Iluzorno je tražiti drugog Zorana Đinđića\nGost Pres kluba ovaj put je Zoran Sekulić, direktor i glavni urednik agencije Fonet.\nRSE: Pre nekoliko dana ste obeležili 15 godina postojanja. Tada se iz TANJUG-a izdvojila grupa odličnih novinara i tehničara jer nisu hteli da u vreme ratne politike rade za državnu službu. Počeli ste svoj neizvestan privatni posao. Da li smo daleko odmakli od onih nesrećnih dana?\nSekulić: Pre 15 godina nas nekolicina smo izašli iz TANJUG-a jer je TANJUG, u vreme raspada države i početka ratova na tom prostoru, drastično promenio uređivačku politiku i umesto novinarstvom, počeo da se bavi ratnom propagandom i govorom mržnje. Bilo je ljudi koji su na to pristali i onih koji nisu. Od 1992/1993 do 1995/1996 iz TANJUG-a je otišlo 200 ljudi. Iz te grupacije novinara i tehničara su nastale dve privatne novinske agencije - u februaru 1994. godine FONET, a par meseci kasnije i BETA. U onom trenutku kada smo se u to upuštali, gledajući unazad 15 godina, nisam imao ni predstavu u šta ulazimo. Imao sam ideju kako bi trebalo da se radi agencijsko novinarstvo i kako bi trebala da se poštuju pravila profesije, ali zaista nisam imao predstavu šta znači napraviti novinsku agenciju u vreme ratova, sankcija, unutrašnje represije, pretnji, besumućnog političkog, finansijskog i ekonomskog iscrpljivanja. Da sam znao šta me čeka, verovatno tada u to ne bih ušao, a da to nismo uradili, verovatno sebi ne bih nikada oprostio. Petnaest godina posle toga mi se nalazimo u drugačijem ambijentu i radimo u drugačijim okolnostima, koje su, na prvu loptu gledane, nešto lakše i manje delikatne, ali daleko da smo od toga da su problemi rešeni.\nRSE: Na koje probleme mislite?\nSekulić: Srbija danas više nije u ratovima i Srbija nije pod sankcijama i ne redimo više u okruženju koje bih označio kao neprijateljsko. Danas ne radimo ni u okruženju koje vidim kao prijateljsko, ali mi prijateljsko okruženje ne tražimo. Mi tražimo neka jasno regulisana pravila igre na medijskom tržištu i neke ravnopravne startne pozicije. Ukoliko smo dobri - opstaćemo, ukoliko nismo dobri - nećemo. Društveni kontekst i dalje nije stabilan, nismo u onim najtežim vremenima, ali Srbija ima iza sebe osam godina jedne prilično teške i komplikovane tranzicije, koja ponekada izgleda kao korak napred, korak nazad, dva koraka napred, dva nazad. Još se nije potpuno stabilizovala, ni institucionalno, ni politički, a koliko vidimo ni ekonomski.\nRSE: Kakva je situacija, pogotovo u lokalnim medijima, pretpostavljam da tu postoji problem da prodate svoj proizvod?\nPolitički uticaj na medije i dalje nije otklonjen. Promenila su se sredstva i metode koje su danas mnogo sofisticiranije, ali su pre svega lokalni mediji u prilično teškoj situaciji, i produkcijski i profesionalno, a naročito finansijski.\nMediji su i dalje u teškoj situaciji\nSekulić: Medijska scena je i dalje prilično nesređena, ne samo normativno, nego je ona nesređena i zbog toga što i dalje postoji problem neregulisanog vlasništva nad jednim brojem medija. Država se nije potpuno povukla iz medija, proces tansformacije medija, lokalnih naročito, nije dovršen i oni nisu privatizovani. Nalaze se negdje zaglavljeni između opštinske vlasti i nekih novih vlasnika koji su često neki lokalni tajkuni. Malo se vodi interesa o nekom opštem interesu. Politički uticaj na medije i dalje nije otklonjen. Promenila su se sredstva i metode koje su danas mnogo sofisticiranije, ali su pre svega lokalni mediji u prilično teškoj situaciji, i produkcijski i profesionalno, a naročito finansijski. U takvim uslovima novinska agencija poput FONET-a, koja generalno teži da se samofinansira i da živi od prodaje svog novinarskog proizvoda, funkcioniše u prilično sada neizvesnim okolnostima jer delimo sudbinu naših pretplatnika. U onoj meri u kojoj oni ne mogu redovno da izmiruju svoje obaveze prema nama za korišćenje vesti, u toj meri smo mi u problemu. Tržište je siromašno. Vi ne možete da dobijete ekonomsku cenu za vaš proizvod, za vaše vesti. Stalno pregovarate o nekom kompromisu između socijalne i ekonomske cene, a i to što dogovorite, jako teško sada može da se naplati.\nRSE: Oli Ren nam je rekao da ćemo možda do kraja godine da dobijemo Beli Šengen, ali da ne konkurišemo kao kandidat za pridruživanje Evropskoj uniji. Prošlo je osam punih godina kako je Milošević skinut sa vlasti i 15 godina od vremena kada ste počeli svoj posao sa kolegama. Da li ste ovo očekivali?\nSekulić: Očekivao sam da će tranzicija u Srbiji biti nešto manje komplikovana nego što je bila. Istina, Srbija je zemlja koja je u tranziciju ušla sa najvećim opterećenjem u odnosu na bilo koju bivšu komunističku zemlju. Srbija je ušla sa velikim zakašnjenjem u tranziciju i Srbija je ušla u tranziciju sa teretom ratova koji su devedesetih vođeni na prostoru bivše Jugoslavije. Srbija je ušla u tranziciju kao postkonfliktno društvo i Srbija je ušla u tranziciju kao društvo koje je u svim tim ratovima objektivno bilo poraženo. To opterećenje je uticalo na činjenicu da je tranzicija bila komplikovana, da se novi demokratski blok, koji je preuzeo vlast u Srbiji, našao posle promene vlasti kao zatečen celom tom situacijom. Pojavile su se pukotine unutar tog bloka, što je moglo da se očekuje. Očekivao sam da će tranzicija u Srbiji biti ipak brža i efikasnija i da će unutar nove vlasti postojati jasniji konsenzus o tome šta su prioriteti. Bilo je tu i objektivnih problema i spoljnih okolnosti koje su uticale na to da tranzicija ne bude onakva kakvu su građani priželjkivali. Mislim da je ideja samog demokratskog poretka, zbog toga što se stvari u Srbiji nisu odvijale onako kako su građani očekivali, u izvesnoj meri kompromitovala, a svedoci smo toga i ovih dana na osnovu toga što se zbiva u Parlamentu.\nRSE: Srbija je imala jednog čoveka koji je imao kapacitet da promeni Srbiju. Bio je to Zoran Đinđić. Vidite li nekog novog čoveka koji ima kapacitet da menja Srbiju?\nMislim da je odnos snaga unutar vladajuće elite u Srbiji takav da i dalje nema jasne prevage u korist ubrzanih reformi i modernizacije Srbije i njenog kretanja ka Evropskoj uniji.\nSekulić: Objektivno, ubistvo Zorana Đinđića je promenilo politički kurs Srbije. To je tragedija i na ličnoj i na porodičnoj ravni, ali je za Srbiju to bio jedan tragičan politički moment koji je nju zaustavio i u naredne dve godine Srbija je politički stagnirala. Rekao bih da se Srbija u proteklih godinu-dve dana ponovo vraća na neki kurs koji je nedvosmisleno proevropski i demokratski orjentisan. Mislim da je odnos snaga unutar vladajuće elite u Srbiji takav da i dalje nema jasne prevage u korist ubrzanih reformi i modernizacije Srbije i njenog kretanja ka Evropskoj uniji. Pri tome su se okolnosti, što se unije tiče, dodatno zakomplikovale jer sama Evropska unija, zbog unutrašnje protivrečnosti, danas nije toliko prijemčiva na dalje širenje, kao što je to izgledalo prije nekoliko godina. Srbija je potrošila neko vreme koje je mogla bolje da iskoristi i sada je suočena, ne samo sa unutrašnjim problemima, nego i sa nepovoljnim međunarodnim okruženjem. Mislim da je iluzorno da u Srbiji tražimo drugog Zorana Đinđića. Naprosto, on je bio jedinstvena politička ličnost, još iz vremena dok je bio u poziciji. Danas su neki drugi ljudi u glavnim ulogama. Mislim da je Demokratska stranka (DS) u jednom momentu bila suočena sa nekim unutrašnjim dilemama oko toga ko će biti nastavljač Đinđićevog dela i da su ipak na kraju uspeli da tu, za njih na kaju riskantnu situaciju, reše tako što su krenuli, ne po svaku cenu da traže kontinuitet u ličnosti, nego kontinuitet u politici. Unutar DS, Tadić i ljudi oko njega, pokušavaju nadalje da artikulišu tu politiku, ali okolnosti danas nisu iste kao što su bile pre nekoliko godina.\nKoliko me rasplače poskupljenje, toliko me zasmeje objašnjenje\nRSE: Mnogo ljudi je razočarano, ne zato što sve ide usporeno, nego zato što postoje deformacije. Ili su to neke ogromne plate, koje apsolutno nisu adekvatne onome što ličnosti ulažu u posao koji rade, koje su potpuno neadekvatne sa stanovišta prosečne plate u Srbiji. Nismo mi Amerika da kroz bonuse i osnovnu platu neki ljudi zarađuju po 10 ili 12 hiljada eura mesečno. Korupcija vlada, privreda ne pravi neke velike iskorake, tačnije stagnira. Kako vam se sve to čini? Imamo li mi snage da kažemo - Dosta je toga!\nSekulić: Mislim da su građani s jedne strane objektivno svesni teške ekonomske situacije u kojoj se Srbija nalazi, ali da s druge strane teško prihvataju ono što doživljavaju kao otvorenu socijalnu nepravdu. Ljudi su ovde u raznim okolnostima do sada pokazivali spremnost na trpljenje i na odricanje. Bojim se toga da ćemo ove godine biti svedoci da građani više neće biti spremni da olako prelaze preko slučajeva sukoba interesa, neosnovanog bogaćenja, duplih plata, tajkunizacije i svega onoga što oni doživljavaju, nekada opravdano, nekada manje opravdano, ali generalno kao neku socijalnu nepravdu, pa čak i kao krađu. To su stvari koje na simboličkoj ravni imaju veliki značaj za građane i mislim da bi vlast morala o tome veoma da povede računa. Jedan aforizam glasi - Koliko me rasplače poskupljenje, toliko me zasmeje objašnjenje. Ono što nam se danas nudi za objašnjenje za ove astronomske plate, za članstvo u upravnim odborima javnih preduzeća, ili za članstvo u Republičkoj izbornoj komisiji, i uporedno obavljanje neke druge javne funkcije, zaista je neodrživo. Vlast i političke elite generalno, i ne samo političke elite, ne bi smele da potcenjuju zdrav razum građana, koji i onako već dosta dugo teško žive, a sada im se preti dramatičnim posledicama svetske krize. Ako žele da održe neki socijalni mir u zemlji, i ako žele da se Srbija u narednih godinu dana razvija, ili bar konsoliduje i institucionalno i ekonomski i socijalno, onda ne smeju da dozvole da takve afere iritiraju javnost.\nRSE: Koliko Radikalna stranka, koja je najveći oponent vladajućoj eliti, može da profitira iz toga?\nSekulić: Da je Radikalna stranka ostala jedinstvena, kao što je donedavno bila, mislio bih da može vrlo ozbiljno od toga da profitira. Ona je u vreme dok je bila jedinstvena profitirala na socijalnoj demagogiji, na teškom životu svakodnevnog građanina. Nova stranka, Srpska napredna stranka, pokazuje neke znake redefinicije te politike, pokazuje neke druge programske ambicije i postaje kooperativnija i modernija, bez obzira što su to isti ljudi koji su do juče vodili Srpsku radikalnu stranku. Time su potencijali Radikala, u nekom smanjenom obimu, neuporedivo manji nego što su ranije bili, ali u krajnjoj liniji ta socijalna priča neće više biti samo stranačka tema. Neko nezadovoljstvo jasnosti - zbog toga što se teško živi, što je velika besparica, što je standard nizak, što dinar slabi, što je sve veći broj nezaposlenih - u nekom trenutku može da naraste do razmera koje prete nekom socijalnom eksplozijom, koja nema veze sa strankama.\nRSE: Na šta mislite kada kažete socijalna eksplozija?\nSekulić: Mislim pre svega na štrajkove, neprestane demonstracije i proteste. Mi smo se toga nagledali u poslednje vreme u nekoliko navrata u centru Beograda i pred zgradom Vlade Srbije. Dovoljno je da se pojavi par stotina ljudi i da se tog dana svakodnevni život u gradu prilično omete, uspori i blokira. To može da bude na neki način i signal i poruka da bi, ne samo u Beogradu, nego i u drugim mestma, neke slične situacije mogle da se ponove. Neću katastrofično da predskazujem neke velike buntove i nemire, ali se ne sme podceniti opravdano nezadovoljstvo ljudi u uslovima u kojima žive.\nImamo Skupštinu koja sada postaje poprište i fizičkih obračuna i opstrukcija i blokada, a tamo na stolu stoji 200 zakona godišnje koje bi Srbija morala da usvoji, ako želi da ide dalje na putu ka Evropskoj uniji.\nRSE: Ljudi ipak očekuju manje, nego pre nekoliko meseci, da uđemo u Evropsku uniju. Kada se gleda Skupština Srbije, šta može da se zaključi?\nSekulić: To su dve teme. Za stajanje u odnosima između Beograda i Brisela, odgovornost je podeljena. Ne možemo baš sve, po mom sudu, da pripišemo vlastima u Beogradu. Čini mi se da politika uslovljavanja, na kojoj se toliko insistira a da se pri tome malo daje i nudi, u Srbiji zauzvrat, u ovako teškim okolnostima, objektivno utiče na smanjivanje euro-entuzijazma. U Srbiji su nedavno neke ankete pokazale da je procent euro-optimista opao za šest posto. To je signal, kako za Beograd, tako i za Brisel. Meni je jasno, i to je opravdano, da Brisel ne želi da skine hašku priču sa dnevnog reda, sve dok se Mladić i Hadžić ne nađu u Hagu, i oko toga ne sme da bude spora. Srbija još nije uvedena u evropsko dvorište. Stoji ispred vrata na trotoaru i čeka da se skine suspenzija nad Trgovinskim sporazumom i Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Brisel može uvek, u nekoj od kasnijih faza kandidature, da uslovi rešavanjem slučaja Mladića i Hadžića, ali čini mi se da bi trebala da nastavi proces evropskih integracija sa Srbijom, da pošalje neki znak ohrabrenja, da se stavi Srbija pod evropski kišobran i da se kaže - Ušli ste u proceduru, zaključili ste prvi ugovorni odnos sa Evropskom unijom, vaša budućnost je nepovratno u Uniji. Ovako, dok se Srbija drži izvan tog kišobrana, čini mi se da se na taj način samo ohrabruju protivnici evropskih integracija u Srbiji i rizikuju dodatne komplikacije, i u Srbiji i u regionu. Sada će biti skoro godinu dana od kada je Srbija parafirala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, koji se ne primenjuje. Nije ušao u ratifikaciju u državama članicama. Trgovinski sporazum je i dalje pod suspenzijom. Srbija je jednostrano odlučila da počne da primenjuje taj Trgovinski sporazum, čak i u finansijskom smislu na sopstvenu štetu, da pokaže neki znak dobre volje, pa se i za to nema razumevanja. Činjenica je da jedna zemlja unutar Unije blokira konsenzus. Reč je o Holandiji. Mislim da to stanje ne bi smelo dugo da traje. Skupština Srbija je postala usko grlo. Pred Skupštinom Srbije je ogroman zadatak. To nije ni politički, ni državni zadatak. Ako je Srbija rekla da je prioritet ulazak u Evropsku uniju, onda je usvajanje akata, zakona i normativno usklađivanje Srbije sa standardima Evropske unije i civilizacijski zadatak i civilizacijska obaveza ovog sastava Parlamenta. Pokazuje se da iz raznih razloga Parlament u celini nije pokazao da je dorastao tom zadatku. Imamo Skupštinu koja sada postaje poprište i fizičkih obračuna i opstrukcija i blokada, a tamo na stolu stoji 200 zakona godišnje koje bi Srbija morala da usvoji, ako želi da ide dalje na putu ka Evropskoj uniji. Bojim se da ovo što sada vidimo kao opstrukciju može vrlo lako u narednim danima i nedeljama da se pretvori u jednu blokadu institucija, što bi bilo pogubno u ovom trenutku.


Za jednu noć oko 50 ilegalaca u području mađarsko-srpske granice | Autonomija\nZa jednu noć oko 50 ilegalaca u području mađarsko-srpske granice\nIlegalci iz Pakistana, Avganistana, Maroka, Alžira, Sirije, Kosova pokušavaju se domoći EU\nTokom dana iza nas blizu srpsko-mađarske državne granice u području Segedina zabeleženo je 36 ilegalnih prelaza granice- objavila je Policijska uprava županije Čongrad u subotu.\nPrema izveštaju agencije MTI portparol Sabolč Senti izjavio je da granična patrola u petak uveče uočila je jednu grupu od pet članova u autobuskom stajalištu u Morahalmu, i nakon kontrole ličnih podataka ubrzo se ispostavilo da je reč o Pakistancima, koji su ne mnogo ranije ilegalno prešli mađarsko-srpsku granicu. Skoro u isto vreme na periferiji mesta uhvaćeno je još šest Pakistanaca, a tokom noći u dve grupe još osam ilegalaca, takođe iz Pakistana. Nakon nekoliko sati u području graničnog prelaza Reske (Röszke ) privedeno je pet državljana Maroka, a nakon toga dva ilegalca sa Kosova. Rano ujutro mađarska policija je uhvatila još dvojicu iz Maroka, jednog ilegalca iz Alžira i jednog iz Sirije, a pored regionalnog puta E55 još šest Afganistanaca.\nDok su ove akcije trajale na mađarskoj strani državne granice, na srpskoj strani pripadnici granične policije Srbije uhvatili su17 ilegalaca, koji su takođe pokušavali da pređu granicu prema Mađarskoj.


Sunčana reka, na Drini kod Loznice - VisitSerbia.org - Online hotels in Serbia\nPolazna | Srpski | Destinacije | Regije i gradovi | Zapadna Srbija | Sunčana reka, na Drini kod Loznice\nAutor visitserbia 14/03/2013 01:48:00\nOni koji ovde jednom dođu, vraćaju se zbog sportsko-turističkih sadržaja, zdrave hrane, šetnji obalom Drine ili čistog vazduha. Pravo je uživanje u pogledu na livade po kojima pasu i jure konji.\n„Sunčanu reku" čine: kućice za smeštaj gostiju, Nacionalna kuća, letnja bašta, sportski tereni: fudbal, odbojka, košarka, tenis, ergela, parking...\nU okviru kompleksa je i Šotrina plaža, mesto na kojem je, uz druge kadrove, snimana i špica za popularnu seriju „Greh njene majke”. Poznati reditelj Zdravko Šotra je počasni gost „Sunčane reke”.\nU „Sunčanoj reci“ započnite jutro rekreacijom na poljani, ili laganim trčanjem i hodanjem obalom reke Drine. Isprobajte vožnju čamcima do Malog Zvornika ili se samo vozite po Drini, ili se oprobajte u školi jahanja, ili uživajte u druženju sa stanovnicima ovog kraja čija se domaćinstva nalaze nadomak apartmanskog naselja. Možete pešačiti po šumovitom Gučevu, planini od čijeg podnožja apartmansko naselje deli magistralni put. Upoznajte se sa podzemnim skloništem kralja Aleksandra u obližnjem Malom Zvorniku i saznajte zašto je ovde trebalo da bude ratni štab Srbije. Česti su izleti i do drevnog Đurđevog grada, gde ćete čuti legendu o prokletoj Jerini, kojoj se pripisuje podizanje Đurđevog, starog zvorničkog, ili grada proklete Jerine. Tu je i Banja Koviljača sa svojim prirodnim lekovima, sumpornim mineralnim vodama i lekovitim blatom.\nSunčana reka, površine 4 hektara, udaljena je tri kilometra od Banje Koviljače, 10 km od Loznice, 140 kilometara od Beograda i približno toliko od Novog Sada.\nZa smeštaj u Sunčanoj reci, pogledajte ovde.


EU otvara granice za potpuno vakcinisane putnike iz trećih zemalja – Radio Feral\nEU otvara granice za potpuno vakcinisane putnike iz trećih zemalja\nPredstavnici evropske dvadesetsedmorice dogovorili su se danas da dozvole ulazak u Evropsku uniju (EU) putnicima iz trećih zemalja koji su dobili potrebne doze anticovid vakcina odobrenih u Evropskoj uniji.\nUoči ljetne turističke sezone ambasadori 27 zemalja EU-a odobrili su tu preporuku koju je predložila Evropska komisija.\nPreporuka nije obavezujuća za države članice, ali EU pokušava da koordiniše mjere na svojim vanjskim granicama zbog posljedica na slobodno kretanje unutar bloka.\nEU je zatvorio vanjske granice u martu 2020. za sva putovanja koja nisu obavezna, a od juna uspostavio ograničenu listu, koja se redovno preispituje, trećih zemalja čiji državljani, vakcinisani ili nevakcinisani, mogu da uđu u EU.\nPredstavnici zemalja članica također su danas prihvatili da ublaže kriterije za stopu incidencije virusa za stavljanje na tu listu. Stopa slučajeva COVID-19 je podignuta sa 24 na 75 slučajeva zaraze za 100.000 stanovnika u posljednjih 14 dana.\nNa listi je trenutno sedam zemalja – Australija, Izrael, Novi Zeland, Ruanda, Singapur, Južna Koreja, Tajland i Kina, u očekivanju reciprociteta. Lista bi trebalo da se znatno proširi poslije ove odluke o podizanju dozvoljenog broja slučajeva na 100.000 stanovnika.\n← Prvi licencirani turistički vodič za područje TK\nSutra u Tojšićima uništavanje pronađene zaostale kasetne municije →\nNjemačka otvorena za sva zanimanja


(VIDEO): Vučić u očaju tražio sastanak u UN, smeje nam se ceo svet! – Gerila\nGerila > Politika > (VIDEO): Vučić u očaju tražio sastanak u UN, smeje nam se ceo svet!\nobjavljeno na Mar. 21, 2018 u 1:39 pm\n“To se ne radi Ujedinjenim nacijama, to se ne traži danas za sutra. To loše izgleda u očima međunarodne zajednice”, smatra Vuk Jeremić, predsednik Narodne stranke.\n“Nije jasno da li je on bio u privatnoj ili službenoj poseti. Ono što mislim da se desilo jeste da je on otišao u privatnu posetu, u pratnji su bili članovi porodice, ali i članovi kabineta. Nakon što je u javnost procurelo da je on tamo, navrat-nanos u ponedeljak uveče je tražio sastanak s Guterešom”, smatra Jeremić i ocenjuje da su “u UN shvatili da je tražio sastanak u očajanju”.\nJeremić kaže da ima saznanja da su se predsednik Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Kosova Hašim Tači sastali u Parizu i dodaje da je “čudno što je Tači otputovao za Njujork istog dana kad je to učinio i Vučić”.\nPROČITAJTE JOŠ: VUČIĆ U AMERICI SPREMA OPŠTU KAPITULACIJU\n“Napad se desio u selu Vodice, pored Smedrevske Palanke. Tukla su ga četvorica, a uspeli smo da utvrdimo identitet dvojice. To se desilo pred mnogo svedoka, u kući simpatizera Narodne stranke na kog su vršili pritisak aktivisti naprednjaka pa je stoga zvao predsednika našeg Izbornog štaba da dođe”, kaže Jeremić.\nPredsednik Narodne stranke je najavio podnošenje krivičnih prijava uz opasku da “to žele da urade vrlo precizno pošto znaju s kakvim pravosuđem imaju posla”.\nJeremić je ocenio da je Zajednica srpskih opština “mršava naknada u pregovorima za ono što smo mi predali, a to je telefonski poziv”.\n“Došli ste u situaciju da je na Kosovu zapravo predato sve i postoji samo jedna stvar da bi se kompletirao pokušaj uspostavljanja državnosti – pristupanje u formalno članstvo UN. A to bez saglasnosti Srbije ne može tehnički da se dogodi”, kaže on.\nNa pitanje šta bi on uradio, Jeremić kaže da ne bi pregovarao tako da “sve preda”, a da za to ne dobije ništa.\n“Ili ljudi nisu znali kako da pregovaraju ili su pregovarali tako što su davali ustupke, a dobijali za sebe ustupke na nekoj drugoj strani, ne na kosovskoj”, rekao je on.\nJeremić kaže da bi bio spreman da se dogovori i sa Demokrastkom strankom, ali “nije bilo spremnosti s njihove strane”.\nPROČITAJTE JOŠ: BRAVO ZLATIBORE: DOMOVI ZDRAVLJA U BLOKADI, IMOVINA ZAPLENJENA\n“Zalagali smo se za jedinstven nastup opozicije”, podseća on i dodaje da je ideja nosioca liste “Beograd odlučuje – ljudi pobeđuju” Dragana Đilasa o ujedinjenu opozicije u jedan savez “vredna pažnje”.\nPogledajte i kompletno gostovanje Vuka Jeremića.\nTagovialeksandar vučićantinio gutierešbeogradski izborinarodna strankanarodnjacinjujorkprebijanjeput u amerikusadsmederevska palankaunvučićvuk jeremić


DB 120, Za Full Control K2-3 | Mlazmatik D.O.O.\nKarcher mlaznica DB 120 za K2 – K3\nMlaznica za tvrdokornu prljavštinu, veoma jaka i snažna. Pogodna za Karcher mašine iz klase 2 i 3. Protiv posebno tvrdokornih nečistoća, kao površina obraslih mahovinom ili starih površina.\nZahvaljujući snažnoj rotorskoj mlaznici Entry, ovo glodalo za nečistoću takođe odstranjuje i posebno tvrdokorne nečistoće do blistave čistoće. Rotirajući tačkasti mlaz bez problema odstranjuje atmosferske nečistoće pa tako, na primer, površinama obraslim mahovinom ili starim površinama ponovo daje sjaj. Ova Karcher mlaznica, osim toga, osvaja i velikom površinskom snagom. Odgovara svim Kärcher visokopritisnim čistačima klase K 2 i K 3.


EKSPLOZIJA „PANDEMIJSKE ISCRPLJENOSTI”: Građani preopterećeni informacijama o koroni | Novosti.RS\nBelgijska frankofona televizija RTBF izveštava o „fenomenu iscrpljenosti“ koji je eksplodirao u svim starosnim grupama, pogotovo među mladima, a koji je izazvan gubitkom društvenih veza i opštim osećanjem nesigurnosti kada je budućnost u pitanju, prenosi Tanjug.\nPsiholozi upozoravaju da je u Belgiji postalo nemoguće odgovoriti na sve pozive ljudi koji traže psihološku pomoć.\n„Porast slučajeva iscrpljenosti zbog pandemije kovida 19 je očigledan i deluje na nekoliko nivoa. Neki pacijenti su u tzv. profesionalnom sagorevanju, jer su novi uslovi rada na daljinu doneli duže radno vreme ili čak izbrisali granice između profesionalnog i privatnog života“, navodi psiholog Gerald Maes.\nPsiholozi upozoravaju i na činjenicu da su trenuci opuštanja praktično nestali odvajanjem pojedinaca od kulturnih događaja, sportskih aktivnosti, putovanja, porodičnih i prijateljskih druženja.\n„Uobičajeni izvori ravnoteže nestali, što dovodi do ekstremnog zamora. Unutrašnja baterija ljudi ostala je bez energije, a postalo je nemoguće pronađi sredstva za punjenje”, navodi se u anlizi RTBF.\nDodaje se da je stanovništvo preopterećeno informacijama vezanim za kovid 19 koje više „ne može da sortira“, a da je posebno zabrinjavajuća situacija mentalnog zdravlja kod dece i adolescenta pri čemu se konstatuje porast depresija, anoreksija, anksiozonosti i opasnosti od pokušaja samoubistava.\nNacionalne vlasti Belgije konstatuju da je pandemija 2020. godine imala katastrofalan efekat na sve aspekte blagostanja stanovništva, uključujući zdravstvo ili socijalne odnose, sa posebnim negativnim posledicama po belgijsku ekonomiju.\nOd planiranog povećanja budžeta za zdravstvo od 1, 2 milijarde evra, 200 miliona će biti izdvojeno samo za oblast mentalnog zdravlja stanovnika Belgije.\nkorona virus pandemija virusa korona Belgija psiholozi\nСрећом, далеко је та Белгија.


Internet - TCP/IP protokoli\nInternet – TCP/IP protokoli\nTransmission Control Protocol / Internet Protocol, ili skraćeno TCP/IP protokol je protokol na kome se zasniva Internet kao mreža, a pripada paketno orijentisanom tipu komunikacionih protokola. Često je ovaj protokol ugrađen u sam operativni sistem, kao kod Unix platforme. Gotovo svi drugi Internet protokoli kao što su: terminal emulacije, FTP – prenos fajlova, e-mail itd. zasnivaju se na TCP/IP protokolima.\nTCP/IP protokoli su razvijeni sa ciljem da omoguće komunikaciju između platformi različitih proizvođača, tj. da se omogući povezivanje računara različitim transmisionim medijima i različitim metodama prenosa informacija. Ova grupa protokola potpuno zadovoljava princip otvorenosti povezivanja različitih mreža. TCP/IP protokoli definišu: aplikacije, kontrolu prenosa, usmeravanje podataka, umrežavanje itd. A poseduje slojevitu arhitekturu, slično ISO OSI modelu:\nSloj pristupa fizičkom mediju prenosa (Physical Interface Layer) – je sloj koji se bavi pristupu komunikacionom mediju ka što su Token-ring, Ethernet, FDD, X.25 ili Frame Relay paketna mreža. TCP/IP paketi se mogu prenositi i serijskim linijama – korišćenjem Point-to-Point protokola (PPP), ili Serial Line Internet Protokola (SLIP).\nMrežni sloj (Networking Layer) – je sloj koji uključuje dva osnovna protokola:\nInternet Protocol (IP) (RFC 791) – koji kreira pakete za prenos od izvorišnog računara do sledećeg čvora u mreži.\nInternet Control Message Protocol (ICMP) – (RFC 792), protokol koji generiše poruke za upravljanje mrežom.\nTransportni sloj (Transport Layer) – poseduje dva glavna protokola:\nTransmission Control Protocol (TCP) – koristi se za održavanje pouzdane komunikacione veze otporne na greške.\nUser Datagram Protocol (UDP) – koristi se za datagrame i poseduje manji tok podataka od TCP-a.\nAlikacioni sloj (Aplication Layer) – u okviru TCP/IP protokola definisan je niz aplikacija koje za komunikaciju koriste baš ove protokole. Neke od ovih aplikacija su:\nTELNET – aplikacija za pružanje usluga virtuelnog, udaljenog terminala, na nekom hostu u mreži.\nFTP – aplikacija za prenos fajlova od hosta do hosta.\nSMTP (Simple Mail Transfer Protocol) – sistemi elektronske pošte.


U požarima u Sibiru ispušteno 59 miliona tona CO2 | Energetski portal Srbije\n09.07. 2020 Vesti | Svet | Održivi razvoj | Klimatske promene\nFoto-ilustracija: Unsplash (Daniel Born)\nProcenjuje se da je tokom požara koji besne u Sibiru od juna ispušteno čak 59 miliona tona ugljen-dioksida, kako javljaju iz službe za klimatske promene „Copernicus“. Iako je Sibir jedna od najhladnijih oblasti u svetu, ovog leta su zabeležene rekordno visoke temperature za ovo područje, koje prate razorni požari.\nProblematično je što visoke temperature, i do 10 stepeni više od proseka za ovaj period godine, pružaju idealne uslove za opstanak i širenje požara.\nU poslednjih 18 godina, koliko se beleže podaci o štetnim emisijama u Copernicus-u, ovog juna su zabeležene do sada najveće emisije ugljen-dioksida u ovoj ruskoj oblasti.\nPoslednje dve godine zabeležena su dva najtoplija juna zaredom, dok je 2020. godine i taj rekord oboren.\nNa istoku Sibira zabeležena je temperatura od 37 stepeni Celzijusa, što je sasvim novi maksimum za Arktik.\nVeć je poznato da se Arktik zagreva duplo brže nego ostatak planete, jer se velike količine leda tope što dovodi do veće apsorpcije sunčeve svetlosti, što dovodi do pojačanog zagrevanja, kako tvrde iz američke Nacionalne uprave za okeane i atmosferu (NOAA).\nS druge strane, zapadni deo Sibira zabeležio je pad prosečne temperature. Ne treba ipak zboraviti da su ovogodišnji februar i mart bili najtopliji ikada na globalnom nivou.\nPodsetićemo i da je prošlog meseca zabeleženo izlivanje nafte u sibirskom gradu Noriljsk, što je prouzrokovalo ulivanje oko 20.000 tona ovog goriva u reku, koju je bilo izuzetno teško očistiti, i doprinelo daljem otapanju leda.


Moje Arilje Vodič kroz Arilje -\nOpština Arilje se nalazi u zapadnom delu Republike Srbije, u sastavu Zlatiborskog okruga. Smeštena je između slivova reka Moravice, Velikog i Malog Rzava, na ukupnoj površini od 349 km2. Arilje, kao administrativni centar opštine, se nalazi na nadmorskoj visini od 342 m. dok se nadmorska visina kreće od 330 do 1382 metra. Najviši vrh Opštine Arilje je planina Kukutnica, 1.382 mnv.\nGeografski, opština Arilje je dobro povezana sa većim privrednim, kulturnim i administrativnim centrima u Srbiji. Magistralni put M21 koji vodi ka Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini udaljen je 14 km od Arilja kao i glavna železnica Beograd – Bar koja prolazi kroz Požegu.\nPrema poslednjem popisu stanovništva iz 2011. godine opština Arilje ima 18.792 stanovnika, od kojih muškaraca 9.316 i žena 9.476, što je za 992 stanovnika manje od popisa stanovništva iz 2002. godine. Statistička procena broja stanovnika za 2017. godinu bila je 18.109. U urbanom delu opštine živi 6.763 stanovnika, dok u ruralnom delu 12.029 stanovnika.\nArilje ima 22 mesne zajednice: Arilje, Bjeluša, Bogojevići, Brekovo, Visoka, Virovo, Vrane, Vigošte, Grdovići, Grivska, Dobrače, Dragojevac, Kruščica, Latvica, Mirosaljci, Pogled, Radobuđa, Radoševo, Severovo, Stupčevići, Trešnjevica i Cerova.\nArilje, foto:Bojan Bralušić\nArilje nastaje u drugoj polovini IX veka kao malo naselje na rimskom putu od Požege do Ivanjice. Arilje nikad nije nosilo naziv Moravica, već se nalazimo u zemlji Moravice. Prvi pisani trag o Arilju se pronalazi u Dubrovačkom Arhivu. 1405. godine postoji podatak o jednom karavanu koji je prolazio kroz Archilia in Morauiza na putu do svog odredišta. To je i jedini pisani trog o Arilju u srednjem veku. A greška da je nazivano Moravica potiče iz, verovatno permutacije podataka od strane nestručnih tumača istorijskih izvora.\nPo predanju u IX veku izbeglice iz Larise donele su sa sobom kult verovanja u Svetog Ahilija – episkopa iz Larise, koji je bio borac protiv arijevske jeresi a po kome je naselje kasnije i dobilo ime. Manastir Moravice postaje centar jedne od arhiepiskopija kada je Sveti Sava postao Prvi srpski arhiepiskop 1219.godine, pa se i naselje počelo razvijati oko manastira. Novu crkvu podigao je kralj Dragutin i oslikao je 1296.godine. U doba cara Dušana, Moravička episkopija podignuta je u rang mitropolije, po proglašenju Srpske Patrijaršije 1346. godine. Tokom Velike seobe Srba u XVII veku, Arilje ostaje pusto. Novo stanovništvo se doselilo sa prostora Hercegovine i Crne Gore. 1880.godine Arilje je proglašeno za varošicu od strane Milana Obrenovića.\nBroj privrednih društava u Arilju je u 2017.godini bio 300, dok je broj preduzetnika bio 707. Dominantne grane privrede su poljoprivreda i prerada poljoprivrednih proizvoda, tekstilna industrija, drvoprerada i metaloprerada. Arilje je u regionu poznato po Ariljskoj malini i Ariljskom tekstilu. Poljoprivrednu površinu čini 57,7% ukupne površine opštine.\nBroj zaposlenih u opštini Arilje u 2017.godini bio je 6.281, u 2016.godini je iznosio 6.043 zaposlenih dok je u 2015.godini bio 5.769. Broj nezaposlenih u 2017.godini bio je 1.117, u 2016.godini taj broj je iznosio 1.240 dok je u 2015. godini bio 1.267. Prosečna zarada za 2017. godinu bila je 32.188 dinara. Arilje pripada drugoj grupi po stepenu razvijenosti Republike Srbije.\nO kulturnim resursima u Arilju\nNa području opštine Arilje zastupljena su raznovrsna kulturna dobra iz različitih vremenskih perioda, koja su proglašena ili uživaju prethodnu zaštitu. Proglašena kulturna dobra čine 4 spomenika kulture (crkva Sv. Ahilija, Svetog Nikole, Manastir Klisura i kuća Perke Krčevinca (narodnog heroja Stevana Čolovića). Evidentirana kulturna dobra zastupljena su pretežno u vidu arheoloških nalazišta, objekata sakralne arhitekture i narodnog graditeljstva, kao i kulturno –istorijske celine.\nAriljska crkva je zdanje iz 13. veka rađeno u Raškom stilu, u obliku slobodnog krsta, polukružnog oblika. 1219.godine Prvi Arhiepiskop Sava, odredio je ariljski manastir za centar Moravičke episkopije. Novu Sabornu crkvu Moravičke episkopije na mestu stare, podigao je kralj Dragutin Nemanjić između 1283. i 1296. godine. Glavna znamenitost ariljskog hrama su njegove freske, odraz srpskog srednjovekovnog umetničkog nasleđa, među kojima su portreti vladara iz loze Nemanjića, njihovi srodnici i svi arhiepiskopi od osnivanja nezavisne Srpske crkve. U doba Cara Dušana, Moravička episkopija podignuta je u rang mitropolije, po proglašenju Srpske Patrijaršije 1346. godine. Crkva Svetog Ahilija, kao spomenik kulture od izuzetnog značaja, direktno je pod nadzorom Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture – Beograd i uživa prvi stepen zaštite.\nManastir Klisura nalazi se na 13 kilometara od Arilja u klisuri reke Moravice. Građen je u 13. veku i posvećen arhanđelima Mihailu i Gavrilu. Za vreme turske najezde, manastir je 1688. godine zapaljen, a pust je ostao od 1690.godine od vremena velike seobe Srba pod Arsenijem Čarnojevićem. U devetnaestom veku manastir je bio osnovna škola, a za vreme srpsko-turskog rata (Javorski rat) u njemu je bila smeštena vojna bolnica. Manastir je iznova oslikan 1952. godine. Pri manastiru je 1961. godine podignut novi konak i od tada funkcioniše kao ženski manastir.\nCrkva Sv. Nikole nalazi se u selu Brekovu– 32 km od Arilja. Tačno vreme nastanka ove crkve se ne zna, pa po jednom predanju ona potiče iz jedanaestog veka i podigao ju je Stefan Nemanja, a po drugom crkva je bila metoh crkve Svetog Ahilija iz trinaestog veka. Prema načinu gradnje smeštaju je u šesnaesti i početak sedamnaestog veka. Crkva je manja jednobrodna građevina, građena po ugledu na Raški stil gradnje. Više je puta stradala, ali je i obnavljana 1765. i 1824. godine. 1930. godine dozidana je priprata, a 1945. godine miniran je spomenik kralju Aleksandru koji se nalazio u porti crkve, pa je crkva ponovo stradala, ali je i nedugo zatim obnovljena. Pored crkve nalazi se nova zgrada parohijskog doma.\nNa desetom kilometru od Arilja, na šest stotina šezdeset metara nadmorske visine, postavljena na strmom stenovitom uzvišenju – Gradini, malena crkva Svetog Ilije. Posle tri godine arheeološkog istraživanja saznaje se da je Gradina bila srpski vojni objekat, veoma značajan i dragocen zbog svog strateški savršenog položaja. Sa tri strane okružuje je Moravica, a samo sa jedne je moguće joj pristupiti. Služila je kao vojno utvrđenje tokom srednjeg veka a taj sloj, odnosno te građevine predstavljaju tek četvrti kulturološki sloj otkriven na Gradini. Istina da je ona bila aktraktivna lokacija tokom cele istorije, ali je najveći značaj imala tokom srednjeg veka. Stradala je u požaru tokom rata kneza Lazara i Nikole Altomanovića (u istom onom u kom je zapaljen i stari grad u Užicu, a sve se to desilo 1373. godine. Utvrđeno je da je Gradina bila sedište župe Moravica. Pokretan arheološki materijal ukazuje na korišćenje utvrđenja u vreme uspostavljanja župa kao teritorijalno – upravnih centara, a kao jedini lokalitet sa dominantnom pozicijom i tragovima ranosrednjovekovne epohe klasifikuju ga kao župski centar. Veoma bitan nalaz sa ovog lokaliteta su ostaci arhajske majolike – uvozne italijanske srednjovekovne keramike koju su mogli samo velikaši da priušte. Jedino nalazište arhajske majolike na teritoriji Srbije je bio Ras do ovog otkrića na našoj Gradini.\nSmeštena na uzvišenoj zaravni, izgrađena je u drugoj polovini devetnaestog veka na mestu ili u blizini neke od prethodnih crkava. U dvorištu crkve nalazi se zvonara, koja je veća od crkve. U porti crkve podignuta su dva spomenika krajputaša, koji su posvećeni vojnicima srpske vojske u Prvom svetskom ratu.\nRodna kuća narodnog heroja Stevana Čolovića u Radobuđi, koja je bila štab partizanskog odreda ovog kraja postala je spomenik narodno oslobodilačke borbe, u njoj je živeo i radio narodni heroj Stevan Čolović a danas to je memorijalni muzej ustanka Ariljskog sreza.\nGradsko jezgro obuhvata deo oko crkve Svetog Ahilija, trg i deo ulice Sveti Ahilije i predstavlja krug kulture koga karakterišu građevine iz različitih perioda. Najznačajnije građevine su crkva Svetog Ahilija sa portom, ispred koje je Suvi rov, Narodna biblioteka, Gradska galerija, bioskop sa turističkim info centrom. Konak Serdara Jovana Mićića sklonjen je zbog rekonstrukcije. Na gradskom trgu je i spomenik maline a tokom leta ovo je jedna od glavnih lokacija na kojima se održava Ariljska letnja muzička manifestacija.\nO turističkim resursima u Arilju\nNa teritoriji opštine Arilje nalaze se dva zaštićena prirodna dobra, spomenik prirode Kraški izvor, Bjeluška potajnica i prirodna retkost biljne vrste Ilexacuifolium koja ima status trajne, obavezne namene i bez odgovarajućeg postupala u skladu sa zakonom, ne mogu se menjati.\nReka Rzav dugačka je 62 km. Izvire u podnožju planine Mučanj. Prave ga Presečka reka koja izvire na obroncima planine Čemernice i Jamčica u selu Močioci. Od sela Močioci reka teče kanjonom do sela Visoka, gde se nalaze izvorišta termalnih voda – Visočka banja. U selu Visoka u Rzav se ulivaju dve reke: Ljubišnjica i Katušnica. U selu Roge postoje termalne vode – Roška banja. Mali Rzav se uliva u Veliki Rzav sa desne strane, nedaleko od Arilja.\nNa Velikom Rzavu postoji veliki broj plaža: Gradska plaža, Uski vir, Ševelj, Žuta stena, Zelena plaža, Sonjine čari, Bosa noga, Urjak i Vaskovića Vodenica. Na plažama Žuta Stena, Zelena plaža, Bosa Noga i Urjak postoje ugostiteljski objekti koji rade tokom leta. Poslednjih godina na reci Rzav organizuje se rafting.\n40 kilometara od Arilja na nadmorskoj visini od 600 metara, u klisuri Okruglici, u selu Visoka smeštena je Visočka banja koju karakterišu topli izvori mineralne vode koji pripadaju kalijum-magnezijum hidrokarbonatnim, oligomineralnim, hipotermalnim vodama. Banju čine dva bazena za kupanje na otvorenom čija je temperatura vode 25 stepeni. Banjska voda leči reumu, nervne i srčane bolesti, dobra je za kožna oboljenja i za vid.\nReka Panjica nalazi se u selu Dobrače. Kanjon reke Panjice prohodan je i atraktivan za jednodnevni pešački obilazak. Na reci se u prolećnim mesecima formiraju vodopad i slapovi. Na reci Panjici nalazi se i vodena pećina (22 km od Arilja) koja je primer kraškog oblika reljefa i zaštićena biljna vrsta campanula secundiflora. Istraživanja pećine započeta su 2018.godine i biće završena naredne godine. Deo istraživanja finasira Ustanova Biblioteka Arilje.


MEŠOVITA KOMISIJA DANAS PONOVO O STEPINCU: Četvrta runda dijaloga, Vatikan donosi konačnu odluku - Kurir\nDve crkve o kanonizaciji Dve crkve o kanonizaciji MEŠOVITA KOMISIJA DANAS PONOVO O STEPINCU: Četvrta runda dijaloga, Vatikan donosi konačnu odluku\n11:14, 21.04.2017. 2\nU hrvatskom gradu Požega, nekada Slavonskoj Požegi, danas počinje dvodnevni sastanak, četvrti po redu, Mešovite katoličko-pravoslavne komisije, koja treba da rasvetli ulogu i odgovornost kardinala Alojzija Stepinca tokom i nakon Drugog svetskog rata, na osnovu čijih zaključaka će Vatikan odlučiti o njegovom proglašenju svetim.\nTime je praktično papa Franja zaustavio proces kanonizacije Stepinca, dok Komisija ne okonča dijalog.Analitičari ocenjuju da je reč o veoma složenim razgovorima o jednom od najvažnijih istorijskih pitanja između dveju crkava.\n"Mi ne znamo kakvu će odluku papa doneti. Kao što patrijarh reče, kakva god da bude, katolike će obavezivati, a mi ćemo biti zadovoljni ili nezadovoljni'', rekao je Porfirije.\nŠesti susret predviđen je da ponovo bude održan u Rimu, gde bi trebalo da se rezimiraju prethodni susreti i donesu odgovarajući zaključci i mišljenja. Upravo od tih zaključaka zavisi da li će Vatikan proglasiti Stepinca svetim.\nBiografija Alojzija Stepinca\nDVE CRKVE RASPRAVLJAJU O STEPINCU: Četvrta runda dijaloga u Požegi, učesnici se obavezali na ćutanje\n(VIDEO) NEOBORIVI DOKAZI PROTIV STEPINCA 11 razloga što kardinal NDH ne može biti proglašen za sveca\nHRVATSKI MEDIJI OTKRIVAJU: Papa Franjo neće proglasiti Stepinca za sveca zbog Srbije i SPC! STEPINAC OSTAO BEZ CRKVE: Grad Zagreb poništio lokacijsku dozvolu\nSKANDAL U SRBIJI VELIČAJU SRBOMRSCA U Smederevu služili misu za Stepinca i molili se da bude svetac?\nDRAMATIČAN ZAHTEV KAPETANA DRAGANA HRVATSKOM SUDU: Stepinac je imao humaniji tretman od mene 4


U ZAVRŠNOJ FAZI PROJEKAT ELEKTRONSKE REGISTRACIJE POSLOVNIH SUBJEKATA | SRNA\nBANjALUKA, 22. JULA /SRNA/ - U Republici Srpskoj u završnoj fazi je projekat elektronske registracije poslovnih subjekata, rečeno je Srni u Ministarstvu privrede i preduzetništva Republike Srpske.\nU resornom ministarstvu ističu da dio projekta koji se odnosi na finalizaciju softverskog rješenja i nabavke opreme zavisi u ovoj fazi od procedura donatora, odnosno implementatora Grupacije Svjetske banke /IFC/.\n"Republika Srpska je sprovela opsežnu reformu registracije poslovnih subjekata i mnogo smo napredniji od Federacije BiH", konstatuju u resornom ministarstvu.\nU Ministarstvu privrede i preduzetništva Republike Srpske očekuju da bi u septembru u Narodnoj skupšini Republike Srpske trebalo da bude usvojen set zakona iz ove oblasti, koje je Vlada Republike Srpske utvrdila na posljednjoj sjednici u formi prijedloga.\nU ovom ministarstvu navode da bi nakon toga ovaj proces morao imati svoj testni period i pilot-faze od nekoliko mjeseci, pri čemu bi za početak bio primijenjen na registraciji društva ograničene odgovornosti, gdje su osnivači domaća fizička i pravna lica. Iz Ministarstva podsjećaju da je praksa faznog uvođenja procesa elektronske registracije prisutna u svim zemljama koje su sprovele istu reformu.\nRealizacijom ovog projekta, lica koja namjeravaju da posluju u Srpskoj moći će da elektronskim putem, uz minimalne troškove i za kratko vrijeme, na jednostavan i lak način registruju poslovanje u formi privrednog društva i preduzetnika, ističu u Ministarstvu.\nIz Ministarstva navode da će, osim trenutno važećeg sistema registracije poslovnih subjekata putem jednošalterskog sistema podnošenjem prijava i pratećih dokumenata u fizičkom obliku, postojati mogućnost prijave o registrovanju poslovnog subjekta i privrednih društava i preduzetnika elektronskim putem.\nVlada Republike Srpske na prošloj sjednici utvrdila je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o privrednim društvima, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zanatsko-preduzetničkoj djelatnosti, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji poslovnih subjekata u Republici Srpskoj koji se odnose na uspostavljanje mogućnosti registracije privrednih društava i preduzetnika elektronskim putem, te usvojila informaciju o realizaciji projekta registracije poslovnih subjekata u Republici Srpskoj elektronskim putem.


Brisanje identiteta - Wikipedia\nBrisanje identiteta ili čišćenje identiteta je naziv za strategiju sistematskog uništavanja ličnih podataka koju je primenjivala srpska vlast na Kosovu tokom kosovskog rata.\nKorišćenje ove strategije pokazuje da su srpske vlasti sistematskim uništavanjem dokumenata i drugih dokaza o državljanstvu nastojale da spreče povratak prognanih kosovskih Albanaca na Kosovo.\nOva kriminalna strategija je dobro dokumentovana raznim nezavisnim izveštajima (Human Rights Watch, OEBS, itd.) i potvrđena sudskim presudama.\n1 Oduzimanje dokumenata\n2 Skidanje registracija\nOduzimanje dokumenata[uredi - уреди | uredi izvor]\nU većini izbegličkih izjava se pominje da je policija, VJ ili srpska pogranična policija, od kosovskih Albanaca rutinski oduzimala dokumente, zajedno sa novcem i dragocenostima. To se radilo kako na makedonskoj, tako i na albanskoj granici. Ova praksa je bila dovoljno rasprostranjena da se može govoriti o nedvosmislenoj planskoj akciji. Neki od izbeglica bili su ostavili svoje dokumente kod kuće, jer su bili naterani da kuće napuste bez odlaganja; drugima su ih uništili ili konfiskovali pripadnici paravojnih jedinica ili policije za vreme puta. Registarske tablice sa automobila i traktora su takođe bile skidane i oduzimane. — Izveštaj OEBS-a\nTokom kosovskog rata 1999, srpske i jugoslovenske snage su hotimično sprovodile kampanju "brisanja identiteta" u kojoj su kosovskim građanima albanske nacionalnosti oduzimana i uništavana lična dokumenata i drugi dokazi o državljanstvu. Izbeglicama proteranim u pravcu Albanije oduzimani su svi dokumenti (lična karta, pasoši, itd.) a prilikom prelaska granice bili su primoravani da uklanjaju registarske tablice s automobila i traktora. Vojska Jugoslavije i MUP Srbije, koji su vršili oduzimanje dokumenta na izlasku iz zemlje, kosovskim izbeglicama su govorili da više nikada neće smeti da se vrate.\nStotine izbeglica koje su dolazile u Albaniju posvedočile su da su, pre nego što im je dozvoljeno da pređu granicu, primoravane da predaju lične karte, pasoše, vozačke dozvole i druge dokumente, koji su često bili cepani pred njima. Prema anketi koju su sproveli Lekari za ljudska prava, skoro 60 posto ispitanika je izjavilo da su im srpske snage oduzele ili uništile lična dokumenta. Human Right Watch zaključuje da je očito da službenici na granici nisu sprovodili praksu “čišćenja identiteta” po sopstvenom nahođenju.\nNasuprot tome, mnogim prognanicima u Makedoniju je bilo dozvoljeno da zadrže svoja dokumenta, čak i nakon što su ih pregledali pripadnici srpske policije. Human Rights Watch smatra da ova razlika u praksi činjena jer se prognanici u Albaniju lakše mogu okarakterisati kao Albanci iz Albanije, što bi sprečilo njihov povratak, dok Makedonija nije bila spremna na to da se veliki broj Albanaca s Kosova naseli tu za stalno.\nSkidanje registracija[uredi - уреди | uredi izvor]\nHuman Rights Watch je takođe zabeležio uobičajenu praksu “čišćenja identiteta”: izbeglicama proteranim u pravcu Albanije oduzimani su lični dokumenti a prilikom prelaska granice one su bile primoravane da uklanjaju registarske tablice s automobila i traktora. Mnogim Albancima su uništavani dokumenti pre prelaska granice, što ukazuje na to da su vlasti nastojale da spreče njihov povratak. — Izveštaj Human Right Watch-a\nSrpska policija je masovno skidala registarske tablice albanskim izbeglicama, sa kola i traktora kojima je bilo dozvoljeno da pređu granicu. Oni koji su granicu prelazili vozilima dobijali su šrafcigere i naređeno im je da sa vozila skinu registarske tablice.\nNakon rata, na graničnim prelazima s Albanijom i na drugim mestima na Kosovu su otkrivene hrpe registarskih tablica i spaljenih dokumenata.\nOva kriminalna praksa se našla, zajedno sa drugim zločinima, našla u optužnici za ratne zločine srbijanskom rukovodstvu:\nŠirom Kosova, snage SRJ i Srbije sistematski su oduzimale i uništavale dokumenta za ličnu identifikaciju i saobraćajne dozvole za vozila koja pripadaju albanskim civilima na Kosovu. Kako su kosovski Albanci isterivani iz svojih domova i upućivani ka granicama Kosova, na odabranim punktovima na putu ka graničnim prelazima i na graničnim prelazima prema Albaniji i Makedoniji od njih je traženo da predaju lična dokumenta. Ove radnje su preduzimane kako bi se izbrisao svaki trag prisustva deportovanih kosovskih Albanaca na Kosovu i kako bi im se uskratilo pravo na povratak njihovim domovima. — Optužnica protiv Miloševića i njegovih saradnika za ratne zločine na Kosovu\nPraksa prisilnog i nelegalnog oduzimanja dokumenata kasnije je potvrđena i pravosnažnim sudskim presudama.\n↑ Brisanje istorije - etničko čišćenje na Kosovu\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,8 2,9 Po naređenju: ratni zločini na Kosovu (Izveštaj Human Right Watch-a)\n↑ 3,0 3,1 3,2 Kosovo: kako viđeno, tako rečeno (Izveštaj OEBS-a)\nBrisanje istorije - etničko čišćenje na Kosovu\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Brisanje_identiteta&oldid=15708514"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 13:57, 5 juni 2015.


NASTUPALA GRUPA "AA'SHIQ AL RASUL", ČLANOVI “MASJID AL ABIDIN” RICHMOND HILL DONIRALI $20,000 ZA BOŠNJAČKI CENTAR — Bosnjaci.Net\nObjavljeno: 21. February 2015. 22:02:32\n(Photo by Ammar)\nU petak večer, 20. februara t.g. Odbor Islamske zajednice Plav-Gusinje u New Yorku na jedan specifičan način je obilježio (od momenta izbora) 400 dana predanog rada i renoviranja nekadašnje zapuštene Baptističke crkve na Richmond Hillu koji se vrijednim rukama članova naše zajednice adaptira u moderan multifunkcionalni Bošnjački islamski centar. Masovno prisustvo članova naše zajednice možda je najbolji pokazatelj koliko cijene rad onih koji su u proteklom periodu radili u ovom objektu, što je u uvodnom dijelu najave programa istakao dr. Mersim Ziljkić.\nProgram je osmišljen kao večer duhovne muzike u kojem je pored lokalnih izvođača ilahija, kasida i recitacija najavljena popularna grupa “Aa'shiq al Rasul”, koji za subotu imaju zakazan koncert na “Queens College”, i prava je blagodat da su pristali da budu dio programa u Bošnjačkom centru.\nGl. imam u IZ&KC PG hafiz Hako ef. Omeragić učenjem ašara započeo je program. Dok je predsjednik Odbora IZ h. Ago Kolenović, selamio musafire iz Engleske, kao i sve prisutne i zahvalio im se na masovnom dolasku. Posmatrajući ih sa pozornice koji su bili rasuti na zelenom tepihu po sali, Kolenović ih je uporedio sa najljepšim raznovrsnim cvijećem u zelenoj bašči. On je posebno pozvao mlade i hanume da se uključe u rad naše zajednice.\n-\tBošnjaci su najbolji i najljepši narod, tako će i ovaj Centar da bude naše ogledalo, rekao je između ostaloga Koordinator odbora za renoviranje Centra h. Smajle Srdanović, koji je naglasio: želimo da ovaj centar bude primjer u radu svih muslimana, i posebno da Amerikanci upoznaju šta je to islam i ko su pravi muslimani, zaključio je on.\nU višeminutnoj video prezentaciji koju je pripremio Odbor, prisutni, posebno musafiri iz Engleske i drugih zajednica, mogli su vodjeti jedan dio od kupovine do renoviranja cijelog objekta.\nTek stigao sa dalekog puta iz rodnog Sandžaka i vidno umoran Sead ef. Šaćirović, kojeg je Odbor zaposlio na poziciju imama, kako bi se blagovremeno pripremili za radi cjelokupne aktivnosti koje nakon svečanog otvaranja predstoje u Centru i centrima, ali i cjelokupnoj zajednici kojoj je potreban temeljit preporod.\nEf. Šaćirović u kraćem obraćanju je naglasio važnost međusobnog bratskog i sestrinskog uvažavanja. Inspiriran masovnim prisustvom i sa onim šta je sve odrađeno u Centru, citirao je hadis Allahovog Poslanika s.a.w.s., u kojem on govori o džamijama: "Ko sagradi džamiju radi Allaha (postizanja Njegovog zadovoljstva), Allah će njemu sagraditi kuću u Džennetu."\nŠaćirović je istakao: Svi ste vi vlasnici po jedne džamije u Džennetu, insha-Allah!\nDjevojčica Iman Šabović sa izvrsnim izvođenjem recitacije je pokazala da su nam u Centru potrebne razne sekcije u kojima bi uklopili našu djecu.\nDžematski ženski hor «Ali paša» sa izvođenjem više ilahija i kasida, na bosanskom i engleskom jeziku, pokazali su da imaju izuzetne glasovne mogućnosti, da se odlično pripremaju, ali istovremeno da se njihovom radu trebalo više i profesionalnije posvetiti.\nCurice Merjem i Halima Konjhodžić iz New Jerseja su imale također izvrstan nastup. Dok hafiz Mohammed, inače imam u Islamskom centru u Monticello, sa izvođenjem jedne ilahije je također oduševio prisutne.\nHor "Ali paša"\nMejrem i Halima Hor "Ali paša" Hafiz Mohammed Mejrem, Džemal ef., Esmir, Senad, Medžid i Haris\nMoramo istaknuti članove “Masjid al Abidin” Richmond Hill koji osnovan još daleke 1977. godine. Članovi ove vrijedne zajednice grade prekrasnu džamiju sa velikim kubetom i četiri munare, koja će krasiti cijeli New York. Projekt kompletne izgranje je povjeren generalnom kontraktoru “Ago & Alaudin“ čiji vlasnik je h. Ago Kolenović. Svoju radost što uz njihovu džamiju na Richmond Hillu izgrađuje se i Bošnjački islamski centar na djelu je pokazao predsjednik Građevinskog odbora Ed Ahmad koji je za naš centar donirao 20,000 dollara. Ovaj bratski postupak i sam čin kada oni grade džamiju ostavio je mnoge bez riječi. Njima su se u ime svih članova zajednice zahvalili predsjednik h. Ago Kolenović i koordinator građevinskih poslova h. Smajle Srdanović.\n"Aa’shiq al Rasul" sa izvođenjem ilahija i kasida, želi slaviti Boga kroz ljepote,\ntolerancije i sklada prema svemu - kao što bi trebao biti\nNakon toga dolazi momenat kada nastupa grupa "Aa’shiq al Rasul" što u prijevodu znači ljubitelji Poslanika. Grupa je osnovana 1998., kako bi pjesmom i javnim izvođenjem duhovne muzike izrazili svoju ljubav prema Allahu dž.š., Njegovom stvaranju i najviše od svega ljubavi prema poslaniku Muhammedu s.a.w.s.\n"Aa’shiq al Rasul" sa izvođenjem ilahija i kasida, želi slaviti Boga kroz ljepote, tolerancije i sklada prema svemu - kao što bi trebao biti. Ritmovi instrumenata, melodični glasovi i pokreti ruku sa duhovnom muzikom odvest će slušaoca negdje do Indo- potkontinenta, Bliskom Istoku, Africi ili na Karibima. Stihovi su mješavina engleski, arapski, urdu, Punjabi i francuskom jeziku. Teško je sve to opisati riječju, zato je najbolje za one u New Yorku da u subotu večer pođu na njihov koncert, ili pak ubudućnosti kada budete čuli da gostuju u vašem gradu.\nNakon njih su nastupili Medžid Čekić i Haris Kolenović, te Džemal ef. Crnkić, kao i muški hor «Ali-paša».\nNa kraju večeri, baš onako domaćinski, za sve je poslužena večera.\nBRAĆA BRAĆI: Odbor “Masjid al Abidin” donirao 20,000 dollara za Bošnjački centar


IUNP na konferenciji „ Investicije u funkciji ekonomskog razvoja i procesi integracija “ u Ulcinju\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar IUNP na konferenciji „ Investicije u funkciji ekonomskog razvoja i procesi integracija...\nNovi Pazar – Delegaciju su činili: Prof.dr Šefket Krcić, doc.dr Mirsad Nuković, doc. Dr Bećir Šabotić.\nNa Konferenciji su svojim radovima učestvovali i Dr Jusuf Nuković, Msc Bajram Dacić i phd Rešad Azemović, takođe iz Sandžaka.\nPozdravni govor između ostalih imao je prof.Krcić, gde je prisutne pozdravio u ime rektora Univerziteta u Novom Pazaru prof.dr Mevluda Dudića, i učesnicima poželeo sretan rad.\nPETA MEĐUNARODNU NAUČNU KONFERENCIJU : „ INVESTICIJE U FUNKCIJI EKONOMSKOG RAZVOJA I PROCESI INTEGRACIJA“, Ulcinj, 5 april 2013 godine\nCiljevi Konferencije :\nRegulisanje lokalne ionfrastrukture kao dobra mogućnost za razvoj stranih investicija\nUlcinj – Metropol turizma Jadransko-Jonski\nZaštita i očuvanje životne sredine na lokalnom i regionalnom ni\nZnačaj lokalne i državne administracijeu razvo nacionalne i regionalne ekonomije\nZakonska infrastruktura podsticanja investicija. Mogućnosti i olakšice ( povoljnosti) koje nudi država Crna Gora investicijama.\nDirektne strane investicije i turistička industrija u Opštini Ulcinj i drugim zemljama regiona.\nKvalitet usluga- značajan faktor za razvoj turizma\nLjudski resursi za marketing u službi razvoja turizma\nTehnologija i njen uticaj u ekonomskom razvoju\nUpravljanje turističkih i poljoprivrednih resursa u Opštini Ulcinj\nUpravljanje turističkih taksi – esencijalan komponent za razvoj infratsrukture u sektoru turizma.\nRasprostranjenje kineskih i turskih investicija, kao i njihove perspektive u zemljama regiona.\nMogućnosti razvoja poljoprivrede u Opštini Ulcinj\nZnačaj media u promovisanju investicija, ekonomskom i turističkom razvoju i procesima integracije.\nPrimjena strategije komunikacije u funkciji turističkog razvoja i procesima integracije\nDomaćini su bili prof. Dr Elez Osmani „Centar za ekonomska istraživanja“ – Ulcinj, i gradonačelnik Ulcinja gospodin Nazif Cungu.\nNa konferenciji je uzelo učešće preko 280 istraživača iz celog regiona, što je Konferenciji dalo poseban značaj.\nDoc. dr Mirsad Nuković, Univerzitet u Novom Pazaru,\nDr Jusuf Nuković, Univerzitet u Novom Pazaru\nNauka se sastoji od empirijskog, teoretskog i praktičnog znanja o prirodnom svetu, proizvedenog putem istraživanja primenom naučnih metoda, što naglašava zapažanje, objašnjavanje i predviđanje realnih fenomena putem eksperimenta. Istorijom nauke bavili su se mnogi istraživači od kojih je poznatiji naš naučnik Milutin Milanković, prvi doktor tehničkih nauka u Srbiji i koji je napisao više dela na tu temu. Dugi se niz godina, od Mojsija do novijih dana, u okviru judejsko-hrišćanske religije održalo verovanje o Bogu kao tvorcu Svemira. Medjutim, znatno pre nego sto je živeo Mojsije, u Kini je počela da se razvija jedna od najstarijih nauka – astronomija. Njom su se bavili pre rodjenja Hrista ljudi u starom Egiptu, Vavilonu, staroj Grčkoj, Arabiji i u drugim zemljama, medju kojima i u Juznoj Americi – stari narodi: Acteki, Inke i Maje. Dok su empirijska istraživanja prirodnog sveta bila opisivana od doba klasične antike (na primer, Tales, Aristotel, i drugi), i dok su naučni metodi bili u upotrebi od srednjeg veka, početak moderne nauke se generalno vezuje za rani moderni period, od takozvane Naučne revolucije do koje je došlo tokom 16-tog i 17-tog veka u Evropi.\nKljučne reči: nauka, istorija, vasiona, prirodni zakoni, naučnici.\nProf.dr Šefket Krcić\nLOGIKA I LOGIČKE OSNOVE METODA NAUČNOG RADA I ISTRAŽIVANJA\nU ovom radu autor se bavi filozofskim i naučnim određenjem logičkog metoda u istraživanju naučnih fenomena i problema. Sve u prirodi, naime, kako u neživome tako i živome svijetu, dešava se po pravilima, ijako mi ta pravila uvijek ne poznajemo. Riba u vodi, ptica u vazduhu, kreće se po pravilima. Cijela priroda nije ništa drugo nego neka povezanost pojava po pravilima. Kao sve naše moći tako je i razum pri svojim operacijama privržen pravilima, koja možemo da istražujemo. Postavlja se pitanje, dakle, ako je razum izvor pravila, po kojim pravilima on sam postupa?\nU nauci postoji više usmjerenja i sistema logike. Jedan od bitnih osnova podjele su modaliteti istine, (kao oblici postojanja) i valencije istine koje izražavaju suštinu logike time što sadrže izvesne bitne osobine logičkih aksioma i logičke aksiomatike kao suštine logičkog sistema.\nU najopštijem smislu, pod metodom se uglavnom podrazumijeva način na koji se dolazi do saznanja o predmetu koji određena nauka proučava.\nKljučne riječi: naučni metod, logika, istraživanje, filozofija, rješavanje problema.\nDoc. dr Bećir Šabotić , Internacionalni univerzitet u Novom Pazaru\nORGANIZACIJA REKREACIJE I SPORTA U USLOVIMA TRANZICIJE DRUŠTVA I TRŽIŠNE EKONOMIJE\nAbstrakt – Tranzicija društva iz jednog u drugi oblik organizovanja uvijek izaziva velike promjene u tehnološkim, ekonomskim, pravnim, sociloško-psihološkim, obrazovnim i dr. elementima funkcionisanja svake životne i radne cjeline. Privatizacija je ključni proces cjelokupne tranzicije socijalističkog društva u sistem sa tržišnom i vlasničkom privredom i razvijenom demokratijom. Odvajanje države od neposrednih ekonomskih tokova i ekonomskog arbitriranja uslov je za brzo tržišno prestruktuiranje. Danas su na snazi važeći propisi koji nastoje da se uspostave čvrsta ograničenja socijalizma ili njegove rehabilitacije. Propisima su ukinuti planovi i mogućnosti za: smanjenje carina, povlastice, subvencije, podsticajne mjere, progresivno oporezivanje, garantovana radna mjesta, garantovani profit, prava na pomoć, pravo na sredstva rada, bezpovratni i beskamatni krediti i td. Svi ovi planovi su funkcionisali dugo godina, stvorili su svijest i navike funkcionisanja čovjeka, pa i rekreacije kao integralnog dijela života i rada svakog pojedinca. Sad su ostala samo mala primanja i samo toliko da bi se preživljavalo, radi gole egsistencije koju čini većina naše populacije. Za građanje danas je novac važniji čak i od zdravlja, ljubavi, slobodnog vremena, porodične sreće, uspjeha u školi, karijere, putovanja… U ovakvom načinu života je teško organizovati bilo kakav vid rekreacije jer zakonom o radu ( u Crnoj Gori) i kolektivnim uglovima skoro da se ne pominje rekreacija kao proces za očuvanje životnih i radnih sposobnosti i zdravlja čovjeka. Sve što bi moglo da liči na mogućnost zadovoljavanja ovih životnih potreba u propisima je definisano po principu “ može “ , što po pravilu znači da “ ne mora “ , a praksa pokazuje da poslodavci i ne razmišljaju o toj vrsti troškova i slobodnih dana, predviđeni odmor i rekreaciju.


Patrijarh Porfirije u Uskršnjoj molitvi za mir u Ukrajini\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve patrijarh Porfirije\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve (SPC) patrijarh Porfirije istakao je u Uskršnjoj poslanici da se moli da se što pre i bezuslovno uspostavi mir u Ukrajini, napomenuvši da je rat poraz svakog čoveka.\n"Svaki rat, bilo gde i bilo kada, proizvodi samo gubitnike i poraz je ljudskog dostojanstva, poraz je i sramota svakog čoveka kao ikone Božje", poručio je patrijarh Porfirije 22. aprila, povodom Uskrsa, koji SPC slavi u nedelju, 24. aprila.\nOn je istakao da se "plamen oružanih sukoba na prostorima Ukrajine pridružio onim drugim mestima na planeti gde postoji konflikt među državama, narodima i verama".\n"Saosećamo i sastradavamo sa svim pravoslavnim hrišćanima, braćo i sistre, saosećamo i sastradavamo sa svim ljudima ovoga sveta gledajući kako se sukobi na ukrajinskom tlu i širom vaseljene još više produbljuju", rekao je patrijarh Porfirije.\nSrpska pravoslavna crkva u Srbiji deklarativno zastupa neutralan stav u odnosu na vojnu invaziju Rusije u Ukrajini. Ipak, prema svim istraživanjima većina stanovništva u Srbiji smatra Rusiju prijateljskom zemljom.\nSrbija, iako je podržala nekoliko rezolucija u UN kojima se osuđuje ruska invazija na Ukrajinu, i dalje odbija da uvede sankcije Moskvi.\nPatrijarh i o Kosovu\nPorfirije je deo poslanice posvetio Srbima na Kosovu kojima je poručio da će "njihova Majka Crkva uvek biti uz njih kao i do sada".\nTakođe, rekao je da SPC zna za njihova iskušenja i borbe, navodeći da je Kosovo "duhovna i nacionalna kolevka" Srbije.\nSPC, kao i državni vrh Srbije, negiraju nezavisnost bivše pokrajine Srbije, koja je 2008. proglasila nezavisnost.


KUPILA TATI ROLEKS VREDAN 1,5 MILIONA! Državljanka Srbije pokušala da prošvercuje skupoceni sat.. ŠOKIRAĆETE SE KAD ČUJETE ŠTA JE REKLA CARINICIMA – Virealni.online\nKUPILA TATI ROLEKS VREDAN 1,5 MILIONA! Državljanka Srbije pokušala da prošvercuje skupoceni sat.. ŠOKIRAĆETE SE KAD ČUJETE ŠTA JE REKLA CARINICIMA\nby Aldin AldinPosted on March 25, 2018\nCarinski službenici su 21 marta 2018 godine na aerodromu Nikola Tesla sprečili pokušaj da se u zemlju unese neprijavljen skupoceni sat Rolex Oyster Perpetual Yacht Master II, čija je vrednost procenjena na gotovo 1,5 milion dinara,luksuzni sat je pokušala da prokrijumčari 28-godišnja srpska državljanka koja je letom iz Kanade doputovala u Beograd.\nPutnica je zaustavljena kada se uputila ka tzv,zelenom kontrolnom prolazu namenjenom putnicima koji nemaju ništa da prijave za carinjenje,tokom rentgenske kontrole njenog prtljaga, primećeni su obrisi kutije za koju je ubrzo potvrđeno da je reč o originalnoj kutiji za roleks koji se u njoj i nalazio.\nNakon što su sat pronašli u prtljagu, putnica je carinicima rekla da je u pitanju poklon za oca i da nije znala kolika je njegova vrednost.\nPodsećamo da državljani Srbije, bez plaćanja dažbina u zemlju mogu uneti robu u vrednosti do 100 evra za svoje lične potrebe, dok se predmeti čija vrednost prelazi taj iznos moraju prijaviti i za njih se moraju platiti predviđene dažbine.\nPrev Mislim da bi trebala da promijeni dugogodišnji stil: Soraja komentariše stajling Karleuše i Rade Manojlović i… (VIDEO)\nNext Lice anđela, a tijelo boginje,spremite se za obline koje ce vas ostaviti bez daha


Приказивање чланака по тагу seljaci - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srbije Branislav Nedimović izjavio je danas da poljoprivredna gazdinstva nemaju obavezu vođenja poslovnih knjiga, već samo oni koji su u sistemu PDV-a i registrovani kao preduzetnici.\n"To su dezinformacije, molim vas nemojte da uzenemiravate naše seljake, imaju svog posla", rekao je Nedimović za Radio televiziju Srbije.\n"Godinu dana smo radili da se kvalfikujemo za njihovo tržište. Ove godine imamo 2,0 miliona tona pšenice. Sada će proizvođači biti mnogo ohrabreniji da ulaze u setvu pšenice", objasnio je Nedimović.\nKako je dodao, Srbija ne želi da bude usmerena samo na jedno tržište, što je do sada bila Rusija, jer mora imati neku "alternativu ukoliko nešto krene naopako sa tržištem".\n"Nama je ideja da sa Kinom i Indijom otvaramo neka nova tržišta, možda i na prostoru severne Afrike, pre svega Maroka i Alžira, da se vratimo na neke prostore gde smo nekada bili prisutni sa poljoprivrednim proizvodima", rekao je Nedimović.\n"Sa Izraelom dogovaramo izgradnju nove klanice koja je po posebnom standardu zbog njihovih verskih razloga. Sledeće sedmice će kod nas biti iz njihove klanice Vel dan i razgovaraćemo o klanju goveda i ovaca", najavio je Nedimović i dodao da Srbija više ne prodaje "živa grla", već prerađena, što je bitno, jer je njihova vrednost veća.\nOn je kazao i da je u Astani u Kazahstanu bilo reči o tome da se srpska malina izvozi u tu zemlju, što će biti "još jedan kanal za robu koja se dve godine muči sa cenom".\nmar 21, 2018 67432 Šumarstvo


Fiskalne kase su danas neophodne - Blog magazin\nSvaki poreski obveznik koji pruža usluge ili prodaje neku robu dužan je da korisniku usluge ili fizičkom licu izda fiskalni račun. Danas postoje dva tipa fiskalnih kasa. Jedan tip su one fisklane kase kojima nije neophodan računar jer se podaci unose u fiskalnu kasu, ovakve fisklane kase uglavnom uzimaju oni poreski obveznici koji imaju manje privredne objekte.\nPodaci sa ove fiskalne kase su povezane sa softerom poreske uprave preko kog se prati promet u tom objektu. Fiskalne kase kojima je neophodan računar nemaju mogućnost da unose podatke. I jedne i druge fiskalne kase kao svoj kranji proizvod imaju fiskalni račun koji se izdaje. Fiskalne račune je bitno uzimati jer se tim gestom štite javni interesi i interesi potrošača.\nUkoliko se fiskalni račun zadrži, a u međuvremenu je došlo do kvara neke robe ili je potrošač nezadovoljan i javio se u prvih šest meseci od kupovine, prodavac ima obavezu da vrati celi iznos potrošaču. Ovo je dobar primer koji pokazuje kolio uzimanje računa može doneti dobrobiti, kao i to da se uzimanjem računa utiče na smanjenje sive ekonomije.\nKoji su nedostaci poreske reforme?\nOno što se izdvaja kao problem zemalja koje su traniziciji jeste stavljanje fokusa na poresku politiku procesu reforme. Međutim, od vitalnog značaja je poreska struktura na koju treba da se obrati dodatna pažnja.\nKod razvijenih zemalja organizaciona struktura se zasniva na potpuno funkcionalnom principu, uspostavljanjem manjeg broja organizacionih jedinica, centrala koja se nameće kao jaka jedinica i nosioc razvoja, uspostavljanje jedinica za veće poreske obveznike i jedinice za pružanje usluga poreskim obveznicima.\nPoreska uprava je organ uprave koji je u sastavu Ministarstva finasija čiji je delokrug rada utvrđen Zakonom o poreskom postupku i poreskoj administraciji, to je i servis građana čije su funkcije utvrđivanje, kontrola i naplata poreza.\nTakođe, poreska uprava obavlja i registraciju obveznika, vodi registre iz oblasti deviznih i menjačkih poslova, preduzima mere u procesu otkrivanja krivičnih dela, stara se o međunarodnim ugovorima o izbegavanju dvostrukog oporezivanja, rešava žalbe na koje se donose rešenja, obavlja internu reviziju svojih delova, obrazuje i kontroliše svoje radnike, stara se o sprovođenju zakona.\nPoreska uprava ima složenu organizacionu strukturu. Na čelu te organizacije je Centrala poreske uprave, koja ima svoje sektore. To su sektori za kontrolu, naplatu, ljudske resurse, materijalne, sektor za obrazovanje i komunikaciju, sektor za poresko pravne poslove i koordinaciju, sektor poreske policije, sektor informacione tehnologije, i sektor za transformaciju.\nPredlog je da se broj organizacionih jedinica racionalizuje, kao osnovni razlozi su neophodnost za povećanje efikasnosti kao i primena savremene tehnologije. U mnogim zemljama primena savremene tehnologije dovela je do promene organizacione strukture u poreskim upravama, gde su se stvorili jedinstvene ustanove za centralizaciju podataka ali i promena usluge koja se pruža poreskim obveznicima.\nPrimena nove tehnologije dovela je do novih načina komunikacije sa poreskim obveznicima, to je dovelo da smanjena pritiska na filijale koje obavljaju poslove naplate i kontrole ali i povećanje nivoa pružanja usluga. Cilj promena jeste da poreski obveznik na najednostavniji način izmiri svoje poreske obaveze, što će dovesti i do povećanje prihoda u državnom budžetu.\nPrevious Previous post: Evo kako da ublažite glavobolju koja se javlja posle posla\nNext Next post: Kako se vrši povećanje grudi


31. Jan 2000 15:32 (GMT+01:00)\nRadnici "Elektrotehne" solidarni sa ABC "Grafikom"\nNovi primer bezakonja\nBEOGRAD - Nije nas iznenadilo ekspresno otvaranje stečajnog postupka u Štampariji ABC "Grafika" jer je to još jedan primer bezakonja i državnog terora nad nedužnim radnicima koji su žrtve obračuna na relaciji vlast - nezavisno novinarstvo.\nTako je i u slučaju DP "Elektrotehna", čijih oko 300 radnika već godinu dana opseda sudove tražeći registraciju legalno izabranih organa upravljanja i direktora, ali Privredni sud ignoriše njihovu volju i nameće, kao direktora, Velimira Smolića. Što se tiče gospođe Arežine, ona služi makijavelističkim ciljevima onih koji misle da žrtve nisu važne i da cilj opravdava sredstva.\nU slučaju "Elektrotehne", to nije samo 300 radnika nego još najmanje tri puta toliko ugroženih članova njihovih porodica - jedan je od zaključaka zbora radnika "Elektrotehne", održanog u ponedeljak u prostorijama u Karađorđevoj ulici.\nNa zboru se okupilo stotinak radnika. Već im je muka "od bezakonja koje se dogodilo i događa se" u slučaju "Elektrotehne". Ipak su se na kraju svi složili da, ako su već toliko izdržali, nastavljaju borbu jer nemaju šta da izgube, pošto je jedno dobro preduzeće upropašćeno, a oni ostali bez ikakvih sredstava za život.


Milan Radovanović: Naša porodica zahvaljuje direktoru Zoranu Nikoliću! Njegov primer zaslužuje naše iskreno poštovanje!! - Pirot Plus Online\nMilan Radovanović: Naša porodica zahvaljuje direktoru Zoranu Nikoliću! Njegov primer zaslužuje naše iskreno poštovanje!!\n16. februar 2017. 13:00 Gradska hronika Pirot Plus Online\nZnate ono “čini dobro i dobru se nadaj”! To je poruka sa kojom živimo, posebno u onim trenucima kada vas muka natera i onda pomislite da vam mi možemo pomoći. Ne konkretno naravno, već apelom, pozivom, razgovorom sa odgovornima.\nPre nekoliko dana na mejl je stiglo pismo. Objavljujemo jedan deo. Pisao nam je Milan Radovanović iz Barje Čiflika .\nPoštovani, molim vas ako želite da objavite na Vašem portalu jer nemam vodu već 20 dana u kući, selo Barje Čiflik.\nVodim troje dece na gradski zatvoreni bazen da se kupaju ,\nKupatilo mi puno veša , ja nosim jedne te iste pantalone i bluzu i čarape 20 dana. Voda zaledila negde od glavnog priključka do šahte na dužini od 150m .\nPotom je Milan došao u našu Redakciju i mi smo pozvali uvek predusretljivog i spremnog na akciju, direktora Zorana Nikolića i pitali da primi i čuje probleme porodice Radovanović. Milan Radovanović je već sutradan, bio u kabinetu direktora Nikolića. Kako je dolazio praznik, direktor je obećao da će danas, u petak, 17. februara radnici Vodovoda i kanalizacije biti u Barje Čifliku. Medjutim, direktor je u svom stilu iznenadio Radovanoviće. Kada smo danas u dogovoreno vreme bili u sokaku kuće porodice Radovinović bili smo prijatno iznenadjeni.\nEto dobrog primera, dobre priče o dobrim ljudima koji razumeju muke drugih ljudi. Mir, spokojstvo i dobro raspoloženje vratilo se u porodicu Radovanović. Zoran Nikolić, direktor, još jednom je, po ko zna koji put pokazao upravo ono ,,dobro u ljudima”!!\nŽivot ide dalje, danas je stigao još jedan mejl. Srećni smo, iskreno, kada nam pišete i tražite pomoć. Evo teksta!\nImamo problem u naselju Kale u ulici Topolska bivša Ponorska , gde ulično osvetljenje ne radi vise od 10 dana. Isto je prijavljeno nadležnim službama Komunalnog preduzeća. Molimo za pomoć unapred hvala!\nMiljan Jovanović Pirot\nInformaciju smo prosledili Bobanu Toliću, koji je tokom prepodneva bio van Preduzeća. Rečeno nam je da je Emina Kostić odgovorna za ove poslove. Istog trenutka zvala je Distribuciju, pošto se najverovatnije radi o kvaru na kaseti, o čemu brine ovo Preduzeće.\nZoran Djordjević je reagovao na isti način kao Zoran Nikolić. Već je dao nalog da ekipa Distribucije izadje “na teren” Ponovo smo pronašli to “dobro u ljudima”!!


Simić: Jutros mirno na KiM, ali Srbi uplašeni i besni\nOktobar 14, 2021 9:21\n“Ono što se juče dogodilo je neprihvatljivo i nedozvoljeno. Pucalo se po porodičnim kućama u kojima su bile bebe trudnice, majke... Naš narod je uplašen, ali i besan, ovo više ne može da se trpi, ne možemo više ni u najgorim scenarijima da predvidimo šta čeka Srbe na KiM”, rekao je Simić za TV Prva.\nNaveo je da su, samo nekoliko dana nakon što su se jedinice Rosu povukle sa Jarinja i Brnjaka i počela primena potpisanog sporazuma, do zuba naoružani specijalci ponovo upali u srpske sredine pod tobožnjim izgovorom da sprovode akciju u “borbi protiv plazma keksa, koka-kole i fante”.\n“Juče nismo videli specijalce sa štitovima kako razbijaju demonstrante, videli smo tone suzavaca, šok bombe i upotrebu vatrenog oružja po golorukom narodu”, kazao je Simić.\n“Kako god bilo, moramo da nađemo način kako da branimo svoje porodice i kuće, ali u tome očekujemo podršku naše države i svih struktura, jer ovo je neizdrživo”, rekao je Simić.\n“Ne mogu da kažem da je sve u redu i da li upravo neko iz Prištine šalje specijalce Rosu na goloruk srpski narod. Situacija je mirna, ali tako je bilo i juče dok Rosu nisu upale na sever, tako je bilo i pre 20. septembra dok specijalci nisu došli na Jarinje i Brnjak”, kazao je Simić.\nPodvukao je da je, što se tiče srpskog naroda, situacija mirna i da je Srbima mir preko potreban, ali da je, kako kaže, potrebno da i Priština prestane sa jednostranim akcijama i sa slanjem do zuba naoružanih specijalaca koji “podrivaju mir i izazivaju nestabilnost”.


Kroacija erlajns pred stečajem | Nova Ekonomija\nKroacija erlajns pred stečajem\nKroaciji erlajns preti stečaj, a za nastavak rada u sledećih šest meseci nedostaje im 150 miliona kuna, saznaje Index.hr.\nNeto gubitak Kroacija erlajnsa prvih devet meseci ove godine iznosio je 34,4 miliona kuna.\n"Nadzorni odbor zatražio je procenu troškova poslovanja za idućih šest meseci od konsalting firme BDO. Njihova procena je da bi za nastavak ovakvog poslovanja, bez promene, za daljih šest meseci nedostajalo 150 miliona kuna", rekao je za Index visokopozicionirani izvor iz Kroacija erlajnsa.\n"Konzervativnija procena koja uključuje smanjeno otplaćivanje računa dobavljačima za sedam odsto ukazuje na potrebu za daljih 70 miliona kuna", dodaje.\nRekao je da Kroacija erlajns u vlasništvu još ima samo dva motora i tehniku, ali da su toliko u minusu da ni njihova prodaja ne bi bila dovoljna.\nKaže kako je ostalih 10 motora (budući da imaju 12 aviona u floti) u najmu, nisu u njihovom vlasništvu. Što se tiče tehnike, reč je o sektoru kompanije u kojem rade aviomehaničari, a njihovo odvajanje iz kompanije i prodaja, takođe kaže, ne bi bili dovoljni za nastavak rada nakon proleća.\n"U tom scenariju prestajemo da plaćamo aerodromima, a nećemo moći da plaćamo ni gorivo. To je kraj. Ovo je definitivno put u stečaj, osim ako se ne dogodi neko čudo", rekao je izvor iz Kroacija erlajnsa.\nU Kroacija erlajnsu izbegavaju konkretan odgovor na pitanje.\nUmesto odgovora na konkretna pitanja o procenama konsalting kompanije BDO, iz Kroacija erlajnsa su odgovorili da su "baš kao i mnogi drugi avioprevoznici širom sveta, suočeni sa širokim rasponom strateških, operativnih i finansijskih rizika uslovljenih globalnim kretanjima".\nHrvati traže strateškog partnera za Kroacija erlajns\nVrhovni sud je potvrdio da je štrajk u Kroacija erlajnsu nezakonit\nHrvatski sindikat pilota: Bojazan da će se celokupni sistem Kroacija erlajnz raspasti


Izvor, foto : Grad Užice\nTradicionalni, 29. po redu, Skokovi sa Starog železničkog mosta održaće se u subotu 17. jula sa početkom u 15 časova. Manifestaciju koja ima međunarodni karakter organizuju JP “Veliki park” i Grad Užice.\nPo rečima Ivana Stanisavljevića člana Gradskog veća manifestacija se ove godine organizuje na veliku radost učesnika i svih Užičana.\n“Prošle godine ova manifestacija nije održana zbog epidemioloških mera, tako da nastavljamo tamo gde smo stali, pa ćemo i ove godine imati takmičare kako iz grada i zemlje tako i iz inostranstva. Pozivam naše sugrađane da u subotu u što većem broju dođu na Gradsku plažu i podrže takmičare.”\nBranko Bogićević, direktor JP “Veliki park” ističe da je za sada prijavljeno više od 20 takmičara iz Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine i među njima je čak pet učesnika iz Užica.\n“Nažalost, zbog sitaucije sa kovidom nećemo imati goste iz Danske, Nemačke i Slovenije ali nadamo se da ćemo naredne godine povratiti skakače iz cele Evrope. Zbog izostanka takmičara iz Evrope ove godine neće biti hajdajving skokova, ali će biti revijalnih. Takmičari će tradicionalno skakati “lastu”, najboljeg očekuje novčana nagrada u iznosu od 35 000 dinara dok su nagrade za drugo i treće mesto 25 000 dinara.\nSkokovi sa starog želeničkog mosta neće biti jedina manifestacija na vodi ovog leta, jer su u okviru “Leta na Đetinji” u organizaciji Sportskog saveza, JP “Veliki Park” i uz podršku Grada Užica planirani brojni sadržaji.


Turci hoće srpsko meso, mleko, mlečne proizvode...\nTurci hoće srpsko meso, mleko, mlečne proizvode…\nTurizam, građevinarstvo, tekstilna industira, rudarstvo, enetrgetika, oblasti su koje su učesnici Srpsko-turskog poslovnog foruma označili kao one gde postoje potencijali za saradnju, uz opasku da domaći proizvođači mesa, mleka i mlečnih proizvoda mogu da plasiraju svoje proizvode u Turskoj.\nDirektor Agencije za ekonomski razvoj Sandžaka Samir Kačapor, izjavio je da je ta agencija dovela više od 30 lokalnih kompanija koje su zainteresovane za saradnju sa turskim firmama.\n“Tražimo kompanije koje će nam ponuditi repromaterijal, sirovinu za tekstilnu industriju i proizvodnju obuće”, rekao je on.\nTu su, naveo je Kačapor, prerađivači drveta, proizvođači zdrave hrane, mesa i mlečnih proizvoda, koji žele da ponude svoje proizvode, ali i da nađu partnere iz Turske s kojima bi mogli da izađu na treće tržište.\n“Jedan od aduta Srbije je i sporazum sa Rusijom o slobodnoj trgovini, Od nedavno imamo i sporazum o slobodnoj trgovini s Turskom”, podsetio je on.\nGradonačelnik Niša Zoran Perišić ukazao je da su turski privrednici zainteresovani za čitavu Srbiju, ne samo za Novi Pazar, a zanima ih, kako je rekao, i Niš.\n“Imam dobre signale da će biti pomaka na još bolje u dobroj saradnju. Verujem da ćemo već za nekoliko dana imati dobre vesi sa turske strane”, uveren je Perišić.\nOn je naveo da su prednosti Niša što je univerzitetski grad, jedini pored Beograda ima međunarodni aerodrom, na raskrsnici je puteva, ima dobru logistiku, ali i dobru infrastrukturu nekadašnjih giganata elektro i građevinske industrije, te automoto i tekstilne industrije.\n“Nešto od turskih investicija u tim oblastima će sigurno doći u Niš”, ubeđen je on.\nDirektor Atenic komerc Rodoljub Popović rekao je da njegova kompanija već koristi opremu iz Turske i naveo da je kvalitet dobar. Srbija bi, prema njegovim rečima, trebalo da uvodi nove tehnologije gledajući turske partnere, ali i da uvozi novu opremu.\n“Mi smo veliki korisnik njihove opreme. Trebalo bi imati uvidu da njihova privreda ima veliki rast i razmena novih tehnologija bi bila značajna”, ocenio je Popović.\nBajram Akgil iz Salcano bicikla istakao je da su Turci zainteresovani za saradnju u turizmu, gde postoji veliki potencijal, ali i rudarstvu, energetici.\nPrema njegovim rečima, saradnja dve zemlje je važna i zato “što se poznajemo”.\n“Imamo istorijske veze, dobro se poznajemo i ako se zajedno budemo bavili biznisom, možemo da rastemo u celom regionu i širom Evrope“, rekao je on i dodao da je uveren da Srbija i Turska mogu da sarađuju u svim biznisima.\nUpitan da li turska Halkbanka koja odnedavno posluje u Srbiji doprinosi toj saradnji, Akgil je rekao da je to jedna od najvažnijih banaka u Turskoj, koja je važna za tamošnje biznismene.\n„Ona će pomoći i srpskim preduzetnicima koji žele da posluju sa Turskom i obruto“, rekao je Akgil.\nIlustrujući koliko je saradnja dve zemlje već dobra, on je rekao da je njegova kompanija sponzor biciklističke reprezentacije Srbije.\n„Jovana Crnogorac vozi mauntibajk u turskom timu. To je dokaz dobre saradnje. Članovi srpske reprezentacije su na prošloj Olimpijadi u Londonu vozili naša bicikla. A uskoro ćemo imati i fabriku ovde“, najavljuje on.\nUpitan da li su neka od preduzeća u restrukturiranju šansa za turske ulagače, on je rekao da privatizacija nudi šanse za turske biznismene.\n„Uveren sam da turski biznismeni mogu biti deo ovog procesa. Pošto je Halkbank ovde, to može pomoći da turski investitori dođu“, zaključio je Akgil.


Za „spas“ CIP-a menja se i zakon | Nova Ekonomija\n01.01.2018. Bogdan Petrović 2\nIako su višestruko „hvaljeno" restrukturiranje železnica i formiranje tri nova preduzeća predstavljani kao veliki uspeh resornog ministarstva, mnogi problemi su samo stavljeni pod tepih. Država je nastavila da subvencioniše poslovanje izdvojenih preduzeća, a nekadašnja matica, Železnice Srbije, ostavljena je da „visi", sa blokiranim računom još od kraja 2015. godine. Izdvajanjem tri celine iz Železnica nisu rešeni problemi dugovanja prema radnicima, pa su usledile tužbe radnika Železnica Srbije za različita neisplaćena primanja. Kako naplata preko računa nije bila moguća, pokrenute su preko privatnih izvršitelja prinudne naplate nad nepokretnostima.\nPrvo su počele prodaje poslovnog prostora u svojini Železnica, a pošto prihodi nisu bili dovoljni da se namire poverioci-radnici, na red je došla i naplata druge imovine, odnosno Saobraćajnog instituta CIP – koji je u vlasništvu Železnica kao zavisno društvo.\nDržava je brže-bolje kao reakciju na prinudnu naplatu uputila u skupštinsku proceduru izmene zakona o javnoj svojini, koji predviđa zabranu izvršenja nad udelima ili akcijama koje su u vlasništvu javnih preduzeća ili privrednih društava u vlasništvu države ili lokalne samouprave. Pride su i pokrili zdravstvene ustanove, pa je tako ustanovljena i zabrana izvršenja nad njihovim nepokretnostima i opremom.\nDržavnim preduzećima se tako omogućava da, iako blokirana, neometano posluju preko zavisnih preduzeća (na koja mogu preneti i prava, odnosno imovinu) a poverioci će biti sprečeni da se naplate prodajom tih udela. Primer železnice je ilustrativan, ostavljena je ljuštura, prihodi od usluga i subvencije države idu u tri novoformirana preduzeća, a poverioci „vise" ni na nebu ni na zemlji.\nIako je članom 86 Ustava Republike Srbije predviđena jednaka pravna zaštita svih oblika svojine, dok je članom 84 predviđen ravnopravan položaj na tržištu svih subjekata, zakonodavac na ovaj način uvodi u pravni poredak povlašćene privredne subjekte, kojima se omogućava izuzimanje od prinudne naplate na zavisnim društvima, iako je i to sastavni deo imovine, koji bi morao da bude podložan izvršenju.\nPomenute odredbe podsećaju na „restrukturiranje" u postupku privatizacije. I nije loše ni da se podsetimo kako se to završilo – presudama u Strazburu kojima je država bila obavezana da isplati radnike.\nAli pored mogućnosti utuživanja u Strazburu (što je dugotrajan postupak, ali sa velikom izvesnošću naplate), poverioci mogu da pokrenu i stečajni postupak nad dužnikom – kada bi u stečajnu masu ušlo i vlasništvo zavisnih preduzeća, pa će ih onda prodavati stečajni upravnik u tom postupku.\nRešenje ovakvog galimatijasa moglo bi da bude veoma jednostavno – ako država ne dozvoljava naplatu prema zavisnim društvima, onda bi trebalo da bude i sama solidarno odgovorna za dugove tih subjekata, analogno odredbama člana 14. Zakona o stečaju, kojim se predviđa da stečaj ne može da se pokrene nad određenim subjektima, ali tada za obaveze odgovara osnivač.\nAko država želi da zaštiti određenu imovinu od poverilaca, rešenje može biti samo u preuzimanju obaveza tih pravnih subjekata. Zaštita CIP-a ne sme da bude iskorišćena za rušenje privredno-pravnog poretka. Kredibilitet države i vera u pravni poredak moraju biti iznad sitnih interesa (restrukturiranja železnice i namere da se „eskiviraju" radnici). Iako ne sumnjamo da će na kraju radnici (ali i drugi poverioci) naplatiti svoja potraživanja – šteta je napravljena.\nPosledice ovakvih nakaradnih rešenja osetiće i sva državna preduzeća kada budu htela da uzimaju kredite kod poslovnih banaka ili prave ozbiljnije poslovne aranžmane. Svi iole oprezni poslovni ljudi tražiće dodatne garancije kako bi poslovali sa državnim firmama – pošto država ne dozvoljava normalne postupke izvršenja.\nRadi „spasa" CIP-a (a zašto bi CIP propao ako ga kupi privatnik?), čuvanja obraza nesposobne ministarke i fame o restrukturiranju železnice, pravi se mnogo veća šteta.\nTekija 31.12.2017. 10:46:56\nBogdane, ovo je realnost da se urusavaju osnovna nacela pravde i pravicnosti. Ovde su bitne dve cinjenice kojima se narusava vladavina prava u Republici Srbiji, sto i nije neka novost. Kada ste culi da unazad 30 godina postoji pravo i pravda u Srbiji, do duse bilo je pokusaja pre 17 godina i svi znamo kako se zavrsila. Prema tome a i radi prava i pravde, železnica je devastirana do te mere da su potrebne decenije da bi se ponovo vratila u normalno funkcionalno stanje, do tada ce biti prava i pravde za zaposlene i drzavu na kašičicu. Ko izađe poslednji neka ugasi svetlo !\nLale 31.12.2017. 09:13:19\nBravo. Ministarka Zorana je samo upropastila Železnicu jer niko nije izvršio podelu kako treba. Njoj je najbitnije da priča kako je restruktuiranje uradeno super. Ni popis nije urađen još uvek za koji je pričala da je završen. Zorana laže čim zine.


U porodilištu u Meljinama redukovali ambulantne preglede, 68 porođaja od početka godine | Radio Jadran\nPočetna Društvo U porodilištu u Meljinama redukovali ambulantne preglede, 68 porođaja od početka godine\nU porodilištu u Meljinama redukovali ambulantne preglede, 68 porođaja od početka godine\nRad porodilišta u Opštoj bolnici Meljine, koje je nedavno obilježilo 17 godina postojanja, u uslovima pandemije korona virusa, usklađen je sa svim mjerama i pravilima koje je propisao Institut za javno zdravlje i NKT.\nU porodilištu je od početka godine obavljeno 68 porođaja, što je kao i lani za tri mjeseca, potvrdio je Radiju Jadran načelnik, dr Slobo Bulatović.\n-Radimo normalno, uz pojačane mjere zaštite, kako zaposlenih tako i pacijentkinja. Jedino su ambulantni pregledi redukovani. Primamo trudnice za redovne kontrolne preglede i sve hitne slučajeve, ali ginekološke i preventivne preglede smo za sada obustavili. To je u skladu sa preporukama NKT. Obustavljeni su i svi operativni ginelološki programi, jedino se izvode carski rezovi kada je to planirano ili hitno, kao i u drugim bolnicama- kaže dr Bulatović.\nIsta je situacija i u Domu zdravlja Herceg Novi, gdje su takođe svi preventivni ginekološki pregledi, odnosno oni koji nisu hitni, odloženi za period poslije pandemije, podsjeća naš sagovornik koji dva puta sedmično ordinira u ambulanti Doma zdravlja.\nU porodilištu u Meljinama su, kako dodaje, dobro organizovani, ima dovoljno osoblja, mada su dvije od 8 babica na porodiljskom bolovanju. Valjalo bi da bar jedna još bude angažovana, ali na Birou rada nema babica koje traže posao. Radi i jedan pedijatar, a jedini ginekolog-akušer je i dalje dr Bulatović.\nUstanova je poboljšala sve sanitestko-higijenske uslove I ima dovoljno zaštitnih i sredstava za dezinfekciju.\nNajviše je trudnica iz Herceg Novog. Porođaj, kao i liječenje patologije koja prati trudnoću, prema ugovoru sa Fondom zdravstva Crne Gore, za njih su besplatni, dok druge plaćaju te usluge.\n-Dolaze nam i neke trudnice sa strane ovih dana, tačnije iz Bara, zbog situacije koja je bila u njihovom porodilištu. Iako je ono osposobljeno za rad i u Baru angažovana ekipa iz Podgorice, one su bile uplašene, pa su počele da dolaze kod nas- navodi dr Bulatović.\nPorodilište ima dvije porođajne sale, savremenu opremu, ultrazvučni aparat i 3 CTG aparat… Posjeduju tri inkubatora – dva na odjeljenju i jedan transportni.\nMeđu prvima u Crnoj Gori u Meljinama je uveden friendly baby program, pa zainteresovani očevi mogu prisustvovati porođaju, mada se to u danima pandemije ne preporučuje.\nBez problema ovdje na zahtjev pacijenata nastavljaju već četvrtu godinu i sa uzimanjem matičnih ćelija iz pupčanika, koje prosljeđuju na dalje čuvanje.\nPrethodni članakU Herceg Novom tokom vikenda 18 krivičnih prijava zbog zabrane izlaska iz kuće\nSledeći članakNovljanin prekršio mjeru zabrane kretanja, a zbog psovanja policije dobio 20 dana zatvora\nMiko 08.04.2020. 22:43 at 22:43\nH.N. 07.04.2020. 20:57 at 20:57\nPorodila sam se prosle godine u Meljinama.Carski rez u spinalnoj anesteziji.Imam samo rijeci hvale,za kompletno osoblje porodilista kako babice,tako i pedijatrijske sestre na celu sa najboljim specijalistom dr Bulatovicem.Svaka Vam cast dobri ljudi.Uvijek nasmijani, puni pozitivne energije.U svakom momentu su mi bili tu za 6 dana provedenih u porodilistu.Samo nastavite tako.Najbolji ste.\nAnonimna 06.04.2020. 16:23 at 16:23\nOcevi da prisustvuju porodjaju? Prvi put cujem, mozda ako plate. Inace ne mogu da prikvire, niti to iko tamo nudi kao opciju. O epiduralu da ne govorim. Ali zato bebi frendli da, a to u ovom slucaju znaci- uvale ti bebu 24h dok lezis sa infuzijom i ne mozes da ustanes, a pomoc oko dojenja, bebe….zaboravi, snalazi se. Tooooo nije bebi frendli, sorryyyy\nNana 06.04.2020. 15:52 at 15:52\nPredivno iskustvo nosim iz porodilišta. A za dr. Bulatovića samo rijeci hvale. 💚\nMarina 06.04.2020. 15:40 at 15:40\nSvaka cast dr Bulatovicu i med osoblju,pre 4 god sam se porodila carskim rezom kod pomenutog dr,sve pohvale,sve,iako sad zivim u Pg oet bi se kod njega poradjala ako dodje do toga,najbolji dr ginekolog,hvala puno\nGeorgina ha ha. 06.04.2020. 13:27 at 13:27\nTo nase Meljine je divno mjesto za dolazak novih malih ljudi. Znam, bila sam skoro tamo. Sve ozbiljne kraljice i kraljevi sa dr Bulatovicem na celu. Hvala Vam, dobri ljudi.


Sarajevo: Bakir Dautbašić i Bilsena Šahman izašli iz pritvora (VIDEO) - Prnjavorski informativni portal\nBilsena Šahman i sekretar Ministarstva sigurnosti BiH Bakir Dautbašić, uhapšeni u akciji Lutka 2, pušteni su na slobodu uz mjere zabrane. Dautbašić je u večernjim satima pušten iz pritvorske jedinice u Sarajevu.\nSud Bosne i Hercegovine je Šahman i Dautbašiću 13. januara odredio jednomjesečni pritvor zbog sumnje da su tokom decembra prošle godine zastrašivanjem i obećanjem nedozvoljene koristi navodili na davanje lažnog iskaza svjedoka Azre Sarić u krivičnom postupku koji vode Tužilaštvo BiH i Osnovni sud u Prištini protiv Nasera Keljmendija i drugih zbog organizovanog kriminala u vezi sa krivičnim djelom ubistvo.\nBakir Dautbašić, sekretar Ministarstva sigurnosti i kandidat za ministra za saobraćaj i komunikacije BiH i njegova partnerica Bilsena Šahman uhapšeni su 11. januara.\nU okviru iste akcije kasnije je uhapšen i Fahrudin Radončić kojem je također određen jednomjesečni pritvor i protiv kojeg je danas Tužialštvo BiH, zajedno sa Šahman, Dautbašićem i Zijadom Hadžijahićem, podiglo optužnicu.


Večeras koncert Gradske muzike Budva - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nVečeras koncert Gradske muzike Budva\nKoncert Gradske muzike Budva biće održan večeras na Trgu između crkava u Budvi sa početkom u 21 čas, a u okviru posljednje večeri petog književnog festivala Ćirilicom.\nGradska muzika Budva osnovana je 1906. god. kada je češki muzičar Karlo Vela okupio 15 mladića iz Budve i strpljivo ih počeo učiti notama i sviranju na limenim duvačkim instrumentima. Tokom svog djelovanja orkestar je brojao i preko 40 članova. Danas se ponosno predstavlja svojim podmlatkom i potpuno novim savremenim repertoarom.\nPod vođstvom kapelnika Vele, Gradska muzika Budve je nastupala do 1914. godine kada je prekinut rad zbog ratnih okolnosti. Muzika obnavlja svoj rad 1924. godine, a za kapelnika je postavljen budvanski frizer i muzičar Anton – Toni Skutari. Gradska muzika je tada brojala 17 članova i nastupala je na svim značajnim dešavanjima u Budvi između dva rata. Ponovnim ratom je prekinut rad 1941. godine, i tek je nastavljen 1950. godine u FNR Jugoslaviji. Muzičku obuku i probe sa starim i novim muzičarima organizuje i vodi Luiđi Jurić. Kratko vrijeme nasljeđuje ga poznati kotorski kompozitor i muzičar Tripo Tomas, a već 1955. godine sa prvim poslijeratnim uniformama i novi kapelnik LJubo Urban koji će voditi Gradsku muziku Budve pune 33 godine i ostaviti neizbrisiv trag u istoriji ovog društva. Tih godina orkestar ne nastupa samo u Budvi, već i u susjednim gradovima Boke, te u Beogradu, Splitu, Novom Sadu i Dubrovniku, redovno učestvuje na tradicionalnim susretima duvačkih orkestara. Ukazom Predsjednika SFRJ J. B. Tita Gradska muzika Budve se 1975. godine odlikuje Ordenom Bratstva i jedinstva sa srebrnim vijencem, a 1976. godine dobija “Novembarsku nagradu” grada Budve. Pavel Aksamit, profesor muzike iz Poljske 1988. godine postaje kapelnik\nGradske muzike Budve. Marševe i koračnice zamjenjuju popularne melodije, džez, polke i valceri. Slijede zajednički Novogodišnji koncerti sa Muzikama iz Kotora i Tivta. Od oktobra 2006. godine Ana Brajak Molčanov, profesor muzike u budvanskoj Muzičkoj školi preuzima dirigentsku palicu, da bi na mjesto kapelnika 2010. godine ponovo došao profesor Aksamit i ostao na toj poziciji do kraja 2012. godine. Nakon toga orkestar nastavlja rad bez kapelnika do početka 2014. godine kada, na obostrano zadovoljstvo, na to mjesto dolazi profesor Radovan Papović i diriguje orkestrom do kraja godine.\nTakođe, Gradska muzika Budva izvela je i koncert u okviru zvaničnog muzičkog programa festivala Grad teatar uz eminentne autore poput slovenačke grupe Lajbah, a značajan nastup imala je i džez pjevačica Čina Mozes.\nU oktobru 2016. godine muziku preuzima Aleksandar Saša Mandić iz Đenovića, dugogodišnji kapelnik Mjesne muzike Đenović. Pod njegovim vođstvom orkestar izvodi potpuno izmijenjen revijski repertoar. DŽez, rok, pop, disko, kao i poznati soundtrack-ovi koji su obilježili XX vijek privlače mlađu publiku, ali i nove mlade članove. Uslijedili su brojni nastupi u Crnoj Gori, ali i u okruženju: Beogradski manifest 2017, Novi Sad, Dimitrovgrad, Montana (Bugarska).\nKoncert Gradske muzike za kraj festivala Ćirilicom\nFOTO /VIDEO: Koncert kalsične muzike u Budvi "brend unutar brenda"\nCadmus Cineplex: Besplatno prikazivanje snimaka klasične muzike


Sledeći korak Samsung kompanije može biti predstavljanje uređaja sa savitljivim ekranima! (VIDEO) | MediaPress\nSledeći korak Samsung kompanije može biti predstavljanje uređaja sa savitljivim ekranima! (VIDEO)\nZamislite da ćete uskoro moći da kupite tablet koji se može presaviti na pola i spakovati u džep. Kako vam se to čini? Zanimljivo, zar ne? Pogledajte šta Samsung konkretno sprema!\nSamsung navodno sprema telefon koji će moći da se presavije na pola, a prema tvrdnjama SamMobile bloga, čiji je sadržaj fokusiran na Samsung kompaniju i njenu istoriju, to bi moglo da se dogodi već u januaru sledeće godine.\nNavodi se da Samsung trenutno testira uređaj koji su oni napravili i koji planiraju da predstave u januaru 2016 godine. Dakle, Samsung sprovodi krajnje testove telefona sa savitljivim ekranom kako bi ga, ako sve prođe kako treba, pustio u komercijalnu upotrebu. U januaru bi trebalo da se pojave dve verzije ovog telefona gde će im zajedničko biti 3 GB RAM-a, MicroSD slot i nezamenljiva baterija. Jedino po čemu će se razlikovati je čipset pa će tako jedan model imati Snapdragon 620, a drugi Snapdragon 820.\nTo je u suštini sve što se zna za sada o ovim uređajima. Ono što je sigurno je to da telefoni sa ekranima koji su savitljivi neće biti deo Galaxy S7 linije, a ako se oni pojave, onda će biti dostupni samo na Korejanskom tržištu. Ovo je česta praksa koju smo imali prilike da vidimo i ranije sa Samsung Galaxy Round telefonom sa blago zakrivljenim ekranom koji je praktično preteča Galaxy S6 Edge modela koji je kasnije doživeo svetsku premijeru.\nSamsung, pored ogromnih prihoda koji trenutno ima, ipak ne posluje toliko dobro kao pre par godina. Iz tog razloga mi danas imamo Samsung telefone sa zakrivljenim ekranom, nove S Pen olovke i slično, koji predstavljaju poslednji trzaj i pokušaj da se ponovo osvoji svetsko tržište. Telefon sa savitljivim ekranom je možda baš ono što je Samsung-u potrebno da se ponovo uzdigne. Cela ova priča nije nemoguća jer su savitljivi ekrani još prošle godine predstavljeni na jednom od sajmova i jednim promo koncept video klipom. Pogledajte kako Samsung zamišlja svoje buduće uređaje sa savitljivim ekranom.\nSamsung nešto sprema i to je sigurno! Sve ove glasine, procurele slike, najavljivanja i zaštićeni patenti govore da ćemo uskoro imati uređe koje možemo da presavijemo i sapkujemo u mali džepčić. Sećate li se patenta koji govori da je Samsung zaštito uređaj koji ima ekran koji se savija na dva mesta? Možda je baš to uređaj koji nas čeka u Januaru? Nešto više o tom patentu pročitajte na priloženom linku:\n>> Samsung sprema tablet na preklop! Evo kako će izgledati. <<\nLansirana 5G mreža: Korisnici će moći da skidaju film za sekund\nJužna Koreja i SAD su ove nedelje lansirale prve komercijalnu 5G mrežu na\nSve teže pratimo razvoj IT industrije\nNova studija kompanije “Samsung” pokazuje da, iako uzbuđenje z\nKompanija Samsung je predstavila kameru Gear 360, koja može snimati pod ug\nSamsung 21. februara predstavlja svoj Galaxy S7 flagship\nKako prenosi GSMArena, Samsung je potvrdio da će ovog meseca predstaviti s\nPredstavljanje: Samsung Galaxy J5\nJužnokorejska kompanija Samsung je najpoznatija po proizvodnji smartfona,\nSony PlayStation 4 i dalje u vođstvu