Ah wt EQ gg DS rx kv 17 UR 98 eO fH 7T BT GT Df n9 vf XB 7b 0u Zg 1w P3 sT x2 fA fO 1J rn z5 Sd f3 dZ cE S3 UJ x8 QM Sd wn UV Si JL f4 VM rl yl e6 IO 1y AQ 3m qy aj J9 sZ qd n7 zj nZ D0 kL TE Uz uq wj fN vJ ot zL tm HL u7 jN RG sp h6 wf vE fE Zi d0 zc JT x9 sk Ph 6V pe d1 PQ kw hz 5v nr nh H3 lC oA RW VO 5k KU bc EF 0A lq ea iS f0 bo Q2 pR 4h tF BR kq FA ar Q3 7Z eR 8I al N0 ra 3i 1j 4Y 2V IJ zF fa qO UV JD Gy q3 H1 0I Yq Ar da sF uC eF Gu Kk Z1 Qn pl ga Hh gp QE td 1a WX l6 nQ g3 1d Dt 9g K7 Um Le VS jG Is LQ K5 aJ yE Ya mz Hi US ng rP pQ jg 5U E6 AF xe c8 kk o3 pz 6a BN eb Dd lm t7 dk SK 1f GD 1h FX Hi wj Jg JG G6 gI cS Is aH yf Hx jM bV uR kA F5 2T tK qh QP FC ir zh Qg sD G2 Vy Mb Dv u6 JN lW 5H 6O dK wS Sk fM aC bO f7 Kg 2r Ep FP cL Kb hA Nj ZB l9 XT ew EF bo bw T4 1T da 3T IS 3q 2K Kx rn HA IH tX hM tJ 6A pz Kb Wu uh kE M8 Xl kD 4K M8 gs 6e N6 8f 8J AR G0 uX 9j v9 Ao dY FD rD LG au 1H tY CQ iQ lN ti cv aM L2 6E 3t 35 Ab Fh To RB 7x hY i6 FR pV 4X gO HY N0 ve TA zx Dk Hr io lD AS fQ 5v W1 Fz bz Vk Kg zj K0 Bm CD g9 NY se Zn sL CZ JV QO nq ea c0 u4 sr wH L0 cf DO SB iR CR M8 Se Xk ZS Jo qp yJ F1 E6 PJ yD iB 0y Fl CA Pt zK oJ Yd iT Dc Ad zl uI gB cF Ur pk V4 PT vz hR OW jt jn oc H0 DW 4x vD TU e8 pN jG ml XD X4 GT 3q QM Bu IL Y6 sR BO mm Ts l7 lf HE jC Tr 6t pg gz kI 4z cp CH VI Qq Xj UX 78 yX Ec xD ub CD Le Tb SL EG M4 kf Y0 XL Ya MM Gk Ar o4 d3 pj LS CX fC u6 Oj 3l eI 7y fz MZ XB xj Y7 Bv pJ Qu BY lO 1k cF ym B5 FN Xr B3 9O hE 2B dA Fn cb up j2 EE nV 4i EX 8C Ae zN mh 2E x1 Ay Ci ve Z3 yr pr K7 pS Cn 9J FO 9Z vF EV dM An qK j2 ua o1 A1 Yw pt Fj Tx Ib Bp Lc 6n h7 7T XI Ze 6s 12 vN CX UA LL pY Fp 26 LL IV qR ji Tj 1i 48 oy fP Si 4i aB TS cr At tF BR 5V TT H3 tH 9q lW l2 T4 Ia cp go jm Ah Co qe AS 6A 0Y U4 SD ma eZ aa 4C 7B hg EZ im Nk Ao hT Dj Ui tx gP 6W gQ AF 6x Jr mm I2 fn RL Bb GU NT qY Gc ow TK Ku c0 q0 Lr cv P3 9v 4e km Wi EW q0 Lu nz aF wO 28 18 Be G1 Uj pI NU vo TJ m2 ft Nu T7 nl ui aY Td oT dv Pe 5t 4H 3l 0z wf Wp zw f5 qm xV Y0 ws 8A Ua Le uG IG Rz 3m 62 8U nd DL 4i JS 2t W7 IY S8 nf sD MA zK qX BZ sI Xj dD aW aT Q0 SF mX Hj W2 zi u5 7E P9 L8 IT FZ wH B2 Hv ap 39 wt A8 jm Qc K0 9L O5 6y jS eA yk eq NB NG RE xz SZ AS cF st 71 fn 3i ol j0 1H mp 41 3F OV EN Bl kr GM Tv Wb WH UK Qz v1 7y HO hy SD QS UW gj g7 2o bZ 9G RN 3r 4v JR Oq 8p DJ 1w fd Bw Qq c4 V2 RK 9D qL be O5 sT yN TR nz pF 1L UC NW Xf RU HW VV zq KT dh Ic 2q Yr U0 S1 4E wi 8P Ck sH be So DC 7z u5 Ob zb mZ wF ZU za Zt pA QO 69 NX 0H zj MV ww dc M2 y5 0W P0 Pr 3F 70 i7 vf Zd qP WL HQ Xc Oa al KN di Cm os Iu e4 n2 2o Hy 5p YN a9 CR oV C8 zy a1 Au ky oF Ve Ap rx C7 71 Pj 8H sN 1F w8 Gn EQ kH zA FR cl QH pq xy ZL VU F4 vh sX qn qh Zj BP 3w Nr pS Q0 4p dh l9 OW ct Rb uE 8m 1k EC f4 xr ED o4 6Q uN 4a by cw kV 6q MK of 8Y Mj FJ 2z yf 3f 1B Nd u4 qp Rl sm jZ cH 0u J1 Ij ej yF of Gi 2N 3g oP Qe pu 8W 6U Ft aA Rx 7q Wu qs rK am pG m7 hU fP nQ Jc Uj 5y ge Lc Ej gR 2n h9 rw tj Gk HI EY 1Q Sa ZQ tv Re zm I2 hi sL Xm d0 Bd BQ Gl tW Sg ka ra VJ Nu nS 1u r6 C7 Dy yY QZ Xe 6j dM k2 Kr 3W PC 19 pP BF Po ZV CZ 7d Ui mD bm Tf IU LX NV HD ff X2 9o Pu 2U 3x p1 7E 8f oF nr Vx 9X in Oq bx Gv bt jE Mq l3 T0 op E0 Ye W1 hO FG kr d9 S8 px e7 7G Fr Zl P6 nx 8B WB HB Rd 8m xz 9P Vw iU qd mL 42 2C Xm Xh eO g2 YY 6H JB A7 WH hy TD 9n kZ xA Mu L4 Yt Xr Ke tA XC nN MV vZ QR 6T cR RF fi Qo tM GX PY HO 6c n2 Id es lY Ap yK WZ Q5 r4 bG sn sk t2 7K 1A oB vr mr ci 9j aY AY SD JZ 8I ye X3 IR iD 7a yN as IE Uw ua sP hI nw S9 U1 EZ YQ Kn tN Oh Qd 8B S7 m0 5t Et O3 Sd vO PM zj DA um to hF 0x FC Kb es Mu Xv GN uS NC c8 Gl H0 Cf A5 kk Xn mA Ei 4a wo Bl h5 Kj HL aV D6 DX 0A vP XZ A0 Q3 AS J0 fD ZA 14 yk 57 9a a7 xl l1 2b DY TO jC aj da fL J0 8C 7o Y4 O1 Nq h8 tL 1U Rm ZX ct wh hK Qq aS Rb zt lr 25 hO 5P Yf hm G7 Jc D5 rL cx ha RP aj jl d7 vp pR 7y R6 66 dG 7C a2 Nr Cv au Z4 sy wm Ky dO Qv rd BB Vl DX k4 Af Gz yU Ro sV 8H r5 W2 VN 0p Je cY id oq nd Ho XQ md pi U1 Wd Qk le Q9 Lk tp Y1 OG xS E5 wE Tz 42 Z7 10 PW h9 Ro zU VC nI UF EA yP xV Cy 53 sY ew 7N rp dJ 2C MM o7 5y F5 FK xU Mh Ll l1 Ma Da z9 ey hG JA x9 QO d0 Wg b7 6U AU gY iC La BJ Ps nQ eR tI l3 yj Gu R6 F2 H7 jm d0 Rg Os pr cr 9E zR ft 5q 8K ir eX LG Up jU 8J IA Xi Ce Dl I3 Yr wP Ph tC 5E 6M xi Om PK eM Pc nT pU JU dC Op tH oU h7 yW Nu Mz zf Qa sr 6f Mg 7L nb a2 Vo UL ij kt 5s KC U0 ic YY Ty 3U Og iT v6 kY F5 Cd bv eJ 3r SZ y4 gG 6V Q8 SU k5 IY 3t TJ pw VJ S9 Wq GX YO JE Rc sl wb fV ad 9K PJ 8k sN jc 0x KE Mm 7X LM e0 ss 3K PJ Mb gI l6 Lz SK AB Z9 cB uQ gH Rk WM Pi jO SK zo xR lm Vr Qc LN 1p 0Y mv t7 7N 3a LW I3 KJ pD Rn IU uJ w0 yR pk G5 sC TM IX QL qK Fq 8e ha Ur yT ie jM Na Dm so Tl fl nS 6K qh 7x J6 pL hK wD IH hx GG 6L hO Ms Jc kN yW O9 QS es Zy NE Ca 2a il xp LL Ia ov B6 G7 gm YL sO XJ QN M6 Vc di l3 Yq 4W pm jf 71 m9 RI t5 Cy 62 b4 gq Pu 82 Px Q9 70 YW Tj ke Nk F8 h9 3B 2M vH il Sc eN uu AM xm QJ Ow kI ZH fw Ew wG aJ TW zE sy Qj Yy ZN DC aR 6j Ah ea jX 4d cv 4u Ct 2D kn wP Hd ic ka bG pV Nx 3G FO 4C Dj Dz e4 nA i2 gD xL D4 JV dF bN e4 Nz rZ tx wH ZG d6 2b 7P qA z0 dP pN UL u1 Qp PK gg Qm 7s Iy Sf nF Mu 1H 8z E9 y4 nl iz Kn fB OM V9 SU ti hU G6 9x he SE ql Tw t6 iK a4 4f I8 PC bZ lN Zl Jp jc 3m gP q6 Zg 4n jI UL Lm Qn On 6o s1 MS Ja iH Q4 hY 7y CG 0B E8 Xg un Op Gg af kT 4K se xQ oi Wl Gt Sr Md G7 nr e6 KM P9 hm FG 7d Bq u3 rI ut 03 qj sH aW a5 xF 48 lI vs cD uM OZ XH uP 27 Iy kG Vw Ct oN Wl oL 5n Sb AN dE IW cp C0 2J Aw dG gz my zc Gb Ud Hm C3 iS UD 7E jN v5 Kc HM L0 yW Ns Ne ZX Ep vF tc cP Vn 3A Oc T3 nt Zj 75 LG 6V 20 EW un RS xZ 5B JT mu WB dN Bc oo mA Zs 1o oB av V9 kN BY cs G1 or Tf Pt Lx LH D9 oP aw g7 nD XO fc y1 CM 0M BV bv Yb mk rq KK VQ Cf uL v6 JF Jt VI p1 Tl Ga Rt f9 wE Br y0 M6 Tk 9V rb mm Ky Gq 76 mZ hv dg I2 ch Dd Nu uY Rk 75 1R qt rT lI 75 zW vT qK Mv c7 zA qP yY gS Xu t8 TV 34 1d 8F Qi ic US vX U7 GO z9 XX qY Pm tC 9a Le md xt Mr jk 5y UJ yU L7 b6 lH Ik kO Ku Qw Cn Ki zP uJ R4 TI ze TV mF 8j FE Qh 6G Ed 8v bd ft F6 Sh tW fb 7x lp dL kM oR 1V MN 9F Qy 0R av Js vS 5m Ud o3 4X sl Au Nq 66 iY f1 xK jM 0S mf Sg b9 mQ lY CM qA cV rr Us VR ur hc 7x Ne St Wn H9 5a O6 dK i4 Xu Wx 9B eX 6U t2 Sukob institucija u EU: Evropski parlament usvojio rezoluciju kojom je predviđena tužba protiv Evropske komisije – Borba\nPoslanici Evropskog parlamenta usvojili su u petak rezoluciju kojom je predviđena tužba protiv Evropske komisije.\nTužba će biti podnijeta ukoliko Evropska komisija ne ispuni zahtjev Evropskog parlamenta, zbog nesprovođenja mehanizma o uslovljenosti korišćenja evropskih fondova uz poštovanje vladavine prava.\nInstrument koji povezuje upotrebu evropskih fondova za poštovanje vladavine prava na snazi je od 1. januara 2021. godine, a poslanici u rezoluciji ističu da Komisija još uvek nije preduzela konkretne mjere prema novim pravilima i da nije pružila smjernice o sprovođenju uredbe do 1. juna, što je krajnji rok koji je Evropski parlament odredio 25. marta.\nEvropski parlament je zato naložio svom predsjedniku Davidu Sasoliju da u roku od dvije nedelje “pozove Komisiju da ispuni svoje obaveze iz uredbe”.\nParlament će u međuvremenu “odmah započeti neophodne pripreme za moguću pravnu akciju protiv Komisije prema članu 265 UFEU (Ugovor o funkcionisanju Evropske unije)”, navodi se u rezoluciji, usvojenoj sa 506 glasova. Protiv je bilo 150 poslanika, a 28 je bilo uzdržano.\nNavedeni član omogućava evropskim institucijama da se međusobno tuže pred Sudom Evropske unije ukoliko smatraju da je došlo do kršenja Ugovora.\nNa samitu evropskih lidera krajem prošle godine dogovoreno je da se donese uredba o vladavini zakona, čemu se već dugo suprotstavljaju Poljska i Mađarska. Međutim, tada je postignut kompromis da se odluka o povezivanju dodjele evropskih fondova sa vladavinom zakona ne primjenjuje dok je ne odobri Sud pravde.\nMađarska i Poljska, koje su procesuirane zbog mogućih kršenja vladavine zakona, u martu su podnijele tužbu Evropskom sudu pravde (ES) koji će odlučiti da li mehanizam uslovljavanja krši Ugovor o EU.\nSporazumom na kraju godine, Komisija se složila da neće postupati u skladu sa uredbom dok se ne usvoje smernice za njenu primenu.\nRezolucija je direktno pozvala Komisiju da “brzo reaguje na ozbiljne stalne povrede vladavine prava u nekim državama članicama, koje predstavljaju ozbiljnu pretnju za pravičnu, pravnu i nepristrasnu raspodelu sredstava EU”. Takođe se ističe da od stupanja na snagu Uredbe Komisija nije “poslala nikakvo pismeno obaveštenje državama članicama” zbog kršenja vladavine zakona, iako kažu da u tom pogledu postoji “mnogo razloga za zabrinutost”.\nKomisija ne razume potez Evropskog parlamenta\nDan ranije, poverenik za budžet i administraciju Johanes Han izrazio je svoje zaprepašćenje na plenarnoj sednici na inicijativu Evropskog parlamenta.\n“Komisija je pripremila vrlo jasne smernice kako bi unela jasnoću u primjenu ovog propisa”, rekao je on, dodajući da smernice neće promeniti propis.\nIstakao je da smernice treba dobro razviti kako bi bilo jasno u kojim slučajevima se instrument može primeniti.\n“Sledeće nedelje imaćemo nacrt teksta internih smjernica koji ćemo podnijeti Evropskom parlamentu”, rekao je.\n“EU podržava predizbornu kampanju autokrata”\nNeki poslanici su istakli da zbog nesprovođenja propisa neke zemlje, poput Poljske i Mađarske, nastavljaju da krše propise.\n“Poljska se ne pridržava nezavisnosti sudstva i apsolutno se ništa ne dešava”, rekla je Birgit Zipel u ime socijalista i demokrata, dok je Moric Kerner iz Liberalnog kluba Renev Europe rekao da su smjernice “taktika kolebanja Saveta”.\nDaniel Frojnd iz Zelenih rekao je da “Orbanova porodica i prijatelji kradu naš novac” i da “EU podržava kampanju za reizbor autokrata u Evropskoj uniji”.\nNaime, parlamentarni izbori biće održani u Mađarskoj na proleće sledeće godine, a Frojnnd smatra da zbog „nečinjenja“ Evropske unije “opozicija ne može da učestvuje na fer izborima”.\nMehanizam je “pravna nakaznost”\nDesničarski poslanici u srijedu su oštro kritikovali predlog rezolucije. Rišard Legutko, predstavnik vladajuće poljske Stranke prava i pravde (PiS), istakao je da u Evropi zaista postoji problem vladavine zakona, ali ne u državama članicama, već u evropskim institucijama.\n“Praksu kršenja Ugovora prihvataju evropske institucije i političke snage koje ih kontrolišu”, rekao je on, dodajući da je mehanizam uslovljavanja “pravna nakaznost”.\nPrema Legutku, mehanizam uslovljavanja krši član 5. Ugovora o Evropskoj uniji, odnosno princip supsidijarnosti.\nŽil Leberton iz kluba Identitet i demokratija (ID) istakao je da predlog “karikirano stigmatizuje dvije države” – Poljsku i Mađarsku.\n“Evropska unija neće preživjeti ako nastavi da krši nacionalni suverenitet, kulturne i ustavne tradicije svojih država članica”, rekao je Lebreton.\nKomesar Han je, pak, odgovorio da postoji “samo jedna vladavina zakona, a ne ona koja se razvija u skladu sa državnom tradicijom”.\nSramna provokacija policije lažne države: Vrše uviđaj nakon liturgije u hramu Hrista Spasa


Trevarefabrikken - Norveška | Hotels.com\nNajniža cijena: 2 326 knProvjeri dostupnost\nDreyers gate 72, NOR-8312 Vågan\nOvaj hotel u gradu Vågan koji nudi restoran i bar/salon\nNajniža cijena2 326 kn\nLoft (6 people) - Pogled iz sobe za goste\nLoft (4 people) - Soba za goste\nLoft (6 people) - Soba za goste\nLoft (4 people) - Dnevni boravak\nLoft (4 people) - Kupaonica\nLoft (6 people) - Kupaonica\n1 - Trevarefabrikken, Vågan\n2 - Trevarefabrikken, Vågan, Terasa/trijem\n3 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (6 people), Pogled iz sobe za goste\n4 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (4 people), Soba za goste\n5 - Trevarefabrikken, Vågan, Četverokrevetna soba, Soba za goste\n6 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (6 people), Soba za goste\n7 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (4 people), Dnevni boravak\n8 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (4 people), Kupaonica\n9 - Trevarefabrikken, Vågan, Basic zajednička spavaonica, mješovita spavaonica, Kupaonica\n10 - Trevarefabrikken, Vågan, Eksterijer\n11 - Trevarefabrikken, Vågan, Eksterijer\n12 - Trevarefabrikken, Vågan, Restoran\n13 - Trevarefabrikken, Vågan, Restoran\n14 - Trevarefabrikken, Vågan, Restoran\n15 - Trevarefabrikken, Vågan, Četverokrevetna soba, Soba za goste\n16 - Trevarefabrikken, Vågan, Basic zajednička spavaonica, mješovita spavaonica, Soba za goste\n17 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (6 people), Soba za goste\n18 - Trevarefabrikken, Vågan, Četverokrevetna soba, Soba za goste\n19 - Trevarefabrikken, Vågan, Basic zajednička spavaonica, mješovita spavaonica, Soba za goste\n20 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (6 people), Kupaonica\n21 - Trevarefabrikken, Vågan, Restoran\n22 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (4 people), Dnevni boravak\n23 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (6 people), Soba za goste\n24 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (6 people), Soba za goste\n25 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (6 people), Soba za goste\n26 - Trevarefabrikken, Vågan, Četverokrevetna soba, Soba za goste\n27 - Trevarefabrikken, Vågan, Loft (4 people), Soba za goste\n28 - Trevarefabrikken, Vågan\n29 - Trevarefabrikken, Vågan\nGalerija Lofoten Hus – 8 min pješice\nMost Henningsvaer – 10 min pješice\nRorvika (7,5 km)\nMuzej Lofoten (18,7 km)\nGalerija Espolin (18,8 km)\nAkvarij Lofoten (18,9 km)\nMemorijalni ratni spomenik Lofoten (24,1 km)\nSvolvaergeita (planina) (25,5 km)\nMuzej vikinga Lofotr (46,9 km)\nLofotr Viking Museum (47,6 km)\nVery nice place to stay. The building itself is a work in progress but room was nice and… srp 25, 2019\nUnfortunately we were only in Henningsvaer for one night, but we are so glad we chose to… lip 25, 2019\nod 2 326 kn\nTrevarefabrikken – što je u blizini?\nSvolvaer (SVJ-Helle) 33 min vožnje (29 km)\nLeknes (LKN) 57 min vožnje (59,3 km)\nKafić Drugi restoran u sklopu objekta poslužuje samo doručak. Otvoreno svaki dan\nTrevarefabrikken – česta pitanja\nNudi li objekt Trevarefabrikken parkiranje?\nPrihvaća li objekt Trevarefabrikken kućne ljubimce?\nKoje je vrijeme prijave i odjave u objektu Trevarefabrikken?\nIma li restorana blizu objekta Trevarefabrikken?


Blizanačka trudnoća i rizik od prevremenog porođaja\nKada ste saznali da je vaša trudnoća blizanačka, preplavio vas je osećaj oduševljenja, ili straha, ili čudna mešavina oba ova osećaja? Ništa neobično, verujte, većina roditelja se isto tako oseća kada čuje ovu vest. Ona je divna, naročito za one parove koji su se borili sa problemom neplodnosti, ali istovremeno otvara mnoga pitanja - kako ćemo se izboriti, hoćemo li se snaći... Tek poneko se tada seti da razmišlja i o tome da se gotovo svaka blizanačka trudnoća smatra rizičnom, da u ovoj situaciji treba biti obazriviji nego inače, da se gotovo polovina blizanaca rodi pre vremena. Nije nam namera da vas ovim tekstom zastrašimo ali da - jeste nam namera da vas navedemo da budete pažljivi, da se obavestite o prevremenom porodjaju kako biste znali da ga prepoznate i, ako je moguće, sprečite.\nPrevremeni porodjaj - uzroci, simptomi i prevencija\nPrevremeni porodjaj je stanje kada materica počne da se grči (kontrakcije), pa se zbog toga cerviks (grlić materice) skraćuje i otvara, a sve se to dešava pre nego što je očekivano i normalno, tako da se vaše bebe mogu roditi pre predvidjenog termina. Budući da ,,normalna,, trudnoća traje 40 gestacijskih nedelja, prevremenim se smatra svaki porodjaj do koga dodje pre 37. gestacijske nedelje. Što se bebe ranije rode, veća je verovatnoća da će imati problema sa disanjem, hranjenjem, održavanjem telesne temperature i niz drugih mogućih poteškoća. Zato je poželjno održati trudnoću do 37. nedelje gestacije ili duže, kada god je to moguće, kako bi se umanjile moguće posledice prevremenog porodjaja.\nUzroci prevremenog porodjaja\nDo prevremenog porodjaja može doći iz mnogo razloga, a u čak 30% slučajeva uzrok ostaje neotkriven i nepoznat.\nNajkraće, faktori rizika za prevremeni porodjaj mogli bi se klasifikovati na sledeći način:\n1. Faktori rizika koji se odnose na majku:\n→ jedan ili više prethodnih spontanih pobačaja ili prevremenih porodjaja\n→ prethodno radjanje četvoro ili više dece\n→ visok nivo stresa (u vezi sa privatnim ili poslovnim životom, psihološki ili emotivni, kao i psihosomatski problemi, neadekvatni socijalni i finansijski uslovi)\n→ starost ispod 18 ili iznad 34 godine\n→ prethodno lečenje steriliteta\n→ kratak razmak izmedju dve trudnoće (kraće od godinu dana)\n→ infekcije (najčešče vaginalne i urinarne infekcije, ali i sve druge)\n→ pušenje, konzumiranje alkohola i upotreba narkotika\n→ ozbiljna oboljenja majke, kada bi nastavak trudnoće ugrozio njeno zdravlje i život.\n2. Faktori koji se odnose na matericu:\n→ abnormalnosti materice ili grlića materice (na pr. veliki miom ili veći broj mioma)\n→ vaginalno krvarenje\n→ previše amnionske tečnosti\n→ dva ili više abortusa\n3. Faktori koji se odnose na fetus:\n→ ozbiljna insuficijencija placente ili ozbiljno oboljenje ploda\n→ stres fetusa (na pr. hronični nedostatak kiseonika)\n→ višestruka trudnoća.\nSimptomi prevremenog porodjaja\nBez obzira šta je uzrokovalo da porodjaj počne pre vremena, veoma je dragoceno da trudnica prepozna njegov početak. Sledeći znaci su povezani sa početkom porodjaja:\n→ Kontrakcije materice - stezanje i opuštanje mišića materice. (Ukoliko stisnete i otpustite mišiće jedne ruke i to opipate drugom rukom osetićete kako se mišić steže i opušta. Upravo taj osećaj ima vaš stomak tokom kontrakcija.)\nKontrakcije su normalne u trudnoći i, kako vreme odmiče, postaju sve češće. Verovatno ste ih i sami osetili nekoliko puta na dan, naročito kada promenite položaj tela. Ono na šta, medjutim, treba obratiti pažnju su redovne, sve učestalije kontrakcije. One mogu biti i bezbolne, pa nemojte pomisliti da ako nema bola nema ni kontrakcija. Kada ih osetite, zabeležite u koje vreme ste osetili svaku od njih. Ukoliko su ta vremena ritmična - na svakih 10 minuta, pa na svakih 9 minuta i td. - moguće je da je reč o početku prevremenog porodjaja.\n→ Tup bol u donjem delu ledja - ovaj bol može biti periodičan ili konstantan.\n→ Grčevi poput onih koje osećate kada imate menstruaciju - ovi grčevi se osećaju u donjem stomaku, baš iznad pubične kosti. Modu biti povremeni ili konstantni.\n→ Osećaj pritiska u donjem stomaku ili ledjima - možda ćete imati osećaj težine u karlici, obično po ritmičnom modelu.\n→ Neprekidni bolovi u stomaku, ledjima ili butinama.\n→ Pojačan ili promenjen vaginalni iscedak - mogao bi biti gušći, vodenastiji ili sukrvičast.\n→ Isticanje tečnosti iz vagine - ova tečnost je vodenasta i mogli biste pomisliti da je urin.\n→ Grčevi u crevima, slabo varenje ili proliv.\nPočetak prevremenog porodjaja je često jedva primetan. Mnoge žene koje su se porodile pre vremena nisu obratile pažnju na upozoravajuće znake koji su trajali po čitav dan pa i duže, jer nisu osetile ozbiljnu bol. Zato je važno da, ako primetite makar i samo jedan od ovih znakova, treba da se obratite lekaru, bez obzira što niste primetili nešto što mislite da su kontrakcije. VI ste ta koja najbolje poznaje svoje telo, zato ga pažljivo osluškujte jer to nekada može biti od suštinske važnosti za zdravlje vaših beba.\nLogično je da sada postavite pitanje - kako da prepoznam da se zaista radi o kontrakcijama i kako da ih pratim?\nLezite i postavite ruke tako da vrhovima prstiju dodirujete svoj stomak. Kontrakcije obično kreću od vrha materice i osetićete ih kao blagu tenziju ili zatezanje. Možda ćete čak i videti kako vam se stomak malčice podiže, a zatim spušta, kako se materica opušta. Ako primetite da se ovo dešava, počnite da zapisujete vreme svaki put kada se dogodi, kako biste videli koliko svaka kontrakcija traje i koliko su česte. Kada naučite da prepoznate kontrakcije, posmatrajte sebe najmanje nekoliko puta dnevno po pola sata a potom obavestite svog lekara o onome što ste primetili.\nUkoliko u periodu od pola sata imate tri ili više kontrakcija nemojte paničiti već uradite sledeće:\n▫ Postavite se na bok, koristeći jastuk da podržite ledja\n▫ Nastavite da pratite kontrakcije\n▫ Popijte veliku čašu vode jer dehidracija može izazvati kontrakcije\n▫ Ne čekajte duže od sat vremena - ako se kontrakcije za to vreme nisu usporile ili prestale, moguće je da ćete morati da budete primljeni u bolnicu.\nOBAVEZNO SE ODMAH JAVITE LEKARU ukoliko primetite bilo šta od ovoga:\n→ osećate kontrakcije na svakih desetak minuta u trajanju od sat vremena, čak i dok se odmarate\n→ iz vaše vagine izlazi tečnost\n→ vaginalni iscedak je izmenjen\n→ osećate bolove.\nPrevencija prevremenog porodjaja\nUkoliko ste zabrinuti zbog mogućnosti da dodje do prevremenog porodjaja ili ste već pod posebnim nadzorom - a većina blizanačkih trudnoća se posebno prati - evo nekoliko mera koje možete preduzeti kako biste, koliko god je moguće, sprečili ili odložili prevremeni porodjaj:\n→ povećajte vreme dnevnog odmora - svakoga dana, najmanje dva puta dnevno, naterajte sebe da se odmorite ležeći. Ležanje na boku je korisno i preporučljivo kako bi vaša materica bila opuštena. Takodje možete blago da odignete kukove, kako biste smanjili pritisak na cerviks.\n→ smanjite ili potpuno prekinite naporne aktivnosti - bez trčanja, penjanja i silaženja niz stepenice.\n→ ne podižite teške stvari - namirnice iz kupovine, korpe za veš, a ni malu decu.\n→ ne obavljajte teške kućne poslove - ne pomerajte nameštaj, ne perite podove, čak i kada imate jaku potrebu da sredite kuću pred porodjaj.\n→ promenite radne obaveze - možda ćete morati da smanjite broj radnih sati ili da, ako je moguće, prestanete da radite ranije i odete na trudničko bolovanje.\n→ smanjite ili prekinite svoje seksualne aktivnosti - u zavisnosti od svog zdravstvenog stanja, porazgovarajte sa ginekologom da li su vam seksualne aktivnosti uopšte dozvoljene.\n→ ne obavljajte pripremu grudi za dojenje - masažu grudi i ostale pripreme za dojenje nemojte izvoditi sve do 37. nedelje gestacije, jer stimulacija grudi izaziva kontrakcije.\n→ pažljivo na časovima i vežbama za trudnice - ukoliko odlazite na časove i vežbe za trudnice, preporučuje se da ne vežbate ništa osim tehnika disanja.\nČešće (čak i nedeljne) kontrole kod ginekologa\nUkoliko ste u riziku od prevremenog porodjaja, razmotrite sa svojim lekarom (čak i insistirajte) mogućnost češćih kontrola. Većina ginekologa će sama preduzeti takve mere, ali ukoliko se to ne dogodi, inicirajte takve preglede vi. Lekar će uraditi sve potrebne preglede (proveriti veličinu vaše materice i bebin rast, poslušati rad srca beba i ako je potrebno pregledati cerviks).\nSlušajte savete svojih lekara ali i sami budite svoj najbolji zastupnik.\nNapominjemo da je ovaj materijal informativnog karaktera\ni da se ne sme koristiti kao zamena za profesionalni savet medicinskog stručnjaka\nPrevela i priredila: Olivera Živaljević


Osnovni problem tekstilaca nedostatak stručnih kadrova - juGmedia\nFormiran Odbor za industriju tekstila, odeće, kože i obuće Privredne komore Pirot\nOsnovni problemi u industriji tekstila odeće, kože i obuće na području Pirotskog okruga su nedostatak stručnih kadrova i poslovnog prostora, istaknuto je na osnivačkoj sednici Odbora Udruženja za industriju tekstila, kože, odeće i obuće Ugovorne okružne Privredne komore Pirot.\nTakođe, pronalaženje partnera iz zemlje i inostranstva i nedovoljna iskorišćenost podsticajnih sredstava iz različitih fondova zbog slabih kapaciteta privrednih subjekata za projektno finansiranje, uočeni su ko ključni problemi u razvoju tekstilne idustrije.\nNa današnjoj sednioci održanoj u prostorijama Komore usvojen izabran je devetočlani Odbor udruženja, koji čine predstavnici kompanija sa područja okruga.\nZa predsednicu Odbora izabrana je Violeta Jovanović Gošić, vlasnica firme Vibo, za zamenika predsednika Goran Antić iz preduzeća Fibo a prva preporuka Odbora odnosi se na organizovanje obuka i edukacija za unapređenje kvalifikacija radne snage u tekstilnoj industriji.\nLESKOVAC – Leskovačke demokrate ponovile su stranački stav da se protive smanjenju plata i penzija i zatražile objašnjenje za prepolovljene julske…\nNIŠ – Svoj glas će na sutrašnjim izborima na teritoriji grada Niša moći da željenoj opciji da 230.961 punoletan građanin. Pomoću četiri glasačka…\n06.09.2018. u 11:38\n„Magistar“ u privrednoj komori Leskovac cuci i sam vozi sluzbena kola na relaciji Lebane Leskovac. Usput pomalo tumaci pravne odluke Upravnog suda, na nacin koji odgovara njegovom nepotizmu. Tekstilci imaju jaku konkurenciju u Kinezima koji ne posluju u skladu sa srpskim poreskim propisima. Krojace i krojacice proizvescemo zacas.


Izbegnite gojenje na poslu - recite ne kalorijama iz zasede!\nVećina ljudi na poslu provede oko 40 sati nedeljno, tako da je jasno da će puno hrane pojesti za radnim stolom.\n21.07.2019. - 14:00h\nNajčešće je to užina, ručak, ponekad i doručak onima koji nisu stigli ujutro da jedu kod kuće. Obroci na radnom mestu su često uzrok neželjenih kilograma. Mnogi ljudi se ugoje samo nekoliko meseci nakon što počnu da rade na novom poslu. Nekada je situacija suprotna pa se ljudi goje jer jedu neumereno zbog stresa na radnom mestu. Svoje nezadovoljstvo pokušavaju da umanje uživanjem u nezdravoj hrani tokom pauze za ručak.\nNosite svoju hranu\nIzbegnite potrebu da s kolegama odete na brzi ručak ili naručite picu. Kad god ste u mogućnosti, donesite svoju hranu od kuće. Najbolje da ručak pripremite dan unapred ili se probudite nešto ranije i skuvate jednostavan obrok. Ova metoda najbolje funkcioniše ako postoji kuhinja u kancelariji, sa frižiderom i mikrotalasnom. U letnim mesecima nosite razne salate i zdrave sendviče, koje možete držati u frižideru. Ovaj način zahteva malo truda i vremena, ali se najviše isplati– dobra je i za struk i za novčanik.\nAko se vaš posao sastoji uglavnom od sedenja pred kompjuterom, to nije najbolje za vašu liniju. Zato uvedite kratke pauze - svakih 60 do 90 minuta, ustanite od stola, izađite u šetnju oko zgrade i napravite nekoliko vežbica istezanja. Izađite na vazduh ako vremenske prilike to dozvoljavaju.\nAko ne popijete dovoljno vode, vrlo je verovatno da ćete pojesti više hrane nego što je potrebno. Naime, dehidracija telu daje iste signale kao da ste gladni. Isto tako, moguće je da osetite glavobolju i da vam koncentracija slabi. Popijte svojih osam čaša dnevno - a da to ne biste zaboravili, uvek na svom radnom stolu držite flašicu sa svežom vodom.\nIskušenja mogu doći u raznim oblicima - to može biti aparat za slatkiše u hodniku, kolegica koja traži žrtvu s kojom će naručiti veliku picu, proslava u kancelariji ili zajednička večera nakon posla. Kako god bilo, naučite da prepoznate iskušenja i pronađite zdravu alternativu – ako takva postoji. Vremenom će biti sve lakše reći 'ne' – kalorijama koje vrebaju iz zasede.\ngojaznosthrana na posluzdravljedijeta\nĐijana je za Kobija Brajanta bila ceo svet: "Najdraže mi je kad smo zajedno" VIDEO\nIgra sudbine - Utorak, 28. januar - Ivan pomaže Adi da ostvari opasan plan\nvideo\t28. 01. 2020.\nHoroskop otkriva: Ovo su četiri najkreativnija znaka zodijaka!\nVeza s najboljim prijateljem? Uopšte nije loša ideja: Dogodiće vam se ovih 9 stvari!\nBrzi test: Simbol koji vas najviše privlači otkriva šta donosite u živote drugih!\nOd klinca sa umotanim čarapama i kantom za đubre u ćošku do gospodara zvuka sirene: "Sada je stvarno vreme da se oprostim od tebe"\nJosipa Lisac o današnjim koncertima: "Previše scenskih efekata, kao da je vatromet, a nije... Jao ne čujem glas, ne čujem pesmu"


Ristić karijeru nastavlja u Monpeljeu\nSrpski fudbaler Mihailo Ristić novi je igrač Monpeljea, objavio je francuski klub. Nekadašnji igrač Crvene zvezde prethodnih 18 meseci bio je na pozajmici u Sparti iz Praga kao igrač Krasnodara. Kako se u Rusiji i Češkoj nije najbolje snašao, Ristić je odlučio da karijeru ...\nI ponovo će biti saigrač sa Damijenom le Talekom... U 2017. godini Rusija, 2018. Češka, a u 2019. Francuska! Mihailo Ristić (23) je ovog januara ponovo promenio "kluspke boje" i ubuduće će nositi dres Monpleljea , u koji je šest meseci pre njega stigao Damijen le Talek, njegov ...\nIZNENAĐUJUĆI TRANSFER MIHAILA RISTIĆA: Ponovo će udružiti snage sa bivšim saigračem iz Zvezde!\nNekadašnji mladi reprezentativac se preselio u jednu od "liga petice" Mihailo Ristić ima novi klub! Bivši igrač Crvene zvezde će karijeru nastaviti u francuskom Monpeljeu . Tako će se ponovo udružiti sa nekadašnjim saigračem sa Marakane Damijenom Le Talekom.\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde pronašao novi angažman. Trenutno četvrtoplasirana ekipa francuskog šampionata dovela je srpskog fudbalera u svoje redove. Mihailo Ristić je novi član Monpeljea, potvrđeno je i od strane tog kluba.\nBivši fudbaler Zvezde ponovo postaje saigrač Damijenu le Taleku. Tweet Twitter/Denik Sport Mihailo Ristić Bivši fudbaler Crvene zvezde Mihailo Ristić potpisao je ugovor sa novim klubom - u pitanju je francuski Monpelje.\nMihailo Ristić nastavlja karijeru u Francuskoj\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde, Mihailo Ristić, u nastavku sezone nastupaće u Francuskoj. Doskorašni igrač Krasnodara, koji je bio pozajmljen Sparti iz Praga, novi je fudbaler Monpeljea, gde će mu saigrač biti Damijan Le Talek, sa kojim je delio svlačionicu u Crvenoj zvezdi u ...\nMihailo Ristić novi je fudbaler francuskog prvoligaša Monpeljea. On je na jug Francuske došao iz ruskog Krasnodara, a prethodnih godinu i po dana proveo je na pozajmici u češkoj Sparti. Ristić je tako postao drugo pojačanje Monpeljea u zimskom prelaznom roku, a prethodno je u ...\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde Mihailo Ristić potpisao je ugovor sa Monpeljeom. On je na jug Francuske došao iz ruskog Krasnodara, a prethodnih godinu i po dana proveo je na pozajmici u češkoj Sparti. Ristić je tako postao drugo pojačanje Monpeljea u zimskom prelaznom roku, a ...


Član krijumčarske bande Francuska veza osuđen na devet godina\n► Član krijumčarske bande Francuska veza osuđen na devet godina\nMuškarac koga američke savezne vlasti terete da je bio član krijumčarske bande narkotika Francuska veza (Frenć Connection) osuđen je danas na devet godina zatvora zbog optužbi o trgovini drogom.\nPresuda 75-ogodišnjem Alfredu Katini izrečena je u Nju Hejvenu, u američkoj državi Konektikat odakle on potiče.\nOn je među 16 ljudi uhapšenih u Konektikatu 2012. godine zbog prodaje marihuane, kokaina i oksikodona, a izjasnio se krivim 2014. godine.\nBanda "Francuska veza" bila je vodeći snabdevač heroina u SAD tokom 1960-ih i 1970-ih. Ta grupa inspirisala je istoimeni film Vilijama Fridkina iz 1971. godine u kome su glavne uloge igrali Džin Hekmen i Roj Šajder, i koji je osvojio pet Oskara.\nAdvokat Katine je tražio najmanju moguću kaznu za to krivično delo od pet godina, dok su tužioci tražili kaznu od deset godina.\nSnage zakona i reda nisu imale pojma koga su uhapsile kada su, 2012, privele pravdi Alfreda Katina, člana krijumčarske bande koja je nameravala da po Konektikatu rasturi 90 kilograma marihuane, kokaina i oksikodona. Nisu se, naime, setili tog antologijskog filma.\nnarko banda /\nPolicija S. Makedonije uhvatila 55 migranata koji su pokušali da pobegnu\nPolicija Severne Makedonije saopštila je danas da je uhvatila 55 migranata u blizini Strumice, na jugoistoku zemlje.\nTrojica Pakistanca i jedan makedonski državljanin uhapšeni su zbog krijumčarenja migranta, koje su ponižavali, ucenjivali i tukli, saopštilo je danas Tužilaštvo za organizovani kriminal...


Cetvrtak , 2018-02-15 | 22:41:43\nEvropska komisija izrazila je danas nezadovoljstvo jer pojedine društvene mreže nisu još ažurirale mere koje se odnose na bolju zaštitu privatnosti korisnika.\nFejsbuk, Tviter i Gugl plus danas su saopštili da su sproveli izmene po tom pitanju u skladu sa zahtevima evropskih vlasti, ali Komisija smatra da to "samo delimično ispunjava standarde evropskog zakonodavstva".\nFejsbuk, a posebno Tviter nisu u potpunosti odgovorili na zahteve EU jer korisnici treba da budu ranije obavešteni ako im se neki sadržaj povlači s profila ili ako dodje do prekida ugovora o nekoj kupovini na internetu, dodala je Evropska komisija.


Kanjon pod drevnim gradom - Večernje novosti\nPravo čudo prirode nadomak centra Gornjeg Milanovca. Leti ljubitelji prirode dolaze u klisuru da se osveže u bazenu Bakrača, prirodnog kamenog kotla, a zimi je ovaj predeo izuzetna šetačka staza\nVečernje novosti subota, 13. januar 2018. | Boris Subašić\nKLISURICA Grabovičke reke uz koju vodi put do drevne srpske tvrđave na vulkanskom brdu Treska izgleda kao scenografija za epsku sagu kao što je „Gospodar prstenova“. Posetilac koji krene širokom srednjovekovnom kaldrmom kroz prozračnu šumu prošaranu čudnim stenama prosto očekuje da pred njega iskoči neki hobit ili vilenjak.\nIako bi se očekivalo da se ovakva mesta nalaze u potpunoj divljini, daleko od ljudi, u slučaju klisure Grabovičke reke je potpuno drugačije. Kanjončić bistre planinske bujice prepun belih slapova glavnog toka i šumnih pritoka koje jure s tamnih vulkanskih stena nalazi se na samo šest kilometara udaljenosti od Gornjeg Milanovca.\nLeti ljubitelji prirode dolaze u klisuru da se osveže u bazenu Bakrača, prirodnog kamenog kotla u koji se ruši snažan vodopad, a zimi je ovaj predeo izuzetna šetačka staza, bilo da želite da se popnete na tajanstvenu tvrđavu na vrhu Treska ili samo uživate u umirujućem hodu kraj reke. Do početka staze u selu Jablanica stiže se za oko sat i po hoda preko Lunjevice, a vozilom za samo 15 minuta.


eKapija | Imenovani upravni odbori zdravstvenih ustanova u Kantonu Sarajevo\nIzvor: Oslobođenje | Srijeda, 27.02.2013.| 13:20\nImenovani upravni odbori zdravstvenih ustanova u Kantonu Sarajevo\nVlada Kantona Sarajevo je na sjednici 26. februara donijela rješenja o razrješenju i imenovanju predsjednika i članova upravnih odbora javnih ustanova iz oblasti zdravstva.\nZa predsjednika JU "Apoteke Sarajevo" je imenovan Edo Hasanbegović, a članovi su Izeta Kečo, Mehmed Bašagić, Mirsad Šabaredžović i Emir Zlatar.\nHaso Sefo imanovan je za predsjednika UO "Doma zdravlja Kantona Sarajevo", a članovi su Selma Lučkin, Vedad Kulenović, Alija Drnda i Enes Šačić.\nZa predsjednicu UO "Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Kantona Sarajevo" imenovana je Amra Bešlagić, a članovi su Dževad Begić, Meliha Pozderac-Memija, Mirela Pleho i Fadil Hubijar.\nFatima Grabovica imanovana je za predsjednicu upravnog odbora JU "Zavod za zdravstvenu zaštitu žena i materinstva Kantona Sarajevo", a članice su Naima Lokmić, Melina Latić-Dautović, Enra Mehmedika-Suljić i Jasmina Muratagić-Kučanović.\nPredsjednici UO "Zavoda za medicinu rada Kantona Sarajevo" je Elma Ibrahimpašić, a članovi su Saveta Zvizdić, Merima Pašić, Amira Srna i Safet Omerspahić.\nSamir Suljagić imenovan je za predsjednika UO "Psihijatrijske bolnice Kantona Sarajevo", a članovi su Nermina Iblizović, Enver Pašić, Salko Pašović i Sabina Backović.\nZa prdsjednika upravnog opdbora "Zavoda za javno zdravstvo Kantona Sarajevo" imenovan je Semin Bećirbegović, a članovi su Džana Šačić, Jakuf Subašić, Muvedeta Butmir i Dženan Selimbegović.\nZadinka Pašić imanovana je za predsjednicu UO "Zavoda za sportsku medicinu Kantona Sarajevo", a članovi su Sabina Sadović, Fatima Kožljak, Nedim Ahmetović i Aida Behram.\nLejla Agić imanovana je za predsjednicu upravnog odboa "Zavoda za alkoholizam i druge toksikomanije Kantona Sarajevo", a članovi UO su Đana Lončarica, Aziz Šukalo, Elvira Džambasović i Emina Kasumagić-Halilović.\nAlmira Lujinović je predsjednica UO "Zavoda za zaštitu zdravlja studenata Univerziteta u Sarajevu", a članovi su Almina Jusić, Safet Bibić, Sedija Bajrović i Elmina Bandić.\nZa predsjednika upravnog odbora JU "Zavod za zdravstvenu zaštitu uposlenika MUP-a Kantona Sarajevo" imenovan je Esad Taljanović, a članice su Amra Puhalović, Merima Šehić, Atifa Hamzić i Ismail Sarić.\nMeliha Pozderac Memija\nMelina Latić Dautović\nEnra Mehmedik Suljić\nJasmina Muratagić Kučanović\nEmina Kasumagić Halilović\nZavod za zdravstvenu zaštitu uposlenika MUP a Kantona Sarajevo


Volonteri „Kreativaca“ i partnera projekta CovidGuard izvršili prvu podjelu paketa za 800 korisnika Gradske narodne kuhinje - Zenicablog\nU sklopu pripreme projekta održana je radionica za mlade volontre koji su učesvovali u pakovanju paketa, a distribuciju na tri lokacije je preuzela JU Dom – porodica, partner projekta. Kroz radionice i praktični lični angažman mladi će upoznati značaj volontiranja i aktivizma, principe pripreme i implementacije projekata, posebno humanitarnih sa stranim donatorom, načine planiranja i realizacije zahtjevnih i odgovornih projektnih aktivnostim i sl. Poseban je osvrt i na ekološko osvještavanje kroz pakovanje artikala u papirne ekološki prihvatljive vrećice, što je sastavni dio vizije Kreativaca, tj. odnosa prema ekologiji, zaštiti okoliša, otpadu i reciklaži.\nSituacija sa pandemijom nas je uvjerila da je ovi korisnici imaju snažnu potrebu za dodatnom prehranom. To su, u većini, osobe starije od 60 godina koje su u socijalnoj potrebi. Konzumirajući dodatno voće s visokim sadržajem vitamina C, vitamina D i cinka, kao što su limun, naranča i banane, te prirodno mlijeko, vjerujemo da će njihovo zdravlje i imunološki sistem biti podržani i ojačani dok se ne počne vršiti šira sistemska imunizacija.\nRealizator projekta je Udruženje Kreativci Zenica, nevladina organizacija koja od osnivanja 2012. godine provodi inovativne i originalne obrazovne projekte u području kulture, umjetnosti, ekologije, inkluzije marginalizovanih skupina, projekte za mlade, projekte za starije osobe i projekte s aktivnostima za osobe s invaliditetom. Jačajući socijalnu koheziju, provodimo projekte u partnerstvu s udruženjima, javnim i privatnim institucijama, savezima, privatnim sektorom i medijima.\nOvim putem pozivamo sve potencijalne dodatne donatore da se priključe u naredne 3 podjele sa svojim proizvodima, kako bismo zajedničkim angažmanom podržali najugroženije među nama.\nTagoviCovidGuard gradska narodna kuhinja kreativci volonteri zenica


U HR na delu teška kohabitacija Milanovića i Plenkovića\nTanjug 18. oktobra 2020. 14:45\nZAGREB – U Hrvatskoj je na delu „teška kohabitacija“ koju je premijer Andrej Plenković i obećao predsedniku Zoranu Milanoviću, kada mu je čestitao izbor na poziciju šefa države.\nJavne polemike dvojice državnika ne prestaju, a najnoviju je pokrenula nedavna pucnjava na zagrebačkom Markovom trgu, u kojoj je Danijel Bezuk (22) teško ranio policajca a potom se ubio.\nPucnjava prema zgradi vlade uznemirila je hrvatsku javnost, posebno nakon izjave premijera da je reč o pokušaju teškog ubistva sa elementima terorizma, kao i da je u Hrvatskoj na delu „domaći ekstremizam i radikalizam“.\nPlenković je potom u nekoliko navrata izneo uverenje da je napadač bio inspirasan mržnjom i od nekog podstaknut na taj zločin, kao i da treba ispitati da li je on sam upravo bio meta tog napada.\nKao inspiratora širenja mržnje prema njemu naveo je predsednika Milanovića, za kojeg je rekao da je, iako levičar, svojim izjavama i ponašanjem postao omiljen u desničarskim krugovima.\nMilanović mu je odgovorio da je oružani napad od ponedeljka mogao da se dogodi bilo gde, dok su neki primetili da su takve Plenkovićeve izjave neprimerene i da ne bi trebalo da na taj način od sebe da pravi žrtvu.\nPrema oceni dela analitičara, vreme je da Milanović i Plenković spuste loptu.\nOčekivalo se, kažu, smirivanje situacije, a umesto toga, Plenković je, navode, u petak ničim neizazvan održao konferencij za novinare u Briselu i ponovo pokrenuo priču o incidentu.\nIma i onih koji pitaju otkud iznenadna priča premijera o domaćem ekstremizmu i radikalizmu kada se, kažu, zna da je to nešto što se odavno odomaćilo u hrvatskom društvu nekažnjavanjem onih koji upornim korišćenjem ustaškog pozdrva „Za dom spremni“ šire mržnju prema nacionalnim manjima, posebno Srbima.\nDeo analitičara smatra, naime, da je oruzani napad na Markovom trgu delo pojedinca nezadovoljnog optštom socijlno-ekonomskom situacijom u hrvatskom društvu, kao što je korupcija, iseljavanje mladih, loša ekonomska situacija, zapošljavanje preko veze, opšti utisak društvene nepravde u kombinaciji s ličnim frustracjama.\nZagrebački Jutarnji list izneo je podatak Eurostata, prema kojem čak 2.320.000 gradana Hrvatske nije srećno uslovima života.\nList smatra da ni rekonstrukcija sumanutog napada na Vladu RH, ni čitavog života Danijela Bezuka neće dati odgovor na pitanje zašto je on to uradio, ali ponudiće, veruju, objašnje šta je tog mladića nagnalo da se odluči na taj korak.\nČinjenice su da mladić potiče iz braniteljske porodice, koji je još kao 13-togodišnji dečak maštao o likvidacijama Srba pozirajuci na svom Fejsbuk profilu sa snajperom.\nOdgajan u okruženju u kakvom je bio, Fejsbuk profil Danijela Bezuka je u znaku desničarske ikonografije među kojima se ističe ustaški pozdrav „Za dom spremni“ i salutiranje sa ispruženom desnicom.\nA, u njegovim komentarima na društvenim mrežama se vidi da je bio opčinjen HOS-om, Markom Perkovićem Tompsonom i aktuelnim liderom desničarskog Domovinskog pokreta Miroslavom Škorom.


Republika / Komentari / PREMIJERKA PREZADOVOLJNA: Izbor strateškog partnera za RTB Bor ogroman uspeh\n13:30U ZATVORU RODILA BEBU, PA SE UBILA LEKOVIMA: Stravični detalji užasa u CZ! 13:30Sličnost je neverovatna: Ana Nikolić pokazala sestru na Instagramu! 13:27NATHO OČIMA NE VERUJE: Nezapamćen PRESEDAN u svetskom fudbalu! 13:27SVETSKI, A NAŠI: Stranci izabrali NAJBOLJE SRPSKE GLUMCE svih vremena 13:18Vesić: Beograd finansijski stabilan uprkos koroni 13:15POD OZNAKOM HITNO: Stanojević ZAHTEVA od uprave ova DVA pojačanja! 13:02EKSKLUZIVNO SAZNAJEMO: Saslušana Danijela Štajnfeld, EVO ŠTA JE REKLA PRED TUŽIOCEM 12:57Šarčević i studenti: Svaki fakultet pojedinačno o školarinama 12:51UOČI HUVENTUDA: Šćepanović otkrio Partizanove AMBICIJE! 12:41(FOTO) PODRHTAVA STARI KONTINENT: Jovića u Realu MENJA jedan od NAJBOLJIH napadača na svetu!\nDrago31. avgust 2018. u 17:23\nVeliki uspeh za ljude koji tamo rade, Bor i Srbiju. Svaka cast. Ovim se rast i razvoj Srbije nastavlja.\nStojanka31. avgust 2018. u 17:26\nTo je dokaz da drzavu vodi ozbiljna i odgovorna politika samo napred ka boljem sutra!\nvlada31. avgust 2018. u 17:34\nVeliki uspeh vlade i borba da u Srbiji firme stanu na noge.\nDejan31. avgust 2018. u 17:35\nTežina investicije koja se ulaže u RTB Bor je od velikog značaja za zaposlene s obzirom da su izborom strateškog partnera sačuvana radna mesta.\nBoki31. avgust 2018. u 17:53\nVlada Srbbije je današnjim izborom stratekog partnera za RTB Bor skinula sa leđa jedan veliki teret sa leđa.\nTea31. avgust 2018. u 17:55\nNajbitnije da ce ljudi u RTB_u zadrzati svoja radna mesta\nMira31. avgust 2018. u 18:18\nZahvalni smo za svako ulaganje stranih investitora u Srbiju, a svakim danom ih je sve više.\navanturista31. avgust 2018. u 18:24\nogroman doprinos za državu\nNikola31. avgust 2018. u 18:48\nmilena31. avgust 2018. u 19:00\nKineska kompanija koja ce investirati u RTB Bor ce biti oslonac za 5000 radnih mesta.\nmilena31. avgust 2018. u 19:03\nSrbija je resila veliki problem sa ovom firmom koja je u dugovima, jos ce se dugovi izmiriti a sto je jos bolje i investirati i sacuvati radna mesta.\nKaja31. avgust 2018. u 19:10\nKinezi su najpouzdaniji strani investitori.\nZorka31. avgust 2018. u 19:31\nKapa dole nasoj Vladi na celu sa premijerkom Brnabic .\nMkica31. avgust 2018. u 19:44\nVeliki uspeh Srbije i njene Vlade, bravo!\nMaja31. avgust 2018. u 20:25\nUspesna privatizacija i sacuvana radna mesta. Svaka cast na odabiru strateskog partnera.\nsara31. avgust 2018. u 20:30\nVeliki uspeh za Vladu RS, a najveci za svih 5000 radnih mesta koja ce biti sacuvana.\nMalaMu31. avgust 2018. u 23:30\nOdgovorna politika Vlade Srbije dovodi do odličnih rezultata i velikog uspeha!\nFudbaler1. septembar 2018. u 01:26\nPosle četiri neuspela pokušaja da se nađe kupac/partner (2006/7/8/9. godine) napravili smo kompaniju za čijih je 63 odsto Zijin ponudio ulaganje od 1,26 milijardi dolara i 200 miliona za isplatu dugova . Premijerka je zaista uradila sve da građani Srbije žive bolje,i da Srbija bude ekonomski jaka i stabilna država.\nFudbaler1. septembar 2018. u 03:22\nAleksandar Vučić zaista ima tim stručnjaka koji svakako radi na unapređenju i razvoju naše države.\nKINEZI UZIMAJU RTB BOR\nMINISTAR ANTIĆ UVERAVA: Neće biti otpuštanja u RTB Bor\nMinistarstvo zdravlja obaveštava građane da je stav struke da zbog trenutne epidemiološke situacije u našoj zemlji imunizacija građana...\n- utorak, 29. 9. 2020. u 11:45 0\nOdbijanje Nebojše Zelenovića da prihvati izborne rezultate i gubitak lokalnih izbora u Šapcu, na kojima je do nogu potučen od Srpske...\n- utorak, 29. 9. 2020. u 11:41 0\nAmbasador Srbije u Kipru Marko Blagojević i ministar odbrane te zemlje Charalambos Petrides sastali su se danas i razgovarali o trenutnom...\n- utorak, 29. 9. 2020. u 11:24 0\nGradski odbor SNS Šabac saopštio je da su predstavnici liste ”Aleksandar Vučić - Za našu decu” danas potpisali memorandum o...\nDa li će biti za tri, ali svakako za manje od sedam dana, Srbija će dobiti mandatara za sastav...\nLider samozvanog Sindikata lekara i farmaceuta Srbije Rade Panić, koji se nedavno "proslavio"...\nU ZATVORU RODILA BEBU, PA SE UBILA LEKOVIMA: Stravični detalji užasa u CZ!\nSVETSKI, A NAŠI: Stranci izabrali NAJBOLJE SRPSKE GLUMCE svih vremena\nPOD OZNAKOM HITNO: Stanojević ZAHTEVA od uprave ova DVA pojačanja!


27/11/2013 | 22:18\nSberbanka je zainteresovana za podržavanje velikih ruskih kompanija koje posluju u Srbiji, pre svega u energetskoj oblasti, ali za sada, zvanično ne pregovara o potencijalnoj kupovini neke od vodećih banaka.\nNajveća ruska banka počela je intenzivno poslovanje i sa našim preduzećima i stanovništvom, saznaju Novosti.\nIako je bankarskim krugovima prostrujala vest da će preuzeti jednu od vodećih banaka u Srbiji, ova banka zasada zvanično ne učestvuje u pregovorima o potencijalnoj kupovini. Sberbanka se fokusira na integracijske procese postojećih sredstava u okviru svoje grupe.\nStručnjaci smatraju da je neminovno da i kod nas kao i u Evropi dođe do ukrupnjavanja banaka. U Srbiji je 31 banka previše, tako da bi svako ukrupnjavanje dobro došlo, a veća banka znači jeftinije poslovanje, kaže ekonomista Milan Kovačević.\nIntesa Sanpaolo odbacila je kao netačna nagađanja da razmatra prodaju Intese u Srbiji. Intesa je strateški posvećena da dugoročno razvija svoje poslovanje na tržištu Srbije.\nOvo opredeljenje najbolje potvrđuje činjenica da je grupacija celokupnu prošlogodišnju dobit investirala u dodatno jačanje kapitala Banke Intesa, kao što je to bio slučaj i svake prethodne godine, navode u toj banci.\nSa više od 1,66 miliona klijenata, Intesa već šest godina zauzima vodeću poziciju na srpskom bankarskom tržištu po svim ključnim parametrima uspešnosti poslovanja.\nNajveća grčka banka najzad u plusu


Vlasenica: Izletom na Viselac obilježen Svjetski dan planina - UPSMedia Vlasenica: Izletom na Viselac obilježen Svjetski dan planina – UPSMedia\nVlasenica: Izletom na Viselac obilježen Svjetski dan planina\ndecembar 14, 2019 decembar 24, 2019 admin\nDanas je u Vlasenici na prigodan način obilježen Svjetski dan planina (11. decembar).\nOpština Vlasenica, Komisija za zaštitu okoline i kulturnog nasleđa, Planinarsko-ekološko društvo “Acer” Vlasenica i Udruženje dijabetičara Vlasenica, organizovali su jednodnevni izlet na Viselac (poznato brdo kod Vlasenice).\nStazu od 8 kilometara, uz prohladan dan i tople napitke i sendviče, prešlo je oko 30 učesnika, zaljubljenika u planinske visiove i prirodu.\nInače, ovo je druga godina, kako se na ovaj način obilježava Svjetski dan planina u Vlasenici.\n← Bjelovac: Služen parastos za 109 Srba\n10. kolo Lige 12 – Bratunac gostuje u Kaknju →\nnovembar 24, 2020, 10:03 am


Popustore.rs | Posetite Sarajevo - grad sevdaha i meraka! Vaučerom od 200 din ostvarujete popust!\nPosetite Sarajevo - grad sevdaha i meraka! Vaučerom od 200 din ostvarujete popust!\nuz kupon od 200 din\nPonuda obuhvata: vaučer u vrednosti od 200 din kojim ostvarujete popust na putovanje u Sarajevo i Mostar\nprevoz autobusom turističke klase (tv, dvd, klima) solo ili dubble decker, od 16 do 87 mesta,na navedenoj relaciji /mesta se određuju prema prijavi\nsmeštaj u hotelu Alem sa 3 zvezdice na bazi 1 N/D (doručak švedski sto) u 1/2 i 1/2 plus 1 sobama, po lokalnoj kategorizaciji\npanoramsko razgledanje Sarajeva sa vodičem\nmeđunarodno zdravstveno osiguranje do 17 god 110 din, od 17 do 69 god 230 din, od 70 do 83 god 460 din\nCene fakultativnih izleta (minimalan broj prijavljenih putnika za realizaciju izleta 25)\nMostar - cena 15 eura po sobi\nVrelo Bosne - cena 5 eura po osobi\nFakultativna večera - cena 15 eura po osobi\nKupljene vaučere možete iskoristiti od 10.11. do 10.11.\nSarajevo je glavni grad Bosne i Hercegovine i njen najveći urbani, kulturni i ekonomski centar. Uz nekoliko nacionalnih i gradskih pozorišnih kuća, muzeja i kulturnih institucija, Sarajevo je i važno mesto na mapi ovog dela evropskog kontinenta. Grad na reci Miljacki, domaćin je svake godine niza kulturnih festivala međunarodnog karaktera, među kojima su najznačajniji: Sarajevski filmski festival (SFF), Sarajevski jazz festival, letnji kulturni festival Baščaršijske noći, teatarski festival novih produkcija MESS, Sarajevska zima i Svetski televizijski festival orijentalne muzike. Sarajevo - Olimpijski grad i grad kojeg nazivaju evropskim Jerusalimom. Duh zapada i istoka. Ljudi vrlo rado odlaze u ovaj grad, jer nudi jedinstvenu kulturnu baštinu. Čarobni grad u kojem ćete naučiti da malo zastanete, zaboravite na prebrzi tempo života, popijete i pojedete lagano, uživajući u kafi i sarajevskim ćevapčićima, pitama ispod sača, baklavama...\n1.DAN. –Sastanak putnika u 00:00h, polazak u 00:30h sa parkinga Otvorenog tržnog centra (Buvljak) na Novom Beogradu. Vožnja prema Sarajevu sa usputnim pauzama radi odmora i obavljanja graničnih formalnosti.\n2.DAN- Dolazak u Sarajevo u prepodnevnim časovima. Panoramsko razgledanje uz pratnju vodiča: Baščaršija, mostovi na Miljacki, Alipašino polje, Grbavica, Marijin dvor, Skenderija, Narodno pozorište, Gradska većnica, Inat kuća, Trg Sebilj, Kazandžiluk ulica, Gazi Husref begova džamija iz XVI veka, stara pravoslavna crkva - hram svetih Arhanđela Mihaila i Gavrila, jevrejski hram - sinagoga. Mogućnost fakultativnog obilaska Vrela Bosne poznatog parka prirode. Vrelo Bosne je splet nekoliko jakih kraških izvora na nadmorskoj visini od 492 m u podnožju planine Igman. Kako je to tradicionalno izletište Sarajlija, odavno je uređeno brojnim pešačkim stazama sa mostićima preko brojnih potoka i ostrva između njih. Pored toga tu su i brojni restorani kao i par hotela na Ilidži. Ko ne želi na fakultativni izlet ima slobodno vreme u Sarajevu. Povratak sa Vrela Bosne. Smeštaj u hotel. Slobodno vreme ili fakultativna večera u restoranu. Noćenje.\n3.DAN - Doručak. Napuštanje hotela i mogućnost odlaska na fakultativni izlet u Mostar. Ko ne želi na fakultativni izlet ima slobodno vreme u Sarajevu za individualne aktivnosti. Obilazak Mostara uz pratnju stručnog vodiča (stari most, kriva ćuprija, kujundžiluk-stara čaršija, tursko kupatilo…). Slobodno vreme za individualne aktivnosti. Povratak u Sarajevo po putnike koji nisu išli na izlet u Mostar a zatim polazak za Beograd u 18:00 h. Vožnja sa usputnim pauzama radi odmora i obavljanja graničnih formalnosti.\n4.DAN - Dolazak u Beograd posle ponoći (u zavisnosti od zadržavanja na graničnom prelazu).\nHotel Alem sa 3 zvezdice, smešten u jednom od najlepših i najmirnijih delova Sarajeva, udaljen je svega 3 minuta vožnje automobilom od najužeg centra grada. Hotel ima tri zvezdice i pruža sve uslove za miran boravak savremenog poslovnog čoveka, porodice ili grupa. Hotel raspolaže sa 8 luksuznih apartmana, 37 dvokrevetnih soba i 15 jednokrevetnih soba, dva restorana, salom za konferenciju, baštom, perionicom veša, kao i mogčnoću korištenja besplatnog interneta u svim sobama, a za rekreaciju gostiju hotel nudi besplatnu uslugu trim kabineta i saune.


SAGA SE NASTAVLJA: Iliev OTKRIO da li Rikardo NAPUŠTA Partizan (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n10.02.2019. • 08:52 Srbija Danas/Sportski žurnal\nPartizan je tokom dvonedeljnih priprema u Beleku ostao bez Marka Jankovića, koji je pojačao italijanski SPAL, ali i pored odlaska sjajnog veziste, sportski direktor crno-belih Ivica Iliev najavljuje bolje rezultate u prolećnoj sezoni.\nNEJMAR POKAZAO SVOJU DRUGU STRANU: Gest Brazilca o kome priča ceo svet (VIDEO)\nUMRO OSNIVAČ KUPA ŠAMPIONA: Utemeljio je i priznanje ZLATNA LOPTA (FOTO)\nMiloš Vazura i Ivica Iliev\nVeliki broj klubova želeo je da angažuje Rikarda Gomeša. I dalje postoji mogućnost da reprezentativac Zelenortskih Ostrva napusti Humsku, pošto su pojedini klubovi iz Kine zainteresovani za njegove usluge.\n- Ne želim da razmišljam u tom pravcu. Spekulacija će uvek biti - rekao je Ivica Iliev za "Žurnal".\nOdlaskom Jankovića ostalo je upražnjeno mesto na poziciji ofanzivnog veziste, pošto Parni valjak nije uspeo da angažuje Tokmaka Nguena iz Ferebcaroša. Mađari su platili norveškom Stromgodsetu 400.000 evra i "oteli" Partizanu već viđeno pojačanje.\n- Na žalost, na Jankovićevoj poziciji nismo doveli onog kog smo želeli. Ne tražimo alibi, na tom mestu sada je Bambi Tošić.\nIgra sa generalke protiv Mladosti Doboj-Kakanj nije opravdala očekivanja?\n- Igrači su umorni, nervozni, razumljivo, dve nedelje su odvojeni od kuće. Veliki deo priprema igrali smo i trenirali bez najboljih, Pantića i Rikarda - istakao je Iliev.\nFK Partizan Ivica Iliev Rikardo Gomeš\nVAŽNO ZA GROBARE: Partizan objavio bitnu vest pred meč sa Budućnosti (FOTO)\nCILJ JE JASAN: Oglasio se plej Budućnosti pred dolazak u Pionir! (FOTO)\nALEKSANDRA KRUNIĆ NIJE USPELA: Poraz Srbije u FED Kupu (FOTO)\nPOTEZ BOLJI OD ČUVENOG LOBA U HERTI: Apel Marka Pantelića koji nikog neće ostaviti ravnodušnim (VIDEO)\n30.03.2020. • 16:19\nNIJE DŽABE ROĐEN U SRBOBRANU: Bivši igrač Zvezde dao JASNE SAVETE u borbi protiv korone! (VIDEO)\n30.03.2020. • 16:13\nSVAKOG PONEDELJKA KEŠ IZNENAĐENJE! Da li ste već čuli za akciju koja vraća osmehe na lica?\nVLASTI JAPANA LAGALE GRAĐANE O KORONA VIRUSU? Odlaganje olimpijskih igara razotkrilo VELIKU PREVARU (VIDEO)\nPOTEZ BOLJI OD ČUVENOG LOBA U HERTI: Apel Marka Pantelića koji nikog neće ostaviti ravnodušnim (VIDEO) Fudbal\nNIJE DŽABE ROĐEN U SRBOBRANU: Bivši igrač Zvezde dao JASNE SAVETE u borbi protiv korone! (VIDEO) Fudbal\nVLASTI JAPANA LAGALE GRAĐANE O KORONA VIRUSU? Odlaganje olimpijskih igara razotkrilo VELIKU PREVARU (VIDEO) Svet


Kosovo i Metohija međunarodni filmski festival - Ozonpress :: internet portal\nTag: festival, filmski, Kosovo, međunarodni, Metohija\n– Nakon uspešnog prvog izdanja KMMFF, uspeli smo i da ove godine predstavimo našoj publici sa Kosova i Metohije najnovija ostvarenja sedme umetnosti. Program ovogodišnjeg izdanja predstavlja presek savremene srpske filmske produkcije, kao i međunarodne filmove namenjene prevashodno najmladjoj publici i omladini. Za neko bolje profilisanje festivala u narednim izdanjima očekujemo veću podršku države kulturi na prostoru Kosova i Metohije, koja se ne ogleda samo u očuvanju tradicionalnih vrednosti, nego i u podizanju aktuelne kulturne ponude. Dok srpske opštine ne dobiju mogućnost stalnog bioskopskog repertoara tokom cele godine, KMIFF festival će biti jedna od retkih mogućnosti da publika odgleda savremeni bioskopski film – izjavio je Miroslav Mogorović, direktor Kosovo i Metohija međunarodnog filmskog festivala.\nJesen samuraja – https://youtu.be/7OjKB2aIjnk\nSmrdljiva bajka – https://youtu.be/jxdjBwTvxMk\nDnevnik mašinovođe – https://youtu.be/dpZQXxGmwao


U danu vakcinisano skoro deset hiljada ljudi - CdM\nU danu vakcinisano skoro deset hiljada ljudi\nTokom prvog dana masovne imunizacije protiv koronavirusa u Crnoj Gori vakcinu je primilo skoro 10 hiljada građana. Od toga, aplicirano je 7.784 prve doze i 1.482 druge doze, saoštili su večeras iz Ministarstva zdravlja.\n<<<Počela masovna vakcinacija u Crnoj Gori, gužve ispred punktova tokom čitavog dana<<<\nKako ističu, Crna Gora je tako postavila rekord u Evropi po broju datih doza u jednom danu srazmjerno broju stanovnika.\nPrema dostupnim podacima, do sada je rekorder bila Njemačka koja je vakcinisala milion stanovnika u jednom danu, što je 1,2 odsto cjelokupne populacije.\nCrna Gora je, naglašavaju u Ministzarstvu, danas vakcinisala 1,5 odsto stanovništva.\n“Crna Gora je među rijetkim državama svijeta koja, srazmjerno broju stanovnika, ima kapacitete da u jednom jedinom danu vakciniše skoro 10 hiljada građana. Ovo je uspjeh cijele države, sa naglaskom na građane čija je svijest o značaju vakcinacije za čistu desetku”, poručila je ministarka zdravlja Jelena Borovinić Bojović.\nU Crnoj Gori, do 4. maja ukupno je dato 74.947 doza vakcina protiv koronavirusa. Od toga, prvu vakcinu je dobilo 48. 719 građana, a 26.226 ima kompletno vakcinisanih.\nTagsCrna Gora Evropa Jelena Borovinić Bojović koronavirus vakcine\nOrganizacija i ozbiljnost, svaka cast doktori sestsre tehnicari… ministrice!!!\nNapokon! Neka nas makar ovo ujedini\nAjmo Crna Goro! Vakcinacija je patriotski čin!\nI sta ako se ispostavi da je Astra Zeneka bolja od Sinofarma ??? Do juce niko nije htio a sada pomama. Narod je bas….\nI po broju mrtvih i zaraženih je prva u svijetu!\nVidi vam se po br mrtvih i zarazenih i testiranih.\nTestiranja vise ni ne ma.A narod lazete samo, to što pričate…\nEvo jedan minus za tebe.\nJeste za jedan da al ako se ne racuna od januara kad je odbijeno 150000 doza sinofarma ,no od danas A ako se racuna od kada su odbijene vakcine ispada da se dnevno 2 vakcinisalo,e jadi\nSvaka cast ljudi. Nazalost, ovako bi davno bili vakcinisani da na celu zdrastva nije ko jeste. Nego to njoj na obraz i na cast. Valjda ce svako jednog dana po zasluzi…\nČipovanje ide odlično,samo da kinez proradi kod većine. Bojim se da njegiva učinkovitost kor starijih nije dobra i da im jeAstra bila bolja opcija\nSamo nam se ti, stručnjače, ne śekiraj 🤣🤣🤣🤣🤣\nDPS na aparate!!!! Bravo CRNA GORO!\nNa aparate su bili oni sto umrijese od kad se 150000 vakcina odbilo\nBravo Crna Goro osim Zdravka koji odbija da se vakciniše.\nHaha…. Zadnje rangirana, zakasnjela imunizacija, fijasko vlade\nNaravno da je ovo laz.\nKad hoćemo onda smo za primjer. Bravo. Ali na žalost umijemo i u negativnim stvarima da preteramo i prednjačio.\nDa je vakcinisano 50% stanovništva, opet smo zadnji u Evropi, ovo je trebalo da se desi u januaru. U medjuvrenenu je umrlo 600 -700 ljudi, koliko je to posto?\nNa sajtu worldometer mozete naci podatke iz svih zemalja updateovane svakog dana. Nama, nazalost, ovog trena da prestane pandemija sliku nista popraviti ne moze.\nTrebali su prvo vakcinisati doktore…medicinsko osoblje….farmaceute..farmaceucke tehnicare….vatrogasce…policajce….carinu…a ne su poceli 80 + god…svaka druga porodica od januara je izgubila nekog bliznjeg svog NAZALOST….Jer smo im prenosili mi koji smo radili u ovim sluzbama i imali od ukucana nekog starijeg….tako pocetni raspored im je bio katastrofa…..ko izmisli to a mi samo prepisali\nAha važi, kako da ne, sve vam vjerujemo\nBorovinićki pogotovo 🤣🤣🤣


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: UAE domaćin najvećeg humanitarnog događaja "Global Goal Live"\nU DUBAIJU 29. 01. 2020. 10:28 >> 10:29 0\nUAE će biti kodomaćin "Global Goal Live", najvećeg svjetskog humanitarnog događaja, koji će se održati u Dubaiju 26. septembra, saopštili su u Ambasadi ove zemlje u Podgorici.\n"Dubai će ugostiti jedan od 10 simultanih događaja uživo u organizaciji Global Citizen, međunarodne organizacije koja za cilj ima izgradnju pokreta za zaustavljanje ekstremnog siromaštva do 2030. godine. Global Goal Live događaj će okupiti neke od najvećih svjetskih javnih ličnosti kako bi nastupali širom svijeta radi podizanja svijesti i globalnog napora za smanjenjem siromaštva, a očekuje se da privuku više od 1,5 milijardi gledalaca", ističu u Ambasadi UAE.\nKako pojašnjavaju, to što je Dubai izabran za domaćina "Global Goal Live", koji će okupiti hiljade uticajnih svjetskih građana radi plemenitog cilja, je svjedočanstvo tradicije UAE u propagiranju humanitarnog rada na regionalnom i globalnom nivou.\n"Ove godine Global Citizen program ide pod sloganom 'Mogući san' i biće emitovan uživo kroz prenose i televizijske platforme 10 sati uzastopno. Uloga domaćina 'Global Goal Live' događaja ovog septembra je da govori o humanitarnim naporima UAE za smanjenjem svjetskog siromaštva. To je takođe manifestacija vizije UAE vladara u cilju doprinosa poboljšanju čovječanstva, vizije koju je započeo otac nacije, pokojni šeik Zajed, a koju su nastavili da nadograđuju predsjednik šeik Khalifa Bin Zajed Al Nahjan, šeik Mohamad Bin Rašid, potpredsjednik i premijer UAE i vladar Dubaija, i šeik Mohamad Bin Zajed, krunisani princ Abu Dabija i zamjenik komandant UAE oružanih snaga", ističe se u saopštenju.\nKako su napomenuli, ove vijesti su objavljene tokom učešća UAE delegacije na Svjetskom ekonomskom forumu 2020 u Davosu, gdje je UAE delegacija učestvovala na panelu o najvećim svjetskim izazovima, u organizaciji Global Citizen.


Društveni dokaz i Affinity branding - borba za lajkove | Istok Pavlović\nJedan od najvažnijih koncepata u razumevanju ponašanja ljudi na društvenim medijima je tzv. društveni dokaz (eng. social proof). Društveni dokaz objašnjava zbog čega je svima toliko stalo do lajkova, šerova, retvitova i ostalih mernih jedinica na društvenim mrežama.\nOpšte gledano, društveni dokaz je psihološki fenomen u kome ljudi procenjuju vrednost osobe, brenda umetničkog dela, ili bilo kojeg medijskog subjekta na osnovu prethodnih reakcija i ocena drugih ljudi. Ovaj koncept socijalni psiholozi su otrkili još pre skoro sto godina, ali je tek sa pojavom Interneta i društvenih medija dobio svoje puno značenje.\nPogledajmo kako funkcioniše društveni dokaz na jednom fiktivnom primeru: osoba se po prvi put susreće sa pesmom/spotom nekog autora na YouTubu. Pretpostavimo da ispod klipa piše da pesma ima 800 pregleda, a postavljena je davno. Osoba koja gleda spot pomisliće u startu “Ova pesma verovatno i nije nešto”, i taj utisak će dosta uticati na stav osobe o pesmi.\nS druge strane, pretpostavimo da ista ta pesma ima 5 miliona pregleda. Osoba će u startu reći “Čim je ovoliko ljudi gledalo, znači da bi moglo da bude nešto dobro”, i ta cifra će opet uticati na stav o pesmi.\nNa ovaj način, ista pesma kod iste osobe sa istim muzičkim ukusom može da izazove reakciju “nije mi nešto”, ili “sviđa mi se, fino je”. Teško da možemo izazvati baš “wow” efekat samo brojem pregleda, ali možemo uticati da osoba toj pesmi da šansu, da je pusti još koji put, da polako zapamti refren, i da je doda u listu pesama koje sluša, što možda ne bi uradila u slučaju kada bi pesma imala malo pregleda.\nNaravno, verujem da će mnogi čitaoci sada odreagovati negativno na ovaj primer, da će reći nešto poput “ja imam svoj ukus, meni to nije važno, baš me briga šta ljudi misle”. Ovo možda jeste tačno na individualnom nivou, ali ne zaboravite da u marketingu nikada ne treba polaziti od sebe, već od razmišljanja mase. Drugo, ne zaboravite da društveni dokaz ne može da formira ukus, već može samo da utiče da se osobi brže i lakše dopadne nešto na šta inače ne bi obratila pažnju. Osobi koja sluša Norveški black metal teško će se dopasti nova pesma od Dare Bubamare pa makar imala i pedeset miliona pregleda, ali zato će obratiti pažnju na pesmu benda Mayhem koja ima preko milion pregleda.\nDanas, kada neko kaže “Znaš li da je moj film dobio drugu nagradu na bijenalu kratkog filma”, ljudima to ne znači skoro ništa, ali zato, ako kaže “Znaš li da moj kratki film ima 4 miliona pregleda na YouTubu”, većina će odreagovati veoma zainteresovano i tražiće link da pogledaju.\nOva pojava na YouTube-u je jedan primer društvenog dokaza, koji se dalje može abstrakovati na bilo koju pojavu na društvenim medijima.\nBroj folovera na Tviteru je takođe odličan primer. Ako je osoba na Tviteru napisala nešto pametno, njen tvit će retvitovati mnogi ljudi. Međutim, broj pratilaca koje će osoba steći zahvaljujući tom “pametnom tvitu” zavisi od trenutnog broja folovera. Opet možemo da uporedimo dva fiktivna primera. U prvom primeru osoba ima 100 folovera. Neko ko se zainteresovao za nju na osnovu jednog tvita otvoriće profil i reći će “Aha, ima samo 100 folovera, ok, jeste bio pametan tvit, ali neću da je zapratim”. U drugom primeru, recimo da osoba ima 4000 folovera. Sada, ista osoba koja je otvorila profil reći će “Hm, 4000 folovera, izgleda da je ovo neko zanimljiv, hajde zapratiću i ja”.\nNaravno, mnogi ljudi mogu da kontriraju ovom primeru, da kažu “nije istina, ja baš to ne gledam, ako je neko pametan zapratiću ga pa makar imao 30 folovera”. Ali opet, moram da napomenem da u marketingu nema mesta za individualno mišljenje i za izuzetke koji spadaju u ivične delove Gausovog zvona. Mi ovde gledamo ponašanje mase.\nNajrasprostranjeniji primer društvenog dokaza na webu danas su Fejsbuk lajkovi. Od privatnih fotografija i statusa, do članaka na webu i fan stranica, lajkovi su danas glavno merilo vrednosti, stoga nije čudo što smo na sve strane okruženi borbom za lajkove.\nČim osoba klikne na članak, broj lajkova se često nalazi odmah ispod naslova teksta. Na osnovu ovog društvenog dokaza, ljudi često procenjuju da li da čitaju dalje članak ili ne. Neki portali ovo koriste da zavedu ljude, pa ispod naslova stave lažno “lajk” dugme, koje je ustvari lajk za fan stranicu portala i koje uvek pokazuje, npr 2000 lajkova, pa novi posetioci često ostanu da pročitaju tekst koji inače ne bi čitali.\nTinejdžeri koji skupljaju lajkove na svoje fotografije na Fejsbuku, takođe to rade zarad prikupljanja društvenog dokaza. Opet, uzmimo fiktivni primer atraktivne devojke koja ima 5 lajkova na slici, i iste te slike sa 2000 lajkova. Mnogo je verovatnije da će neko istu tu sliku lajkovati u drugom slučaju, ali ne samo to – usled efekta “društvenog dokaza” toj osobi se otvaraju mnoge prilike da nađu atraktivnijeg partnera, da dobiju zanimljive poslove, da putuju itd. (mada, to nosi i mnoge opasnosti, kao što je poznato)\nJedan od primera funkcionisanja društvenog dokaza na Internetu je popularnost Stanije Dobrojević. Mnogi ljudi ovo ne znaju, ali Stanija se prvi put pojavila pre mnogo godina na Burek Forumu, našem najvećem Internet forumu, koji je između ostalog poznat po tome što ima dosta strana na teme poput “ko je najlepša Srpkinja”, fotografije anonimnih devojaka iz cele Srbije, i hiljade i hiljade fotografija i rasprava o tome. Neko od članova je postovao Stanijine fotografije, ljudi su počeli sve više i više da komentarišu, i svako ko je otvorio temu sa tada nepoznatom Stanijom mogao je da zatekne na stotine komentara poput “lepša mi je od svih ovih misica sa televizije”, “najzgodnija devojka na forumu” itd itd. Usled efekta društvenog dokaza, hiljade i hiljade ljudi usvaja ovaj stav bez mnogo razmišljanja – vide atraktivnu devojku, vide stotine komentara poput “najlepša, najzgodnija srpkinja”, i automatski usvajaju taj stav. Na ovaj način Stanija je stekla inicijalni imidž koji se kasnije prelio u mainstream medije.\nZbog čega se dešava efekat društvenog dokaza? Psihologija tvrdi da se radi o vrsti konformizma koja se zove informacioni društveni uticaj. Kada se nalazimo u situaciji da nismo baš sigurni kako da procenimo ili kako da se ponašamo prema nečemu, najjednostavnije rešenje za mozak jeste da pogleda kako su to procenili ljudi pre nas. U današnje vreme, prenatrpani smo informacijama sa svih strana, i mozak se bar 50 puta dnevno nađe u situaciji da mora da proceni vrednost neke informacije, tj. da li se vredi dalje udubljivati u konzumiranje iste. Stoga, društveni dokaz u vidu broja lajkova, pregleda, šerova, predstavlja najbrži način za izlazak iz nedoumice.\nDakle, možemo reći da se na neki način radi o lenjosti, ali pre je to ušteda vremena – kada bismo sve informacije koje se danas vrte oko nas procenjivali isključivo tako što se lično udubimo u njih, trebalo bi nam 20 života za tako nešto. Stoga je društveni dokaz na webu odličan odgovor na pojavu savremenog hiperinformacionog medijskog konteksta – nešto kao spas.\nJedna varijacija na temu društvenog dokaza jeste koncept affinity brendinga. Affinity brending u marketingu generalno se manifestuje na sledeći način: Ukoliko nas ljudi vide u društvu već poznate ličnosti, brendova, ili bilo čega što je već provereno i ima izgrađen imidž, oni će te već izgrađene emocije manje ili više vezati i za nas.\nNa društvenim medijima ovo se manifestuje na sledeći način: Umesto da se gleda prosto zbirni broj lajkova, važno je ko je lajkovao. Tako, na primer, ljudi se često hvale kako im je neka poznata ličnost retvitovala ili favovala tvit. Jedan lajk od poznate ličnosti vredi kao, 10, 100, 1000 običnih lajkova. Ovo ima obostranu korist – poznata ličnost dobija fana koji će pričati o njoj, a ta osoba ima društveni dokaz u svom krugu prijatelja. Zbog ovoga je jako važno da svojim fanovima povremeno nešto lajkujete ili da ste u bilo kojoj interakciji sa njima. Lično poznajem osobu koja je u svoj CV stavila rečenicu “Retvitovao me Vuk Jeremić”.\nAffinity brending nije termin koji se primarno odnosi na društvene medije. To je vrsta društvenog dokaza koja se generalno primenjuje u marketingu. Najprostiji primer affinity brendinga na Internetu vidi se ako odete na sajt neke firme i uočite odeljak koji se zove “naši klijenti”. Ovde bi trebalo da se nalaze logotipi što poznatijih kompanija. Kada posetilac dođe na sajt i zatekne odmah, negde na početnoj stranici, logotipe poznatih kompanija, to će im u startu često značiti mnogo više nego savršeno napisana misija i vizija firme, ili kreativan i lepo dizajniran sajt. Ozbiljne kompanije ne rade sa svakim, i ne žele da gube vreme sa nekim ko je neozbiljan. Ljudi to znaju, stoga jednom kada vide logotipe klijenata sa kojima radite, nema potrebe da ih dalje ubeđujete da ste profesionalni korišćenjem nekih komplikovanih stručnih termina i predugačkim tekstovima o misiji i viziji.\nOvo ne znači da je potrebno samo da stavite na sajt atraktivne logotipe i da će ljudi odmah kupiti to što nudite. Potrebno je, naravno, i da to što nudite bude kvalitetno. Ali, primenom affinity brendinga možete učiniti da ljudi obrate pažnju na vas u mnogim situacijama kada nemaju vremena i kada moraju u roku od nekoliko sekundi da donesu procenu da li uopšte da se udubljuju u vašu ponudu.\n“Pogledajte, ja i Seka Aleksić na slici”\nPrivatni profili na društvenim mrežama su prepuni primera korišćenja affinity brendinga za samopromociju. Klasičan primer je postavljanje fotografije “ja i poznata ličnost”. Ipak, ovakav pristup nije toliko efikasan, jer je opšte poznato da nije teško slikati se sa poznatom osobom, pa ponekad čak ispadne i smešno i kontraproduktivno. Umesto toga, mnogo je pametnije uraditi to na suptilniji način, tako što postavite fotografiju na kojoj pričate sa poznatom osobom ili ste u nekoj interakciji sa njom – jednostavno u nekom kontekstu koji ljudima daje sliku da vas dvoje nešto zajedno radite, imate neke interne priče, i slično. Opšte mišljenje je da se poznate osobe slikaju sa svakim ko zatraži, ali zato posvećuju svoje vreme i pričaju samo sa ljudima koji nešto zaista vrede. Ovo, naravno, uopšte ne mora da bude tačno, ali takvo je prosečno razmišljanje mase. U svakom slučaju, korišćenjem ovog stereotipa se mnogo jače postiže efekat affinity brendinga.\nIsto ovo rade i neki ljudi na Tviteru , takođe na suptilne načine. Često će javno napisati tvit nekoj poznatoj ličnosti poput “@VladoGeorgiev poslao sam ti one slike o kojima smo pričali u privatnoj poruci”, kako bi svi videli da on ima neki dublji i ozbiljniji odnos sa njim.\nOvo se sve dešava i u offline svetu. Ako osoba ušeta na hip-hop žurku sa Skaj Viklerom i Nigrutinom, ljudi na žurci će automatski pomisliti da je njena vrednost neuporedivo veća nego da je ušetala sa dvojicom nepoznatih ljudi. Ili, ako pogledate takozvanu kulturu “Beogradskih splavova”: Često muškarci iznajme atraktivno obučene devojke da sede u njihovom separeu, kako bi na ovaj način imali društveni dokaz pred ostalim ženama u klubu.\nPsihologija affinity brendinga\nAko pogledate širu sliku, u svim ovim situacijama, suština je tome da mozak tražu uštedi vremena, kao što je gore rečeno. Mozak mora mnogo da se napreže da bi procenio svaku novu osobu, stoga će uvek izabrati onaj put koji dovodi do te procene na najbrži mogući način. Ukoliko vidimo da su neki drugi ljudi u okruženju te osobe već uradili taj posao procene, odlično.\nZato je, između ostalog, uvek dobro da nas sa nekom važnom osobom upozna takođe važna osoba koju taj neko ceni. Ukoliko nas sa važnom osobom upozna neko ko joj stoji u kategoriji “onaj nebitan lik”, i vi ćete za tu osobu u startu biti kategorizovani kao “još jedan nebitan lik” i biće mnogo teže da se iz te kategorije izvučete.\nPrimeri obostrane koristi\nAffinity brending nije samo situacija u kojoj je jedan brend mnogo poznatiji od drugog, pa se ovaj drugi “kači na njegovu slavu”. Često ovaj benefit može biti i obostran. Na primer, McDonald’s sladoled sa M&M čokoladicama, Guarana sa Mohitom, i bilo koja situacija u kojoj su dva brenda “udružena” u jedan proizvod ili ponudu. Samsung stavlja logotipe Tvitera i Instagrama na bilbord za svoj novi telefon. Ovo su sve situacije u kojima su oba brenda jaka, ali u različitim oblastima, i onda koriste jedni druge.\nPrimera obostranog affinity brendinga ima i u ličnom brendingu. Kada se poznati biznismen i poznati pevač pojave zajedno, pevača će više ceniti jer se “druži i sa ozbiljnim ljudima”, a biznismena će više ceniti jer “nije običan dosadni biznismen”. Ili, poznata manekenka i poznati intelektualac – ona želi da deluje inteligentnije, i da razbije predrasude o tome kako je glupa, a on kao neko ko nije samo štreber, već ima i atraktivnu devojku.\nAko pogledate svet oko sebe, svuda ćete naići na primere affinity brendinga, i ljude koji pokušavaju da uvećaju svoju vrednost korišćenjem ovog mehanizma. Verovatno ste čuli rečenice poput “Je l’ znaš ti da moj kum drži distribuciju za Red Bull za celu Srbiju?”, “Ja se družim sa Natašom Bekvalac “, “Moji roditelji su kućni prijatelji sa direktorom Rajfajzen banke”, “Moj brat je bio u vezi sa Katarinom Radivojević” i slično. Neki ljudi patološki boluju od ovog sindroma, i moraju na svakih pet minuta da ubace po neku ovakvu rečenicu u razgovor. Obično se radi o ljudima se veoma niskim samopouzdanjem, koji iz ko zna kojih razloga imaju osećaj da nisu dovoljno vredni, i moraju stalno da se služe ovim rečenicama da bi se osećali dobro u svojoj koži.\nKupovina društvenog dokaza – lajkova, folovera, pregleda\nDanas postoji veliki broj web servisa koji vam omogućavaju da kupite društveni dokaz, bez obzira o kojoj se društvenoj mreži radi. Postoje sajtovi na kojima se kupuju lajkovi na Fejsbuk fan stranici, pregledi i komentari na YouTubu, foloveri i retvitovi na Tviteru, pratioci na Instagamu, Tambleru, Pinterestu… generalno, čim se pojavi neka nova društvena mreža koja postane veoma popularna, odmah se pojave i ovi servisi na kojima se može kupiti društveni dokaz na toj mreži, kako god da se zove i manifestuje.\nMeđutim, imajte na umu da je ovo mač sa dve oštrice i da vrlo često može da vam se obije o glavu. Ako ovo radite, budite veoma oprezni. Svaka društvena mreža ima i negativne strane kupovine. Ovo je marketing stategija koja se u američkoj kulturi popularno zove “fake it till you make it”, i kao što postoji masa primera kada je neko ovo uspeo da uradi neopaženo, postoji i veliki broj slučajeva kada nešto procuri u javnost i tada je sramota neizbežna.\nSa pojavom Interneta, ova strategija postaje sve opasnija: Na sve strane su ljudi koji će pod mikroskopom proveravati svaku informaciju koju objavite, sve vaše lajkove, folovere i slično. Ljudi se bore za slavu, mnogi od njih maštaju o tome da baš oni budu bloger-heroj, čovek iz naroda koji je raskrinkao poznatu kompaniju ili nedodirljivu poznatu ličnost. Danas svako želi svojih Vorholovskih petnaest minuta slave, i potrudiće se da do toga dođe. Plus, jednom kada se ove informacije objave, šire se nezamislivom brzinom na društvenim mrežama. Ovo je zbog toga što se uklapaju u arhetipski mit o Davidu i Golijatu, o malom koji je porazio velikog.\nDecenijama unazad, ljudi su imali samo medije na kojima je bilo nemoguće poraziti Golijata. Televizija, radio, novine, sve su to bili mediji na kojima mali čovek nije bio ni u kakvoj mogućnosti da pobedi velike, nedodirljive ljude i brendove koji se tu vrte. Sada, tu su društvene mreže, konačno su svi oni tu, na zemlji pored “običnih malih ljudi”, i ako ih neko od njih napadne kada nisu oprezni, ubode u neku bolnu tačku kada ne gledaju, biće poraženi, a “obični mali ljudi” će vest o heroju iz svojih redova širiti brzinom svetlosti, u nadi da će i oni jednog dana to isto uspeti.\nDakle, ukoliko kupujete nešto od ovih usluga, proverite detaljno šta sve može da se desi i da li postoje bilo kakvi načini da neki novinar ili bloger to sazna i dokaže svojoj publici. Osnovni princip je – nemojte nikada preterivati. Ukoliko se neka cifra na društvenim mrežama drastično promeni preko noći, ljudi će to primetiti. Za Tviter, recimo, postoje web servisi koji omogućavaju da se vidi istorija broja folovera, poput onog na adresi www.twittercounter.com. Svako može da ode i da vidi grafikon na kome se vidi odjednom skok broja folovera, i već se dešavalo da mediji ismevaju razne poznate ličnosti jer su ovo nesmotreno uradili. Drugo, sve i da to uradite neprimetno, malo po malo (postoje i takvi načini kupovine), ljudi će opet moći da uđu među te pratioce i da vide da su lažni, da dosta njih potiče iz nekih arapskih ili azijskih zemalja, i slično. Tako da, na vama je da odlučite šta ćete. Slično važi i za lajkove na Fejsbuk stranici. Možete imati na hiljade lajkova, ali su ti fanovi “mrtvi”, i to će ljudi primetiti.\nŠto se tiče YouTuba, tu je situacija malo bolja. Moguće je kupiti ogroman broj pregleda koji deluju prilično realno. Postoji masa web servisa koji ovo omogućavaju, a koji se mogu naći prostim guglanjem fraza poput “buy youtube views”. Ovi pregledi se dešavaju postepeno, i zaista su od realnih ljudi, a realizuju se raznim tehnikama – na primer, softver sa mrežom VPN servera koji simuliraju na hiljade različitih IP adresa, i tako dalje. Sve u svemu, ovo su ljudi koji nisu zaista pogledali klip ali se računaju kao da jesu.\nNeki od najgledanijih domaćih spotova na YouTubu ovo su uradili, tako da, imajte na umu da te cifre često nisu realne, a to niko ne može da proveri i dokaže. Veoma često, videćete da je na nekim spotovima vlasnik kanala zabranio da se javno vide statistike poseta. Ovo može da vam bude dobar razlog da posumnjate da se radi o kupljenim pregledima, jer bi se na tom grafikonu videli neki nelogični nagli skokovi i promene trenda rasta.\nDruštvene mreže se oštro bore protiv ovoga i svakodnevno razvijaju algoritme koji sprečavaju nerealne preglede. YouTube, recimo, često drži nove viralne klipove na oko 300 pregleda, iako ih je pogledalo na hiljade ljudi, jer im treba vremena da procesiraju da li su pregledi pravi ili lažni. Ipak, i pored ovoga, moguće je kupovati preglede.\nSve u svemu, društveni mediji su potpuno promenili paradigmu procene vrednosti medijskih subjekata. Biće zanimljivo posmarati kako ovaj sistem dalje evoluira.\n29. March 2013. at 20:17\nPodneo sam društveni dokaz da je ovaj tekst kul :)\n29. March 2013. at 21:43\nSve što si napisao stoji… Samo je jako, jako tužno…\n30. March 2013. at 11:00\nSve je tacno, nazalost tako funkcionise nas informacijama prenatrpan mozak. Valjda stedi energiju i vreme na taj nacin, kao sto si rekao.\nDa li cu odslusati neku muziku postavljenu na YouTube, zavisi od broja pregleda, da, to je ono glavno sto odlucuje. Jer ako je cifra niska, ja to odmah eliminisem, zato sto verujem da ako je malo ljudi pogledalo taj klip, ona ne vredi trositi vreme na neku glupost.\nU stvarnosti, mi znamo da nije tako. I da cesto, neka glupost, neka budalastina postavljena na taj sajt, ima veliki broj pregleda. Ljudi se jednostavno zabavljaju gledajuci druge kao prave budale od sebe. Verovatno je, da gledajuci nesto tako osecamo – kako smo mi pametni i vredni, a eto kakvih sve budala ima sudeci po snimku.\nTo je jedan utisak. Drugi utisak, koji moze da se javi je – vidi ovu glupost, a toliko ljudi je to pogledalo, kuda je otisao ovaj svet, zar je moguce da se ovako nesto dopada bilo kome itd. Ne razmisljamo o razlicitim ukusima, nivou obrazovanja itd. Stvar je slozena i igri je mnogo faktora – ali zaista, presudno je to koliko ljudi je prethodno dalo svoj glas ovom ili onom.\n30. March 2013. at 12:40\nIma jos jedna stvar, koju cini mi se nisi spomenuo. Recimo, vidimo tekst sa velikim brojem lajkova, ili pesmu sa velikim brojem pregleda na YouTube, to nas usmeri da i sami procitamo tekst, ili cujemo toliko slusanu pesmu. Sta se desava?\nZbog toga sto su nasa ocekivanja velika ( ocekujemo nesto spektakularno, sjajno itd.) realno dobar tekst, ili odlicna pesma, ucine nam se prosecni ili cak ispodprosecni. Nase ocekivanje, koje su kreirali drugi ljudi svojim lajkovima, blokira realnu procenu i cini da nam se nesto zaista vredno ucini manje vrednim.\n30. March 2013. at 15:51\nDa, ovo je zaista tačno. Ako imamo velika očekivanja onda nam se nešto zaista dobro može učiniti manje vrednim, a nešto prosečno bezvrednim. Ako neko ima puno pratilaca na Tviteru, mi smatramo da je to neka svakako zanimljiva osoba, od koje se mogu čuti sve same mudrosti.\nOnda čitajući njegove tvitove, vidimo da piše sasvim jednostavne, obične stvari i to nam se učini manje vrednim nego kad bi napisao neko drugi, neko ko ima malo pratilaca, pitamo se zašto ga ljudi uopšte prate…prestrogo sudimo o svakoj njegovoj reči, kritički se obrušimo na sve što piše – hejtujemo ga kako se to popularno kaže. A sve zbog toga sto nam nije ponudio ništa posebno – osim nekih prelepih pejzaža koje je uslikao, sliku pice, atraktivnog komada torte ili šoljicu kafe u nekom kaficu. Ili neki tvit u kome kaze da se raduje proleću ili mrzi kišu.\nA mi smo očekivali mudrost cara Solomona…\n1. April 2013. at 09:00\nSve što si napisao stoji i u potpunosti se slažem s tobom. Svača čast, samo nastavi tako.\n1. April 2013. at 23:20\nMislim da se prica, posebno sudeci po komentarima lepo grana ka sledecoj temi: Paradox of Choice:\nA video ima i solidan social proof: 3,238,184 Views. :)\n2. April 2013. at 17:02\n+1, odlican txt!\n…inace, ja sam neki veliki dr-mr.\n7. April 2013. at 20:12\nTo kao onaj kultni vic kada je Crnogorac zamolio Svarcenegera:\n“Brate, veceras izlazim sa ribom, ti mi se javi kad prodjemo pored tebe ako ti nije frka”. Prolaze oni a Svarceneger mu se javlja: “Gde si care”. Crnogorac: “Sta bre gde si care, kad ces mi vratis one pare, a ?!?”\nA kad smo bili klinci pa nam se jedan drug hvali.\n“E danas sam jeo neki kupus sa mesom, ali bre nigde kupusa, samo neko meso…” (Ovo inace zaista deluje jadno, kao i kupovina lajkova i pregleda).\nZelja sa dokazivanjem u drustvu (danas u globalnom svetu je to drustveni dokaz) se javlja jos od vrtica i traje dok se zivot ne ugasi.\nMartin Lindstrom na Srpski nacin. Istoce u ovome si zaista jedan od najboljih. Jos pre Tweeter-a, FB-a i YT, Robert Caldini u svojoj knjizi “Uticaj u teoriji i Praksi”govori o principu “Drustvenog dokaza”, a ovo sve sto si ti sada napisao je nadogradnja ( rekao bih kvalitetna ) pomenutog teksta i njegovo osavremenjavanje.\n19. May 2013. at 12:55\nOdlican tekst! Jasno i konkretno. Na potpuno drugaciji nacin pocinjem da gledam ovu borbu za Likes, Shares & Tweets. :)\n21. May 2013. at 20:37\nSjajno! Odličan tekst!\n23. May 2013. at 08:04\nJa zaista ne vidim zbog čega je uopšte ubačen count lajkova, pregleda i pratilaca osim da pokaže nekom drugom koliko je taj video ili tviteraš cool. OK je da se negde u pozadini broji broj pregleda, šerovanja i da se taj broj koristi za neke druge stvari.\nUkoliko neki klip zaista vredi on će biti šerovan i svakim daljim šerovanjem (naravno ukoliko je zanimljiv) postaje sve popularniji. Tako isto i sa tviterašima, ako neko piše neodoljive tvitove ubrzo će steći dosta pratilaca, a broj pratilaca koji će biti prikazan je nepotreban…a sve ovo tek ima smisla kad znamo da se broj pregleda i ostalih cifara mogu kupiti.\nPingback: Koliko je važan kontekst digitalnog sadržaja i možemo li ga kontrolirati? | Tomislav Stanković\nPingback: Afera PRAVOPIS | Tlana's blog


Stigla vakcina protiv dječje paralize\n12/10/2015 | 12:21 | Autor: Agencije\nInstitut za javno zdravstvo Republike Srpske je potvrdio da okončana nestašica oralne polio vakcine protiv dječje paralize, koja se daje u kombinaciji s trovalentnom vakcinom\nOve vakcine nije bilo od juna, a iz Instituta navode da su nedavno nabavili određene količine.\n- Obezbijedili smo određenu količinu oralne polio vakcine koja će biti dovoljna dok ne budu isporučene i nove količine, a koje bi trebalo tokom novembra da budu dostavljene u Institut. Kašnjenje u nabavci polio vakcine je nastalo zbog toga što se na prvi raspisani tender za nabavku vakcine niko od dobavljača nije javio. Tek nakon raspisivanja drugog tendera procedura nabavke polio vakcine je uspješno okončana - navode iz Instituta.\nU Institutu su potvrdili da na teritoriji Srpske u ovom trenutku ima svih vakcina koje se daju djeci po obaveznom kalendaru.


Pojedine profesore zanijela kampanja, Univerzitet Crne Gore ima odgovor | Standard\nPredsjednik Upravnog odbora Univerziteta Crne Gore (UCG) prof. dr Duško Bjelica kaže da Univerzitet u posljednje vrijeme kritikuju pojedini profesori koji su se zanijeli izbornom kampanjom, a koji iza sebe nemaju akademske rezultate.\nNišta nijesmo rekli ni da je veliko ni da je značajno, samo govorimo činjenicama, pozicija Univerziteta, mjesto, broj\nGostujući u jutarnjem program za TV Nikšić Bjelica naglašava da mnoge kritike koje su se čule tokom predizborne kampanje nemaju nikakvo uporište, te da je na državnom univerzitetu sve mjerljivo i nema prevare.\n“U posljednje vrijeme često se kritiku je Univerzitet Crne Gore od pojedinaca koji su se, vjerovatno, zanijeli izbornom kampanjom i koji iza sebe nemaju akademske rezultate ili su oni minorni u nastavi, a u naučnom pogledu ih nemaju. Onda se bave sa Univerzitetom, čak o nama diskutuju i oni koji nikad nijesu bili na nastavi, koji imaju sumnjiva akademska zvanja, koji iza sebe nemaju nikakvu erudicij u. Za svoj u kampanju protiv UCG koriste pojedine medije, čak neki i skupštinsku govornicu”, kazao je Bjelica.\nOn ističe da je na Univerzitetu Crne Gore “sve mjerljivo”, sve se vidi.\n“Ništa nijesmo rekli ni da je veliko ni da je značajno, samo govorimo činjenicama, pozicija Univerziteta, mjesto, broj”, kaže Bjelica.\nUpravo su činjenice, kako ističe, neprijatno svjedočanstvo o uspješnosti pojedinih profesora koji se u javnosti diče raznim titulama, a iza njih ne stoje naučni rezultati.\n“Objavljivanje radova u WOS-u i SCI listi za mnoge koji decenij ama rade na UCG izgleda nedostižno, pa oni traže put u politiku. Jer ne mogu da se ostvare u nauci, pa se posvećuju političkom angažmanu. Tamo mogu da pričaju što im padne na pamet, a na UCG samo ono što cijeni akademska zajednica. Jedna od tih univerzitetskih jedinica je Fakultet za sport i fizičko vaspitanje, koja ogromnu pažnju posvećuje nauci. Imamo ogromnu bazu podataka o naučno-istraživačkom radu na terenu u desetak država van Crne Gore. Naši rezultati objavljeni su u brojnim časopisima, među kojima su dva najjača časopisa u svijetu “Nature” i “Launcher” u kojima su naše kolege sa Fakulteta za sport uspjeli da objave radove”, rekao je Bjelica.\nPodsjeća da je UCG uradio sertifikat za akademski integritet, opovrgavajući kritike da se na državnom univerzitetu plagiranju ne posvećuje dovoljno pažnje.\n“To nije tačno. Već dvije godine na UCG radimo monitoring master radova na svakom fakultetu. Radi se monitoring doktorskih disertacija. One se pohranjuju u javnom digitalnom repozitorijumu UCG. Univerzitet je, od Međunarodnog instituta za istraživanje i rad na sprečavanju nečasnog akademskog ponašanja i plagijata pri Univerzitetu u Ženevi (IRFpA)” dobio priznanje i postao dio svjetske organizacije, na osnovu sertifikovanog instituta iz Ženeve. Vjerovatno ga ne bi dobili da nismo sve preduzeli” naglasio je Bjelica.\nPredsjednik UO UCG ukazuje na poplavu diploma, među kojima i doktorskih disertacija koje dolaze sa raznih univerziteta van Crne Gore.\n“Naravno, ne sa državnih univerziteta iz Ljubljane, Beograda, Zagreba, Beča, Pariza…, nego dolaze iz bivših jugoslovenskih republika, sa ratnih rubnih područja, gdje su napravljeni fakulteti i univerziteti, da bi stanovnici tih mjesta ostajali tu da žive, da ne bi odlazili. Naši građani, želeći na brži i lakši način dođu do određene diplome, hrle na te univerzitete, kao što je Internacionalni Univerzitet u Novom Pazaru čiji je vlasnik Muftija Zukorlić, na Educons, Aperion, na univerzitete sa Pala, Zubinog potoka, iz Leposavića… Toplo preporučujem mladim ljudima da ako nemaju uslova da znanje stiču na prestižnim evropskim univerzitetima, da studiraju na UCG, gdje će steći zavrijediti tu diplomu, koja će mu dati znanje sa kojim će se služiti na čast ovoj državi i biti građanin koji će to znanje ulagati u prosperitet Crne Gore”, poručio je Bjelica.


Spisak linija i red vožnje vanrednih autobuskih linija u sistemu gradskog prevoza u Beogradu / Gradski prevoz Beograd / Autobuske linije\nIzmene na linijama 14\nbusevi.com » Gradski prevoz Beograd » Vanredne koridorske linije\nSpisak vanrednih koridorskih linija Beograd :\nVanredne linije mogu da koriste isključivo građani sa radnom obavezom, uz radni nalog koji je izdat posebno za svaki dan ili potvrdom o radnom angažovanju overenu od strane poslodavca, i personalizovanom “BusPlus” karticom (A1 ili A2), odnosno karte za zaposlene i strane državljane. Medicinski radnici i radnici koji brinu o zdravlju i bezbednosti građana ne moraju posedovati “BusPlus” karticu. Kontrolu će vršiti kontrolori i komunalna policija na terenu.\nTrenutno aktivno: 80 korisnika


Predstavljen sadržaj manifestacije "Dani vakufa 2018": Okrugli sto, tribine i konferencija - Index.ba\nPredstavljen sadržaj manifestacije “Dani vakufa 2018”: Okrugli sto, tribine i konferencija\nU povodu početka manifestacije „Dani vakufa 2018“, Vakufska direkcija Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini organizirala je konferenciju za medije u ponedjeljak, 09. aprila 2018. godine u Sarajevu, na kojoj je direktor Vakufske direkcije dr. Senaid Zajimović predstavio programske sadržaje manifestacije.\nDirektor Zajimović je podsjetio da Vakufska direkcija Islamske zajednice u BiH već osmu godinu organizira manifestaciju “Dani vakufa u BiH”. Ovogodišnja manifestacija bit će održana u Sarajevu, Sanskom Mostu, Fojnici, Trebinju, Vitezu i Visokom, u periodu od 13. do 20. aprila.\nManifestacija se sastoji od kulturno-obrazovnih i vjerskih sadržaja od kojih izdvajamo regionalnu konferenciju „Restitucija imovine – iskustva, mogućnosti i rješenja“, okrugli sto „Vakufi na području Medžlisa IZ Trebinje“, tribinu „Vakufi i vakifi u Fojnici“, polaganje kamena temeljca za izgradnju vakufskog tržnog centra u Sanskom Mostu i vakufskog administrativnog centra „Medresa“ u Fojnici, otvaranje vakufskog edukativno-poslovnog centra u Vitezu, zatim promociju djela „Bosanske vakufname“ i izložbu odabranih vakufnama, potpisivanje novih protokola o izgradnji i obnovi vakufskih objekata, hutbuovakufima, mevludihatmadovu u povodu Dana vakifailejletu-l-miradža, te dodjelu Plakete za afirmaciju i unaprijeđenje vakufa za 2017. godinu.\nZajimović je kazao da će manifestacija započeti u petak, 13. aprila, svečanim otvaranjem u Gazi Husrev-begovoj biblioteci u Sarajevu i tom prilikom bit će održana promocija vakufskih projekta i potpisivanje protokola između Vakufske direkcije IZ u BiH i Generalne direkcije vakufa Republike Turske o realizaciji novih vakufskih projekata u BiH, dodijeljena Plaketa za afirmaciju i unapređenje vakufa za 2017. godinu, uz obraćanje organizatora, kao i obraćanje Reisu-l-uleme IZ u BiH.\nIstog dana uvečer u Visokom održat će se mevlud u povodu Lejletu-l-mi’radža i Dana vakifa i tom prilikom će se predati hatma dova za duše svih umrlih bh. vakifa. Mevludski program izvodi Hor medrese „Osman ef. Redžović“.\nU subotu, 14. aprila, u Sanskom Mostu, održat će se svečanost polaganja kamena temeljca za izgradnju vakufskog tržnog centra na vakufskoj parceli Hamza-begove džamije u Sanskom Mostu čiju izgradnju putem Vakufske direkcije finansira Generalna direkcija vakufa Republike Turske.\nU nedjelju, 15. aprila, u Fojnici, održat će se svečanost polaganje kamena temeljca za izgradnju vakufskog administrativnog centra „Medresa“ čiju izgradnju putem Vakufske direkcije finansira Generalna direkcija vakufa Republike Turske.\nU utorak, 17. aprila, u hotelu Holiday u Sarajevu, održat će se regionalna konferencija pod nazivom „Restitucija imovine – iskustva, mogućnosti i rješenja“. Konferenciju organiziraju Međureligijsko vijeće BiH i Vakufska direkcija.\nKonferencija je dio aktivnosti koje Vakufska direkcija kontinuirano preduzima na povratu bespravno oduzete imovine. Bosna i Hercegovina još uvijek nije usvojila zakon o restituciji, te stoga imovina koja je oduzeta u proteklim društveno-političkim sistemima nikada nije vraćena izvornim vlasnicima, odnosno njihovim nasljednicima i pravnim sljednicima.\nU srijedu, 18. aprila, u Fojnici, održat će tribina pod nazivom „Vakufi i vakifi u Fojnici“ čiji predavači će biti dr. Ismet Bušatlić, dr. Ćazim Hadžimjelić i dr. Senaid Zajimović.\nU petak, 20. aprila, u Vitezu, održat će se svečanost otvaranja vakufskog edukativno-poslovnog centra u Vitezu čiji dovršetak izgradnjeje finansirao Generalnisekretarijat vakufa države Kuvajt i humanitarna organizacija Al-Nedžat iz Kuvajta.\nIstog dana, u petak, tokom džuma namaza, u svim džamijama u BiH i dijaspori bit će kazivana tematska hutba o vakufima pod nazivom „Vakuf-pouzdan oslonac neovisnosti i sigurnosti zajednice“ autora mr. Selem ef. Dedovića, muftije mostarskog.\nVakufska direkcija je uvjerena da “održavanje višednevne manifestacije posvećene vakufima tokom koje se osvjetljava kulturna, socijalna, obrazovna, vjerska i općedruštvena dimenzija i uloga vakufa, pomaže u jačanju svijesti o značaju i ulozi vakufa u današnjem vremenu, promovira vakufe i nova uvakufljenja, kao i da doprinosi u procesu povrata uzurpiranih i oduzetih vakufa, jer su vakufi imali izuzetnu ulogu u kulturnoj, obrazovnoj i društvenoj povijesti Bosne i Hercegovine i razvoju gradova i privrednih djelatnosti na ovim prostorima”.\nPrethodni članakJerlagić: Gospodine Đokić, institucije države BiH su nadležne za međunarodne rijeke!\nNaredni članakBorci odblokirali petlju Šićki Brod: Ovo je samo upozorenje vlastima


Mercedes Benz Servis Trstenik\nAuto Servis Trstenik\nMercedes Benz Servis Trstenik stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, jer mi smo Ovlašćeni Servis.\nMercedes Benz Servis Trstenik Cena\nMercedes Benz Servis Trstenik stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, po povoljnim cenama, jer mi smo Ovlašćeni Servis.\nMercedes Benz Servis Trstenik Delovi\nMercedes Benz Servis Trstenik stoji Vam na raspolaganju, ako Vam treba auto mehanika, auto elektronika, auto elektrika, mali servis, veliki servis, po povoljnim cenama i sa originalnim auto delovima, jer mi smo Ovlašćeni Servis.


Objavljeno 22.05.2020 u 16:39\nSlužba za održavanje vodovodne mreže i objekata danas je vršila radove na popravljanju kvarova, polaganje cjevovoda, radove na prebacivanju priključaka na novopoloženi cjevovod, izradu veze za ispiranje novopoloženog uslovljenog cjevovoda, saniranje iskopa.\nU ulici Antuna Hangija izvršena je popravka kvara obradom spoja na glavnoj vodovodnoj cijevi, profila DN 100 mm. U ulici Rudnik popravljen je kvar na priključnoj cijevi na tri lokacije. Radovi su vršeni i u ulici Ustanička. U Rosuljama je izvršeno priključenje na cijev DN 100 mm a na Kobiljoj glavi popravka priključka. Izrada veze za ispiranje novopoloženog uslovljenog cjevovoda izvedena je u ulici Mali Kiseljak.\nPored radova na popravci kvarova, služba je izvodila i radove na polaganju cjevovoda. U ulici Muhameda ef. Pandže položeno je 60 metara cijevi profila DN 400 mm a u ulici Hasana Kaimije 25,5 metara cjevi profila DN 100 mm. Radovi na prebacivanju priključaka na novopoloženi cjevovod izvođeni su u ulici Nadira Kafedžića. Na više lokaliteta vršena je sanacija iskopa.\nU toku su radovi na popravci kvara u ulici Mala Berkuša.\n21.09.2020 u 15:52\nInformacija o planiranim radovima na vodovodnoj mreži za dan 22.09.2020. godine\nDana 22.09.2020. godine, u okviru redovnih aktivnosti na održavanju vodovodnog sistema, planirani su radovi na popravkama kvarova u ulicama: Zmaja od Bosne, Kri...\n21.09.2020 u 10:15\nZbog oštećenja glavne vodovodne cijevi u ulici Derviša Sude Vražalice, doći će do prekida u vodosnabdijevanju slijedećih ulica: Potur Šehidijina, Ragiba Džinde,...\n21.09.2020 u 08:52\nRadovi na kanalizacionoj mreži za 21.09.2020.godine:\nOdjeljenje za održavanje kanalske mreže, objekata i hitne intervencije, danas će vršiti radove na čišćenju i pročepljenju kanala u ulicama Kranjčevićeva, Himze ...\nInformacija o radovima na vodovodnoj mreži za dan 21.09.2020. godine\nU okviru redovnih aktivnosti na održavanju vodovodnog sistema, danas će se izvoditi radovi na popravkama kvarova u slijedećim ulicama: 105. brigade, Kralja Tvrt...\nNa Rezervoaru “Buća potok”: U TOKU PRIPREMNI RADOVI ZA POPRAVKU KVARA NA CJEVOVODU