Bec Osmi Mart | Uzivajte u lepoti Beca | Fun Travel Agency\nBec Osmi Mart 2020\nBec Osmi Mart… Centar moćne carevine, sa dvorovima Hofburg i Šenbrun, raskošnim palatama Belvedere i Švarcenberg, španskom školom jahanja, katedralom Svetog Stefana i ne manje atraktivnom Karlovom crkvom, dvorskim i gradskim parkom, državnom i nacionalnom operom i teatrom, čuvenim poslastičarnicama, kafanama i pivnicama, čuvenim točkom u Prateru, grad lepršavih valcera, stvaralaštva Mocarta, Betovena, Hajdna, Štrausa, pleni svojom raskošću i ne ostavlja posetiocu nijedan neispunjen trenutak.\nBec Osmi Mart – Putovanje autobusom – 5 dana/ 2 nocennja – Termin polaska: 05.03.2020.\nBec Osmi Mart\n1. DAN, ČETVRTAK 05.03.2020. BEOGRAD – Polazak iz Beograda oko 22h sa glavne autobuske stanice BAS, centar Beograda, ulaz iz Karađorđeve ulice preko puta hotela Mr. President (tačno vreme biće poznato najkasnije dan pred putovanje – organizator šalje obaveštenje svim putnicima sa svim detaljima polaska, ukoliko ne dobijete obaveštenje dan pred putovanje, najkasnije do 14h, obavezno kontaktirajte agenciju). Iz Novog Sada oko 23h sa parkinga kod Lokomotive. Noćna vožnja kroz Srbiju, Mađarsku i Austriju sa kraćim usputnim zadržavanjima radi odmora.\n2. DAN, PETAK 06.03.2020. BEČ – Dolazak u Beč u prepodnevnim časovima. Panoramsko razgledanje grada u pratnji vodiča, uži centar grada: Ring, Trg Marije Terezije, dvorac Hofburg, Parlament, Većnica, Opera, zgrada Univerziteta, Burg teatar, katedrala Svetog Stefana, novi deo grada sa Praterom i zgradom Ujedinjenih nacija… Smeštaj u hotel posle 15h. Slobodno vreme. Noćenje.\n3. DAN, SUBOTA 07.03.2020. BEČ – PARNDORF (fakultativno) – PRATER (fakultativno) – Doručak. Slobodno vreme za samostalno razgledanje grada. Mogućnost fakultativnog odlaska do outlet centra Parndorf koji se nalazi na oko 30 km od Beča. Preko 150 modnih prodavnica sa preko 600 brendova, ženske, muške i mode za decu, sportske obuće… Zadržavanje u Parndorfu oko 3 sata. Povratak u Beč. Nakon toga, fakultativna poseta Prateru – najzabavnijem parku Beča ili slobodno vreme. Noćenje.\n4. DAN, NEDELJA 08.03.2020. BEČ – ŠENBRUN (fakultativno) – BRATISLAVA (fakultativno) – Doručak. Odjava iz hotela i pakovanje stvari do 9h. Slobodno vreme do polaska za Srbiju ili mogućnost fakultativnih izleta – poseta kraljevskom dvorcu Šenbrun sa prekrasnim parkom i nakon toga fakultativni izlet za Bratislavu. Po dolasku u Bratislavu, zajednički odlazak na panoramsko razgledanje grada i šetnja romantičnim delom starog grada na obali Dunava. U večernjim časovima povratak za Beč. Planiran polazak za Beograd oko 20h. Putovanje kroz Mađarsku sa usputnim zadržavanjima radi odmora.\n5. DAN, PONEDELJAK 09.03.2020. BEOGRAD – Dolazak u Beograd na mesto polaska u ranim jutarnjim časovima – zavisno od uslova na putu i zadržavanja na graničnim prelazima. Kraj programa.\nsmeštaj u hotelu 2*, 4* (po lokalnoj kategorizaciji) zavisno od termina putovanja u 1/2 i 1/2+1 (treći krevet je pomoćni ležaj manjih dimenzija – isključivo na upit) sobama na bazi 2 noćenja sa doručkom (švedski sto – samoposluživanje)\n95 evra do 20.02.\n99 evra do 20.02.\nBec Osmi Mart 2019\nOrganizator putovanja: OTP 01/2020


O nama – CROMONT\nCromont d.o.o. osnovan je 1999. godine od strane g. Vinka Zovko u Orahovici, opština Žepče, BiH. Dugogodišnje iskustvo osnivača stečeno u prethodnim poduzećima diljem Europe, prepoznavanje potreba tržista kao i mogućnosti stvaranja kvalitetnog tehničkog tima doveli su do realizacije i pokretanja jedne uspješne priče.\nU početku smo se bavili montiranjem i održavanjem inox postrojenja, a potom od 2005 godine, otvaranjem proizvodnog pogona u Orahovici i proizvodnjom istih. Temeljna orijentacija poduzeća Cromont je instaliranje i montiranje inox postrojenja, proizvodnja dijelova, ali i cjelokupnih linija u industriji za različite namjene (prehrambena, kemijska, naftna itd…).


ZELENSKI: Rusija koristi energente da UCENJUJE EVROPU\nZELENSKI: Rusija koristi energente da UCENJUJE EVROPU\nAutor: Glas javnosti 28.04.2022. u 09:45\nRusija koristi energente da ucenjuje Evropu, tvrdi ukrajinski predsednik Vladimir Zelenski.\nZelenski je, obraćajući se tokom noći, rekao da je odluka Rusije da prekine isporuke gasa Poljskoj i Bugarskoj pokazuje da „niko u Evropi ne može da se nada održavanju normalne ekonomske saradnje sa Rusijom“.\n"Rusija ne vidi samo gas, već bilo kakvu trgovinu kao oružje. Ona samo čeka trenutak kada je moguće koristiti jednu ili drugu trgovinsku oblast“ - naveo je Zelenski.\nEKSPLOZIJE U HERSONU: Ukrajinci ispalili RAKETE, PVO se aktivirao i u ruskom gradu Belgorodu (VIDEO)\nUkrajinski predsednik rekao je i da Rusija vidi ujedinjenu Evropu kao metu i ocenio da što se pre svi u Evropi saglase da ne mogu da zavise od Rusije u oblasti trgovine, pre će biti uspostavljena stabilnost.\nOn je pozdravio dogovor sa EU o ukidanju carina i kvota na izvoz proizvoda iz Ukrajine, navodeći da Rusija želi da stvori haos na globalnim tržištima, posebno kada je hrana u pitanju.\nREŠENA MISTERIJA POSLE 6 GODINA: Cigareta SRUŠILA avion i UBILA 66 ljudi\n"Izvoz iz Ukrajine pomogao bi da se stabliziuje tržište i podržao ekonomiju zemlje tokom krize" - zaključio je Zelenski.\nevropavladimir putinvladimir zelenskirat u ukrajini\nZABRINJAVAJUĆE : Majmunske boginje za sada otkrivene u više od 50 zemalja\nZAOŠTRAVANJE ODNOSA NORVEŠKE I RUSIJE: Skandinavska zemlja jednim potezom razbesnela Ruse\nGORI JEDNO OD SEDAM SVETSKIH ČUDA: Vatrogasci se bore sa plamenom


MAYOR MON REPOS HOTEL 4* | Come2See Travel Agency\nHotel se nalazi u zalivu Garica, na samo 1 km od starog grada Krfa. Međunarodni aerodrom udaljen je 1.5 km od hotela. Na 200 m od hotela nalaze se prodavnice, barovi, restorani.\nMala gradska plaža nalazi se ispred hotela, na samo 20 m (prelazi se ulica). Ležaljke i suncobrani dostupni su uz doplatu na licu mesta.\nOd hotelskih sadržaja gostima je na raspolaganju: recepcija 24h, glavni restoran, a la carte restoran, caffe bar, room service, manji spoljašnji bazen sa ležaljkama i suncobranima, rent-a-car, masaža i kozmetički tretmani (uz doplatu), iznajmljivanje bicikala, animacioni programi (nekoliko puta nedeljno), Wi-Fi internet (besplatno), menjačnica, usluga hemijskog čišćenja, doktor na poziv, sef na recepciji (besplatno), konferenkcijska sala (do 180 osoba).\nHotel ukupno poseduje 110 soba. Sve su nedavno renovirane i imaju kupatilo, fen za sušenje kose, mini bar, klima uređaj, Wi-Fi internet (besplatno), sef (besplano), LCD TV, ketler, balkon.\nHotel ima standardne sobe sa pogledom na kopno, delimičnim ili direktnim pogledom na more (površine oko 20 m²). Elegantno i moderno su opremljene, namenjene su na smestaj 2 osobe i poseduju francuski ili dva odvojena ležaja.\nExecutive Art Suites (površine oko 27 m²) namenjeni su za smeštaj 2-3 osobe i imaju fascinantan pogled na more. Poseduju francuski ležaj ili dva odvojena kreveta i mogućnost za smeštaj treće osobe na sofi.\nPredsednički apartmani (površine oko 54 m²) namenjeni su za smeštaj 2-4 osobe i imaju pogled na more. Sastoje se iz jedne prostorije sa francuskim ili dva odvojena ležaja i sofom za dve osobe.\nIzuzetan gradski hotel blizu plaže, sa panoramskim pogledom na grad i more, klasične arhitekture. Hotel je namenjen osobama isključivo starijim od 18 godina.\nDvokrevetna po osobi 1240 1420 1420\nSTANDARD DELIMIČNI POGLED MORE | NOĆENJE SA DORUČKOM\nDvokrevetna po osobi 1350 1534 1534\nSTANDARD POGLED MORE | NOĆENJE SA DORUČKOM\nDvokrevetna po osobi 1410 1580 1580\nDvokrevetna po osobi 1420 1420 1240\nDvokrevetna po osobi 1534 1534 1350\nDvokrevetna po osobi 1580 1580 1410\nDvokrevetna po osobi 1140 1100\nDvokrevetna po osobi 1250 1204\nDvokrevetna po osobi 1320 1270


U SRBIJI SVE VEĆI BROJ LJUDI IMA MASNU JETRU: Uzrok nije ALKOHOL, već jedan sastojak za koji SVI KAŽU DA JE ZDRAV | Najnovije vesti - Srbija danas\n09.12.2021. • 14:41 Srbija Danas\nZbog ovakvog stanja vam prete razne bolesti\nŠećer je odavno svrstan u jednu od "4 belih smrti", ali je on ujedno i jedna od osnovica industrijske hrane. Zbog toga se proizvođači služe različitim trikovima da kupce "prevare" i sakriju ga na etiketi. Ima mnogo vrsti šećera i svaki od njih ima različit uticaj na naše zdravlje, ali glukozno-fruktozni sirupi se svrstavaju među najopasnije, a ujedno i najčešće. Sve o njima ispričao je Miroslav Otašević, osnivač sajta "Šta jedem?" za Beogradske medije.\nEVO KAKO SE PREPOZNAJE OMIKRON SOJ KOD DECE: Odaje ga NEOBIČAN SIMPTOM - lekare brine kako deluje na mlade\nžena zdravlje masna jetra prvi simptomi


BUDITE VEOMA OPREZNI: Evo pogledajte kako nam izvlače pare u kafani uz pomoć sledečih trikova..! | Web-Tribune.com\nHome / ZANIMLJIVOSTI / BUDITE VEOMA OPREZNI: Evo pogledajte kako nam izvlače pare u kafani uz pomoć sledećih trikova..!\n16. juna 2015.\tZANIMLJIVOSTI Leave a comment\nDobro grafički izrađen jelovnik može da utiče na to koliko ćete zapravo potrošiti novca. Menadžeri i vlasnici restorana sa posebnom pažnjom se bave izradom jelovnika, i kad to kažemo, ne mislimo konkretno na kvalitet spremanja i serviranja jela, već na grafičko uređenje menija.\nNaime postoje određeni psihološki trikovi kojima mogu da nam izvuku više novca nego što smo planirali.\n1. Ne koriste sliku valute\nZnak dolara, evra, dinara tačnije bilo koje valute restorani izbegavaju da stavljaju u meni jer to podseća kupce da troše svoj novac, kažu psiholozi.\n2. Trikovi sa brojevima\nKada kreiraju cene u meniju vrlo pažljivo koriste broj 9 kako bi istakli vrednost nekog jela. Ono što je pokazalo istraživanje je da cene poput 9,95 su mnogo privlačnije za kupce nego 9,99 koje uglavnom viđamo.\n3. Koriste se izrazito lepim opisima\nUstanovljeno je da je u restoranima koji imaju menije u kojima su jela opisana na lep i prijatan način veća prodaja za čak 27 odsto od onih koji to ne praktikuju.\n4. Hranu povezuju sa porodicom\nGosti u restoranu će pre izabrati jelo koje se zove Bakina pita, ili Tetkina čuvena salata, nego da samo u jelovniku stoji „pita“ to jest „salata“.\n5. Vizuelno ističu hranu\nKada je ime hrane boldovano, podvučeno nekom bojom ili uokvireno to jelo deluje mnogo primamljivije od ostalih na meniju. Ipak pojedini eksluzivni restorani izbegavaju ovakvu vrstu „ukrašavanja“ jelovnika kako ne bi meni izgledao suviše drečavo i upadljivo.\n6. Odvlačenje pažnje\nOvde se radi o jednostavnom triku. U jelovnik stave neko jelo koje primera radi košta 1.200 dinara. Tako ostala trocifrena jela deluju vrlo prihvatljivo. A to im je i bio cilj.\n7. Velika i mala porcija\nPonude veliku i malu porciju gde je naravno mala jeftinija. Ali vam ne napišu koliko je ta manja zapravo manja od one velike. I vi se odlučite naravno za manju po nižoj ceni jer deluje pristupačnije. Tu su postigli cilj jer su od starta zapravo prodavali malu porciju a velika je tu čisto radi poređenja. Ona snižena cena je zapravo prava cena.\n8. Gornji desni ugao\nPrema jednom istraživanju trećina gostiju naruči jelo koje im prvo privuče pažnju. Zato restoran stavi najprofitabilnije levo u gornji desni ugao jelovnika, jer tu ljudsko oko ide prvo.\n9. Ograničavanje izbora\nRestorani bi trebalo da se trude da kupcu ne serviraju u meniju baš sve što imaju po sistemu – probaj sve. Optimalan broj za jednu kategoriju jela za brze restorane je 6 dok za one eksluzivne se kreće od 7 do 10.\n10. Ugodna atmosfera\nIstraživanje je pokazalo da su gosti u restoranima u kojima se svirala ili puštala klasična muzika trošili više nego u onim restoranima gde je na repertoaru bila pop muzika.\nTags cene cifre izbegavaju izbor izgled jeftinija jelovnik kvalitet način novac pogledajte ponude psiholozi rad restoran restorani salata sistem stavlja treba trik trikovi vlasnici vrednost značajno\nPrevious Magično suvo grožđe: Najefikasniji način za čišćenje jetre prirodnim putem (RECEPT)\nNext POLICIJA OTKRILA NOVE ČUDNE DETALJE: Brat(9) udavljenog dečaka ima IQ 140. On je u svojoj porodici glava kuće i njegova reč se bespogovorno uvažava- On delegira poslove, organizuje, planira..


Čelsijevo objašnjenje: Sari nije bio ljut zbog igrača | Mondo.Me Prod\nMauricio Sari otisao sa treninga pred finale Celsi saopstenje\nČelsijevo objašnjenje: Sari nije bio ljut zbog igrača 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n28.05.2019. / 23:00\nIzvor mondo.rs 28.05.2019. / 23:00\nKlupski portparol brzo je objasnio situaciju sa posljednjeg treninga pred finale Lige Evrope.\nIako nije uobičajeno da se na treninzima prije velikih utakmica događaju neplanirane situacije, kraj Čelsijevog boravka na terenu Olimpijskog stadiona u Bakuu u sredu je izazvao niz reakcija.\nVeče prije finala Lige Evrope, menadžer "plavaca" Mauricio Sari (60) ljutito je napustio trening i otišao u svlačionicu, dok je njegova ekipa još radila.\nItalijan je bijesno krenuo ka tunelu, usput skinuvši, pa šutnivši kačket. Oni koji su pratili trening smatrali su da je razlog takvoj reakciji svađa Davida Luiza i Gonzala Iguaina. Ipak, Čelsijev portparol izašao je pred novinare sa drugačijom informacijom.\n"Mauriciova nervoza, pokazana na kraju treninga, nije imala veze sa igračima. Razlog tome je odluka da i završnica jednočasovnog treninga ostane otvorena za predstavnike medija, pa Sari u posljednjih 15 minuta nije mogao da uvežbava prekide", objašnjeno je.\nUprkos pojašnjenju, Čelsiju sigurno neće prijati da i ovako malim incidentom dočeka dan finala protiv Arsenala, zakazanog za srijedu u 21 čas u Bakuu.\nPogledajte kratku raspravu Iguaina i Luiza, kao i Sarijevu burnu reakciju.\nTempers fraying in the Chelsea camp? Higuain and Luiz come together in training and Maurizio Sarri is furious! pic.twitter.com/obSZ51KGGd\n— Football on BT Sport (@btsportfootball) 28. мај 2019.\nČelsi Mauricio Sari svađa Arsenal


Ljubiša Rajić - odlazak PROFESORA | B92 Blog\nVest o ovom tužnom događaju.\n* Ja nisam bila njegov student. Kao ni većina ljudi na Filološkom... skandinavistika je mala grupa.. Ali profesor Rajić bio je profesor svima nama. Onih dana. I posle. I to puno govori o njemu... kao i činjenica da su ga profesor Rajić zvali i ljudi koji nisu studirali na Filološkom uopšte. Nema rečenice, ni gesta kojih bi se taj čovek mogao postideti. Pametan, obrazovan, dosledan, vredan, odmeren, kritičan, blagonaklon, tih a jak, možda najbliže ideji intelektualca o kojoj se sinoć pričalo u Utisku.\nappendix 14:19 04.06.2012\nPročitah sada u Blicu..\nBiljana 77 14:26 04.06.2012\nRe: Pročitah sada u Blicu..\nexpolicajac 14:32 04.06.2012\nNe mogu se oteti utisku da pametni ljudi odlaze na vreme. Bigović, Rajić ... Majko mila šta li nam se sprema...\nmija12 14:33 04.06.2012\nti za blog.\nBiljana 77 14:37 04.06.2012\nŽao mi je što nije nekim lepšim povodom.\nBiljana 77 14:36 04.06.2012\nnajbolje da sam govori.\nO studentskim pobunama novijeg doba\nO državnoj politici spram kulture\nSa sajta Peščanika\n... svaki link je dobrodošao, od njega se uvek imalo šta čuti.\nzilikaka 14:44 04.06.2012\nod njega se uvek imalo šta čuti\nmija12 14:58 04.06.2012\nEvo jednog audio zapisa. Gostovanje u emisiji Hocu da znam od 28. decembra prosle godine.\ncassiopeia 14:42 04.06.2012\nOvih dana kao da sam u tornado uletela i sad još vidim vest kod tebe.\nŽao mi je kad ode Čovek.\nUvek sam volela da čujem i pročitam njegove reči.\nivana23 15:07 04.06.2012\nRe: Ode Čovek\nKRALJMAJMUNA 15:26 04.06.2012\nLepa biografija. Uvek zanimljiva razmišljanja. A bilo ga je lepo i slušati.\nDelovao je iskreno i pozitivno.\nKad sam vrteo TV programe ili listao vesti uvek bih zastao kad bi se pojavio Ljubiša Rajić. Baš kao što bih zastajao kad se pojavljivala Verica Barać.\nVeliki gubitak i za Univerzitet u Beogradu.\nmirelarado 16:47 04.06.2012\nRe: Veliki gubitak\nПрерано је отишао. :(\nJJ Beba 16:02 04.06.2012\nbio je super lik.\nranoranilica 16:03 04.06.2012\nŠezdesetosmaši LJubiše Rajića\nMožda ovo može poslužiti umesto blogerkinog uvodnika:\nŠezdesetosmaš, homo sapiens duodeseptuagesimus, jednokratna endemska pojava zabeležena na pojedinim univerzitetima u Evropi, SAD i još ponegde.... Obično tlo deluje, izgleda, inhibitivno na njihov normalan razvoj pa su veoma podložni tranformacijama i mutacijama čim se nađu van univerzitetske sredine. Poslednji put viđeni uživo u delatnom stanju krajem juna 1992 (reliktni primerci).\n.... Juni mesec 1968. bio je neuobičajeno dug za jedan broj ljudi, jer se završio tek 1992. tokom junskog protesta (koji je metamorfozom nastao iz junskog štrajka) pri čemu nije utvrđeno da li je mesec juni izabran iz simboličkih razloga, zato što ih je mrzelo da čekaju jesen ili zato što su počele sankcije. Toga meseca su šezdesetosmaši najzad diplomirali i otišli svojim kućama, trajno suspendovani u uspomene, zalepljeni u albume i ostavljeni da unukama i unucima (pošto njihovu sopstvenu decu to ne zanima) kazuju kako je nekada bilo kada se završila predistorija čovečanstva i juna 1968. počela njegova istorija u Parizu, Berlinu i na Studentskom trgu 1.\nPoneki od njih (onih iz juna 1968. godine) bili su srećni što im se još jednom pružila prilika da stanu za govornicu i drže vatrene govore onima iz juna 1992. godine.\nPoneki su bili zadovoljni što se najzad vraćaju Bog, kralj i otadžbina, koje su nešto ranije slučajno otkrili u polici za knjige kada su odlučili da u neko zabito mesto gurnu „Nemačku filozofiju" i „Teorije o višku vrednosti", a na njihovo mesto stave „Sveto pismo", sa zida skinu uramljenu reprodukciju i stave falš ikonu, konačno bace člansku kartu SKJ i odu kod babe (ako je još živa) da se raspitaju koja im je krsna slava i čiji je ono sin ili šta već drugo onaj Aleksandar što ne zna srpski i hoće da bude kralj.\n.... Odgovornost za svet su leta 1992. godine preuzeli neki novi klinci koji u onoj poznoj predistoriji čovečanstva, negde s proleća 1968, kada su šezdesetosmaši bili studenti i asistenti, to jest nalazili se u prvoj polovini svog životnog ciklusa, još uvek nisu bili ni koncipirani, a za mnoge se ne zna ni da li su se njihovi roditelji u to vreme uopšte poznavali. I, što je tipično za omalovažavajući stav prema životnom iskustvu koji se sreće kod mladih i neiskusnih, te nove klince je uglavnom bilo baš briga šta nataloženo iskustvo i zbirno znanje šezdesetosmaša ima njima da poruči.\n.... Šezedesetosmaši stupaju na istorijsku scenu u specifičnim uslovima druge polovine šezdesetih godina. U stvari, sve je počelo negde s proleća 1968. kad su se upalili razni levi svetionici u Parizu, Hanoju, Pekingu, Berlinu, Palestini, kad su topioničke peći, Marks, From i Markuze ogrejali ozeble studentske duše, kad se Bob Dilen vrteo na gramofonu, Džejn Fonda bila na antiratnim demonstracijama, Če Gevara visio na zidu, Mao i Rajh stajali na stolu, a gitara bila naslonjena na zid u ćošku, kad je vlast trebalo da pripadne savetima, komunama i orgazmu i kad smo svi bili realni i tražili nemoguće.\n.... Šezdesetosmaška generacija je istorijska generacija koja ima zajednička iskustva (mada samo početna, a posle se već prilično razišla), zajednički svetonazor (beše nekad) i zajedničko ponašanje (koje je u izvesnoj meri očuvala do danas). Na primer, običan svet, ako ima para, jednostavno ode i kupi video, jer smatra da je to zabavno, jer mu je dunulo na pamet, jer time eliminiše klince dva sata dnevno, jer sused ima video i diskretno nam je stavio na znanje da su mu naši klinci dosadili. Mi to ne činimo, mi ne činimo ništa zato što nam je to dunulo na pamet, mi, naprotiv, uvek imamo razlog da nešto učinimo. Na primer, video je jedno od najgorih sredstava za razaranje porodice, zaglupljivanje ljudi, pretvaranje druženja u buljenje i arčenja vremena koga imamo tako malo uzevši u obzir našu istorijsku misiju, ali video je zgodan da se snime obrazovni programi, recimo Belamijevi ili „Opstanak", pa i neka dobra drama ili film, što je korisno.\n... Evropski i američki šezdesetosmaši su se uglavnom razvili iz dece srednjih i viših slojeva, a naši jugoslovenski, tačnije, beogradski šezdesetosmaši — koji su bili predmet posebne pažnje u analizi na kojoj se zasniva ova pregledni članak — prilično su šarolikog porekla. Među njima pretežu kćeri i sinovi iz redova nepoštene inteligencije, ali je crveni/ružičasti šezdesetosmaški tepih donekle prošaran i pojedinim pripadnicima radničke klase, siromašnih seljaka i ostalih ugnjetenih klasa i slojeva. Osnovna zajednička osobina koja ujedinjuje šezdesetosmaše u svetu i kod nas, jeste Dedinje, jer su se i jedni i drugi podigli protiv svojih Dedinja...\n.... Pošto su šezedesetosmaši jednokratna pojava u istoriji živog sveta, ne zna se tačno kako se odvijao proces transformacije kojim su oni nastajali od obične dece..... Za sada se može smatrati nepobitno utvrđenim da šezdesetosmaši nisu prolazili ni kroz kakav stadijum larve i lutke, ali da je možda gimnazijsko školovanje delovalo kao katalizator metamorfoze....\n... Šezedestosmašima su imena nadenuta pre njihovog stupanja u pubertet i to je jedino što, po do sada dostupnim podacima, ostaje nepromenjeno i nakon početka metamorfičke transformacije. Šezdesetosmaši se po pravilu zovu Aleksandar, Mihajlo, Nebojša, Lazar, Vladimir, Sreten, Vesna, Marija, Milica, Nada, Jelena i slično. Na osnovu antroponimskih istraživanja domaćeg terena utvrđeno je da su takva imena bila u aktuelnom periodu karakteristična za područje opštine Stari Grad, centralni deo opštine Vračar i Crveni Krst. Iz policijskih zapisnika je poznato da su šezedesetosmaši u izvesnom broju naseljavali i teoritoriju Studentskog grada, ali istraživačima nije dosad bila dostupna arhivska građa iz te društvene institucije, a presenilni sindrom kod jednih, gadljivost prema pačanju drugih u njihov život kod drugih i odbijanje trećih da priznaju sopstvenu filogenetsku pripadnost ne dozvoljavaju empirijsku proveru onomastičke pretpostavke da je i među stanovnicima Studenjaka, koji su pripadali podvrsti šezdesetosmaša, preovlađivala slična onomastička slika.\n.... Među šezdesetosmašima nisu zabeležena imena tipa Živorad, Janićije, Mileva, Radojka i slična koja su karakteristična za Čukaricu, Beli Potok, Pinosavu i Dedinje. Taj tip imena je klasifikovan kao neupotrebljivana imena.\n... Šezdesetosmaši su osobita sojta koja ne voli da joj iko nameće prijatelje, već ih sama bira (po pravilu druge šezdesetosmaše), a najmanje od svega voli da mu krug druženja određuju slučajne krvne veze.\n.... Širu porodicu istočnog tipa šezdesetosmaša čini nepoštena inteligencija. Ta nepoštena inteligencija se delila na dve velike grupe, praksisovce, koji su se uglavnom bavili time da budu disidenti, i one druge. Zajednički imenitelj nepoštene inteligencije je bio da je vrlo često jela gloginje, redovno prala zube, organizovala (polu)ilegalne tribine na kojima su polovinu publike činili zna-se-ko, skupljala se kod Đilasa, posećivala Pisca, bila pozivana na informativne razgovore zna-se-gde i predavala na letnjim školama i stranim univerzitetima (ovo ako je nepoštena inteligencija imala zgodnu struku, nešto zaista disidentsko, a ne neku objektivnu tehniku ili fiziologiju) i, uopšte, bila zna-se-ko (ali ne onaj od malopre). Po svemu tome se razlikovala od poštene inteligencije koja je jela „deset s luka”, nikada nije učestvovala na tribinama, već samo na partijskim savetovanjima, čuvala se Đilasa kao gube, mrzela Pisca (zatim ga nekoliko godina volela, pa ga sad opet ne voli), predlagala zna-se-kome koga treba zvati na razgovor i nikada nije predavala u inostranstvu.\n.... Iz nekog razloga, šezdesetosmaši su nekako uspeli da se nađu na studijama od kojih niko nema koristi, ali koje daju puno lepih uspomena. Zato su među njima slabo zastupljeni botaničari, meteorolozi, zoolozi, hemičari, fizičari, matematičari, građevinci, zubari i slična nekorisna zanimanja, ali zauzvrat ima mnogo sociologa, psihologa, pedagoga, filozofa, kriminologa, dramaturga, ima i pravnika, pa arhitekata i uopšte svih sličnih zanimanja za kojima je celo društvo vapilo. Istini za volju, bilo je i inženjera, i matematičara i čak agronoma, ali su se oni nekako izgubili. Iskreno govoreći, kako bi uopšte mogla da se pravi Korčulanska letnja škola, a da na njoj glavnu reč vode građevinari ili veterinari?\n.... Naravno, vremena se menjaju, to jest šezdesetosmaši stare. Pošto im je pogled uperen pravo napred i gore ka nebu kome realno streme, manje-više sve smatraju privremenim stanjem na putu ka boljem. Kad napune 45 godine i shvate da su dogurali dokle su dogurali (žena/muž, dvoje dece, loše plaćen posao u nekom institutu, polubankrotiranom izdavačkom preduzeću ili osnovnoj školi), počinju da razmišljaju o gitari koju su pre petnaest godina gurnuli u neki ćošak, da čitaju više nego ikada, da propagiraju vožnju biciklom i više pažnje posvećuju obnavljanju starih prijateljstava. To jest, u 45 godini svoga života šezdesetosmaši otkrivaju da budućnost nije više ono što je nekad bila.\nU takvoj situaciji ponekad uzdahnu da bi bilo pametnije da su se bavili nečim drugim nego što su studirali i prosvećivali narod, ali ni za živu glavu ne bi pristali da budu vlasnici kafića ili butika.\n.... Šezdesetosmaši žive u nekoj vrsti političko-socijalnog incesta, jer su ženjeni/udate unutar svoje grupe. Niko se međusobno toliko ne voli koliko to čine šezdesetosmaši. Narod se i inače ženi i udaje unutar jednog uskog kruga, ali šezdesetosmaši nepogrešivo prepoznaju primerke svoje vrste suprotnog pola i neodoljivo teže spajanju sa njima.\nIz tog se spajanja rađa prosečnih 1,7 dece. Šezdesetosmaška deca se zovu Milan, Mladen, Nenad, Jasna, Iva, Jelena i slično.... Među njihovim potomcima nema Milojica i Živodarki, nema Radomana ni Mileve, a nema ni Leonarda i Žakline... Posebnu grupu čine imena Dušan, Nemanja, Milica, Vida i slična, koja su u jednom trenutku otkrivena kao tradicionalna i lepa imena, postala su sasvim neupotrebljiva jer su ih preuzeli nacionalisti. Irinej, Paraskeva i slična zvuče suviše crkveno, a Radan i Blaga zvuče, mada lepo ipak suviše ruralno, te su i jedna i druga isključena.\nŠezdesetosmaši su od samog rođenja dece učlanjeni u klub naprednih roditelja. Iz dna duše preziru doktora Spoka i njegove savete za američke domaćice iz više srednje klase sa dadiljom, a sa zadovoljstvom čitaju uputstva Penelope Lič. Ipak, pravi trenutak za njih nastaje kad im deca dovoljno porastu da se sa tehničkog održavanja čiste guze pređe na pravu stvar: vaspitanje.\nSvi su oni bili prilježni čitaoci „Slobodne dece Samerhila” i sličnih knjiga koje je izdavao Ivan Čolović (ako ih već nisu čitali u originalu) i bili krajnje liberalni u vaspitanju svoje dece.... Naravno, apsolutno je nepotrebno istaći da šezdesetosmašice i šezdesetosmaši ne razlikuju dečake i devojčice. To jest, oni ne brkaju njihove polove, ali smatraju da dečaci ne treba da budu „dečkasti”, a devojčice „ženstvene”, već da treba pre svega da budu deca. Zato sinove vaspitaju da cene nežnost, požrtvovanost, odanost najbližima i druge takozvane „meke” vrednosti (koje su nekada nazivane ženskim), a devojčice da cene odlučnost, sposobnost samoodbrane, izdržljivost i druge vrednosti „samostalne ličnosti” (koje su nekada nazivane muškim vrednostima).\n.... Liberalni po svome ubeđenju, šezdesetosmaši svojoj deci ništa ne naturaju i ostavljaju im da potpuno sama izaberu svoju budućnost, to jest zanimanje. Oni nikada ne kažu „Moj sin će biti lekar" ili tako nešto, njihova deca mogu da budu šta god hoće, ali ako im se deca već odluče za neki zanat umesto za gimnaziju i studije, onda najviše vole da to bude nešto umetničko...\n... Vole ako im se deca zanimaju za muziku, ali u izboru između klavira i gitare radije decu usmere ka gitari. Ili, još bolje, nekom egzotičnom instrumentu, na primer, indijskoj citri. Ali nikako buzuki, jer to previše podseća na Mikija Jevremovića. Kad im deca krenu u školu, ne popuju im i ne drže predavanja, ali se trude da im deca razviju razumevanje za vrednost znanja po sebi, a ne vrednost ocene. Dokle god mogu ubeđuju svoju decu da odeća nema neku drugu sem upotrebne vrednosti.\n... Sada su nekima od njih deca toliko porasla da učestvuju u stvaranju generacije devedesetdrugaša (s prvoborcima od marta devedesetprve), koja uopšte ne shvata svoje kućne fosile i njihove priče o socijalnoj pravdi, Rudiju Dučkeu i Danijelu Kon Benditu. A fosili se zgražaju nad činjenicom da njihovo potomstvo, koje je smislilo parolu „Sloboda se piše bez n", tapše Matiji Bećkoviću koji je pre godinu dana tvrdio „Sloboda se piše sa n" pozivajući se na proviđenje kao svedoka, i diže se na noge kad im u amfiteatar uđe jedan sitan londonski trgovac po imenu Aleksandar Karađođević (naravno, ukoliko ne pripadaju razvojnoj fazi šezdesetosmaša poznatoj kao podvrsta „Za Boga, kralja i otadžbinu", kojoj je rodonačelnik Nikola Milošević).\n... Šezdesetosmašice ne menjaju svoje prezime i ne dodaju tuđa prezimena ni sa crticom ni bez nje. One su sve bile formirane ličnosti pre udaje i nemaju nameru da menjaju išta od svoje ličnosti zbog puke činjenice da sad sa nekim stalno dele sto i postelju.\n.... Šta šezdesetosmaši rade kad ne rade ništa? Pitanje je besmisleno. Prvo, šezdesetosmaši uvek rade nešto, a drugo, oni nemaju hobije kojima se ljudi bave kada ne rade ništa, već višestruka interesovanja. Hobiji kao što su skupljanje maraka ili kukičanje nisu stvar koja privlači šezdesetosmaše.\n..... Šezdesetosmaši mnogo čitaju, a knjige i časopisi im leže razbacani po čitavom dvosobnom stanu (sem onog dela koji je natrpan na orman u predsoblju). To nije neki poseban znak, ali gitara naslonjena na gomilu knjiga u uglu iza lampe, ipak predstavlja neki znak raspoznavanja. Naravno, to nisu bilo koje knjige i bilo koji časopisi. U šezdesetosmaškim porodicama se ne čitaju ljubići, od krimića idu samo Simenonovi romani o inspektoru Megreu i još ponešto, ali je zato Markes obavezan i sasvim se lepo slaže sa Deridom (šezdesetosmaši znaju šta je magični realizam i prave se da znaju šta su naratologija i dekonstrukcionizam). Nisu to ni bilo kakvi časopisi; u šezdesetosmaškim policama stoje „Treći program” i „Sociologija”, pojedinačni brojevi „Marksističke misli” iz sredine osamdesetih i „Ideje”. I „XX vek”, mada im nikad nije sasvim legao, jer ima premalo kritičke društvene teorije.\n..... U korpi za novine su „Naša Borba”, „Vreme” i „NIN”koji se čitaju i „Republika” koja se ne čita, ali se kupuje kao poslednje glasilo te generacije, „Politika Eskpres” i „Večernje Novosti” se ne koriste ni kao podmetač pri ljuštenju krompira, „Ilustrovana Politika”, „Žena” i „Bazar”, „Nada” i slični listovi se ne priliče, a „Nove ideje” se pominju samo kada treba reći nešto ružno, a da se ne psuje.\nŠezdesetosmaši ne idu u bioskop već gledaju filmove, a to radije čine u bioskopskoj dvorani nego na videu. Oni nisu obični posetioci bioskopskih dvorana, već sineasti koji su sa tugom gledali zatvorenu salu Muzeja kinoteke i prisećali se snimaka okačenih po zidovima raspravljajući o ideološkoj funkciji filma i temeljitosti filmske umetnosti koja dolazi do izraza samo u crno-beloj tehnici koju običan svet više neće da gleda i koja ne može da preživi ni uz dotacije. Oni preziru FEST kao jeftinu zabavu, a prezime Fasbinder kažu sa posebnim osećanjem dobrog ukusa. Za njih postoje francuski, nemački i italijanski film, cene prašku školu, ali ne i one koji su studirali u Pragu. Holivud preziru konačno i neopozivo.... Oni pred „Partizanom" i ne zastaju, pored „20. oktobra" prolaze kao da ne postoji, u „Kozaru" navraćaju samo kad naslov obećava sat i po dubokog razmišljanja, a noge ih i same vode prema „Jadranu", „Balkanu" i „Kinoteci". Najkraće rečeno, oni ne idu u bioskope u koje odlaze njihovi pacijenti, klijenti, učenici i objekti socioloških istraživanja na temu „Slobodno vreme radničke omladine".\n.... Šezdesetosmaši se teško odlučuju da ukažu poverenje bilo kom glumcu ili glumici otkako ih je Džejn Fonda ostavila na cedilu, ali i dalje cene Majkla Kejna, Džeka Nikolsona, Pola Njumena i Marlona Branda (ne baš sasvim). Mada im je sam žanr pomalo sumnjiv, poštuju Hemfrija Bogarta, a ne osećaju nikakvu potrebu da bilo šta dodaju uz imena Širli Mek Lejn, Glenda Džekson, Meril Strip, Dastin Hofman i Vudi Alen. Komedije ne vole, ali kad ih već gledaju, biraju radije stare komedije pri čemu više cene Bastera Kitona nego Čarlija Čaplina, a posebno ih privlači Žak Tati.\nPravi šezdesetosmaši idu u pozorište, ali od toga ne prave nikakvu društvenu predstavu. Oni jednostavno idu u pozorište onakvi kakvi su i pre bi crkli nego što bi obukli odelo i, nedaj Bože, stavili leptir mašnu ili tako nešto. Najradije idu u manja pozorišta, cene slobodne grupe, amatere i slično. Pošto su sami dugo živeli u jednom velikom pozorištu društvenog apsurda, ne zanima ih da čekaju Godoa, ali rado čekaju u redu za Brehta (mada takvih redova nema). I preziru „Kolubarsku bitku". Cene BITEF kao prozor u svet, ali ne mogu da svare njegovu publiku i zato ga prate izdaleka. Njihova su mesta bila u Krugu 101 i Teatru Bojan Stupica, Atelje 212 je mesto gde povremeno navraćaju, a ništa ljudsko im nije više strano od Pozorišta na Terazijama, Tanje Bošković, Danice Maksimović i Milana Gutovića.\n... Neobično cene muziku, posebno onu iz starih dana; Bob Dilen, Džoan Baez, Dženis Džoplin, Pit Ziger imena su koja lepo zvuče čak i kada ih više ne slušaju, jer su se ploče izgrebale. Za opuštanje služe, naravno, Rouling Stounsi i Bitlsi. Deci puštaju Vudija Getrija (ako imaju ploču). Dosledni su sebi i strogo paze da ih ne oduševi neka laka melodija sa top tena, ali više ne vode toliko računa o tome da redovno iskazuju prezir prema kantri i vestern muzici i sličnoj zabavi. Veoma cene džez i redovni su posetioci svakog džez kluba koji se pojavi pa nestane, a pravu unutarnju obnovu doživljavaju kad u sred Studentskog protesta ’92 pred „Platoom" slušaju džem sejšn. Ali ne cene bilo kakav džez; pravi džez nikako ne sme da liči na pratnju uz kriglu piva.\nU sitnijim satima, kada se prisećaju starih dana, ali nemaju staru energiju (godine inače ne priznaju, jer je čovek mlad dok se tako oseća), slušaju Vivaldija. Što su stariji, sve se više okreću klasičnoj muzici, pa u izbor ulaze Mocart, Bah, klasična gitara i kod nekih Šostakovič i slični rariteti. Operu ne gledaju, već samo slušaju da bi uživali u pesmi; opera je melodramska, a melodrame i šezdesetosmaši ne idu zajedno. Inače cene kvalitetan rok i sve ostalo što je kvalitetno, a užasavaju se hevi metalaca i ostalog što ih podseća na neobrazovane mase s lošim ukusom. Oni cene izvornu narodnu muziku drugih podneblja, ali nisu baš oduševljeni našom izvornom muzikom. Starogradske pesme pevuše, ali još uvek uz neko prećutno izvinjenje što spadaju na nivo kulture iz skadarlijskih restorana. U njih inače sami ne idu, ali odvode onde svoje šezdesetosmaške prijatelje iz inostranstva koji tu rado odlaze da bi, na užas naših šezdesetosmaša, uživali u deset s lukom i muzičkoj papazjaniji koja se tu svira i koja je za njih, u njihovom oprostivom neznanju, izvorna lokalna muzika.\n..... Šezdesetosmaši gledaju televiziju, ali mnogo manje nego ostali svet. Oni su među poslednjima koji su kupili televizor u boji pošto su jedno drugome rekli: „Atenboroova serija „Život na Zemlji" vredi investiranja u kolor televizor, zar ne?", i time našli razlog za kupovinu. Oni su sasvim zadovoljni malim ekranom, a ekrane velike kao pola zida smatraju dostignućem za prostake.\n.... Šezdesetosmaši cene sport kao rekreaciju, kao sredstvo za negu tela, ali retko upražnjavaju bilo kakav sport sem vožnje bicikla. Nekad su cenili skijanje, posebno nordijske discipline, ali više nemaju para za tako nešto. Slalom preziru definišući ga kao najgluplji put između dve tačke, ali u potaji ne misle to, već im smeta što se toliko kojekakvih malograđanskih šuša dokopala para i skija i kvari uživanje pravim zaljubljenicima zime. Osim toga, apsolutni su zagovornici zabrane boksa i sličnih sportova koji i nisu sportovi.\n.... jedino što sputava kreativnost šezdesetosmaša u slobodnom vremenu, jesu finansije. Mada o njima nerado govore, jer priča o parama nije njihov imidž. Ipak, u nastupu iskrenosti reći će: Novac nikoga nije učinio srećnim, ali je lakše biti nesrećan kad imaš dovoljno para.\n... Šezdesetosmaši u svetu, ako pripadaju višem srednjem sloju, rado stanuju u petosobnom stanu u nekom smirenom univerzitetskom ili sličnom kraju grada. Naši šezdesetosmaši sanjaju o tako velikom stanu u kome ne bi jedan drugome gazili po nogama, ali uglavnom stanuju u dvosobnom stanu eventualno sa devojačkom sobom na šestom spratu negde u Novom Beogradu ili se i dan-danas snalaze kao podstanari.... Oni vole lak i funkcionalan nameštaj i preziru engleske salone iz prošloga veka koje običan narod trpa u svojih šezdeset kvadrata. Nameštaj mora biti svetlih, vedrih boja, ako je ikako moguće od punog drveta. Tkanine su pastelnih, takođe svetlih boja, rado sa diskretnim cvetnim motivima ili smirenim apstraktnim šarama. Izbegavaju stilski nameštaj, ali nemaju ništa protiv pojedinačnih komada lepo uklopljenih u savremen nameštaj.... Šezdesetosmaši ne kupuju regale sa mestom za televizor i policama za knjige dubine četrdeset santimetara. I nemaju ugaone garniture. Ko to ne razume, nije šezdesetosmaš i ne vredi mu objašnjavati... Na zidovima najradije drže plakate i grafiku u lakim, elegantnim okvirima. Čak i u klozetu rado okače neki plakat ili slično... Ali razne gipsane figurice po policama, tanjiri sa natpisom „Pozdrav iz Vrnjačke banje" okačeni na zid u kuhinji i roda izrezbarena iz drveta kupljena u „Narodnoj radinosti" ne dolaze u obzir čak ni kada su poklon od tetke.\n... Naši šezedesetosmaši, za razliku od evropskih, uglavnom ne pripadaju imućnom sloju. Ipak, kada putuju, ni za živu glavu ne bi pristali na paket aranžmane i ostale vidove nemaštovitog odmora u čoporu.... Dok se išlo na more, oni su bili prvi u otkrivanju nedirnutih mesta gde su sa lokalnim ribarem pili vino i jeli tek izvađene školjke spremljene na lešo.... Po povratku sa odmora nikada se ne hvale time da su pocrneli; oni znaju da je preterano sunčanje štetno.\n.... U inostranstvo idu na kongrese i seminare, ali ih uvek muči taj problem da su stranci obično bolje informisani od njih i da u jednom predavanju sažimaju ceo najnoviji razvoj sociolingvistike ili naratologije ili psihodrame ili senzitivnog treninga, a da i ne govorimo o tome što stranci to čine bez rukopisa u koji običan seminarski i kongresni svet, kome oni pripadaju, gura nos nameštajući naočare. Ali to za njih i nije odlazak na odmor. Sa takvih putovanja u inostranstvo donose knjige i časopise i lego kockice za decu i pre bi pristali da celo jedno popodne provedu sa Dragošem Kalajićem nego da im neko u prtljagu nađe jeftine suvenire i bluzu za ženu.\n... Njihovi automobili ne smeju da budu novi, ne smeju da budu suviše jaki, ne smeju da budu skupi, ne smeju da izgledaju skupo i ne smeju da budu previše čisti. Na njima ne sme da bude ukrasa sem možda neke neupadljive parole za zaštitu prirode ili kakvog diskretnog duhovitog slogana,.... U principu voze Fiću i slična jeftina kola, ali ako ikako mogu, kupuju francuske automobile, Reno 4, Reno 16 i Spaček. I nesrećni su što je prestala proizvodnja Spačeka. Ti su automobili podjednako nepouzdani u motoru koliko su njihovi vlasnici razbarušeni u svojim glavama, zbog čega se međusobno odlično dopunjuju. ... Šezdesetosmaši, naime, ne vole da voze auto, a ako vole, onda to kriju kao zmija noge. Stvar je u tome da oni nemaju kola, oni imaju automobil. Reč „kola" imaju za njih dvostruku negativnu konotaciju. Prvo, ta reč se vezuje za kola koja vuku konj ili vo, a zna se da su oni koji danas sede u kolima sa motorom, posebno velikim, uskočili u njih pravo iz onih prethodnih kola. A drugo, reč „kola" zvuči u njihovim ušima pompezno (mada ne znaju zašto), i zato koriste neutralnu reč auto(mobil). Koji nije statusni simbol i koji im ne služe za vožnju, već za prevoz stvari i dece s mesta na mesto.... Šezdesetosmaši nemaju moped, motorcikl i skuter, ali imaju bicikl. Bicikl je za njih pojam zdrave sredine i zdravog duha u zdravom telu.\n... Šezdesetosmaši danas izlaze u kafane, pošto u KST ne mogu. To jest, oni koji nemaju porodičnih obaveza (razvod kao sredstvo smanjenja obaveza), to čine redovno, a oni koji imaju obaveza, to čine manje nego ranije. Ali ni jedni ni drugi ne idu u bilo kakve restorane koji treba da stvore utisak da su nešto što nisu. Zato su prava mesta „Kolarac", „Šaran", „Šansa" (dok se deca igraju u parku) i slične kafane koje su kafane, a ne „terase", „ribarske kolibe" i ostali kičeraj. Kafana mora da ima nešto, a to nešto je publika, ne stolnjaci i tapete. Zato se i ljute kada „Plato" postaje „in", oni ne vole „in" mesta, jer neće da se druže sa „in" svetom i uopšte neće da se druže sa svetom koji voli nešto drugo nego što oni vole.... Kolektivne zabave u kafanama su strane njihovom biću i kad god mogu, izbegavaju odlazak na bučne svadbe, bučne proslave i mesta gde se ljudi napijaju i gube kontrolu nad sobom.\n... Šezdesetosmaša nećete nikada sresti kao rotarijanca ili člana kakvog ekskluzivnog kluba; to se protivi njihovoj prirodi...\n... Šezdesetosmaši nose laku odeću, ali nikad košulju raskopčanu do pola. Oni mogu biti sve, ali nikada raspojasani. I nikada u kući ne sede u gaćama. Kad vreme to nalaže, na glavi nose pletenu kapu, francusku kapu ili kačket, ali šešir ne nose, jer šešir označava da je ispod njega čisti malograđanin.... Ono što nose, treba da ima džepove. Čak i kad nisu novinari, šezdestosmaši se ne odvajaju od papira i pisaljke (nikakko zlatne ili pozlaćene), pošto se nikada ne zna kad će ti na pamet pasti dobra ideja i čiji ćeš broj telefona morati da zabeležiš (za seminar najesen).\nKada stignu kući, ne presvlače se, jer za njih nema razlike između odeće koju nose napolje i odeće koju nose unutra. Mada ponekad imaju stare farmerke i stari džemper za po kući. Ali nikada kućni kaput i slične stvari koje podsećaju na dekandenciju.\n.... Cene nakit od drveta, keramike i srebra, a plastiku i zlato izbegavaju. Jednostavan prsten, jedan elegantan broš, neupadljiva, ali lepo oblikovana ogrlica, to su oznake koja odmah kazuju ko je ispod njih. Šezdesetosmaši nikada ne nose nikakav prsten sem burme, a i nju ne vole. Uopšte, šezdesetosmašima je strano kićenje. Svoje navike u oblačenju prenose na svoju decu. Dok su im deca bebe, preziru svaku podelu na plavo za dečake i ružičasto za devojčice.\n.... Šezdesetosmaši muškog pola rado spremaju hranu, ne stide se toga da ih bilo ko zatekne u kuhinji i ne osećaju nikakvu potrebu da se pravdaju.... Iz dubine duše preziru ljude koji smrde na beli luk, ali puževi s belim lukom su, ako im se uopšte ukaže prilika da to jedu, prava stvar.... I piju vino uz jelo. Ne cene mnogo rakiju, odbijaju da hvale viski i slične stvari za polupismene direktore, a vinjak uzimaju uz kafu. Od rakija najradije piju pravu domaću kajsijevaču ili jabukovaču, a šljivovicu ostavljaju običnom svetu. Ako već moraju da piju šljivovicu, biraju Ekselenciju.\n.... Oni se inače zanimaju za druge ljude koji imaju zdravstvenih problema, ali radije za socijalnomedicinske slučajeve nego za one koji pate od hemoroida, radije za one koji imaju psihičke probleme nego probleme sa prostatom.\n.... Šezdesetosmaši stare istom brzinom kao i običan svet, ali se trude da se to ne primeti. Žene se, na primer, ne bore protiv prirode šminkom i sličnim manje vrednim metodama. One se, istina, sada šminkaju više nego ranije, ali to čine zato što im to prija, a ne zato da se dopadnu. Ranije su smatrale da su dovoljno dobre onakve kakve su. A ako se muškarcima nisu dopadale u prirodnom izdanju, onda je to bio samo još jedan izraz muškog šovinističkog prezira prema ženama koje su za njih samo seksualni objekti, a sa takvim muškarcima se nisu družile. Sada su isto tako dovoljno dobre kakve su, ali im prija da se malo doteraju promene radi. Posebno otkako sa četrdesetinekom godinom više baš i nisu neki seksualni objekti. S muškarcima je, naravno, teže. Kosa ih je napustila, a za to nema leka. Ali oni nikada neće češljati kosu preko ćele. Mada primećuju da više ni oni nisu neki seksualni objekti.... U celini posmatrano, prilično su oslobođeni predrasuda kada je reč o seksualnom životu, ali nisu neke pristalice promiskuiteta. ..\n.... Ako nisu u braku, ne izbegavaju zabavu u krevetu, ali od toga ne prave dramsku sekciju. Nisu zaljubljeni, ali se zabavljaju kao slobodni ljudi ne očekujući previše. Oboje dobro znaju sve o vaginalnom i klitoralnom orgazmu i uopšte su i tu teorijski dobro potkovani. Trude se da jedno drugome učine snošaj lepim i znaju sve što treba da znaju o kontracepciji. Žene ne koriste nikakve crne gaćice i francuske gaćice i ostalo što se kupuje u posebnim radnjama, već jednostavno rublje najradije od belog pamuka. Mada bi poneki od šezdesetosmaša muškoga pola ponekad poželeli i nešto drugo. Što ni sebi ne smeju da priznaju... U godinama proteklim od seksualne revolucije, u kojoj su učestvovali i duhom i telom, ponešto su naučili o tome da idealnog seksualnog života nema, ali negde duboko u sebi još uvek očekuju da to bude tako. Ipak ne toliko da ih grize savest što ne uspevaju. Zato u najvećoj meri ne osećaju nikakve seksualne frustracije, ali ne bi imali ništa prtoiv da im je opet dvadesetikoja godina, makar za jedno kraće vreme.\n.... Niko nije u stanju da bolje od njih opiše strukturno nasilje kapitalizma, imperijalističko izrabljivanja prirodnih resursa u Trećem svetu i pedagošku manipulaciju. Oni su veoma kritični prema komercijalizaciji sporta, elitnom sportu, zloupotrebi sporta u političke svrhe i uopšte manipulaciji sportom, a posebno proizvodnji sportista kao brojlera još od osnovne škole pa i pre nje, ali sami se uglavnom ne bave sportom. Znaju sve o masovnoj histeriji na stadionima i njenoj ulozi u oblikovanju čoveka mase i stvaranju preduslova za totalitarna i autoritarna društva, ali sami na stadione idu samo u naučne svrhe.\n... tokom poznijih godina, onih iz minulog desetleća i kasnije, stvari su krenule tako kako su krenule. Šezdesetosmaši su u to vreme temeljito razišli, posebno oni sa Filozofskog fakulteta, i razvili u nekoliko podvrsta od kojih su najbitnije „Za SPS i Miloševića", „Za Srbe i rat", „Za Beogradski krug", „Za nezaletanje", „Za okrugli sto i građanina", „Za dogovor sa samim sobom", „Za Dobricu", „Za mesto sa strane", a uz njih su išli i drugi izdanci iz istog korena ili iz susedstva, na primer „Za političku nevinost", „Za Popera i privatni kapital", „Za Boga, kralja i otadžbinu", „Za lepo vreme" i tako dalje.\n.... Šezdesetosmaši nikada ne posvećuju svoje knjige svojoj ženi; ne samo da je to malograđanština, već realno posmatrano uvek postoji mogućnost da žena kroz koji mesec zatraži razvod. Oni ih ne posvećuju ni deci, jer kao poznavaoci ljudskih duša znaju da bi deca radije duplu porciju sladoleda nego jednu posvetu. Zato cene lakoću kojom je Tolman svoju knjigu Purposive behaviour in animals and men iz 1932. godine posvetio belim laboratorijskim pacovima „bez čijeg samopožrtvovanog i nesebičnog doprinosa ovaj rad nikada ne bi nastao", kako to obično stoji, pa smišljaju nešto slično, a ako neku knjigu posvete svojoj deci, onda obično napišu „bez čije bi svesrdne pomoći ova knjiga bila gotova znatno ranije".\n... Šezdesetosmaši se međusobno brzo prepoznaju i jedni drugima počinju da se obraćaju sa „ti", ali to nije ono samoupravno, kafansko i šaltersko „ti", već šezdesetosmaško „ti". Koje je u njihovim ušima učtivije od „Vi".\n... Oni nisu nikad bili religiozni, pa nisu to čak ni sad kad veruju u Boga, kralja i otadžbinu i prigodno idu na slave, krste se i odlaze u Svetosavski hram na dan Svetoga Save. Hrišćanstvo nisu nikada cenili u nekoj većoj meri, pa ni islam, jer su ih odbijali svojom nasilnošću; njih više privlači kontemplativnost i nenasilnost budizma, a posebno to što u njemu nema osvete i misionarstva. Pošto ne vole krvavu istoriju hrišćanstva i islama, prilično su netolerantni prema crkvi i popovima, ali nemaju ništa protiv običnih vernika. Naprotiv, prema njima osećaju neku vrstu blagog pedagoškog sažaljenja proisteklog iz maksime o religiji kao opijumu za narod, a potvrđenog u najnovijim zbivanjima.... Ali ipak osećaju potrebu da veruju u nešto, da podignu neko svoje privatno nebo nad svojim životom, što uopšte nije lako kada su psihologija, sociologija, antropologija i biohemija relativizovali sve što je moglo da se relativizuje.\nBiljana 77 16:12 04.06.2012\nRe: Šezdesetosmaši Ljubiše Rajića\nMožda ovo može poslužiti umesto blogerkinog uvodnika\nangie01 17:03 04.06.2012\nDragi Divni Gospodine Rajicu,\nInner Party 17:52 04.06.2012\nVeliki gubitak ...\n... za ovo društvo. Moje saučešce porodici i prijateljima.\nRejlem 11:06 05.06.2012\nBas ruzna nedelja u kojoj smo ostali bez dvojice izvanrednih ljudi, Radovana Bigovica i Ljubise Rajica.\nLjubisu Rajica cu najvise pamtiti po odmerenosti, i odgovornosti za svaku izrecenu rec. U ovoj zemlji nema vise mnogo takvih ljudi.\nBiljana 77 15:58 07.06.2012\ni to je kraj\nRajić bio omiljeni nastavnik i sabesednik mnogih generacija


Ostale Usluge – Foto Studio Ivica\nVez na platnu i koži\nHomeUsluge Foto IvicaOstale Usluge\nPOSEBNE USLUGE FOTO STUDIO IVICA - OSTALE USLUGE\nNa ovom dijelu možete pogledati spisak, te kratak opis ostalih dodatnih usluga koje možete dobiti u Foto Studiju Ivica. Neke od proizvoda ovih usluga možete pronaći na na našem webshopu, a za sve detaljnije informacije, pitanja ili nedoumice o ovim uslugama, budite slobodni da nas kontaktirate putem kontakt forme ili direktno pozivom na dostupne brojeve telefona.\nBRZO, SIGURNO I EFIKASNOIZRADA PEČATA\nI SUHOG ŽIGA\nFoto Studio Ivica kao ovlaštena pečatoreznica garantuje sigurnost izrade pečata. Izrađujemo sve vrsta pečata, štambilja, žigova, datumara i numeratora. Pečate izrađujemo laserskom tehnologijom koja omogućava izuzetnu preciznost, što garantuje vrhunski kvalitet izrade pečata.\nU ponudi je i izrada suhog žiga. Osim elegantnog izgleda, suhi žig daje dodatnu vjerodostojnost dokumentu jer ga je mnogo teže falsifikovati. Zbog toga se koristi na raznim važnim ugovorima, sertifikatima i diplomama.\nUkoliko Vam treba brza, kvalitetna, profesionalna i sigurna izrada pečata za sebe ili za svoju firmu, Foto Studio Ivica je Vaš pravi izbor.\nGRAVURA NA RAZNIM MATERIJALIMAUSLUGA LASERSKOG\nTehnologija laserskog graviranja nudi mnogo prednosti u odnosu na klasično mehaničko graviranje. Omogućava maksimalnu preciznost implementacije najfinijih motiva. Gotovo sve što se može nacrtati može se urezati i ugravirati laserom. Lasersko graviranje je trajno i veoma otporno na abraziju i oštećenja. Osim za graviranje, naše graverke koristimo i za označavanje i rezanje. Foto Studio Ivica svojim klijentima nudi:\n• Graviranje na reklamne hemijske olovke.\n• Graviranje na razne privjeske od drveta, pleksiglasa ili plastike.\n• Graviranje prezimena na pločice za vrata ili poštansko sanduče.\n• Graviranje raznih reklamnih ili drugih natpisa.\n• Markiranje na metal i staklo.\nSUBLIMACIJA NA PAMUK I KERAMIKUSUBLIMACIJA NA MAJICE\nI ŠOLJE ZA KAFU\nŠtampu na visokokvalitetne šoljice radimo tehnikom sublimacijskog foto tiska. Pogodne za a kućnu upotrebu ali i kao odličan marketinški proizvod koji se koristi za promociju Vašeg posla. Štampamo Vaše slike ili tekst na obične, kao i na magične šoljice vrhunske kvalitete, certifikovane za pranje u mašinama za pranje sudova.\nOtisak na majice radimo na najmodernijim printerima te vam garantujemo vrhunski kvalitet otiska i što je najbitnije trajnost aplikacija koje tiskamo. Natpise na majice radimo postupkom catanja. Vi izaberite sliku kakvu poželite i mi ćemo je odštampati na Vašu majicu.\nEKSKLUZIVNOST I ELEGANCIJATEHNIKA ZLATOTISAK\nZlatotisak je pravi način da Vaš proizvod prikažete u punom sjaju. Pozivnice, vizit karte ili ambalaža na koju je aplicirana folija, odaju dojam ekskluzivnog proizvoda. Pravi naziv ove tehnike je foliotisak, ali obzirom da se u najviše slučajeva koristi zlatna folija, u štamparstvu je poznat kao zlatotisak. Najčešće se koristi u zlatnoj i srebrnoj boji, ali postoji cijela paleta folija u boji.\nTehnika zlatotisak štampe se radi tako što se folija postavi između klišea i materijala na kome treba da ostane otisak. Pod uticajem temperature i pritiska, na materijalu ostaje tanak metalizirani sloj, odnosno otisak.\nZlatotisak radimo na svim vrstama materijala (papir, karton, naljepnice, etikete, presvlake za knjige, umjetni materijali PVC i PP, koža, drvo.\n• VEZ NA PLATNU I KOŽI


Albanski ministar unutrašnjih poslova podnio ostavku | N1 BA\nAlbanski ministar unutrašnjih poslova podnio ostavku\n27.10.2018. |16:31 >16:37 |\nAlbanski ministar unutrašnjih poslova Fatmir Xhafaj podnio je ostavku u subotu i naslijedit će ga sigurnosni savjetnik premijera Edija Rame, Sander Lleshi, bivši vojni general, sudeći po saopćenjima Xhafaja i Rame.\nXhafajeva ostavka došla je kao iznenađenje nakon što je policija uhapsila 27 ljudi u velikoj akciji slamanja narko bandi i dvojicu bivših socijalističkih poslanika zbog pronevjere, ali nije uspjela uhapsiti vođu narko bande koji izbjegava hapšenje već dvije godine.\nRama u objavi priznaje Xhafajev doprinos "izgradnji puta" ali je tražio "veću brznu i značajne rezultate" od Lleshija, koji tečno govori njemački jezik i školovan je u Njemačkoj i Sjedinjenim Državama.\nNATO članici i pretendentu na članstvo u Evropskoj uniji, Albaniji, u više navrata je poručeno kako treba da se bori protiv organiziranog kriminala, narko bandi i korupcije ukoliko želi da se pridruži bloku.\nTokom 18 mjeseci provedenih na ministarskoj dužnosti, Xhafaj je bio pod pritiskom opozicije da podnese ostavku zbog presude za trgovinu drogama njegovom polubratu u Italiji početkom 2.000. godine, ali je Rama stao uz njega.\nXhafajev brat otputovao je u Italiju kako bi se suočio s pravdom samo tri sedmice nakon njegovog imenovanja za ministra i počeo je služiti zatvorsku kaznu dužu od sedam godina.\nRama je, ipak, bio nestrpljiv da vidi Xhafaju leđa. On je objavio njegovu ostavku na društvenim mrežama u subotu ujutru, dok je Xhafaju trebalo nekoliko sati da to prizna, rekavši novinarima da je prijepodne proveo s porodicom.\n"Izazovi su bili veliki i ja sam ponosan, uspjeli smo da ojačamo red i zakon i sigurnost, ostvarujući uspjehe koji su se godinama smatrali nemogućim", navodi on u izjavi za javnost.\nXhafaj je došao na ministarski položaj nakon njegovog doprinosa ključnoj reformi pravosuđa koja je imala za cilj čišćenje sudstva od korumpiranih sudaca i koja mu je očigledno priskrbila podršku zapadnih diplomata.\nČelnik opozicione Demokratske stranke Lulzim Basha izjavio je da je njegov odlazak "prekretnica u našoj borbi čišćenja politike od kriminala" jer je Xhafaj bio "jedini ministar unutrašnjih poslova u Evropi čiji je brat trgovac drogom".\nXhafajev prethodnik Saimir Tahiri također je podnio ostavku jer je mogao biti istraživan zbog navodnih veza s bandom krijumčara kanabisa koju su predvodili njegovi daleki rođaci. To je dovelo do brojnih pitanja zašto Rama nije odredio "čistog" ministra unutrašnjih poslova, prenosi Reuters.\nAlbanija protjerala dvojicu iranskih diplomata zbog kršenja diplomatskog statusa 20.12.2018.\nJa sad neznam jeli presevska dolina pripada albani ili republici KOSOVO


Mourinhova plata duplo veća od Pochettinove: Privukao me kvalitet prvog tima i akademije – Sport Centar Mourinhova plata duplo veća od Pochettinove: Privukao me kvalitet prvog tima i akademije – Sport Centar\nDaniel Levy, predsjednik Tottenhama, kazao je kako je oklijevao da otpusti Pochettina, pod čijim vodstvom su Pijetlovi stigli do finala Lige šampiona prošle sezone. No, objasnio je da je odluka morala biti donesena u “najboljem interesu kluba”.\nVažno je napomenuti da će Portugalac zarađivati skoro dvostruko više novca od svog prethodnika. Mourinhova godišnja plata u Tottenhamu iznosit će 15 miliona funti, dok je Pochettino zarađivao oko 8 miliona.


Zašto mace MJAUČU? | Djole.dog\nVerovatno ste primetili i da mačke emituju različite mjau zvukove u zavisnosti od toga šta žele da prenesu ili postignu. Ako razumete mačji jezik, moći ćete se brinuti o njima. To će pomoći dobroj komunikaciji između vlasnika i mačke i moći ćete da odgovorite na bilo koju potrebu ili problem brzo i efikasno.\nMačje mjaukanje je način na koji komunicira, uglavnom sa ljudima. Zanimljivo je da odrasle mačke ne mjauču jedna na drugu. One komuniciraju putem govora tela, mirisa, dodira i drugih zvukova. Mačići, s druge strane, mjauču kada komuniciraju sa svojom majkom, jedni sa drugima i sa nama.\nKada mace počinju da mjauču?\nMačići počinju sa mjaukanjem kada imaju samo nekoliko nedelja, obično između 3 i 4 nedelje. Mačići vole da privuku pažnju, baš kao i bebe. Oglašavaju se kada im je hladno, kada su gladni, uplašeni ili usamljeni. Takođe mjaukanje pomaže majci mački da pronađe svoje mačiće kada se izgube. Kako rastu, tako se ton i učestalost menjaju.\nZašto mačići toliko mjauču?\nMjaukanje je način na koji pozivaju svoju majku, pa to verovatno znači da osećaju razdvojenost. U stvari, najbolje je dozvoliti mačićima da ostanu sa majkama sve dok nemaju najmanje dva meseca. Kada to nije moguće, potrebno im je pružiti ljubav i negu koja mu treba da se oseća kao kod kuće.\nZašto mačke mjauču na ljude?\nTo je način na koji mačka komunicira. Mačke takođe koriste druge zvuke kao što su škljocanje, šištanje, brbljanje da bi komunicirale sa drugim mačkama, životinjama i ljudima. Pored toga, mačke komuniciraju putem mirisa i emisije feromona, mada ih ljudi ne mogu uočiti. U stvari, teorija je da mačke mjauču na ljude, jer su naučile da ne možemo da razumemo metode komunikacije koje koriste sa drugim životinjama.\nNaravno, neke su mačke vrlo pričljive, dok druge ne. Možda ćete nekad morati da tumačite druge znakove komunikacije, poput mačjeg tela. Mjaukanje nas tera da brzo reagujemo na potrebe mačke, baš kao da je u pitanju plač deteta.\nDa li mačke mjauču jedna na drugu?\nOdrasle mačke obično ne komuniciraju mjaukanjem. Domaće mačke koje su duže vreme sa ljudima mogu povremeno mjaukati jedna na drugu, ali to je obično u prisustvu ljudi i nikad im nije osnovno sredstvo komunikacije.\nVrste i značenja mačjih mjaukanja\nObratite pažnju: jasan i glasan mjauk, direktno obraćanje vama, je mačji način da vam privuče pažnju. Mačka želi nešto i trebate da je saslušate. Na primer, možda je napolju i želi da je pustite u kuću ili obrnuto.\nDozivanje: ova vrsta mjauka se takođe emituje kada vas mačka ne vidi i zove vas, kao i mačići koji izgube iz vida majku.\nPozdrav: mačke često mjaukom pozdravljaju svoje vlasnike ili druge ljude koje vole. Ovo može biti kratak mjauk, poput brzog pozdravljanja ili nekoliko uzastopnih koji ukazuju na to da je vaša mačka uzbuđena što vas vidi.\nParenje: mačka će mjaukati glasno i uporno, visokim tonom, kada signalizira okolnim muškim jedinkama da je spremna za parenje. Plodni period kod mačaka prati trljanje, podizanje karlice, pojačano mokrenje i drugi simptomi.\nGlad: ako mačke redovno hranite, one ne bi trebalo puno da mjaucu. Međutim, ako zaboravite da napunite činiju ili ona želi određenu hranu, poput limenke ribe, može početi glasno i uporno da mjauče dok bulji u vas. Mačka takođe može da stoji pored svoje činije ili pored hrane koja je zanima, kako bi vam pomogla da tačno shvatite šta želi.\nStres: mačke su vrlo osetljive na promene u svom okruženju, a jedan način na koji to ispoljavaju je mjaukanje. Ako mačka odjednom počne da mjauče više nego inače, to je možda zbog promene u rutini. To je obično duboko i glasno mjaukanje. Dosada i usamljenost takođe mogu biti uzrok stresu. Da bi se izbegla anksioznost kod mačke, promene moraju da se uvode postepeno.\nNaklonost: blag, nježan mjauk je način iskazivanja naklonosti. Ovo je obično praćeno trljanjem uz vaše telo i predenjem.\nRazgovor: neke mačke su “pričljivije” od drugih i mogu pokušati da razgovaraju sa nama u vidu ponovljenih mjauka ili brbljanja. Iako ne govorimo istim jezikom, ovo može biti njihov način reagovanja na zvukove koje ispuštamo kada razgovaramo sa njima.\nNeprijatnost ili bol: mačke takođe mogu da plaču kada osećaju bol ili nelagodu. Može se dogoditi da ste slučajno stali na rep mačke ili joj je stegnuta šapa. Međutim, ako vaša mačka pozove glasno, pregledajte njeno telo i okruženje da biste utvrdili da li postoji problem. Imajte na umu da mnoge bolesne mačke ne mjauču, već se skrivaju, izgledaju apatično ili prestaju da jedu. Pazite na bilo kakve znakove mučnine kod vaše mačke i ne čekajte da vas tek uznemireni mjauk podseti na veterinara.\nBorba: Ako je mačka u odbrani ili se sprema da napadne drugu mačku ili životinju, ona može da emituje glasne mjauke koji zvuče kao vučje zavijanje ili vrisak. U takvim slučajevima, uz opasne zvukove, nakostreše dlaku, usprave uši, otvore usta i podignu rep obično. Ako je vaša mačka u borbi, pokušajte je izvući što je moguće mirnije i brže da je ne biste povredili.\nSve u svemu – nikad ne zanemarujte mjauk mačke. Pokušajte da razumete šta mjauk znači. To će vam pomoći da bolje odgovorite na potrebe vaše mačke i sprečite ili rešite bilo koji problem.


Linux Mint 9 Isadora – IvanBlago\n26/08/2010 27/11/2011 ivanblago\nLinux Mint je operativni sistem zasnovan na Ubuntu koji je opet zasnovan na Debian-u. Da ne bi ispalo je Mint kopija već sređenog Ubuntu-a razvojni tim Minta uvek poradi na nekim sitnicama koje malo škripe na Ubuntu. Takođe se nalazi da je Mint bogatiji za mnoge alate za podešavanje izgleda i sistema koje dobijamo još osnovnom instalacijom, bogatiji je i za jedan kontrolni centar u kome je smešteno dosta toga od koristi. Tako da za korisnike koji su malo manje raspoloženi za traganjem i istraživanjem alata mogu se odlučiti za ovaj sistem koji se slobodno može nazvati obogaćenim Ubuntuom što se tiče alata i par stvari koje podmazanije rade.\nPa se npr u Xfce izdanju može pronaći dosta toga čime bi izrazili sopstveni ukus i podesili sistem po našoj želji pomoću: Xfce Control Center, Settings EDitor, Xfce desktop, Compiz Config Settings Manager, Emerald theme manager.\nLInux Mint možete preuzeti u sledećim verzijama okruženja:\nGnome 32 i 64 bita dostupan i kao DVD izdanje koje sadži sadržaje koji se ne nalaze na standardnom CD-u kao što je: Java, VLC, F-Spot, OpenOffice.org-base, Samba, dodatne pozadine i ttf-dejaVu fontovi\nKDE 32 i 64 bita , CD i DVD\nXfce 32 i 64 bita\nSve to na zvaničnoj lokaciji LInux Minta: http://www.linuxmint.com/index.php\n← Parsix 3.6 Linux\nNovine u Chromium pregledaču →


Egipat objavio plan: Oporezivaće jutjubere i blogere koji zarađuju više od 27.000 evra | Novosadski informativni portal 021\nEgipat objavio plan: Oporezivaće jutjubere i blogere koji zarađuju više od 27.000 evra\nEgipat je objavio da planira da oporezuje blogere i jutjubere, zanimanja koja dosad nisu bila regulisana, što je podiglo buru na Internetu u toj zemlji.\nDržavni poreski zvaničnik je na državnoj televiziji izjavio da je njegova služba u kontaktu s tehnološkim kompanijama, kao što su Fejsbuk i Jutjub, kako bi identifikovali aktere sadržaja koji donose prihod.\n30.09.2021\t• 09:31\n...dočim je kod nas ta donja granica za oporezivanje oko 2000 evra....\n30.09.2021\t• 08:55\nU medjuvremenu u macehi srbiji placas porez i doprinose na bilo koji iznos da zaradis.\nOno kada te jedan Egipat prestigne u drustvenom uredjenju.\n30.09.2021\t• 07:45\nEto, cak i Egipat ima neki minimum ispod kojeg nece oporezivati ljude. Kod nas, zaradis dinar kao youtuber, molim lepo, 40-50% drzavi...


Engleska: Arsenal vs Newcastle - tipovi\nObjavljeno 11.03.2012 11.03.2012 autor SpecialTips\nEngleksa Liga 12.3.2012 Subota 21:00h Arsenal vs Newcastle\nPoslije solidnog vikenda u susret nam dolaze još par utakmica koje će sigurno ljubitelje nogometnih dešavanja obradovat za Ponedjeljak večer pa će tako moj prvi par biti susret Engleske Premier Lige koji će se odigrat na Emirates stadionu gdje će domaća momčad Arsenala dočekat ekipu Newcastlea.\nOva Arsenalova momčad je nebrojeno puta bila oštećena zbog manjka srećeu svojim duelima i određenim nedostatkom čvrstog karaktera, ali se čini da niko ne može sumnjati u taktiku Arsen Wengera koju on provodi u ovom trenutku i po meni se čini da i karakter ne bi trebao biti problem u ovom susretu.\nTopnici su svojom igrom protiv Milana i razočaravajućeg poraza od ekipe Sunderlanda, nekako nagovještavali da imaju manjih problema sa svojom formom, ali momčad je uspjela u tri susreta da zabilježi nevjerojatne tri igre u kojima se apsolutno vratila na pobjedničke staze.\nArsenalu se doista treba čestitat zbog derbi pobjeda koje su ostvarili nad ekipama Tottenham i Liverpool, ali pobjeda od 3:0 rezultatom koju su zabilježili nad Milanom u uzvratnoj utakmici Lige Prvaka, ukazuje na to da ova močad nije daleko od top ekipa koje trenutno igraju na ovoj Evropskoj sceni.\nSa nedostatkom nekoliko standardnih igrača u tom susretu igdje smo gledali na sredini Oxlade Chamberlaina, Topnici su bili vrlo blizu da okrenu taj deficit od 4 gola prednosti iz prvog susreta, ali kao što sam rekao manjak sreće je imao određenog uticaja mada sigurno da taj rezultat je izgradio veliko samopouzdanje među igračima Arsenala.\nMikel Arteta, Aaron Ramsey i Yossi Benayoun se očekuju da zaigraju u ovom susretu dok se Andre Santos uspio vratit punom treningu momčadi. Što se tiče ovog susreta od Wengera očekujem da zaigra sa 4-2-3-1 formacijom u kojem bi se mogli naći Szczesny, Sagna, Koscielny, Vermaelen, Gibbs, Arteta, Song, Walcott, Rosicky, Gervinho i Van Persie.\nMomčad Newcastlea je odradila jako dobro ovaj dio sezone kako bi ostali u gornjem dijelu tabele, međutim određeni pad igre i forme nagovještava da ipak Svrake nemaju ono što treba da izdrže konstantnu utrku za ostankom među top 4 momčadi u ovom izuzetno jakom takmičnju.\nImpresivne pobjede koje su bilježili igrači Newcastle su se završile onim porazom od 5:0 rezultatom kojeg su doživjeli od ekipe Tottenhama i kao da od tada ovi igrači ne mogu pronaći povratničku snagu koju su imali prije tog susreta i čini se da se posljedice tog poraza i dalje osjećaju među igračima.\nNakon što su propustili prednost od dva gola protiv ekipe Wolverhampton i moguću pobjedu, Newcastle je bio nadomak poraznoj utakmici u jednom malom derbi susretu protiv ekipe Sunderlanda, ali Shola Ameobi je duboko u sudačkoj nadoknadi uspio postići gol koji je donio bod njegovoj momčadi.\nSigurno je da se ekipa nalazi u jednoj padajućoj formi igre i čisto sumnjam da mogu zaustaviti vrlo dobru domaću momčad Arsenala u ovom susretu sa igrom koju prikazuju u posljednje vrijeme.\nŠto se tiče ovog susreta, Alan Pardew će imat kompletan tim na raspolaganju gdje je jedino Peter Lovenkrands igrač kojeg neće biti do kraja ove sezone zbog ozljede, tako da bi ovdje mogli očekivat formaciju 4-4-2 u kojem bi se trebali naći Krul, Simpson, Coloccini, Williamson, Santon, Gutierrez, Cabaye, Tiote, R. Taylor, Ba i Cisse.\nŠto se tiče ovog duela mislim da ekipi Arsenala ništa ne preostaje nego da sve svoje snage usmjeri ka zauzimanju 4 pozicije ili moguće 3 u ovom takmičenju tako da neuvjerljiva igra gostiju je sigurno dobra prilika da se iskoristi pa stoga moja opcija je pobjeda Arsenala po plaćanju Bwin kladionice i stoga sretno svima tko isprati ovaj par.\nKategorijeAnalize-Tipovi OznakeArsenal, Engleska liga, Newcastle, tipovi\nPrethodna objavaPrethodno Cleveland Cavaliers vs Houston Rockets\nSljedeća objavaSljedeće FC St. Pauli vs Karlsruher SC


Danas počinje međunarodni Sarajevo Wine Weekend |\n2017-10-26 | Filed underEkonomija | Posted by admin\n13. međunarodni Sarajevo Wine Weekend, najveći bh. festival vina i gastro-segmenata, bit će održan u četvrtak i petak u Domu Oružanih snaga BiH od 16.00 do 22.00 sata.\nOrganizatori manifestacije najavili su danas na pres-konferenciji da će se ove godine na sajmu predstavit 60 vinarija iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Hrvatske, Makedonije, Crne Gore, Slovenije, Austrije i SAD-a i 20 gastro izlagača.\nPripremljeno je i sedam vinskih radionica na kojima će neki od najprominentnijih vinara iz BiH, Srbije, Crne Gore, Slovenije i Hrvatske publici do detalja objasniti procese nastajanja i sazrijevanja vina.\nOrganizatori sajma su kompanija Fina Vina d.o.o. i agencija Preduzeće, a jedan od partnera je i Ambasada R Slovenije u BiH.\nAmbasadorica Slovenije Zorica Bukinac istakla je izvanrednu dugogodišnju saradnju ambasade Slovenije i Sarajevo Wine Weekenda i tržišnu razmjenu između BiH i Slovenije u tom segmentu.\nI partneri i organizatori su naveli kako je Sarajevo Wine Weekend sjajna prilika za promociju BiH i njenih privrednih potencijala, ali i za razmjenu dobrih tržišnih praksi.\nPosted by admin on 2017-10-26. Filed under Ekonomija. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Dostupne su zasebne adresabilne i klasične plinodojavne centrale, a budući da Inim vatrodojavne centrala mogu prihvatiti signale sa plinodojavnih detektora, sistemi dojave požara i dojave plina se mogu objediniti u jedan.\nZa industrijske aplikacije su namijenjeni posebni detektori koje odlikuje brzina, pouzdanost i tačnost detekcije. Dostupni su detektori za metan, benzinske pare, CO, LPG, acetilen, vodonik, propan u raznim tehnologijama izrade, u protiveksplozijskom ili u „običnom“ kućištu zaštićenom od prašine. Čulni element detektora (senzor) izveden je kao izmjenjiva komponenta što pojednostavljuje održavanja.\nElite serija omogućava detekciju širokog spektra plinova putem više tehnologija detekcije (katalitička, pelistorska, elektrohemijska ili infracrvena), a odlikuje se jednostavnom kalibracijom i održavanjem putem tastera na kućištu te su dostupni i u ex izradi.\nSistema za dojav ugasa kojim može da se upravlja i pomoću ABsistemDCi softvera za integraciju koji omogućuje da se sa safety, security i BMS sistemima na objektu upravlja pomoću jedinstvenog interface-a.


ŠPANSKI JEZIK U CONVERSA CENTRU - CONVERSA\nŠpanski jezik govori 388 miliona izvornih govornika a oko 18 miliona ljudi ga uči kao strani jezik. Drugi je najrasprostranjeniji jezik na svetu, odmah posle kineskog, treci je po broju govorinika i treći najčešće korišćen jezik na internetu. Govori se u čak 44 države a najveći broj govornika živi u Španiji, Meksiku, Kolumbiji, Argentini, Brazilu i SAD-u . Španski jezik se kao službeni koristi u Evropskoj Uniji kao i u Ujedinjenim Nacijama. Po statistici je jezik sa najbržim porastom govornika u svetu i u bliskoj budućnosti se očekuje da će broj govornika španskog jezika nadmašiti engleski jezik. Španski jezik pripada grupi indoevropskih romanskih jezika a nastao je iz latinskog jezika a takodje je na njega imao veliki uticaj i arapski jezik.\nŠpanski je fonetski jezik što znači da svako slovo označava određeni zvuk i sa te tačke gledišta je lak za učenje. Takođe je vrlo melodičan jezik i u praksi se pokazalo da se uči brže i lakše u odnosu na mnoge druge jezike. Nove reči se brzo usvajaju i lako ostaju u pamćenju bez velike tegobe povezivanja određenog vokabulara i pojmova koji se označavaju. Španski jezik poseduje jednu neobičnu zanimljivost a to je da se kao interpunkcijski znaci koriste i obrnuti upitnik i uzvičnik za označavanje početka pitanja i kratke uzvične rečenice. iBuenos días! ( Dobro jutro – pre ručka), iBuenas tardes! (Dobar dan – nakon ručka) ,iBuenas noches! ( Dobro veče), iHasta luego! ( Doviđenja), ¿Cómo te llamas? ( Kako se zoveš? )\nZnanje španskog jezika Vam može pomoći u poslovnoj karijeri samim tim što ga veliki broj ljudi u svetu govori .Takodje sve zemlje u kojima je španski jezik zvanični spadaju u ekonomski stabilne i bogate zemlje na svim ekonomskim poljima, počevski od privrede, poljoprivrede, trgovine, turizma, edukacije, mode, filmske i muzičke industrije. Pa ako planirate da poslovno sarađujete sa jednom od ovih zemalja, znanje španskog će Vam i te kako doprineti. Za učenje španskog jezika se možete opredeliti takodje i zbog sporazumevanja u nekim od najlepsih svetskih turističkih destinacija. Učenjem španskog ćete steći priliku da uvek nadjete sagovornika bilo da se nalazite u Evropi ili u udaljenim delovima sveta. Osoba koja voli španski jezik i kulturu se naziva se ” hispanofil ”.\nU CONVERSA Centru za strane jezike od sada možete učiti i ovaj predivni jezik. U ponudi imamo više kurseva španskog jezika kao i idividualne časove španskog. Kursevi španskog jezika su osmišljeni tako da je akcenat na komunikaciji. Čas španskog jezika traje 90 minuta a kurs španskog može trajati od mesec dana do tri meseca. Više o tome u našem odeljku o kursevima za odrasle. Takodje postoje i kursevi i časovi španskog jezika za decu. Biće nam zadovoljstvo da zajedno počnemo sa učenjem ovog melodičnog jezika, očekujemo Vas! ¡Bienvenidos!


Marković: Kao što smo se snašli za pšenicu, snaći ćemo se i za MA :: Politika\n27.05.2020. 15:51 ➔ 18:49\nPremijer Duško Marković, komentarišući današnju izjavu srpskog predsjednika Aleksandra Vučića, ponovio je da odluka Crne Gore nije politička i podsjetio da je Srbija prva zemlja koja je zatvorila granice sa Crnom Gorom, zabranila izvoz pšenice kao i medicinske opreme u Crnu Goru.\nMeđutim, kako je dodao, Crna Gora se zbog toga nije ljutila jer je bila svjesna da su te odluke u interesu građana Srbije. Isto tako, ova sad, naša, u interesu je zaštite zdravlja građana Crne Gore.\n''Vidimo da se Srbija dobro nosi sa suzbijanjem epidemije koronavirusa i nadamo se da će u tome uspjeti i oni i svi u okruženju. Naša odluka nije politička, mi smo se vodili kriterijumima i mjerama i preporukama koje kažu da se možemo otvoriti za one koji imaju sličnu ili istu epidemiološku situaciju. Srbija samo danas ima preko 40 novih slučajeva i ukupno preko 4.000'', kazao je on i dodao:\n''U njihovom stavu prema Crnoj Gori stanuje politika. Mi znamo šta je naš posao. Po mišljenje nećemo ići nigdje za ono što je interes građana. Telefoni rade. Vučić je mogao da pozove Đukanovića, Brnabić mene ako im nešto nije bilo jasno, ali da mi pitamo šta ćemo da uradimo sa onim što je naš interes - to nikako. EK nije donosila jedinstvene odluke za otvaranje i zatvaranje granica već su to države radile pojedinačno. Ne želimo da polažemo račune nikome'', kazao je on.\nKomentarišući odluku o Montenegro Airlinesu, premijer je kazao da ćemo se, kao i u drugim situacijama i u ovoj snaći.\n''Nećemo tražiti nikakvo objašnjenje za to. To je njihova odluka, primili smo je k znanju. Naći ćemo alternativu kao što smo našli alternativu za pšenicu. Ništa strašno, mislimo da ta odluka nije logična, jer kada je u pitanju ekonomija i promet ne treba tu da bude mjesta za politički revanšizam'', kazao je Marković.\nDijalog sa MCP što prije\nMarković je, upitan kada će razgovori sa MCP biti nastavljeni, ocijenio da bi to, po njegovom mišljenju, trebalo da bude što prije.\n''Moj je stav je da to bude sto prije. Dobio sam pismo od mitropolita razgovarali smo telefonom rekao sam da treba nastaviti razgovore, ali se razgovor ne može voditi na principu ucjene. Vidjećemo da li će pravni eksperti pronaći rješenje'', naveo je premijer.\nRebalans krajem maja\nRebalans budžeta, koji se očekuje krajem maja ili početkom juna, biće usmjeren na racionalizaciju troškova, a ušteđeni novac mora biti opredijeljen za obezbjeđenje zarada, penzija i socijale i naravno investicija i razvoja, kazao je Marković.\nOn je, odgovarajući na pitanja novinara nakon Premijerskog sata, kazao da će troškove rezati gdje god budemo mogli, ne simbolično nego suštinski:\n„Kako bismo očuvali naše javne finansije, njihovu stabilnost jer virus slabi, epidemija jenjava ali nadolazi ekonomska kriza koja će biti teška i bolna i za vlast i za građane. Tom izazovu moramo odgovoriti na najbolji mogući način, a štednja novca je jedan od tih načina“.\nUpitan da li se plaši da bi projekat ekonomskog državljanstva mogao biti ugrožen, premijer Marković je kazao da je sve ugroženo kada je ekonomija u pitanju. Program ekonomskog državljanstva, uprkos svemu, teče i ima više aplikacija ali i projekata, kao što su hoteli u Kolašinu, koji su počeli da se grade po ovom programu. Precizirao je i da je već 10-ak pasoša spremno, nakon što je prođena kompletna procedura i dobijene neophodne saglasnosti.\nKomentarišući to što subvencije nijesu mogla dobiti preduzeća koja nijesu na Bijeloj listi, predsjednik Vlade je kazao da, bez obzira na to što je kriza, ne možemo davati subvencije onima koji ne ispunjavaju obaveze prema državi a to znači i prema zaposlenima.\n„Oko toga nema kompromisa“.\nPodsjetio je da subvencije dobijaju kompanije koje zaposle nove radnike u punom iznosu minimalne zarade i poreza i doprinosa, što je linija obezbijeđena imajući u vidu da jedan broj firmi ima neprijavljene radnike.\nNastojaćemo da uradimo sve što možemo da se rasvijetli slučaj ubistva Duška Jovanovića\nPredsjednik Vlade je odgovorio i na pitanje vezano za nerasvjetljavanje ubistva glavnog i odgovornog urednika „Dana“ Duška Jovanovića. Premijer Marković je kazao da kao predstavnik mora nositi odgovornost zbog toga što slučaj nije otkriven u cjelosti.\n„Odgovornost u svakom slučaju postoji, ne lična nego funkcionalna i sistemska. I nastojaćemo da uradimo sve što možemo da se slučaj rasvijetli“, kazao je premijer i podsjetio da je u okviru Saveza za Evropu, u razgovoru sa predstavnicima „Dana“, dogovoreno da se zatraži ekspertska policijska i tužilačka podrška najrazvijenijih zemalja.\nUpitan kada će se sjesti za pregovarački sto sa predstavnicima Mitropolije crnogorsko-primorske, premijer je kazao da će za sto sjesti pregovarački ekspertski timovi i da je njegov stav da to bude što prije. Premijer je kazao da je dobio pismo mitropolita Amfilohija na tu temu, da je sa njim prošle nedjelje razgovarao telefonom.\n„Rekao sam da, treba da nastavimo razgovore ali treba da ih vodimo u dobroj atmosferi i povjerenju. Razgovori se ne mogu voditi na principu ucjene“, kazao je premijer Marković i dodao da povlačenje Zakona o slobodi vjeroispovijesti nije tema za razgovor.\n@Bijeli Pavle pa ko vam je slao pomoc posle zemljotresa? Mladicu zadojeni mrznjom mogao bi malo da otvoris korice istorije ili si casove pohadjao u Tirani\n@Vaasko ni Ma šta će vam Srbi ...Zabrana za uvek ...\nSvaka čast .Svi svoje interese uz uzajamno poštovanje .


TRBUŠNI PRITISAK OPASAN: Posledica nadimanja je pogrešna tehnika gutanja koja se može korigovati! (FOTO) • HAPPYTV.RS\n19:44:24Politika URSULA FOR DER LAJEN IZABRANA ZA NOVU PREDSEDNICU EVROPSKE KOMISIJE...(FOTO)\n19:32:30Fudbal (HAPPY PORTAL UŽIVO) CRVENA ZVEZDA - SUDUVA: Sastavi bez većih iznenađenja! (FOTO)\n19:30:10Politika VOREN: Američki narod želi da zna da li Esper donosi odluke u intersu državne bezbednosti ili u svom finansijskom interesu...(FOTO)\n19:24:34VIP KO ČUVA DECU: Aleksandra Prijović izvela kumu Jelisavetu Orašanin u noćnom provodu! (FOTO)\n19:24:07Politika DŽONSON: Ocenio napad Trampa potpuno neprihvatljivim...(FOTO)\n19:18:26Politika RUSIJA: Predlaže da članice bezbednosti Ukrajincima pošalju jasan signal....(FOTO)\nTRBUŠNI PRITISAK OPASAN: Posledica nadimanja je pogrešna tehnika gutanja koja se može korigovati! (FOTO)\nU emisiji "Posle ručka" govorilo se o zdravlju i koliko je ishrana važna ako želite da sačuvate ili da ga poboljšate.\nLjudi u Srbiji većinom nisu svesni opasnosti koja vreba sa svih strana kada je bolest u pitanju.\nJovan Marić (psiholog) je skrenuo pažnju svim građanima da vode računa o svom zdravlju i da ne treba da zanemaruju simptome, jer možda baš iza njih vreba neka opaka bolest.\n-Verujem u biohemiju i kiropraktiku, kiropraktika je ozbiljna. Potrebno je 20 minuta da informacija iz želuca dođe do mozga i da shvatite da ste se najeli. Postoje detektori laži koji mere elektroprovodljivost preko dlanova. Stari Kinezi su pomoću pirinča ispitivali ljude tako što im stave pirinač u usta i ispituju ga, ukoliko pirinač ostane suv znači da ta osoba laže. Inspirijum i ekspirijum, udisaj i izdisaj, pomoću ove metode su ispitivali Hitlerov vegetetativan nervni sistem. Arapi su poznati kao najbolji trgovci, oni su tačno znali da procene po zenica da li vam se dopada stvar koju oni prodaju. Anemija mozga izaziva pospanost. Sećate se muške vode za kojom su svi totalno "poludeli" , ali mora da se zna jedna veoma bitna stvar kada je voda u pitanju. Znamo svi da je voda veoma bitna ali da bi dokazali da je voda dobra potrebno je mnogo vremena za to.Morate da imate 1000 osoba koje su probale tu vodu i kojima je pomogla i da je piju 5, 10 godina. Voda je jako važna ali dokazati da je jedna voda zdravija od druge je dug proces- zaključio je u emisiji "Posle ručka" Marić.\nStanoje Radeljić je čovek koji 48 godina istražuje trbušni krvni pritisak i zbog čega dolazi do tog pritiska je otkrio šta se zapravo dešava u našem organizmu a da toga nismo ni svesni.\n-Ljudi greše kada mere pritisak, potrebno je da mere trbušni krvni pritisak koji je veoma opasan. Osnovni simptomi su nadutost, ti simptomi za medicinu su atipični. Evo primer nadutosti kod životinja, kada dođe do nadutosti kod bika od u roku od 20 minuta pukne, to je zbog trbušnog pritiska koji za 20 minuta ubije bika od tonu ipo. Kod ljudi je to želudačna kila. Zvanična medicina ne može da poveže koliko je 2 plus 2. Da nema palijatalne metode kod govedi ona bi uginula za 15 minuta. Posledica nadimanja je pogrešna tehnika gutanja koja se može korigovati. Evo mi se radujemo kada dete podrigne jer ono i plače zbog toga i to mu stvara bol. Starije ljude je sramota da podrignu i to je van svake pameti. Moramo da načimo da gutamo, ne smemo da srče ništa vrelo, zaboraviti na grickalice, ne večerati posle 18h-\nVladan Jovićević (kiropraktičar) je objasnio o zdravlju čovekovog organizma sa gledišta njegove struke.\n- Ako saniramo problem u kičmenom stubu mi ćemo nervima omogućiti da se zdravije razvijaju. Centralni nervni sistem je najstariji, ukoliko svedemo problem samo na jedan deoonda ćemo lako dolaziti do problema. Ljudski organizam je kompleksan. Ako je uzrok pritisak a on se širi u svim pravcima onda bi generalno trebalo da postoji najslabija tačka u želucu i tako bi znali da je u pitanju čir kod svakog pacijenta-\nPredrag Nenadić je izneo i svoj stav i na šta ljudi treba da obrate pažnju.\n-U anatomiji je objašnjeno kako treba da se guta hrana to nije ništa novo ali tako se ne može pomoći ljudima. Medicina postoji mnogo godina unazad. Priroda nam je podarila kako da gutamo to je refleks. Primer sa Kube je ozbiljan kada je nauka u pitanju. Kastro je napravio instituciju koja se bavi naukom, on je stavio narod pod kontrolu, u stomaku se nalazi 70 % imunog sistema, odlučili su da rade prevenciju-\n16.0713 hours ago


Foto : Nikon coolpix L22 12.06.2019 - ID 79302141 - KupujemProdajem\nFoto > Digitalni fotoaparati | Kompakt > ID oglasa: #79302141 (postavljen: pre nedelju dana)\nPotpuno ocuvan, bez ostecenja, ispravan digitalni fotoaparat.\nSamsung J5/J510 (2016) silikonska futrola\nSavršena saradnja, brz i lak dogovor sve preporuke za prodavca, ocena 10++++\nSanyo punjac NC-MQN04E sa baterijama\nSve preporuke za prodavca. .. odlicna, brza i laka saradnja, ispostovan svaki dogovor. ..10+++\nProfiFoto film 200 135/36, istekao rok\nVelika ljubaznost, sve u najboljem redu, srdacno preporucujem ovaj nalog kao siguran za trgovinu


Hakerski napadi na Srbiju tokom 2021. godine povećani, Srbija na prvom mestu | Zaštita podataka | Kompanijski podaci\nSRBIJA MEĐU NAJVIŠE NAPADANIM ZEMLJAMA TOKOM 2021: U svetskom vrhu smo po broju sajber udara na industrijske sisteme | Smartlife RS\nSRBIJA MEĐU NAJVIŠE NAPADANIM ZEMLJAMA TOKOM 2021: U svetskom vrhu smo po broju sajber udara na industrijske sisteme 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nCiljani sajber napadi na industrijske sisteme i veća oslonjenost na društvene mreže obeležili 2021. godinu u Srbiji.\nInternet više nije samo prostor u kojem tražimo zabavu ili način da se povežemo sa prijateljima.\nGlobalna povezanost i društvene mreže preuzele su neke od važnih funkcija društvenog života, kao što su logistika, servisi državne uprave ili bankarstvo, pa čak i oni koji su se najduže opirali čarima online sveta, sad se već povezuju preko instant poruka sa kompanijama i naručuju hranu i potrepštine za isporuku na kućnu adresu.\nIpak, ovi procesi imaju ozbiljne posledice po privatnost.\nKompanije žele bolje uvide u online aktivnosti svojih korisnika, kako bi unapredile sopstvene usluge, ali i procedure kako bi predupredile zloupotrebe i prevare.\nTo znači da kompanije moraju da obezbede sve uređaje svojih zaposlenih kojima oni pristupaju mreži i daljinski i na lokaciji, postave virtuelne privatne mreže (VPN), pređu na servere u Cloud-u i brzo uspostave korišćenje novih softvera za saradnju.\nSve ovo je u velikoj meri opteretilo bezbednosne timove koji moraju da štite organizacije od sajber napada, ali sada širom udaljene, hibridne i sve izazovnije infrastrukture, uz optimizaciju budžeta namenjenih za IT bezbednost.\nSrbija najčešće na udaru sajber kriminalaca\nPrema nalazima kompanije Kaspersky, u Srbiji je tokom 2021. registrovan blagi pad ukupnog broja pretnji u odnosu na prošlu godinu, posebno kada je reč o broju napada na Web, PC i mobilne uređaje (-7,32%). U odnosu na prošlu godinu, i broj ukupnih detekcija napada ransomware u Srbiji je drastično opao (za 78,23%). Ovo i nije iznenađujuće, jer su se korisnici u Srbiji prošle godine suočili sa naglim skokom pretnji prvenstveno usled nespremnosti kompanija da adekvatno obezbede njihov rad od kuće, ali i niskog nivoa prepoznavanja pretnji tokom rada od kuće.\n"Činjenica da je Srbija tokom ove godine često bila u samom vrhu zemalja sa najvećim procentom napada na industrijske sisteme pokazuje koliko je zaista važna zaštita industrijskih računara. Očigledno je da ovi sistemi u Srbiji sajber kriminalcima predstavljaju interesantnu metu upravo zbog nižeg stepena zaštite. Pored izostanka pouzdanih sajberbezbednosnih rešenja, edukacija zaposlenih o osnovama sajber bezbednosti postaje sve bitnija u odbrani korporativnih resursa", izjavio je Dragan Davidović, direktor B2B poslovanja za Istočnu Evropu.\nUkupan broj registrovanog finansijskog malvera beleži smanjenje od 20% napada, ali razlozi za ovaj pad su samo delimično u činjenici da banke tradicionalno najviše ulažu u svoju i IT sigurnost svojih korisnika.\nU skladu sa globalnim trendom, došlo je do ukrupnjavanja nekoliko manjih banaka u veće, pa je zabeleženi broj napada na jedinstvene korisnike naizgled manji, ali su ti napadi izuzetno sofisticirani i napredni i nose ogroman rizik.\nkaspersky Srbija Sajber napadi industrija\n18.12.2021. / 19:00\nsrecom radim za strance i nije me sramota koliko malo pravih strucnjaka iz oblasti IT imamo. Proizvodnja nesposobnih visokokvalifikovanih informaticara vam je zasluzna za ovo


Yugopapir: TV drama "Poslednji čin" '82: Milan Bogunović kao legendarni oficir OZNE Slobodan Penezić Krcun\nTV drama "Poslednji čin" '82: Milan Bogunović kao legendarni oficir OZNE Slobodan Penezić Krcun\nFebruar 1982: Eto šta je televizija! Dobitnik Sterijine nagrade na Pozorju Milan Bogunović nije tim povodom bio toliko pitan i ispitivan kao što će to sada biti slučaj, posle njegove uloge u tv filmu Siniše Pavića i Save Mrmka "Poslednji čin".\nU pozorištu se karijera dugo i strpljivo gradi, na televiziji je svaki bljesak umnožen pred licem javnosti, a zbog nje onda kreće i lavina intervjua i razgovora sa junakom koji ju je na prečac osvojio.\nMilan Bogunović je, dakle, visoki oficir OZNE, (Odeljenja zaštite naroda) jedan od njenih glavnih junaka, legenda naše službe državnog obezbeđenja - Slobodan Penezić Krcun.\nU stvarnom događaju - u hvatanju Draže Mihajlovića - Krcun je imao rukovodeću ulogu, a da to protumači novim generacijama pripalo je mladom Milanu Bogunoviću, doskora glumcu Narodnog pozorišta iz Sombora, sada u statusu slobodnog umetnika.\n- Pre toga na televiziji sam imao samo jedan zapažen posao - "Knjiga drugova" - u koji me je uključio Mario Fanelli (reditelj TV Zagreb). Nisam se ni mogao nadati kao glumac iz unutrašnjosti da ću ponovo dobiti veći zalogaj, jer i televizija se drži pravila: što je bliže oku, bliže je i srcu.\nMeđutim, jedan moj prijatelj iz Novog Sada podsetio je reditelja na mene, a Sava Mrmak me je inače gledao, pa se i sam prisetio da bih možda odgovarao za ulogu Krcuna.\nObavili smo razgovor i sve je teklo u redu, dok mi reditelj na kraju nije rekao:\n"Dobićeš tu ulogu, ali ima jedan mali problem. Treba da skineš najmanje deset kilograma!"\nŠta sam mogao: proučio sam neke recepte za dijetu i za šest nedelja se oslobodio suvišnih kilograma.\nObukao sam uniformu oficira OZNE, a oko sebe začuh glasove:\nPepo, ovo je retka prilika da se pokažeš\nOni koji su poznavali Slobodana Penezića Krcuna ne mogu da se načude koliko je mladi glumac i fizički i gestom "skinuo" ovog legendarnog partizana.\nBogunović, međutim, nikada nije Krcuna ni video uživo, ali je zato skidajući kilograme usput tražio intimne drugove junaka koga će tumačiti, da mu oni pričaju o Krcunu, njegovim navikama, manirima, gestovima, načinu kako je razgovarao, ophođenju prema saradnicima.\nSa knjigom "Kako jesti i mršaviti" u džepu, posetio je mnoge borce u raznim gradovima i\nrazgovarao o privatnom i društvenom biću Slobodana Penezića.\n- Tako sam slušajući ljude upoznao jednog sjajnog čoveka, ljudinu izuzetnih karakternih crta, beskompromisnog borca, talentovanog obaveštajca, a nadasve humano biće, veoma cenjeno i poštovano.\nIz dana u dan postajao sam svestan težine zadatka i sebi govorio: Pepo, ovo je retka prilika da se pokažeš, ali i velika mogućnost da se udaviš.\nSrećom, samopouzdanje sam stekao na snimanju. Sarađivao sam sa sjajnim glumcima koji su i odlični drugovi, tako da i pored svih zamerki koje imam na svoj rad, ne mogu da budem nezadovoljan onim što sam ukupno uradio.\nU traganju za autentičnim Krcunom, Bogunović je jurio i takve detalje kao što su: u kojoj je ruci Krcun držao cigaretu, kako je pušio?\nOd jednog Užičanina dobio je podatak da je Krcun voleo muštiklu od trešnjevog drveta.\nNabavio je muštiklu i "trenirao" pušenje na njoj.\nPosle završetka snimanja rođeni Krcunov brat Sreten Penezić mu je rekao da je dobro igrao, da je vrlo zadovoljan kako je doneo lik Slobodana Penezića u svim njegovim nijansama, da je samo zapazio jednu pogrešnu sitnicu:\nKrcun nikada nije pušio na muštiklu!\nPojeo se od muke!\n- Možda je trebalo ceo film prikazati odjednom, obe epizode jednu za drugom, sa Dnevnikom ili kafe pauzom u sredini. Jer se zaista radi o uzbudljivom delu. Uveren sam da se ovakve stvari mogu praviti samo na osnovu dobrog teksta, a Mrmak je u rukama imao takav Pavićev tekst, koji je obrazac za pisanje akcione drame.\nKada se tome doda uzoran rediteljski posao, onda je i bilo moguće očekivati pun uspeh. Mislim da je rediteljevo majstorstvo kod rekonstukcija dokumentarnih zbivanja, njegov afinitet prema ovakvim temama, bio presudan, kao što je od važnosti bilo i to što su mnogi glumci baš ovde pokazali svoje velike mogućnosti.\nPogledajte Zorana Rankića: uskočio je u lik Kalabića preko noći. Tu ulogu je trebalo da igra Bata Živojinović, ali ga je bolest sprečila. Zatim je ponuđena Gidri Bojaniću, ali je i on otpao.\nRankića su probudili usred noći i dali mu tekst, a ujutro je već snimao! Kakav je to sjajan glumac!\nIli, recimo, Milan Puzić. Sjajna uloga! Danilo Lazović i Dragan Nikolić - izuzetni...\nZato mislim da će se publici sve to jako svideti. To je film sa našom temom, ali majstorski pravljen i mobiliše svu gledaočevu pažnju.\nUveren sam u uspeh ovog programa kod publike. Proverio sam to na sebi: znam celu priču, igram jednu od glavnih uloga, sve vreme sam bio na snimanju, ali sam obe epizode gledao bez daha!\nZnači: onaj ko se sa time prvi put sreće biće osvojen na juriš.\nZašto sam otišao iz Sombora...\nMilan Bogunović ne voli da daje ocene o svom radu. Kaže da je važno šta će reći publika. Ima zamerke na svoj posao. Uvek mu se to na kraju dešava da nikada ne bude zadovoljan sa onim što uradi. Uvek kaže - kada bi se ponovilo, bilo bi bolje.\nAko bi bio zadovoljan svojim radom, kaže, prestao bi da radi. Biti zadovoljan to znači dostići savršenstvo. A to je nemoguće. Smisao života, po njemu, predstavlja ta potraga za savršenim. Potraga koja se završava smrću.\nA savršenstvo kao cilj postaje predmet opservacije onih novih, na kojima svet ostaje.\nZašto je posle trijumfa na Sterijinom pozorju otišao u slobodne umetnike? Zar nije bilo logičnije da kao laureat sedi u Somboru i bira uloge, projekte?\n- Ne, nije to bilo logičnije. Sombor je grad izuzetne kulturne tradicije. Na žalost, kulturnom politikom se u najvećem broju slučajeva danas ne bave oni koji su toga svesni, već oni kojima je kultura poligon za neko drugo perspektivno mesto u društvenoj hijerarhiji. Po njima je krajnji domet Narodnog pozorišta u Somboru njegova delatnost u okolnim selima, a što je to pozorište već reprezentovalo Jugoslaviju i na drugom kontinentu, doživljavaju kao sindrom "neadekvatne" kulturne politike.\nPrevedeno na praktičan jezik to znači da su lični dohoci umetnika u ovom ansamblu minorni, da su repertoarske ambicije splasle u skladu sa "odgovarajućom" kulturnom politikom, pa je za mene bilo nelogično da tu ostanem bez perspektive za razvoj - kaže Bogunović.\nDeo smišljene kulturne politike\nOsam godina koje je proveo u ansamblu Narodnog pozorišta u Somboru, ostaju za Milana Bogunovića najbolje godine njegovog glumačkog života. Tu se obreo odmah posle školovanja na Srednjoj glumačkoj školi u Novom Sadu, pa je zahvaljujući tadašnjem rukovodstvu ove umetničke kuće bioo u prilici da stalno uskače u "vatru":\n- Bila je ustanovljena praksa da naše predstave režiraju najistaknutiji reditelji iz zemlje. I repertoar i reditelji su znalački birani, tako da je za nas, mlade glumce, bila velika šansa da se umetnički oblikujemo pod rukom onih majstora scene koji su vodeći u našoj pozorišnoj estetici.\nAko 45 takvih reditelja godišnje radi isto toliko predstava, sa ansamblom koji je mali, pa svi glumci imaju šansu, onda je to najbrži i najbolji način da umetnički sazriš, da si u toku novih pozorišnih kretanja.\nMađeli, Draškić, Mijač, Lazin i ostali reditelji koji su radili u Somboru, uspeli su da taj ansambl tako profesionalno osposobe, da su i najkomplikovanija dela svetske dramaturgije bila tumačena na izuzetno visokom profesionalnom nivou.\nDrugim rečima: bio je to deo smišljene kulturne politike.\nNov, svež i atraktivan glumac\nI šta sada? Veliki uspeh na televiziji, sjajna uloga stratega operacije u hvatanju Draže Mihajlovića je sigurno samo nova epizoda u životu mladog glumca, od koje će se živeti do sutra, prekosutra. Šta posle toga, jer je Bogunoviću tek trideset leta?\n- Osnovali smo u Pančevu pozorišnu grupu. Nas troje slobodnih umetnika i beogradski glumac Mida Stefanović. Nazvali smo je "Kandelabr". Okupili smo se oko Centra za kulturu "Olga Petrov" i za sada smo u milosti Siza za kulturu Pančeva.\nImali smo već dve premijere. Namera nam je da za svaki projekat angažujemo nove glumce, koji su spremni i slobodni da sa nama udruže rad.\nU pripremi je jedan veliki posao: Brehtova "Malograđanska svadba" koju treba da postavi Paolo Mađeli. Biće to prava provera naših mogućnosti. Eto, to su moje sadašnje ambicije - objašnjava Milan - Pepa Bogunović.\nMeđutim, ne treba biti naročito mudar s obzirom da ništa tako brzo ne uspeva kao sam uspeh pa pretpostaviti da će posle tako sjajno odigrane uloge u tv filmu "Poslednji čin" biti i novih ponuda mladom glumcu.\nJer Bogunović je nov, svež i atraktivan glumac. Veoma zahvalan i na sceni i na ekranu. Do sada nije imao previše posla ni na filmu ni na televiziji.\nOva uloga mu širom otvara vrata. Ko zna: možda je ova godina u znaku tih koje ranije nisu otkrili. Bogunovića, Rankića...\nIzgleda da smo u pravu: javljaju nam iz Novog Sada da je Karolj Viček pozvao Bogunovića da se prihvati uloge u filmu koji već snima.\nDa to Bogunovića ne prati sudbina Zorana Rankića: bude ga usred noći i lepe Kalabićevu bradu?\nKo zna: naši filmski i televizijski putevi su tako nepredvidivi. Sigurno je samo jedno: "Poslednji čin" je predstavio nekoliko sjajnih glumačkih imena i jedno novo, blještavo - Milana Bogunovića.\nNapisao: Milan Mitić, obrada: Yugopapir (TV novosti, 1982.)\nLabels: Beograd, Film, Intervju, Istorija, Jugoslavija, NOB, Osamdesete, Sombor, TV


David Guetta – Everytime We Touch (Positiva Rec.) – CLUBBING.RS\nDavid Guetta – Everytime We Touch (Positiva Rec.)\nDecember 31, 2008 • No Comments •Latest\n‘Everytime We Touch’ je novi single i logiÄan korak uspešnog serijala sa albuma Pop Life koji je potpisao David Guetta. Prethodili su mu hit singlovi ‘Love Is Gone’, ‘Love Don’t Let Me Go’, i ‘Baby When The Lights’. Ovo je i liÄni favorit Guette jer je istu pisao duÅ¾e razdoblje u saradnji sa Chris Willisom, a kod produkcije je saraÄ‘ivao sa dvojcem iz Swedish House Mafia ekipe, Steve Angellom i Sebastian Ingrossom.\nGuetta je ove godine došao na 5. mesto na DJ Mag-ovoj lestvici najboljih svetskih DJa i drugu godinu zaredom je najbolje plasirani DJ u kategoriji house muzike. U vreme kada ovom listom haraju trance imena ovo je ogroman uspeh za celokupnu house scenu.\nU 2008.g. David je probio granice popularnosti jer su njegovi video klipovi na servisu Youtube.com dosegli gledanost od preko 50 miliona puta, a kao muziÄar nastupio je u najboljim klubovima promovišuÄ‡i svoj projekt F*** Me I’m Famous. Ugostili su ga imena poput Ministry of Sounda, Pache i Cocoona.\n‘Everytime We Touch’ je kombinacija underground i mainstream muzike. MuziÄari, gledajuÄ‡i ovo, je nesumnjivo još jedan electro-house hit jer spoj ove undergrounda i komercijale se pokazao pravim rešenjem barem kod Guette.\nOvaj put su mu pomogli njegovi najveÄ‡i aduti i definitivno imena koja su se veÄ‡ dokazala na sceni. Remixe za ovu pesmu su radili David Tort, In Petto i Robbie Rivera. SluÅ¾beno izdanje zakazano je za 19. Januara na Positiva Records.


Ambasadori najpre platili kaznu savetnici, sada žale zbog "pogrešene procene"\nAmbasadori najpre platili kaznu savetnici, sada žale zbog „pogrešene procene“\nA. J. 29. novembra 2019. 08:14\nCrnogorski premijer Duško Marković i ministar spoljnih poslova Srđan Darmanović razgovarali su sa ambasadorima Miodragom Vlahovićem, Nebojšom Kaluđerovićem i Željkom Perovićem koji su se saglasili da njihova reakcija nije bila u skladu sa standardima i dobrom praksom u vršenju diplomatske dužnosti.\nAmbasadori Crne Gore Miodrag Vlahović, Nebojša Kaluđerović i Željko Perović ranije su platili kaznu od 600 evra, izrečenu suspendovanoj službenici Ministarstva spoljnih poslova Mirni Nikčević i saopštili su da je nju lako kazniti, ali da je, kako su dodali, „teško trpeti i ćutati na nepoštovanje i ugrožavanje Crne Gore i zatiranje svega crnogorskog“, prenose Vijesti\n„Zauzet je stav da se propusti ovakvog karaktera ubuduće ne mogu tolerisati. Ministarstvo će u ovom slučaju postupiti u skladu sa Zakonom o spoljnim poslovima i pravilima službe“, zaključuje se u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova.\nambasadoricrna gorakaznamirna nikcevic