Lista globalnih ekonomskih sloboda: Crna Gora na 80. poziciji\n"Visok nivo državne potrošnje i duga, koji koče ostvarivanje veće ekonomske slobode, ublažio bi se poboljšanim finansijama javnog sektora. Zemlju, takođe, i dalje pogađaju korupcija i slaba vladavina prava, kao i složeno regulatorno okruženje”\nCrna Gora je na listi globalnih ekonomskih sloboda američke Heritage Foundation, zauzela 80. mjesto od ukupno 178 rangirane države, navodi se u izvještaju ove organizacije. Crna Gora se u prethodnom izvještaju nalazila na 91. poziciji od 180 zemalja, što znači da je napredovala za 11 mjesta. Kako se navodi u izvještaju, ukupna ocjena ekonomskih sloboda Crne Gore iznosi 63,4 i porasla je 1,9 bodova, najprije zbog poboljšanja fiskalnog zdravlja.\n"Crna Gora je rangirana na 39. mjestu među 45 država u regiji Evrope", navodi se u izvještaju u koji je agencija Mina-business imala uvid.\nEkonomija Crne Gore popela se ove godine u red umjereno slobodnih.\n"Visok nivo državne potrošnje i duga, koji koče ostvarivanje veće ekonomske slobode, ublažio bi se poboljšanim finansijama javnog sektora. Zemlju, takođe, i dalje pogađaju korupcija i slaba vladavina prava, kao i složeno regulatorno okruženje”, navodi se u izvještaju.\nNapredak je prepoznat u oblasti efikasnosti sudstva, državne potrošnje, fiskalnog zdravlja i poslovne, monetarne i slobode na tržištu rada.\nPad je evidentiran u domenu vlasničkih prava, poreskog opterećenja i trgovinskih sloboda.\nNa istom nivou ostale su investicione i finansijske slobode.\nOd država regiona, Sjeverna Makedonija se nalazi na 46. mjestu, Slovenija na 48, Srbija na 54, Kosovo na 58, Albanija na 66, Hrvatska na 79. i Bosna i Hercegovina na 82. poziciji.\nKada je u pitanju vladavina prava, u dijelu izvještaja koji se odnosi na Crnu Goru navodi se da zakon poštuje i štiti imovinska prava.\n2Vlada je poboljšala sistem registracije imovine, ali potrebne su dodatne reforme. Uprkos nedavno usvojenim zakonodavnim reformama usmjerenim na poboljšanje djelotvornosti sudskih postupaka, sudska korupcija i nedostatak transparentnosti ili odgovornosti i dalje su problemi. Korupcija i percepcija korupcije značajni su problemi u javnom i privatnom sektoru", smatraju u Heritage Foundation.\nOsnivanje poduzeća i obezbjeđivanje električne energije postali su jeftiniji, dok rješavanje građevinskih dozvola manje traje.\n"Regulatorni i pravni okviri, koji uređuju strana ulaganja, generalno olakšavaju razvoj rastućeg privatnog sektora. Finansijski sektor je mali, ali je nivo učestvovanja i ulaganja stranih banaka značajan. Potpuno privatizovani bankarski sektor funkcioniše pod tržišnim uslovima", dodaje se u izvještaju.\nHeritage FoundationGlobalna ekonomska perspektivafinansijeekonomija\n28.07. 15:16 h\t636\t63987\n28.07. 11:03 h\t1695\t45329\n28.07. 16:21 h\t457\t40892\n28.07. 06:20 h\t133\t40141\n28.07. 16:11 h\t466\t40123


Projekat je trajao od oktovra 2008 do januara 2010. godine a realizovan je zahvaljujući podršci Regionalnog centra za zaštitu životne sredine za centralno istočnu Evropu (REC), u okviru SECTOR (Supporting Environmental Civil Society Organizations in South East Europe) programa koji je finansiran od Swedish International Development Cooperation Agency (Sida).\nCilj projekta su bili: uticati na politiku transporta u gradovima jugoistočne Evrope, istovremeno podižući svest javnosti o značaju smanjenja korišćenja automobila, prednostima korišćenja javnog transporta kao i o mogućnostima upotrebe alternativnih sredstava prevoza - prevashodno bicikla.\nVećina kampanja se održavalo na teritoriji opštine Novi Boegrad jer je to jedna od najvećih opština sa brojnim problemima u transportu ali istovremeno i opština u kojoj postoje brojne mogućnosti za rešavanje tih problema (dobra mreža gradskog prevoza, dobra saobraćajna infrastruktura, izgrađene i uređene biciklističke staze).\nCilj seminara je bio da se razmene iskustva, viđenja, ideje i planovi vezani za transport kao i da se povežu nevladine organizacije, gradske institucije i druge ustanove za zajedničko delovanje na unapređenju transporta.\nMonitoring biciklističkih staza\nU vremenskom periodu od nekoliko dana, planski i detaljno, aktivisti Mladih istraživača Srbije izvršili su snimanje svih biciklističkih staza na NovomBeogradu. S obzirom na to da su ove biciklističke staze prve u Beogradu čije se izgradnje prihvatila Skupština grada, a da nisu o sklopu gradskih izletišta (Ada Ciganlija, Savski kej ili Dunavski kej), rezultati su bili i više nego zanimljivi .\nPosebno moramo izdvojiti aktivnosti koje su imale za cilj upućivanje na nedostatke nadležnim gradskim institucijama. Svaki propust je foto dokumentovan a zvanične žalbe sa detaljnim opisom i skicom svakog nedostatka su upućene u pismenoj formi Gradskoj inspekciji ili JKP Beograd put. Ono što je bilo prijatno iznenađenje za sve nas, NA SVAKU ŽALBU POZITIVNO JE ODGOVORENO, A SVAKI PRIJAVLJENI NEDOSTATAK JE OTKLONJEN. Zaključili smo da je primetan značajan pozitivan pomak u komunikaciji između civilnog sektora i zvaničnih gradkih institucija. Nadamo se da će se takav trend nastaviti i u buduće.\nUlični performansi realizovani su u saradnji sa našim partnerskim organizacijama koje su imale za cilj da sugrađanima prikažu svu neracionalnost korišćenja privatnih automobila.\nRealizaciju kampanje smo nastavili radionicama po beogradskim osnovnim školama i to u mlađim razredima. Pokazalo se da su najmlađi upravo i najspremniji da uče o zaštiti životne sredine. Osmišljene su radionice koje su školarcima prikazale prednosti korišćenja bicikla kao ekološkog vida prevoza u urbanim zonama.\nLikovni konkurs na temu Moj grad bez automobila, bio je raspisan za učenike beogradskih osnovnih škola. Šest (6) najboljih radova bilo je istaknuto nedelju dana na bilbordima, na različitim lokacijama grada.\nDan bez automobila 22. 09. 2009.\nRaspisani likovni konkurs bio je samo uvod u kampanju obeležavanja Dana bez automobila 22. septembra. Ta kampanja bila je zapravo centralna i medijski najzapaženija akcija u okviru ovog projekta.\nJavna tribina "Održivi transport - problemi tarifnog sistema u Beogradu"\nTribina je održana 04. novebra u prostorijama Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka, kao sastavni deo projekta koji se tiče rešavanja problema urbanog transporta u gradovima jugoistočne Evrope. Tribini su prisustvovali gospodin Miroslav Čučković, član Gradskog veća, dr Dragoljub Đakonović Sekretar Sekretarijata za saobraćaj grada Beograda, Slavica Stefanović menadžer za odnose sa javnošću GSP-a, Ljubinko Knežević šef sektora za prodaju karata GSP-a i Vlada Matić koordinator održivog transporta Mladih istraživača Srbije.\nAktivnosti "Zelene akcije" u Zagrebu\nTokom cele godine, paralelno sa aktivnostima Mladih istraživača Srbije u Beogradu, naši prijatelji i partneri iz Zagreba "Zelena akcija" neumorno su radili na realizaciji svojih programa u okviru ove kampanje.\nPogledajte više na http://www.zelena-akcija.hr/content/blogsection/24/402/lang,hr/\nGlavni ekološki problem, kada se govori o održivom urbanom transportu jeste taj da lokalne vlasti neguju infrastrukturne projekte orijentisane ka automobilima zanemarujući rešenja održivog urbanog transporta. Ova siuacija utiče na nekontrolisani rast broja motornih vozila, povećanje buke, smanjenje kvaliteta vazduha kao i smanjenje kvaliteta života uopšte.


DISHARMONIJA - UMETNICI\nDANIEL SIČ DANIJELA ŠTAJNFELD\nDRAGAN PETROVIĆ IVAN TOMIĆ\nMILORAD DAMJANOVIĆ ZORAN BAČIĆ\nDISHARMONIJA - DRUGI O PREDSTAVI\nDisharmonija Sanje Domazet pokušava da poveže motive tipične za simbolizam kroz halucinantno i orgijastično poslednje Disovo putovanje brodom "Italija", na kome je i poginuo. Ona to čini prikazujući i suprotstavljajući svet utvara duša osuđenih na večito lutanje i realnu beskrupuloznost politike, pesnikovo beznađe i slutnje sa neostvarivim i neostvarenim ljubavima - kroz makabrične prizore poslednjeg veselja na smrt osuđenih putnika broda "Italija".\nRečnik književnih pojmova\nSimbolizam - pesnički pravac u kome se između ostalog poistovećuju muzika i stihovi. Nekada pesnik reči postaje muzički pesnik, a njegovo delo "komad sugestivne muzike , dinamični niz obojenih slika, koje bi izražavale večno postojanje emocija njima imanentnim ritmom.\nTermin "prokleti pesnici" Pola Verlena, vezuje se, dakle, za simbolizam, za nove poetske drhtaje i nove duhovne nemire (Bodler, Rembo, Malarme); karakteristično je razdvajanje "ponorom" sveta umetničke imaginacije i sveta realnih, društvenih odnosa, razdor izmedju "večno proklete rase (pesnika) i onih koji raspolažu društvenom moći".\nTin Ujević: "Simbolizam je sarađivao sa Evropom i prodro na pojedinim tačkama iznad zemljišta francuskog jezika, ali ne kao prost uticaj, nego kao vremenska i prostorna potreba"\nPesnik smrti, na putu ka smrti\nPiše: . B. D. Belčević\n"Disharmonija" autorke Sanje Domazet, predstava o poslednjoj noći u životu Vladislava Petkovića Disa, imaće večeras pretpremijeru na Velikoj sceni Beogradskog dramskog pozorišta u 20 sati, dok će premijerno biti izvedena sutra. U komadu koji je režirao Nebojša Bradić, ulogu Disa tumači Dragan Petrović Pele, dok su se u ulogama njegovih saputnika na lađi "Italija", koja jedne noći 1917. godine plovi Jonskim morem i uskoro treba da bude torpedovana od nemačke podmornice, našao veliki broj imenovanih i neimenovanih likova u tumačenju - Đurđije Cvetić, Ivana Tomića, Zorane Bečić, Danijele Štajnfeld, Danijela Siča, Mikija Damjanovića, Sandre Bugarski, Sonje Živanović, Dragiše Milojkovića, Nebojše Đorđevića, Vladana Milića i Marka Živića.\nDramska spisateljica Sanja Domazet istakla je na jučerašnjoj konferenciji za štampu da "Disharmonija" nije komad o Disovom životu, ali je inspirisan njegovom biografijom ukletog pesnika u bodlerovskom tonalitetu i znaku. "Saputnici sa kojima on provodi poslednju noć u životu su bliski paklenom društvu. On ih nije mogao birati, tako da tu ima vojnika i ranjenika, ali tu ima i utvara iz njegove poezije i podsvesti, koje su sve prisutnije što su emocije jače," kaže Domazetova. "Disharmonija" je, napominju članovi ansambla, komad o ljubavi, smrti i životu kao tamnici, koji sa sobom nosi osećanje teskobe blisko savremenom čoveku. Interpretator lika velikog pesnika, Dragan Petrović Pele, dodaje da je tumačenje Disa zahtevalo pre svega potonuće u vrelo vlastite podsvesti, budući da je kreiranje uloge zahtevalo prodiranje u introvertnu ličnost o kojoj se zapravo malo zna.\nPredstava će imati premijeru i u gradu gde je pesnik živeo, Čačku, 15. marta na Velikoj sceni tamošnjeg Doma kulture, u okviru manifestacije Disovo proleće.\nUNESITE VAŠ KOMENTAR - DISHARMONIJA


Podrška demokratiji na Zapadnom Balkanu Evropske zadužbine za demokratiju (EED) | Transformator\nROK PRIJAVE DO 31.12.2018.\nEED sa zadovoljstvom obaveštava potencijalne aplikante da je spreman da odgovori na zahteve za podršku u tri glavne oblasti:\n• Civilno društvo - pružanjem podrške novim lokalnim akterima građanskog društva koji su okrenuti demokratskim vrednostima i poseduju potencijal da budu efikasni zagovornici promena. Takođe, EED pomaže i omogućava već postojećim akterima civilnog društva da se prilagode promenljivom lokalnom kontekstu.\n• Nezavisni mediji – putem pružanja podrške za razvoj, jačanje i očuvanje medijskog okruženja u regionu, uz korišćenje inovativnih alata i proizvodnje kvalitetnog sadržaja.\n• Politički aktivizam i angažman mladih - kroz podršku novim oblicima angažovanja..\nNa ovaj način, EED održava svoju uspešnu praksu u radu sa zemljama Evrope i šire. Kao i u postojećim programima podrške, EED će se fokusirati na pružanje dodatne podrške drugim programima podrške demokratiji.\nU skladu sa time, za EED-ov program podrške demokratiji neće moći da konkurišu razvijeni i akteri koji su dobro pozicionirani u ovoj sferi i koji već imaju istoriju donatorske podrške, osim u slučajevima vanrednih situacija i ukoliko su otvoreni za prihvatanje inovativnih pristupa nošenja rizicima.\nAplikacije na engleskom jeziku se mogu poslati u kratkom formatu na linku: https://www.democracyendowment.eu/support/\nUskoro će prijavni obrazac biti dostupan i na jezicima Zapadnog Balkana.\nOvaj rad je podržan zahvaljujući grantu od 4 miliona evra od Evropske komisije, a potvrdio ga je Upravni odbor EED-a u decembru 2017. godine.\nIznos granta: 10.000 - 150.000 evra.\nRok za prijave: 31.12.2018.\nROK PRIJAVE DO 05.06.2019.


Kolin Mek Gin i Dušan Makavejev: Imaginacija i montaža kao kritika ideologije\nKolin Mek Gin i Dušan Makavejev:\nImaginacija i montaža kao kritika ideologije\nPokušajmo da zamislimo da se nalazimo u avionu koji leti kroz dnevnu sobu. Naše iskustvo i razum pokušaće da takvu predstavu odbace, jer ona protivreči uobičajenom razumevanju i opažanju prostornih odnosa. Medjutim, jedna scena iz filma Nevinost bez zaštite (1968) Dušana Makavejeva, pokazuje da imaginacija prekoračuje neka empirijska i logička ograničenja, koja ovu našu sposobnost redukuju isključivo na mišljenje u slikama. U pomenutom kadru, režiser najpre koristi dokumentarni film u kome su predstavljeni bombarderi koji lete nad gradom. Potom se kamera približava avionu s namerom da nam pokaže unutrašnjost pilotske kabine. Ovde se dokumentarni film prekida. Uz pomoć montaže se nam sada ukazuje pogled iz kabine, tako da imamo utisak da se u njoj nalazimo. Naše oko (kamera) je locirano tako da nam prenosi upravo ono što bi trebalo da bude sadržaj pogleda osobe koja pilotira. U tom trenutku „avion" počinje da se približava zgradi, ali umesto da, kao što bi se očekivalo, na nju naleti i ošteti se, ovaj traumatski momenat je „preskočen" tako što je „avion" uletao kroz prozor zgrade i nastavio slobodan let kroz stan a da pri tome nije oštetio ni nameštaj, ni zidove, ni dekoraciju koja se na tom putu javljala pred našim očima. Pogled je naravno sve vreme usmeren „iz aviona" napred, dok u naše vidno polje stupaju i iz njega istupaju različiti delovi enterijera kroz koji „avion" proleće.\nKakvu ulogu, u ovom kadru, igra naša imaginacija? Zašto iz pozicije „naivnog" posmatrača radije goivorimo o avionu koji leti kroz stan, nego što celi fenomen objašnjavamo položajem kamere, montažom i sličnim tehničkim sredstvima vizuelizacije? Konačno, šta to sve ima zajedničko sa ideologijom i njenom kritikom? Najpre bi bilo korisno podsetiti da je ceo Makavejevljev film humoristička kritika dveju dominantnih ideologija iz perioda Drugog svetskog rata, naime nacizma i komunizma, i to ne samo kritika koja se služi pričom (banalna love-story o devojci koja je ostala siroče i koju odgaja „zla" tetka, predstavnica dekadentne buržoazije i mladog akrobate čije negovanje kulta tela asocira podjednako na obe ideološke fantazije o novom čoveku), već i načinom na koji je film sniman. Originalni film režirao je 1942., dakle tokom same nacističke okupacije, Dragoljub Aleksić, koji igra i glavnu ulogu. Lepa i sirota Nada je trebalo da se uda za bogatog ali starog kapitalistu, ali ona voli siromašnog ali mladog i zdravog atletu Aleksića, koji je zbog svoje snage i fizičkih sposobnosti dobio nadimak Čovek od čelika. Usred nasline epizode sa starim bogatašem, pojavljuje se, u pravi čas, Čovek od čelika, držeći se zubima za sajlu koja visi iz aviona i spašava damu u nevolji.\nOvaj originalni film bio je najpre zabranjen od strane nacista, a kasnije i od strane komunista, jer nedvosmisleno ismeva ideal obe ideologije, naime snažno i zdravo telo. Na taj način film doživljava takozvano dvostruko isključenje, jer je svaki režim u njemu prepoznao zapravo ne samo kritiku samog sebe, već i (potpuno pogrešno) navodno favorizovanje neprijateljskog režima.\nGodine 1968. Makavejev snima novu verziju filma, ovoga puta isprepletanu razgovorima koje je režiser vodio sa Aleksićem i samim glumcima. Osim toga, Makavejev dodaje i kadrove iz drugih igranih i dokumentarnih filmova iz vremena nemačke okupacije, što je na neočekivano komičan način stvorilo neobičnu kombinaciju motiva različitih političkih režima, ideologija i folklora. Na taj način Makavejev stavlja u isti ram različite elemente kojima naše stereotipne pretpostavke ne dozvoljavaju da se pojave zajedno ni u filmu, ni u svakodnevnom životu. To je na primer scena sa devojkama koje žanju žito srpom u polju. One su pravilno geometrijski rasporedjene dok rukama izvode sinhronizovane i predvidljive pokrete, što nas podseća na sletove, spartakijade i slavljenje rada (i reda). Medjutim, scenu ne prati očekivana narodna, radna ili horska muzika, tipična za scenografiju i estetiku totalitarnih režima, već je prati – havajska muzika, koja pre asocira na lagodnost, oslobodjenu erotiku, divlju i nepredvidivu prirodu i otsustvo briga i obaveza. I pored toga, ta havajska muzika se savršeno uklapa u lepotu mladih devojaka, njihove osmehe i cvetove u kosi, koji su deo narodne nošnje, dok se sasvim subverzivno postavlja prema geometrijskom rasporedu devojaka i prema oštrini spova u njihovim rukama, bojeći scenu elegancijom i erotikom koje su bile netipične za strogo shvatanje reda obeju ideologija. Čitav taj kolaž medjutim, ne pokušava da od različitih elemenata stvori nešto novo, već pre ukazuje na to da je svaka ideologija, sama po sebi, sastavljena od različitih elemenata, na koje smo navikli da se pojavljuju zajedno, ali i na to da se isti ti elementi – a to sama ideologija ne želi da nam pokaže – mogu na različite načine kombinovati. Taj kolaž je u filmu predstavljen kao sam kolaž, nikako kao nešto drugo, što bi trebalo da stoji umesto njega. Montaža, dakle, kao filmska tehnika, ovde funkcioniše pre kao de-montaža a ne kao konstrukcija koja bi stvarala novu celinu, primoravajući nas da je prihvatimo.\nSada je pitanje šta sve ovo ima zajedničko sa Mek Ginovom teoprijom imaginacije. Imaginacija, kako je opisana u njegovoj knjizi The Mindsight (2004) izgleda analogna iskustvu gledanja filma, iako sam autor u pomenutoj knjizi o tome ništa ne kaže1. Štaviše The Mindsight nije nikakav političko-teorijski spis niti je to kritika ideologije. I pored toga, zahvaljujući svojoj analizi pojedinih mentalnih činova, ona bi mogla da anticipira momente u kojima svako od nas može da podlegne iluzijama koje se nude kao stvarnost a da se pri tome ne radi ni o kakvom mentalnom ili čulnom poremećaju. Iako je povlačenje analogije izmedju filma i imaginacije uobičajeno, u većini slučajeva se radi samo o metaforičkom i neformalnom poredjenju u kome se oba fenomena navodno suprotstavljaju realnosti. Stvari se medjutim menjaju kada osvestimo onu realnost koja je iskonstruisana kroz prihvaćenu ideologiju.\nU tom smislu, Mek Ginovu teoriju imaginacije možemo čitati ne samo kao kritiku modernog shvatanja imaginacije već i kao instrument koji služi mnogo ozbiljnijem filozofskom izjednačavanju strukture i dinamike imaginacije i filma. Ključ za to izjednačavanje leži u Mek Ginovom pojmu „alternativnog prostora", koji stoji izvan svakog mogućeg okvira a koji je sam stvoren našim duhom. Taj prostor je od odlučujućeg značaja za razlikovanje izmedju slike i predstave. Dok je slika, po Mek Ginu predmet percepcije, predstava je predmet iamginacije. On odbacuje modernu filozofsku koncepciju prema kojoj je imaginacija mišljenje u slikama. Ozbiljnu primedbu Mek Ginovoj koncepciji mogao bi da predstavlja predlog da ne samo televizijski ekran ili platno, već i naslikana slika predstavlja izvestan dogadjaj pri čijem posmatranju se ne moramo nužno zadržavati na onome što se dešava unutar rama. Ta koncepcija je, po Mek Ginu, bila pogrešno ubedjena da je razlika izmedju pojava i ideja samo kvantitativna. Dejvid Hjum je tako, na primer, tvrdio da je razlika izmedju pojave i ideje samo u intenzitetu, a niz modernih filozofa, uključujući Dekarta i Loka, bio je ubedjen da u imaginaciji nema ničega što prethodno nije bilo predmet čulnog opažanja.\nMedjutim, te razlike izmedju predmeta opažanja i predmeta imaginacije nisu za Mek Gina od suštinskog značaja. Dok slika, koju Mek Gin shvata u uobičajenom smislu fotografije, ulja na platnu i sl. koristi empirijski prostor (papir, zid, bilbord...), čime postaje stvar u empuirijskom kontekstu, predstava, zahvaljujući alternativnom prostoru, koji funkcioniše kao procep ili rez na ekranskoj projekciji, dobija svoj vlastiti život, nezavisan od empirijskog konteksta u kome se odigrava, kao predmet unutrašnjeg opažanja. Na taj način je predstava mnogo bliža dogadjanju na televizijskom ekranu ili filmskom platnu nego naslikanoj slici ili fotografiji. Dok na primer opažamo različite nadražaje iz spoljnjeg sveta – saobraćajnu buku, povetarac, ljude koji hodaju okolo, mi u isto vreme možemo da sebi stvorimo predstavu da se nalazimo na pustom ostrvu okruženom okeanom. Naš imaginativni prostor na taj način kao da podseća na neki nevidljivi ekran na kome se projektuju dogadjaji izvan konteksta mesta na kome se stvarno nalazimo, slično kao kad ljudi u vozilima koja stoje u saobraćajnom zastoju posmatraju na reklamnom LCD ekranu pokrete surfera i talasa na okeanu.\nO naslikanoj šumi tako pretpostavljamo da se nastavlja i iza granica rama. Ali kada taj nastavak zamišljamo, tu već uključujemo imaginaciju. Onda posmatranje slike i njenog sadržaja unutar rama više nije naša centralna aktivnost, već njom postaje predstava koju sami stvaramo. Dobar primer slike koja uspeđno uključuje našu imaginaciju je Siroče na groblju Ežena Delakroaa. Pogled devojčice ne samo da izražava njenu tugu i gubitak, ali i neutešnu čežnju za nečim što sada već nije vidljivo na slici: za utehom, za povratkom onoga što je izgubljeno. Njen pogled tako i fizički stremi ka nečemu što nije na slici vidljivo, ostavljajući posmatrača da sam ili sama – sa punim ogledom da ono što sama slika naznačava – stvori vlastitu predstavu. To za šta prepostavljamo da je nastavak slike van platna, više nije predmet čulnog opažanja unutar rama slike već je stvoreno nama samima. U tom slučaju je razlika koju Mek Gin pravi izmedju predstave i slike jasna: slika je predmet čulnog opažanja dok je naknadna predstava, koju na osnovu onoga što prikazuje slika stvaramo, predmet imaginacije. Radi se dakle o dva različita mentalna čina.\nProblematičnija je medjutim razlika izmedju naslikane slike i televizijskog ekrana ili LCD bilborda. Pokretne slike kod ovih potonjih su bliži imaginaciji nego statičnoj slici, ali ta analogija još uvek ne znači izjednačavanje. Mogućnost razumevanja pokretnih slika i njihovog stvaranja je u kulturi elektronskih vizuelnih medija, uslovljna ne samo minimalnim tehničkim znanjem ali i našom sposobnošću imaginacije. Na ekranu se nešto dogadja; na njemu je predstavljena realnost koja je drugačija od realnosti mesta na kome se ekran nalazi. Na sličan način se u naštoj imaginaciji mogu „dogadjati stvari" van konteksta realnosti u kojoj se fizički nalazimo. Kada bi naše predstave bile vidljive spoljašnjim okom posmatrača, onda bi imaginacija izgledala kao ekran na kome se odvijaju dogadjaji. To po čemu bi se statična slika razlikovala od imaginacije i pokretnih slika na ekranu, bi bila njihova prostornost. Ako statična slika upućuje na nešto drugo, izvan svog okvira, onda to drugo moramo sebi da predstavimo, dok se na ekranu to drugo pojavljuje unutar kadra (okvira) i možemo ga direktno posmatrati. Jedini uslov posmatranja pokretnih slika je taj da nova slika mora da stupi na mesto prethodne, koja se gubi. Nešto slično se dešava i u imaginaciji. Mek Gin ukazuje na činjenicu da ne možemo istovremeno održavati nekoliko različitih predstava, već jedna mora zameniti drugu da bi mogla da bude predmet unutrašnjeg posmatranja.\nNa koji način je Mek Gin došao na ideju alternativnog prostora? „Teorija predstave kao slike" ("the picture theory of image"), kako Mek Gin naziva moderno shvatanje imaginacije, doduše ispravno pretpostavlja da u imaginaciji nema ničega što prethodno nije bilo u čulima. Ali toj teoriji nije pošlo za rukom da raspozna razliku izmedju empirijskog prostora opažanja, u kome se predmeti nalaze, i prostora imaginacije u kojem su premeti predstavljeni. Ako dopustimo mogućnost postojanja takvog prostora, možemo doći do zaključka da ni na filmu ne postoji (i ne može postojati) ništa što već nije bilo u imaginaciji (samim tim, ni u čulima). Drugim rečima, film ne donosi, u kvantitativnom smislu, ništa novo, što već sami ne bismo bili u stanju da sebi predstavimo. Medjutim, ako želimo da u bilo kom filmu estetski uživamo, onda moramo na ovu činjenicu zaboraviti. To strategijsko zaboravljanje može u odredjenim okolnostima igrati presudnu ulogu u prihvatanju ideoloških konstrukcija kao stvarnih.\nTeorija predstave kao slike je medjutim operisala samo sa objektima, nikako sa prostorom na kome su se objekti mogli pojavljivati. Na taj način je, po Mek Ginu, previdela razliku izmedju prostora opažanja i prostora imaginacije. Naša prostorna intuicija – iako misteriozna i teško objašnjiva – prevazilazi Euklidovu ideju o prethodno datom, trodimenzionalnom prostoru. U tom smislu, imaginacija nužno pretpostavlja prostornost jer je „predstavljeni predmet reprezentovan kao protežan"2. Kao protežna, predstava je reprezentovana kao prostorni entitet, ali ona nije nužno smeštena na neko mesto kao pojava. Kad posmatram stvarnu čašu vode na stolu, ja neizbežno opažam i prostor koji tu čašu okružuje – površinu stola, njegovu boju, olovku koja leži pored čaše – a koji takodje ulazi u sastav mog vidnog polja iako nije u centru moje pažnje. Opažani opredmet je nužno smešten u nekakav prostor koji je i sam sastavni deo mog opažanja. Razlika izmedju prostora opažanja i prostora imaginacije po Mek Ginu medjutim ne počiva toliko na činjenici da predstava može da bude smeštena u bilo kakav prostor, koji je nezavisan od onoga u kome je predmet bio empirijski opažen. Čašu koja je sad na stolu mogu slobodno da zamislim i na polici ili bilo gde drugde. Pre se radi o tome da „nije moguće zamisliti predmet imaginacije kao sadržanu uobičajenom prostoru. Mi u sliku ne prenosimo sistem predstavljanja.3"\n1. U svojoj kasnijoj knjizi The Power of Movies; How Screen and Mind Interact (Vintage Books, 2005 ), Mek Gin eksplicitno povlači analogiju izmedju svesti i filmskog platna, ali za ovu priliku je akcenat stavljen isključivo na kritički potencijal njegove teorije imaginacije, razvijene u The Mindsight.\n2. McGinn, C., Mindsight: Image, Dream, Meaning, Harvard University Press, Harvard 2004, s. 58.\n3. Ibid., str. 59.


Author Topic: O seizmologiji (Read 3984 times)\n« on: December 27, 2012, 15:16:19 »\nHidrometeorološki i Seizmološki zavodi su 1. jula 2012. godine administrativno spojeni u jedinstvenu instituciju, koja sada nosi ime Zavod za hidrometeorologiju i seizmologiju. Iz ovog razloga, na forumu je dodata kategorija Seizmologija u okviru koje će, s vremenom, biti postavljeni stručni tekstovi iz ove oblasti, kao i informacije o seizmičnosti Crne Gore. Takodje, službenici Sektora za seizmologiju će pokušati da odgovore na buduća stručna pitanja učesnika foruma.\nOvim putem želim da pozovem sve one koji su zainteresovani za oblast seizmologije da se pridruže forumu, jer vjerujem da ćemo kroz ovaj vid komunikacije zajednički uspjeti da doprinesemo boljem razumijevanju ove kompleksne nauke.\n« Last Edit: December 27, 2012, 18:14:40 by Ljiljana »\nRe: O seizmologiji\n« Reply #1 on: January 21, 2013, 02:08:39 »\nHvala Ljiljana na otvaranju ovako korisnih tema.Mada sto nije vece interesovanje za seizmologiju je to sto se zemljotresi ne mogu prognozirati i sto se ne desavaju cesto,bar ne na nasem podrucju,dok npr. u Japanu ili Aljasci to je svakodnevna pojava.Oni se desavaju i na ovom podrucju svakodnevno,ali mi osjetimo samo jace.\nDa bi shvatili zemljotres moramo poznavati sta je hipocentar,epicentar,magnituda i intezitet zemljotresa.\nHipocentar je mjesto u zemljinoj kori ili zariste gdje je nastao zemljotres i nalazi se paralelno ispod epicentra.\nEpicentar se nalazi iznad hipocentra,to je mjesto na zemljinoj povrsini.Od epicentra odredjuje se zatvorenim paralelnim kruznim linijama koje se sire i povecavaju(izoseiste),sto su krugovi veci to je magnituda slabija,znaci odredjuje se jacina zemljotresa.\nMagnituda je relativna mjera oslobodjene energije u zemljotresu.Ima vrijednosti od 1-9,nju je prvi izracunao seizmolog Carls Rihter pa se naziva Rihterova magnituda.\nIntezitet zemljotresa izrazava stepen povrsinskih efekata zemljotresa-na gradjevinskim objektima,tlu,ljudima...Izrazava se u cjelobrojnim skalama od I do XII takozvane Merkalijeve skale.\nTo je osnovno,postoje i druge vrste zemljotresa koje nisu znacajne na nasem prostoru.\nJacinu zemljotresa mjeri seizmograf.\nSlika seizmografa i slika jednog od skorijih zemljotresa u Cg(kod Orje Luke)\n« Last Edit: January 21, 2013, 02:12:16 by nikolA »\n« Reply #2 on: February 07, 2013, 17:03:51 »\nOdgovori na najčešće postavljana pitanja iz oblasti seizmologije:\nPredmet proučavanja seizmologije.\nŠta je to magnituda a šta intenzitet zemljotresa?\nKoji su osnovni uzroci zemljotresa?\nKako izgledaju tektonski procesi u žarištu zemljotresa?\nKako se pokreću kontinenti i šta je to tektonika ploča?\nKako izgleda Zemljina unutrašnjost?\nKako se registruju zemljotresi?\nKoji su osnovni tipovi seizmičkih talasa?\nKolika je seizmička opasnost na teritoriji Crne Gore?\nKatastrofalni zemljotres od 15. aprila 1979.\nGdje se u Svijetu najčešće javljaju zemljotresi?\nKakve su mogućnosti prognoziranja zemljotresa?\nNajčešće korišćeni termini u Seizmologiji.\n« Reply #3 on: April 07, 2013, 13:56:40 »\n„KAKO ŽIVJETI SA ZEMLJOTRESIMA“\nSeizmološki zavod (odnosno Sektor za seizmologiju, Zavoda za hidrometeorologiju i seizmologiju) organizuje predavanja na temu „Kako živjeti sa zemljotresima“ počevši od sredine maja ove godine. Predavanja se organizuju na osnovu inicijative velikog broja građana, koji su izrazili naglašen interes za oblast seizmologije i fenomenologije zemljotresa, a namijenjena su širokoj populaciji svih starosnih doba i obrazovnih profila.\nPredavanjima će biti obuhvaćena fundamentalna seizmologija, osnovni mehanizmi i uzroci pripreme i događanja zemljotresa, kao i način njihovog registrovanja, analize i lociranja, zatim teme seizmičnosti i seizmičke opasnosti na teritoriji Crne Gore, kao i uputstva za ponašanje tokom i nakon dogođenog zemljotresa.\nSvrha predavanja je upoznavanje građana sa navedenim temama, u cilju povećanja stepena saznanja o zemljotresima, a radi smanjenja urođenog, iskonskog straha od događanja zemljotresa, koji je vrlo prisutan kod građana u priobalnom području, gdje su još uvijek živa sjećanja na katastrofalne događaje od 15. aprila 1979. godine. Takođe, kako se seizmologija ne izučava kao posebna nauka u školama, predavanja su namijenjena i djeci - osnovcima i srednjoškolcima, u cilju proširenja obrazovanja iz ove oblasti i podsticanja njihovog interesovanja za prirodne nauke.\nPredavanja su koncipirana u formi prezentacija, u okviru kojih će biti data objašnjenja za najčešće postavljana pitanja, koja su upućena od strane građana zaposlenima u Zavodu, tokom brojnih telefonskih poziva. U okviru predavanja, prisutni građani će moći da dobiju odgovore na svoja pitanja iz oblasti seizmologije, a nakon predavanja će moći da posjete instrumentalnu salu Zavoda, gdje će se upoznati sa savremenom procedurom registrovanja i obrade zemljotresa, koja se primjenjuje u Seizmološkom zavodu.\nPredavanja će biti organizovana u prostorijama Zavoda, za grupe od po 20 posjetilaca, saglasno starosnoj dobi i stepenu obrazovanja. Planirana dužina trajanja predavanja je jedan sat, a predavači će biti zaposleni u Seizmološkom zavodu, kao i direktor ove institucije, prof. dr. Branislav Glavatović.\nUkoliko ste zainteresovani da prisustvujete predavanjima, u nekom terminu tokom sljedećih mjeseci, pošaljite mejl sa naznakom Predavanja na vucic@seismo.co.me ili ljiljana.v@t-com.me. U mejlu treba navesti sljedeće podatke: prezime i ime, godinu rođenja, stepen obrazovanja, mejl adresu, broj telefona i po mogućnosti pitanja na koja želite da dobijete odgovor na ovim predavanjima. Nakon kraćeg vremena, potrebnog za organizaciju predavanja, poslaćemo Vam mejl potvrde učešća i termin održavanja predavanja.\nŽivimo na seizmički aktivnom području, tako da je bolje poznavanje ovih procesa svakako izazov, ali i potreba svakog građanina naše države, u cilju bolje pripremljenosti na zemljotres, a time i život sa manje brige od ove prirodne stihije. Namjera Seizmološkog zavoda je da ova predavanja postanu tradicija za dobrobit građana Crne Gore.


Procena rizika od katastrofa - Almaks\nDa li morate imati Procenu rizika od katastrofa i propratne planove?\nDozvolite da Vas upoznamo sa tom temom\nNaglašavamo da Procenu rizika od katastrofa i Plan zaštite i spasavanja mogu izrađivati jedino pravna lica koja imaju Ovlašćenje za izradu procene rizika od katastrofa i plana zaštite i spasavanja, i koja imaju u stalnom radnom odnosu zaposlena lica koja poseduju licencu za izradu procene rizika od katastrofa i plana zaštite i spasavanja. Naš tim stručnjaka je tu da Vam asistira.\nVršenjem procene prepoznaju se, definišu i analiziraju sva pitanja u vezi sa postojećim stanjem, opasnostima, efektima posledica, tretmanom rizika i odgovorima zajednice na pojavu prirodnih i drugih nesreća i to kroz sledeće korake:\nProcena rizika od katastrofa predstavlja osnovni dokument na osnovu koga se izrađuju Planovi zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama.\nKoji zakon se odnosi na ovu oblast?\nZakon o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama “Službeni glasnik RS”, broj 87 od 13. novembra 2018. godine.\nŠta je plan prevencije, a šta plan zaštite i spasavanja i ko mora da ga izradi?\nPlanovi imaju za cilj zaštitu i spasavanje ljudi, materijalnih i kulturnih dobara i obezbeđenja osnovnih uslova za život.\nPlan prevencije se donosi na nacionalnom, pokrajinskom i lokalnom nivou, a za cilj ima da definiše preventivne, edukacione, tehničke, finansijske i druge mere koje će se sprovoditi u mirnodopskim uslovima, što za cilj ima veću spremnost i mogućnost upravljanja vanrednom situacijom, kada do nje dođe.\nPlan zaštite i spasavanja definiše mere i aktivnosti, kao i snage i sredstva za sprečavanje i umanjenje posledica katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama, kao način njihovog organizovanja i delovanja u vanrednim situacijama. Plan zaštite i spasavanja su dužni da izrade i donesu svi subjekti koji imaju obavezu izrade procene rizika od katastrofa.\nKo sve treba da izradi procenu rizika od katastrofa?\nSubjekti od posebnog značaja za zaštitu i spasavanje (izuzev saveza, klubova i udruženja);\nZdravstvene ustanove (izuzev apoteka);\nPredškolske i školske ustanove i fakulteti za sve objekte u kojima borave deca, odnosno objekte u kojima se odvija nastava;\nUstanove socijalne zaštite za objekte u kojima borave korisnici;\nPravna lica koja upravljaju poslovnim, trgovačkim, sportskim, ugostiteljskim i smeštajnim objektima i objektima za razonodu kapaciteta više od 100 lica, a ako su objekti namenjeni za boravak dece do 14 godina, nezavisno od kapaciteta;\nPravna lica koja u svom sastavu imaju organizacione celine čiji su kapaciteti, obim i značaj delatnosti od posebnog značaja za privredu Republike Srbije iz oblasti energetike, telekomunikacija, rudarstva i saobraćaja.\nKolike su kazne za neposedovanje dokumentacije?\n3) izrađuje procenu rizika od katastrofa i plan zaštite i spasavanja a nema ovlašćenje za izradu procene rizika od katastrofa i plana zaštite i spasavanja (član 19. stav 1);\n4) ne dostavi podatke neophodne za izradu procene rizika od katastrofa i planova zaštite i spasavanja (član 30. stav 3).\nKoliko “traje” procena?\nZakonodavac je predvideo da se procena rizika od katastrofa periodično ažurira u skladu sa potrebama i novim okolnostima, u celini se ponovo izrađuje i donosi na svake tri godine.\nNaš tim stručnjaka na raspolaganju vam je za sva dodatna pitanja i informacije. Kontaktirajte nas na mail almaks@almaks.rs ili putem telefona na 011/ 2852 606


Pravila o zaštiti privatnosti - Budget Hotel Hortus - Amsterdam - Holandija\nOva Izjava o zaštiti privatnosti odnosi se na veb sajt www.hotelhortus.com koji je u vlasništvu smeštajnog objekta Budget Hotel Hortus. Ova Izjava o zaštiti privatnosti objašnjava na koji način prikupljamo i koristimo lične podatke koje vi ostavljate na našem veb sajtu: www.hotelhortus.com. Izjava takodje pojašnjava koji Vam izbori stoje na raspolaganju u vezi sa našom upotrebom vaših ličnih podataka i na koji način možete pristupiti tim informacijama i ažurirati ih. Mi možemo povremeno da izmenimo ovu Izjavu o zaštiti privatnosti, te Vam stoga savetujemo da redovno posećujete ovu stranicu i budete upoznati sa izmenama.\nVi imate pravo da pregledate sve lične podatke koje čuvamo o vama. Možete zatražiti pregled ličnih informacija putem elektronske pošte na adresu info@hotelhortus.com. Ljubazno Vas molimo poruku naslovite “Zahtev za pregledom ličnih podataka”.\nMolimo Vas da ažurirate lične podatke. Ukoliko su Vaši lični podaci neispravni, zastareli ili nerelevantni za svrhe u koje su prvobitno prikupljeni, mi ćemo ih ažurirati ili ukloniti na Vaš zahtev. Molimo Vas da povodom toga kontaktirate info@hotelhortus.com. Na Vaš zahtev ćemo odgovoriti u roku od 30 dana. Ipak, možda ćemo imati potrebu da zadržimo neke podatke, na primer, za pravne ili administrativne svrhe, poput vođenja evidencije ili za otkrivanje prevara.\nBudget Hotel Hortus kontroliše procesuiranje ličnih informacija prikupljenih preko veb sajta i putem kolačića. Budget Hotel Hortus na adresi Plantageparklaan 8. Ukoliko imate bilo kakve sugestije, zahteve ili komentare o zaštiti privatnosti, ličnim podacima, kolačićima i načinom na koji obrađujemo Vaše lične podatke, možete poslati poruku na adresu info@hotelhortus.com.


Reakcije iz Sarajeva zbog Dana RS: Traže odgovorne i pominju državni udar - Prnjavorski informativni portal\nReakcije iz Sarajeva zbog Dana RS: Traže odgovorne i pominju državni udar\nBakir Izetbegović traži istragu o učešću pripadnika Trećeg pješadijskog Republika Srpska puka na obilježavanju Dana Republike Srpske.\nBošnjački član Predsjedništva traži odgovornost svih koji su kako tvrdi, prekršili zakone. Za današnje postrojavanje nije bilo saglasnosti ni od Ministarstva odbrane. Podjsjećaju da je od juče u podne na snazi naredba kojom se obustavlja angažovanje Oružanih snaga u vezi sa proslavom Devetog januara.\n“Pod kojim okolnostima i kako je došlo do učešća i postrojavanja pripadnika OS BiH danas, Ministarstvo odbrane BiH će ustanoviti kroz lanac komandovanja i ostale funkcionalne nadležnosti i o istom izvjestiti Predsjedništvo BiH”, kaže se u saopštenju.\nPostrojavanje Trećeg puka za opoziciju u Federaciji BiH predstavlja državni udar. SDP BiH, Demokratska fronta i Građanski savez traže od Bakira Izetbegovića da predsjedavajućem Savjeta ministara Denisu Zvizdiću naredi hitnu sjednicu Savjeta za nacionalnu bezbjednost. Iako su njegovi ljudi na čelu Ministarstva odbrane, hrvatski član Predsjedništva BiH ne vidi ništa sporno u postrojavanju na Trgu Krajine. Dragan Čović smatra da Mladen Ivanić po zakonu ima pravo da angažuje dio oružanih snaga.\n“Mi bez potrebe stalno dižemo tenzije, bez obzira kakav ko pristup ima prema bilo kom datumu, pa tako i 9. januaru. Bojim se da nas takav pristup daleko neće odvući”, rekao je Dragan Čović hrvatski član Predsjedništva BiH.\nO Danu Republike Izetbegović je razgovarao i sa američkom ambasadorkom Morin Kormak. Saopštenja nije bilo, ali je američka ambasada ranije dnevnom listu Avaz saopštila da ne komenatrišu učešće pojedinaca ili organizacija današnjoj ceremoniji. Poslanik SDP-a BiH u Parlamentu Bosne i Hercegovine Denis Bećirević uputio je u parlamentarnu proiceduru prijedlog da se 9. januar proglasi danom sjećanja na žrtve genocida koje su počinili organi Republike Srpske. Predsjedniku Dodiku je poručio da nema ništa od mirnog razlaza u BiH.\n“Želim mu takođe poručiti da se BiH u svojoj dugoj istoriji nije bojala ni kraljeva ni careva ni sultana, ni poglavnika ni vojvoda, a najmanje se boji Milorada Dodika. Ako BiH nije mogla uiništiti ni četvrta vojna sila 1992. onda neka bude uvjeren da on to sigurno ne može učiniti”, rekao je Denis Bećirević, poslanik SDP-a BiH u Predstavničkom domu PSBiH.\nProtiv Dana Republike ustali su i predstavnici 26 bošnjačkih udruženja žrtava rata, među kojima su i Majke Srebrenice. Stvaranje Srpske Republike Bosne i Hervegovine izjednačili sa stvaranjem NDH u Drugom svjetskom ratu.\n“Taj datum po našim saznanjima i onom što smo preživjeli ne smije se slaviti i ne može se slaviti”, kaže Munira Subašić, predsjednik udruženja “Majke Srebrenice”.\nA svoj skup u Sarajevu organizovao je i Sejfudin Tokić, nekadašnji poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske i predsjednik Bošnjačkog pokreta za ravnopravnost naroda. On takođe traži da se 9. januar proglasi Danom patrotizma – sjećanja na genocid od 1992-95. godine.\nČubrilović: Inckova izjava ne zaslužuje komentar\nPokrenuta istraga: Ko je dozvolio postrojavanje bh. vojnika 9. januara u Banjoj Luci\n“ZA TEBE, MATI PONOSNA”: Pjesma o Republici Srpskoj od koje ćete se naježiti (VIDEO)


Uživanje na prvom mestu - Žene i vino\nUživanje na prvom mestu\nKažu da japanci imaju simbol koji u isto vreme znači i problem i rešenje, što bi značilo da za svaki problem postoji rešenje, ali i da se teška vremena mogu dobro iskoristiti, makar samo za stvaranje dobre ideje.\nSad već davnog proleća 1999. godine, u nemogućnosti da rade ono što najbolje znaju, četiri dugogodišnja prijatelja provodila su vreme u dokolici. Na jednom od tih druženja, nekome je palo na pamet da bi njih četvorica, svi do jednog ljubitelji dobrog vina, kad sve ovo prođe, mogli otvoriti vinariju. I sad, ova priča ne bi bila toliko zanimljiva da jedan od te četvorice „dokoličara“ nije bio i Zvonko Bogdan, jedna od najvećih legendi Panonske ravnice.\nVeć sledeće godine, čim su se stvorili uslovi za normalno poslovanje, krenulo se s reči na dela. Kako uz ime Zvonka Bogdana može da ide samo najbolje, potraga za najboljom tehnologijom i enologom koji zna da je koristi, okončana je u Nemačkoj, u porodičnoj Vinariji Seeger. Vinarija Seeger posluje od 1865. godine, a njen današnji vlasnik Thomas Seeger, jedan je od pionira među tehnolozima koji koriste tzv. zatvoreni sistem proizvodnje i jedan od najcenjenijih enologa u Evropi. U dogovoru sa njim doneta je odluka da se obrađuje oko 50 h vinograda, jer je to površina na kojoj može kvalitetno da se isprati ceo proces: od sadnje vinograda, preko kvaliteta grožđa, pa sve do prerade. U potrazi za pravim zemljištem preko 180 uzoraka zemlje je poslato na analizu. Osim kvaliteta zemlje vodilo se računa i o klimatskim uslovima. Vinogradi su morali da budu u blizini jezera jer ona stvaraju posebnu mikroklimu koja pogoduje uzgoju vinove loze. Tačnije, blizina jezera utiče na smanjenje temperaturnih oscilacija kako između dana i noći, tako i između leta i zime. Zbog svega toga, vinogradi su zasađeni na zemljištu koje se sastoji iz dva sloja. Gornji sloj je od humusa, a ispod njega se nalazi 68 metara gline koja je idealna podloga za rano sazrevajuće sorte vinove loze.\nNaša poseta vinariji bila je najavljena i unapred dogovorena. Već na prilasku Paliću, s leve strane autoputa, iz pravca Novog Sada, ugledali smo prepoznatljivu kulu, okruženu vinogradima. Sačekao nas je večito užurbani i uvek s telefonom u rukama gospodin Zlatko Živanić, menadžer vinarije. Njegov životni tempo, odmah nam je bilo jasno, uzrokovan je tempom kojim živi ovaj objekat. U delu namenjenom za goste, budućem restoranu i hotelu, majstori uveliko završavaju radove. U vinariji, veliko spremanje nakon upravo završene berbe. Grožđe je već u tankovima i proizvodnja ovogodišnjeg vina je praktično otpočela.\n„Dugo smo birali mesto i sorte vinove loze koje ćemo zasaditi. Nakon brojnih ispitivanja i analiza odluka je doneta. Vinarija je okružena sa 17 hektara vinograda, a dodatnih 9 hektara se nalazi na samoj obali jezera Ludaš. U proleće 2012. godine zasađenoje novih 15 hektara, a u jesen još toliko. I to bi bilo to.“, kaže Zlatko dok nas vodi kroz dobro održavan i veoma uredan vinograd. „Nakon obilaska brojnih vinarija u Francuskoj, Kaliforniji, Americi, Austriji i Nemačkoj i razgovora sa njihovim vlasnicima i enolozima, odlučili smo se za najsavremeniju tehnologiju. Naša vinarija je jedna od 30 takvih u celoj Evropi, a ceo sistem je digitalizovan i internetom povezan kako sa proizvođačem u Sloveniji, tako i sa našim enologom u Nemačkoj. Zahvaljujući ovome oni u svakom trenutku mogu sagledati stanje u vinariji i u slučaju potrebe reagovati.“\nNa početku svakog reda, uredno stoji i natpis sa sortom koja je zasađena. Primećujemo da su u vinogradima Vinarije Zvonko Bogdan zastupljene dve sorte belog grožđa: Sauvignon Blanc i Pinot Blanc i tri sorte crnog: Merlot, Cabernet Franc i Frankovka koju ovde iz poštovanja prema glavnom enologu obeležavaju njenim nemačkim nazivom Lemberger. Opredeljenje za ove sorte uzrokovano je kako savetima vodećih stručnjaka, a na osnovu podataka o klimi i zemljištu na kome se sadi, ali i činjenicom da su upravo ove sorte ovde uzgajale i u vreme Habsburške monarhije.\nNa naše oduševljenje činjenicom da je na početku svakog reda vinove loze zasađena po jedna ruža, Zlatko je odreagovao osmehom uz objašnjenje da se ovde ništa ne radi slučajno: „Ruže i vinovu lozu napadaju iste bolesti. Razlika je samo u tome što su ruže mnogo osetljivije pa se pojava eventualnih bolesti na njima brže vidi. Ovo nam omogućava brzu reakciju u slučaju potrebe, a često se na ovaj način i može sprečiti pojava bolesti na vinovoj lozi. Naravno, važno je da na početku reda u kojem su zasađene neke od belih sorti, budu bele ili neka svetlija nijansa ruža, dok se ispred crnih sorti sade crvene ruže.“ Inače, u svrhu zaštite koriste se isključivo biološka sredstva, ali se čak i ona oprezno koriste. Kažu da ukoliko se berba vrši neposredno posle zaštite, to grožđe za rezultat može dati vino od koga kasnije zna i glava da zaboli. Zbog toga se ovde strogo vodilo računa o tome da se poslednji tretman vrši najmanje 20 dana pre berbe. Po isteku tog vremena je u redovni obilazak vinarije dolazi glavni tehnolog, meri količinu šećera u grožđu i odlučuje o tome kada počinje berba. U periodu berbe, radi se svakog jutra od izlaska sunca, pa do najkasnije 8.30h jer je, prema njegovim rečima, izuzetno važna i temperatura zrna u trenutku započinjanja procesa proizvodnje. S druge strane, finalna faza za određena vina, vrši se barikiranjem. Podrum za barik opremljen je najsavremenijim buradima francuskog i američkog hrasta. Takođe, ovde postoji i poseban uređaj kojim se reguliše vlažnost vazduha u prostoriji i čim ona pređe ispod 70% automatski se vrši ovlaživanje. Objasnili su nam da je ovo od izuzetnog značaja, jer ukoliko se vlažnost spusti ispod određenog procenta, bure će početi da upija vino što nikako ne sme da se desi. I kad smo već kod barika, samo da ne zaboravimo, enolozi ove vinarije precizno su definisali tosting i vrstu hrasta koji najviše odgovara odabranim sortama. Mešavina ove dve vrste hrasta, a u to smo se i lično uverili, idealna je za vina koja se ovde proizvode.\nNa kraju, u sve gore navedeno možete se uveriti i sami. Vinarija Zvonko Bogdan uvek širom otvara vrata svojim gostima, a turističke posete i obilazak vinarije su organizovane svaki dan. Jer, što bi Zvonko rekao: „Sada sam u životnoj dobi kada je uživanje na prvom mestu. Nemam vremena za bilo kakve ozbiljnije napore osim uživanja.“\nTags: Vinarija Zvonko Bogdan, Zvonko Bogdan\nBalkan Wine Expo po drugi put među Srbima\nTamara Popov – Vinarija Kiš\nKiš Winery: Portugieser du Monde and much, much more\nSve nijanse ružičastog


"SKANDALOZNA ODLUKA GLAVNOG GRADA"\n25.07.2017. 06:25h Ažurirano: 25.07.2017. 06:25h\nDok desetine hiljada građana bespomoćno čekaju posao na birou rada, sa slabim ili nikakvim primanjima, a dok se osiromašenim građanima Podgorice godišnje isplaćuje preko dva miliona eura za socijalu, Glavni grad donosi skandaloznu odluku da stanove, čiju izgradnju su finansirali ti isti građani, podijeli političkim funkcionerima vladajućih partija koji sa pozamašnim zaradama parazitiraju i u brojnim savjetima, upravnim odborima i komisijama, istakao je predstavnik podgoričkog odbora Građanskog pokreta URA Bojan Jevrić.\n"Ukoliko zamjenik gradonačelnika Časlav Vešović, od zarade koja na godišnjem nivou iznosi čitavih 17.580 eura i od dodatnih 7.200 eura koliko dobija od izdavanja sopstvenih nekretnina, nije u stanju da riješi svoje stambeno pitanje, već mu Glavni grad poklanja stan od 72 kvadratna metra, onda je nedostojan odgovorne funkcije koju obavlja. Isto važi i za zamjenika gradonačelnika Borisa Mugošu, koji pored čestih odbora i savjeta zarađuje identičnu zaradu kao Vešović, kao i za sekretarku Nelu Savković-Vukčevič (11.522 eura godišnje), direktora Mladena Ilića (14.892 eura godišnje), savjetnika Marka Ćulafića (12.168 eura godišnje), direktoricu Tatjanu Popović (11.696 eura godišnje), zamjenika direktora Jovana Rabrenovića (12.868 eura godišnje) i druge“, ukazao je Jevrić.\nOn ističe da je riječ o nastavku "neodgovorne i sebične politike funkcionera DPS-a, koji su sve lokalne i državne resurse podijelili među sobom, poput hijena, a građane ostavili da jedva sastavljaju kraj sa krajem".\n"Prosto je nevjerovatno da se gradski stanovi dijele ljudima koji su na svoje pozicije postavljeni po partijskom ključu, a koji funkcije obavljaju u sklopu političkog mandata. Osim toga, sama činjenica je da su navedene osobe slabo poznate široj javnosti, zbog toga što svojim djelovanjem nisu učinili ništa (dobro) zbog čega bi ih građani pamtili. Sa izuzetkom gospodina Vešovića, čija je epohalna "odbrana tekovina DPS-a" na Koniku, a nikako odbrana države, dostojna ozbiljne psihološke analize. Danas je svima jasno da je gospodin Vešović branio svoj poklon-stan i druge benefite, koje nikako nije zaslužio. I dok takvi dobijaju stanove, pjesnik kojeg zna gotovo svaki građanin ovog grada i uz čije pjesme su rasle i rastu mnoge generacije živi četiri godine bez struje i sa 65 eura mjesečne socijalne pomoći. I to je sasvim dovoljna slika o vlasti čije tekovine brani Vešović", zaključio je Jevrić.\nBojan JevrićTatjana PopovićURA PodgoricaGrađanski pokret URAMladen IlićMarko ĆulafićJovan RabrenovićNela Savković-VukčevićČaslav VešovićGlavni gradBoban Mugoša


U NEDELJU 25.08. SVEČANO OTVARANJE LIKOVNE KOLONIJE BEZ GRANICA 2019\n22 Aug 2019, 15:20 Požarevac SAT TV Tatijana Spasojević\nMEĐUNARODNA LIKOVNA KOLONIJA POD NAZIOVM BEZ GRANICA BIĆE OTVORENA U PERIODU OD 25. DO 29. AVGUSTA U DOMU UČENIKA POLJOPRIVREDNE ŠKOLE SONJA MARINKOVIĆ NA TULBI U POŽAREVCU\nLikovna kolonija pod nazivom BEZ GRANICA 2019 koju organizuje društvo srpsko - grčkog prijateljstva “rista kolonjas a pod pokroviteljstvom grada požarevca biće svečano otvorena u nedelju 25. Avgusta u 13 časova u domu učenika poljoprivredne škole Sonja Marinković iz Požarevca na Tulbi.\nKolonija je pokrenuta sa ciljem razvijanja i produbljivanja vekovnih veza i saradnje utemeljene na ljubavi i bliskosti između dva naroda, širenje granica prijateljstva, kulturnu razmenu između bratskih gradova Janjine, Iraklia kod Seresa i Požarevca .\nPovezivanje umetnika iz različitih sredina podrazumeva razmenu ideja i iskustava. Osim kulturne razmene likovna kolonija pruža mogućnost sticanja novih prijatelja, a samim tim sticanje novih znanja o kulturi, umetnosti i tradiciji drugih naroda. Članovi udruženja Tina Leposavić i Bojan Gačević između ostalog ističu i istorijski značaj Srpsko -Grčkog prijateljstva. T\nStvaranje novih umetničkih dela doprinosi razvoju kulture i umetnosti, doprinosi obogaćivanju kulturne baštine i kulturne ponude grada Požarevca a na kraju i stvaranje fonda umetničkih dela koji ostaje kao trajno blago naroda.\n"Planira se da na koloniju pozovu, osim iskusnih slikara i slikara starije generacije, talentovani učenici osnovnih i srednjih škola kao i studenti akademija likovnih i primenjenih umetnosti. Na taj način želimo da edukujemo mlađe generacije, da ih afirmišemo, kao i da im ukažemo koliko je za mlade generacije značajna razmena iskustava iz oblasti kulture, umetnosti i tradicije različitih naroda." -naglasila je Leposavić.\nRealizaciju kolonije pomogli su osim mnogobrojnih sponzora i predsednica udruženja ULIS Slađana Milovanović i GALA ART atelje (čkola crtanja i slikanja iz Požarevca koja u ovoj koloniji učestvuje sa svojim najmlađim polaznicima, tj decom.\nPrva likovna kolonija Tulba 2020 održana na daljinu\n31 Aug 2020, 13:24\nLikovna kolonija „Tulba 2020“ je prva srpska Likovna kolonija koja je održana na daljinu. Radove možete pogledati…\nMEĐUNARODNA LIKOVNA KOLONIJA OPŠTINA VELIKO GRADIŠTE LICE EVROPE\n1 Oct 2019, 15:14\nU organizaciji Udruženja ,,Fokus Euopa za jugoistočnu Evropu’’ u prisustvu ambasadora Tunisa u Beogradu, …\nNA TULBI JE OTVORENA LIKOVNA KOLONIJA: BEZ GRANICA 2019\n26 Aug 2019, 13:31\nU NEDELJU 25. AVGUSTA U ORGANIZACIJI DRUŠTVA SRPSKO - GRČKOG PRIJATELJSTVA “RISTA KOLONJAS”…


Kinezi i Nemci otvoreni za migrante,kod Rusa nisu dobrodošli | Magazin Restart\nU prvom, velikom globalnom istraživanju o stavu prema prihvatanju izbeglica , Amnesti internešenel je sproveo anketu na uzorku od 27.000 ljudi iz više od 27 država.\nAnketa je pokazala da je 80 odsto od ukupnog broja ispitanika raspoloženo da prihvati migrante u svojoj državi, komšiluku ili kući, prenosi Rojters.\nGotovo tri četvrtine ispitanih smatra da ljudima koji beže od rata treba dati azil u drugim zemljama. Jedan od deset ispitanika je reklo da bi pustiti izbeglice u svoj dom dok bi skoro polovina ispitanih Kineza ponudila gostoprimstvo migrantima u svojoj kući.\n„Ljudska solidarnost je očigledna, širom sveta postoji saosećanje sa onima koji su u nevolji, ratu i koji su prognani“ izjavio je generalni sekretar sekretar Amnesti Intenešnela Salil Šeti.\nŠeti je istakao da su rezultati ovog istraživanja dokaz da je problem migrantske krize u stavu vlada a ne građana.\n„Građani su spremni da pruže ruku a njihove vlade treba da prate stav većine a ne samo stav najbučnijih“ rekao je Šeti.\nSekretar Amnesti internešnala je izdvojio nemačku kancelarku kao uzor: „Nema puno ljudi kao što je Angela Merkel, koja je ustala protiv opozicije i rekla da je prihvatanje migranata međunarodna obaveza poštovanja ljudskih prava“.\nKao država u koju migranti nisu dobrodošli, ističe se Rušija u kojoj 61 posto anketiranih nikako ne odobrava ulazak izbeglih. Poljaci, Mađari i građani drugih bivših komunističkih zemalja istočne Evrope, smatraju da migrati, posebno muslimani sa Bliskog istoka, narušavaju njihovo „homogeno društvo“, pokazalo je istraživanje.\nRojters prenosi da, iako čak 86 odsto Kineza želi da njihova vlada pomogne izbeglicama, kineska vlada ostaje zatvorena po pitanju prihvatanja migranata.\nPrema podacima UNCR-a, Rusija, Kina i države Zaliva nisu prihvatile ni jednu grupu sirijskih izbeglica od kada je počeo rat.\nUNHCR je rekao da je broj ljudi koji su nasilno raseljeno širom sveta „daleko nadmašio“ rekord od 60 miliona u 2015. godini.


Nova opcija na Viberu: Video-zapisi i slike će nakon gledanja biti obrisani (VIDEO)\nNakon snimanja fotografija ili video-zapisa (unutar Viberove aplikacije) u gornjem desnom ili donjem lijevom uglu pojaviće se ikona precrtanog sata putem koje korisnici mogu odabrati vrijeme nakon kojeg će se slika ili video izbrisati s telefona primatelja nakon što ih oni otvore. Period brisanja poruke moguće je staviti na jednu, tri ili sedam sekundi\nKorisnici Vibera dobili su mogućnost da razmjenjuju fotografije i video-zapise koji će nakon gledanja biti obrisani.\nSnapchat je prije nekoliko godina popularizovao samouništavajuće poruke, pa je ova opcija postala naročito popularna među tinejdžerima koji su mogli da šalju “slobodnije” fotografije bez straha da će ih vidjeti druge osobe osim vlasnika telefona. Nekoliko sekundi nakon primanja poruke, odnosno fotografije, one bi nestale s telefona tako da ih više niko ne bi mogao vidjeti. Vremenom je Snapchat postao puno više od platforme za slanje samouništavajućih poruka, dok su ovu opciju predstavile i druge kompanije i servisi.\nIako Viber kasni s predstavljanjem ove opcije, sigurno je da će brzo postati popularna među milionima korisnika ovog servisa za komunikaciju, piše portal telegraf.rs.


Bivša supruga Siniše Malog o rušenju u Savamali | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 13.02.2017 09:25 > 13.02 09:29\nBivša supruga Siniše Malog o rušenju u Savamali\nBivša supruga gradonačelnika Beograda Marija Mali izjavila je da joj je Siniša Mali ispričao da je organizovao rušenje "nekih kolibica" u Hercegovačkoj ulici u beogradskoj Savamali.\nOna je za Mrežu za istraživanje kriminala i korupcije "KRIK" rekla da joj je Mali rekao da je morao da otkloni smetnje u izgradnji projekta "Beograd na vodi".\n"Ja sam u to vreme bila u Crnoj Gori sa decom koja su bila na raspustu. Izbori su bili 24. aprila, on je odmah sutradan došao avionom. Ispričao je to kao najobičniji dogadjaj. ’Imao sam problem, neki nisu hteli da se isele. Organizovao sam akciju raščišćavanja. Došli ljudi u sred noći, malo tamo nešto polupali. Ništa strašno nisam uradio.’ To su bile, po njegovim rečima, neke barakice tamo, kolibice", ispričala je Marija Mali za portal KRIK-a.\nU tom trenutku, kako je navela, nije se očekivalo da će slučaj "kao bomba" odjeknuti u medijima.\n"Uopšte se nije pretpostavilo da iko može da primeti da se rušilo. Valjda dok je trajala izborna euforija, dok se narod radovao pobedi premijera, taj dogadjaj je trebalo da padne u senku. Siniša je imao zadatak da očisti taj prostor, jer je ispregovarao sa Arapima da tu izgradi ʼBeograd na vodiʼ", rekla je Marija Mali.\nU noći izmedju 24. i 25. aprila 2016. grupa ljudi maskiranih "fantomkama" je bagerima porušila objekte u Hercegovačkoj ulici u Beogradu, a gradjani su pozivali policiju i prijavljivali da ih nepoznate osobe maltretiraju i da im oduzimaju mobilne telefone. Policija nije izašla ni na jedan poziv.\nPorušeni objekti nalaze se na delu parcele planirane za projekat "Beograd na vodi".\nU intervjuu za KRIK ona govori o ponašanju bivšeg supruga posle razvoda, ali i kako je bila primorana da učestvuje u sumnjivim poslovima u koje ju je tokom braka uključivao.\nXS0 0 13/02/2017 23:35\nLudi Milojko0 1 13/02/2017 16:13\nŠta je ovde čudno? Pa oni su svi članovi političke sekte koja sisa krv narodu i to im je jedini cilj! Da li neko misli da se ovo i bilo šta drugo u Srbiji radi i dešava bez znanja i odobrenja Gospodara Vučića? Najcrnje je da će ponovo pobediti na izborima, jer u Srbiji svi tiražniji mediji su kontrolisani, policija, tužilaštvo, pravosuđe, sirotinja sedi po zatvorima, a ova banda pljačka, mi smo MARVA, a ne narod!!


FilmBox paket (5,85 KM sa PDV-om)\nFilmBox Art House emituje Art House filmove iz cijelog svijeta uključujući evropske, azijske, nijeme, dokumentarne i američke naslove iz nezavisne produkcije. 312\nJedinstveni sportski kanal posvećen borilačkim sportovima iz cijelog sveta. Od džuda preko džiu-džica, karatea do kick boxa, Fightbox nudi najveću selekciju borilačkih vještina iz preko 40 različitih disciplina. 122\nU svakom trenutku nudi adrenalinom nabijenu mješavinu ekstremnih sportova počev od automobilskih trka do jedrenja, snowboarda, skateboarda i ostalih popularnih sportova. 123\nIzuzetno kvalitetan kanal koji svojim gledaocima pruža zadovoljstvo upoznavanja sa svjetskom kulturnom baštinom, divljinom, istorijom i naukom. Nagrađivani dokumentarci i popularni tv sadržaji sa high-definition snimcima. Lokalizovan na 4 jezika i to : srpski, hrvatski, makedonski i albanski. 414\nKvalitetan style kanal koji pokriva najnovije vesti iz sveta mode iz cijelog svijeta, trenutne trendove, najpoznatije dizajnere svetskog kalibra, i još mnogo toga što bi jedna osoba od stila trebalo da zna. 511\nU dobro provjerenom MTV stilu uživajte u najnovijem zvuku, muzičkim spotovima i intervjuima selebritija svjetskog kalibra. 602\nSoft erotski kanal sa sadržajem za odrasle.\nHardcore erotski kanal sa sadržajem za odrasle visokokvalitetne produkcije. (18+) 905\nHD paket* (4,68 KM sa PDV-om)\nArenasport Srb 1 HD\nDirektni prenosi vrhunskih sportskih događaja - Lige šampiona, Lige Evrope, italijanske, grčke i brazilske fudbalske lige, oba južnoamerička fudbalska kupa, Svjetske lige u odbojci, njemačke rukometne lige, boksa... 100\nAS2 prenosi fudbalske utakmice Lige Šampiona i Lige Evrope. Emituju se i direktni prenosi košarkaških utakmica (ACB, NCAA), rukometna takmičenja kao što je LŠ-a i Bundesliga, najekskluzivniji boks mečevi... 102\nNa AS3 se emituju mečevi najprestižnijih svjetskih liga poput italijanske Serie A, francuske Lige 1, utakmice Lige Šampiona i Lige Evrope. Grčka, brazilska fudbalska liga, sport uz Arsenal, Tottenham i Liverpool TV-e. 103\nAS4 prikazuje mečeve fudbalske Lige Šampiona i Lige Evrope, italijanske, i francuske lige. Od fudbala i košarke, preko odbojke, rukometa, vaterpola, pokera... 104\nArena Sport HR nudi atraktivne prenose fudbalske Lige Šampiona i Lige Evrope. Program uključuje i prenose iz Hrvatske nogometne lige. 105\nPrvi globalni kanal sa zabavnim sadržajem posvećen slavnim ličnostima iz svijeta sporta. Sa svojim jedinstvenim sadržajem, nudi uvid u svakodnevicu šampiona, njihove strasti, posvećenost sportu, ali vam otkriva i tajne njihovog života. Imaćete priliku da upoznate svoje omiljene sportiste bolje nego ikada. 138\nViasat History vas poziva na put u prošlost a to je bliže najdaljim događajima koji su oblikovali našu sadašnjost. Viasat Nature je premijum kanal koji vam pruža širok spektar zabavnih i nagrađivanih dokumentarnih emisija o životinjama, prirodi, fauni i njenim čuvarima. 413\nProgramski sadržaj kanala je potpuno isti kao i sadržaj kanala RTS1 ali u HD rezoluciji 014\nEurosport je vodeći evropski sportski kanal koji emituje preko 3.000 sati godišnje živog programa, sa širokom lepezom sportova koje prati. Sinhronizovan je na srpski jezik. 136\nEurosport 2 je kombinacija sporta i zabave, namienjen mlađoj i dinamičnijoj publici koja voli timske i alternativne sportove. Kanal takođe omogućava gledanje najnovijih sportskih vijesti. Sinhronizovan je na srpski jezik. 137\nKanal o misterijama i neizvjesnosti udovoljice zahtjevima radoznalih gledaoca!\nOd misterija i sumnjivih priča u svakodnevnom životu do sočnih skandala, ID Xtra je pokrenut sa namjerom da gledaoce drži na ivici sjedišta. 406\nEvropski TV kanal koji obuhvata nekoliko dokumentarnih filmova u HD kanala Discovery Channel, Animal Planet, Discovery Science, TLC, i Xtra ID... 408\nAl Jazeera Balkans donosi regionalne i globalne vijesti, a o regiji izvještava gledaoce koji prate programe Al Jazeera Media Networka u svijetu.\nMezzo je jedinstven. Nijedan drugi francuski kanal nije prisutan u 39 zemalja, niti se može pohvaliti sa 16 miliona pretplatnika širom svijeta – sve to zahvaljujući univerzalnom jeziku: muzici! Mnogo toga proizlazi iz jedinstvenog formata i snažne mješavine opera, koncerata, baleta, muzičkih komedija... 646\nOkosnice najgledanijeg programa su Vijesti u 7, Dio tima, Ispuni mi želju, kulinarski show Super recept, showbiz magazin Glam blam, talk show programi Recept za dobar život.. 074\n*samo za korisnike koji imaju tehničke uslove. Korisnicima ovog paketa dostupni su i gorespomenuti Arena sport kanali u SD formatu.\nRTS paket (1,60 KM sa PDV-om)\nPored životnih priča, svjedočenja i sudbina iz riznice, tu su zapisi Branka Stankovića u „Kvadraturi kruga“, avanture Jovana Memedovića u serijalu “Sasvim prirodno“, i odgovori na pitanja da li „TV lica žive kao sav normalan svet“. 091\nDomaće serije, tv drame, filmovi iz produkcije Radio-televizije Srbije biće okosnica RTS Drama programa. Gledaocima će biti dostupan i bogat serijal TV teatar, koji predstavlja arhivu najboljih pozorišnih predstava srpskog. 092\nIz oblasti etnologije, na svom RTS Kolo programu donosi najraznovrsnije muzičke sadržaje iz oblasti narodne, etno i starogradske muzike. Gledaoci imaju priliku da svakodnevno, kroz svojevrsni muzički vremeplov, uživaju u najkvalitetnijim kompozicijama i izvođenjima domaćih vokalnih i instrumentalnih solista i ansambala. 093\nEmisije iz različitih oblasti - nauke, umetnosti, sporta, snimane u produkciji Radio-televizije Beograd do devedesetih godina prošlog vijeka, serijali „Neobavezno“, Dvadeset miliona, “Svet i mi“ „TV feljton“ kao i stari dnevnici, igrane serije i intevjui sa svetski poznatim ličnostima koje su tih godina posjećivale Beograd, biće glavni deo ponude.. 094\nNa programu RTS Muzika biće zastupljen urbani zvuk. Rookenrol, pop, hip-hop, rep, rege i ostali žanrovi koji spadaju u domen popularne muzike, pa su i osnova koncepta ovog programa. Osim reprezentativnih arhivskih emisija, gledaoci će imati priliku da uživaju i u najnovijoj muzičkoj produkciji. 095\nMTS paket (4,68 KM sa PDV-om)\nVolite muziku i teme koje su povezane sa regionalnom i svjetskom scenom? Uživajte uz vaše omiljene muzičke ritmove uz novi paket koji sadrži 4 sjajna muzička TV kanala. 626\nVolite muziku i teme koje su povezane sa regionalnom i svjetskom scenom? Uživajte uz vaše omiljene muzičke ritmove uz novi paket koji sadrži 4 sjajna muzička TV kanala. 607\nCaffe & Club Channel\nVolite muziku i teme koje su povezane sa regionalnom i svjetskom scenom? Uživajte uz vaše omiljene muzičke ritmove uz novi paket koji sadrži 4 sjajna muzička TV kanala. 608\nVolite muziku i teme koje su povezane sa regionalnom i svjetskom scenom? Uživajte uz vaše omiljene muzičke ritmove uz novi paket koji sadrži 4 sjajna muzička TV kanala. 610\nPlus paket (4,68 KM sa PDV-om)\nObrazovni TV kanal za osobe koje uče engleski jezik. Sadržaj kanala se sastoji od dokumentarnih, igranih i crtanih filmova, te muzičkih video spotova, prilagođenih učenju engleskog jezika, a razvijen je od strane iskusnih metodičara. 415\nFox Crime je specijalizovani televizijski kanal koji emituje kriminalističke serije. Dio je Fox Crime International Channel. Na Open IPTV-ju se emituje regionalna verzija za Bosnu i Hercegovinu 306\nNajnovije serije, filmovi, novosti, smiješne stvari....sve to na kanalu AXN Spin. 303\nPočeo je s emitiovanjem 2006. godine u Hong Kongu i Singapuru, nakon čega se proširio i na druge kontinente. Sve emisije su u potpunosti posvećene divljini, životinjskom svijetu i grabežljivcima koji njime vladaju. 402\nTrace Sport Stars SD\nTrace Sport Stars je prvi globalni kanal sa zabavnim sadržajem posvećen slavnim ličnostima iz svijeta sporta. Sa svojim jedinstvenim sadržajem, kanal TRACE Sport Stars vam nudi uvid u svakodnevicu šampiona, njihove strasti, posvećenost sportu, ali vam otkriva i tajne njihovog života 124\nDorcel je vodeći evropski kanal za odrasle. Emituje najbolje erotske filmove francuske i internacionalne produkcije. 901\nHustler je kanal bez kompromisa. Tu možete upoznati najljepše djevojke iz svijeta filmske erotske industrije. 903\nPrivate TV emituje najuzbudljiviji program za odrasle, interesantnu produkciju filmova, serija i specijala sa najvećim evropskim zvijezdama ove produkcije. 902\nMTV Hits prikazuje muzičke spotove najvećih svjetskih hitova tokom cijelog dana. 601\nVH1 classic prikazuje na hiljade numera iz 70-ih, 80-ih i 90-ih. Pravo mjesto za sve nostalgičare i ljubitelje pop muzike. 604\nPink Plus Paket (4,68 KM sa PDV-om)\nSatelitski kanal koji obuhvata emisije muzičkog sadržaja, sportski program, kratke forme, informativni program, TV novele i drugi kombinovani žanrovski sadržaj sa kanala Pink BiH i Pink M. 654\nModni trendovi i dešavanja na domaćoj modnoj sceni okosnica su programske šeme Pink Fashion. Širok opseg emisija posvećenih modi. 504\nOsnovni satelitski kanal TV obuhvata sve programske sadržaje informativnog, zabavno-muzičkog, reality, filmskog i serijskog žanra, uključujući emisije sopstvene - Pinkove produkcije, kao i licencirane formate produkcijskih kuća. 653\nOvaj program omogućava gledaocima prisustvo na svim najbitnijim koncertima održanih na Balkanu. Baza od više stotina zabilježenih muzičkih spektakla omogućava pravi užitak muzičkim sladokuscima. 613\nNa ovom programu možete pratiti najveće domaće aktuelne hitove pop muzike. Ukoliko vam ne odgovara pjesma na Pink music i Pink music 2, Pink music 3 je vaša treća sreća. 614\nNamijenjen je ljubiteljima najboljih filmova nastalih od tridesetih do osamdesetih godina. Izbor je neiscrpan, pa će ljubitelji dobrih starih filmova uživati jer se i ovaj program emituje 24/7. 324\nNajaktuelniji filmovi ali i klasici horror žanra. Filmski program za sve ljubitelje strave I užasa. Za one koji se ne boje 325\nKanal je namijenjen ljubiteljima žanra koji je nekada bio veoma popularan, ali i danas ima svoju veliku ciljnu grupu. Odabrani su najbolji filmovi nastali u najzlatnijim godinama westerna, ali i neki noviji naslovi. 323\nZa osobe starije od 18 godina, (soft) erotski sadržaj. 906\nZa osobe starije od 18 godina, (soft) erotski sadržaj. 907\nZa osobe starije od 18 godina, (soft) erotski sadržaj. 908\nZa osobe starije od 18 godina, (soft) erotski sadržaj. 909\nZa osobe starije od 18 godina, (soft) erotski sadržaj. 910\nZa osobe starije od 18 godina, (soft) erotski sadržaj. 911\nZa osobe starije od 18 godina, (soft) erotski sadržaj. 912\nZa osobe starije od 18 godina, (soft) erotski sadržaj. 3913\nKanal koji emituje muzičke spotove i koncerte najvećih zvijezda estradne folk scene Srbije i drugih balkanskih zemalja u produkciji izdavačkih kuća Grand, Gold i drugih. 631\nHBO paket (8,78 KM sa PDV-om)\nHomeBoxOffice je najpoznatiji filmski program koji svakog mjeseca donosi više od 150 filmova, među kojima je 20 premijera, nagrađivanih serija, koncerata i ekskluzivnih događaja. Program je titlovan na srpski jezik. 350\nHBO 2 se emituje minimalno 20 sati dnevno, a programska ponuda donosi bogati katalog filmova i TV serija. Tokom dana prikazuju se komedije, porodični filmovi i dječji sadržaj, a u večernjim satima gledaocima je ponuđen sadržaj dramskoga žanra, komedije, trileri, akcioni i horor filmovi. 351\nHBO 3 vam donosi najbolje od serijskog i filmskog sadržaja – premijere najnovijih HBO serija, ali i hit serija ostalih studija, kultnu i nagrađivanu američku eodukciju, kao i serije iz originalne evropske HBO produkcije. Uz HBO 3 uživaćete i u vikend maratonima kompletnih sezona originalnih HBO serija. 352\nHBO OD (videoteka)\nKao pretplatnik HBO paketa sadržaj HBO OD Videoteke je potpuno besplatan i možete ga više puta gledati, bez ikakvih ograničenja, kada god to želite. Svaki mjesec vas u videoteci očekuje minimalno 100 hit filmova i serija, a oni se osvježavaju na sedmičnoj bazi. Prava poslastica su i premijere serija u videoteci prije njihovog prikazivanja na HBO kanalima.\nHBO Premium (10,00 KM sa PDV-om)\nHBO 3 vam donosi najbolje od serijskog i filmskog sadržaja – premijere najnovijih HBO serija, ali i hit serija ostalih studija, kultnu i nagrađivanu američku HBO produkciju, kao i serije iz originalne evropske HBO produkcije. Uz HBO 3 uživaćete i u vikend maratonima kompletnih sezona originalnih HBO serija. 352\nMainstream kanal, donosi američke i svjetske naslove svih žanrova – dinamične drame, komediju, akciju, avanturu, horor, krimi, fantastični i naučno-fantastični sadržaj. Gledaoci će moći da uživaju uz nove serije, uz naglasak na premijere serija iz originalne Cinemax produkcije. 353\nArt kanal, nudi velik izbor nezavisnih filmskih naslova evropskih i međunarodnih studija, kultne filmove i klasike današnjice. Gledaoci će uživati uz nagrađivane naslove, festivalske favorite i međunarodno priznate filmove od strane kritike. Poseban naglasak u programskoj ponudi će biti na dirljivim i inspirativnim dramama i romantičnim filmovima elaboriranih detalja, fokusiranih na ljudske priče. Program je titlovan na srpski jezik. 354\nHBO Premium HD (12,00 KM sa PDV-om)\nHBO HD je najpoznatiji filmski program koji svakog mjeseca donosi više od 150 filmova, među kojima je 20 premijera, nagrađivanih serija, koncerata i ekskluzivnih događaja. Program je titlovan na srpski jezik. 355\nHBO 2 HD se emituje minimalno 20 sati dnevno, a programska ponuda donosi bogati katalog filmova i TV serija. Tokom dana prikazuju se komedije, porodični filmovi i dječji sadržaj, a u večernjim satima gledaocima je ponuđen sadržaj dramskoga žanra, komedije, trileri, akcioni i horor filmovi. 356\nHBO 3 vam donosi najbolje od serijskog i filmskog sadržaja – premijere najnovijih HBO serija, ali i hit serija ostalih studija, kultnu i nagrađivanu američku HBO produkciju, kao i serije iz originalne evropske HBO produkcije. Uz HBO 3 uživaćete i u vikend maratonima kompletnih sezona originalnih HBO serija. 357\nMainstream kanal, donosi američke i svjetske naslove svih žanrova – dinamične drame, komediju, akciju, avanturu, horor, krimi, fantastični i naučno-fantastični sadržaj. Gledaoci će moći da uživaju uz nove serije, uz naglasak na premijere serija iz originalne Cinemax produkcije. 358\nArt kanal, nudi velik izbor nezavisnih filmskih naslova evropskih i međunarodnih studija, kultne filmove i klasike današnjice. Gledaoci će uživati uz nagrađivane naslove, festivalske favorite i međunarodno priznate filmove od strane kritike. Poseban naglasak u programskoj ponudi će biti na dirljivim i inspirativnim dramama i romantičnim filmovima elaboriranih detalja, fokusiranih na ljudske priče. Program je titlovan na srpski jezik. 359\nCinemax paket (4,68 KM sa PDV-om)\nNeograničeno uživanje u više hiljada časova TV serija, filmskih klasika i Diznijevih crtića dostupnih pritiskom na dugme, kad god to želite i koliko puta želite, bez prekida reklamama dostupno vam je uz Open Pickbox videoteku. Cijena: 7,31 KM (sa PDV-om) mjesečno uz ugovornu obavezu na 1 godinu\n8,78 KM (sa PDV-om) mjesečno bez ugovorne obaveze\nUkoliko ste propustili neku epizodu omiljene serije sa AXN kanala, sada možete da je pogledate kada god to vama odgovara, u okviru novog AXN NOW paketa u Open videoteci. Dovoljno je samo da imate m:tel Open i AXN Now! će vam biti besplatno na raspolaganju. Očekuju vas popularne krimi serije, SF fantazije i drame: Bez granica, Bez ograničenja, Falco, Hanibal, Kralj čudaka, Vladavina i dr.\nVašu Open zabavu svakako će obogatiti najnovija Minimax Plus videoteka, namijenjena najmlađima. Neograničena zabava uz najgledanije crtaće i serije obradovaće kako vaše najmlađe tako i vas, a sve to uz mjesečnu naknadu od 3,51 KM (sa PDV-om).\nDatum objave: 21-09-2016


PREGLED NAUKA I TEHNOLOGIJE - Nauka - Skladištenje električne energije\n[ www.voanews.com ] - Skladištenje električne energije\nAsošijeted pres | Vašington, SAD\nAlternativni izvori električne energije sve su popularniji, ali kako najvaniji od njih zavise od sunca, odnosno vetra, postoji značajan problem kako da se stvorena energija uskladišti.\nProizvodnja jeftinih i lakih baterija jedna je od najvećih nada proizvođača uređaja za dobijanje energije iz alternativnih izvora. Za sada, baterije su još teške, skupe, sporo se pune strujom, a brzo prazne. Na redovnom godišnjem zasedanju Udruenja za skladištenje struje, u Kaliforniji, čulo se o najnovijim dostignućima.\nJedna od najvanijih primena savremenih baterija bila bi na samom mestu proizvodnje struje iz alternativnih izvora, kae Hareš Kamat, iz Instituta za istraivanje električne energije.\n"Skladištenje energije veoma je vano za fleksibilnost mree sa velikim brojem alternativnih izvora. Pošto takvih izvora ima sve više, mogućnost skladištenja pomogla bi mrei da ostane stabilna, jer obnovljivi izvori variraju u proizvodnji", kae Kamat.\n"To su skladišta struje za lokalne zajednice. Reč je o novom konceptu koji prua prednosti i potrošačima i proizvođačima struje. Pokrivaju tri do pet kuća, obezbeđuju struju u slučaju pada mree i mogu da komuniciraju sa centralom, koja moe da koristi tu energiju za ublaavanje špiceva", kae Dim Sember.\nNove, efikasnije baterije veoma interesuju i proizvođače električnih automobila. Iako se takvi automobili već proizvode i prodaju, efikasnost njihovih baterija još nije sasvim zadovoljavajuća, kae Ali Nurai, iz konsultantske firme KEMA.\n"Kalkulacija je prosta. Kada vozite očekujete da vam auto pređe 500 kilometara bez punjenja, odnosno tankiranja, što znači nekoliko sati vonje. Litijum-jonska baterija to ne moe. Treba nam bolja baterija - manja, sa više energije", kae Nurai.\nDok druge kompanije rade na pronalaenju novih baterija, Aplajd inetelekčual kapital, iz Alamide, u Kaliforniji, pokušava da razvije efikasniji olovni akumulator. Njen direktor, Stiven Klark, vozi skuter sa takvom baterijom, za koju kae da ne sadri nikakvu tečnost.\n"Ako imate veliku farmu solarnih panela ili vetrenjača i svu neutrošenu energiju stavljate u baterije, onda one moraju da budu efikasne jer ćete u protivnom imati problem sa veličinom mree", kae Klark.


Preokret Milana za povratak na 'kotu 3'! - Sportske.net\nIako su imali dosta problema u duelu sa Katanijom, fudbaleri Milana uspeli su da osvoje očekivane bodove i vrate se na treće mesto na tabeli posle 34. kola Serije A.\nMilan je slavio rezultatom 4:2, pa sada ponovo ima bod više u odnosu na Fiorentinu, koja je ranije danas deklasirala Sampdoriju u Đenovi.\nPrve probleme Milanu u ovom meču stvorio je Legrotalje, vodećim golom za Kataniju posle pola sata igre. Ipak, u samom finišu prvog poluvremena, Flamini uspeva da donese izjednačenje Milanu, pa se na odmor otišlo rezultatom 1:1.\nU nastavku, Milan nije uspevao da dođe do preokreta, a kada je Bergesio u 65. minutu doneo novu prednost Kataniji, delovalo je da će ''Rosoneri'' teško i do boda.\nMeđutim, sve je preokrenuo ulazak Pacinija umesto Noćerina u 67. minutu. Iskusni napadač Milana je u periodu od 74. do 77. minutu dva puta savladao golmana gostiju Frizona i ''Rosoneri'' stižu do vođstva - 3:2!\nGosti sa Sicilije ne uspevaju da još jednom odgovore, a sve dileme otklonio je Mario Baloteli u 90. minutu. Najpre je iznudio jedanaesterac, a zatim preuzeo odgovornost i pogodio sa bele tačke - 4:2. (GOLOVI OVDE)\nPosle 34. kola, Juventus ubedljivo vodi sa 80 bodova, ispred Napolija sa 69, Milana sa 62 i Fiorentine sa 61 bodom...


Oldtajmeri - Trio Driver BlogTrio Driver Blog\nAutomobilizam, Edukacija, Oldtajmeri\nPrince Motor Company – Prvi japanski luksuzni brend\nIako se Japanska auto industrija ne može pohvaliti velikim brojem cenjenih klasika kao Amerika ili Evropa, iz zemlje izlazećeg sunca su kroz istoriju izašli mnogi zanimljivi automobili koji su ostavili svoj pečat u nasleđu. Još od legendarne Toyote 2000GT, čije cene danas prelaze brojku od sedam cifara, do možda najboljeg pristupačnog sportskog automobila 70-tih godina, Datsuna 240Z, Japanci su često znali da iznenade javnost. Međutim, većina misli da Japanci nisu imali premijum kompaniju sve do 1986. godine, kada je debitovala Hondina luksuzna divizija Acura na Američkom tržištu, ali kao što ćemo videti u ostatku ove priče, to ipak nije slučaj. Prince Motor Company nije dugo opstao na tržištu, ali za svoj kratak period je uspeo da napravi neke od najlegendarnijih Japanskih automobila kroz istoriju – uključujući i pretke današnjeg Nissana GT-R.\nTagovi: nissan, prince, Prince Gloria, Prince Motor Company, Prince R380, Prince Skyline, Prince Skyline 2000GT, skyline\nAutomobilizam, Edukacija, JDM legende, Oldtajmeri\nMazda i njen istorijat rotacionih motora\nU periodu od 1967. do 1978. godine, Mazda je predstavila čak deset novih automobila sa rotacionim motorima. O nekima od njih, kao što je Cosmo Sport, ste ranije imali prilike da čitate na našem sajtu. O drugima, kao što su RX-7 i RX-8, ćemo spremiti priču u budućnosti. Ovom prilikom vam prezentujemo istoriju manje poznatih modela koji su igrali ključnu ulogu u razvoju Mazde i njenom probijanju u svetski vrh.\nTagovi: mazda, mazda 1500, Mazda Capella, Mazda Cosmo Sport, Mazda Cosmo Sport 110, Mazda Familia, Mazda RX-2, Mazda RX-3, Mazda RX-3 Savanna, Mazda Wankel motor, OPEC, Wankel, Wankel engine\nAutomobilizam, JDM legende, Oldtajmeri\nSrednjoškolci iz Hirošime restaurirali Mazda Cosmo Sport\nPrisetite se malo (ili mnogo), šta ste radili za vreme srednjoškolskih raspusta? Putovali? Izlazili? Učili? Ili možda restaurirali klasičnu Mazda Cosmo Sport? Čekaj, šta? Baš tako, osmorica učenika Tehničke škole iz Hirošime su upravo na ovaj način proveli leto 2015. godine…\nTagovi: mazda, Mazda Cosmo Sport Restauracija, Mazda L10A Cosmo Sport, restauracija\n9 Japanskih automobila koji će vredeti bogatstvo\nObratite pažnju na listu najskupljih kolekcionarskih automobila koji se pojavljuju na aukcijama. Primetićete brojne klasične modele Ferrari, Lamborghini, Bugatti, filmske primerke Aston Martin, trkačke Ford GT40, kao i prestižne četvorotočkaše krunisanih glava i holivudskih zvezda…ali (gotovo) ni jedan azijski automobil.\nTagovi: Acura NSX, datsun 240z, Honda NSX, Honda S2000, Mazda Cosmo Sport, Mitsubishi 3000GT, Mitsubishi GTO VR-4, Nissan Skyline GT-R, Subaru SVX, Toyota 2000GT, Toyota Supra Turbo


Popravka električnih instalacija Bajina Bašta | DMB-ELE\nPopravka električnih instalacija Bajina Bašta\nPopravka električnih instalacija Bajina Bašta |\nDmb-Elektro osnovana je 2016. godine na teritoriji opštine Bajina Bašta. Već više od godinu dana radimo veoma kvalitetno i pouzdano.\nNalazimo se na adresi Milenka Trišića Bimbe 12. O kvalitetu našeg rada najbolje govori uspešna saradnja sa mnogim klijentima.\nBavimo se popravkom električnih instalacija,popravkom elektirčnih uređaja,ugradnjom brojila. Naša radna strategija je:\nPoslujemo na teritoriji cele Srbije. Radno vreme nam je 00-24h.


ODRŽAN BESPLATNI VEBINAR KOMPANIJE PARAGRAF O OPOREZIVANJU FRILENSERA\nPitanje plaćanja poreza i doprinosa na prihod koji rezidentna fizička lica ostvaruju od lica iz inostranstva postala je iznenada aktuelna od momenta kada je Poreska uprava uputila javni poziv da fizička lica koja ostvaruju ove prihode samoinicijativno podnesu poreske prijave i izmire poreske obaveze, ukoliko u prethodnom periodu to nisu činili.\nIako obaveza plaćanja poreza i doprinosa na predmetne prihode postoji praktično oduvek, nakon ovog saopštenja Poreske uprave postavilo se pitanje koji se sve porezi i doprinosi plaćaju po ovom osnovu i koliko je ukupno njihovo poresko opterećenje.\nS tim u vezi, kompanija Paragraf organizovala je 12. novembra 2020. godine vebinar "Oporezivanje prihoda koji fizička lica ostvaruju u inostranstvu (oporezivanje frilensera)", a učešće na vebinaru bilo je besplatno.\nNa vebinaru je prvo bilo reči o tome koja poreska prijava se podnosi po osnovu ovih prihoda, kao i na koji način se obračunavaju i plaćaju porezi i doprinosi.\nBudući da, prema podacima Poreske uprave, postoji široka poreska evazija ovih prihoda, učesnici vebinara bili su u prilici da se informišu o tome koje sve potencijalne prekršajne i krivične posledice mogu da očekuju fizička lica koja ne plaćaju porez po ovom osnovu, kao i kako se na zakonit način mogu izbeći ove negativne posledice.\nU drugom delu vebinara analizirana je mogućnost registrovanja delatnosti u formi preduzetnika ili društva sa ograničenom odgovornošću i napravljena je uporedna analiza poreskih opterećenja ove dve kategorije privrednih subjekata. Takođe je bilo reči i o mogućnosti osnivanja doo i zasnivanja radnog odnosa u svom doo, u cilju korišćenja poreskih olakšica po osnovu zapošljavanja.\nPredavači, Aleksandar Milanović - glavni i odgovorni urednik stručnog časopisa "Poresko-računovodstveni instruktor", i Olica Pješčić - pomoćnik glavnog i odgovornog urednika stručnog časopisa "Poresko-računovodstveni instruktor" na vebinaru su obradili sledeće teme:\nOpšte napomene o oporezivanju prihoda rezidentnih fizičkih lica\nObaveza podnošenja poreske prijave i način obračuna i plaćanja poreskih obaveza po osnovu prihoda iz inostranstva (oporezivanje frilensera)\nPrekršajna i krivična odgovornost u slučaju neplaćanja poreskih obaveza\nMoguće pravne forme registrovanja delatnosti\nUporedna analiza poreskog opterećenja preduzetnika i doo (da li je bolje osnovati doo ili se registrovati kao preduzetnik)\nPrednosti i mane obavljanja delatnosti u formi preduzetnika (poseban osvrt na tzv. test samostalnosti)\nMogućnost plaćanja poreza na paušalni prihod\nOsnivanje doo i zasnivanje radnog odnosa kao mogući oblik poreske optimizacije\nUčesnici vebinara imali su priliku da se upoznaju sa poreskim obavezama koje rezidentna fizička lica imaju po osnovu prihoda koje ostvaruju u inostranstvu, kao i sa mogućnošću da se na zakonit način izbegne prekršajna ili krivična odgovornost kroz samoinicijativno prijavljivanje ovih prihoda.\nTakođe, učesnicima vebinara bilo je omogućeno i da se kroz uporednu analizu upoznaju sa različitim poreskim tretmanom preduzetnika sa jedne, i društva sa ograničenom odgovornošću, sa druge strane.\nNa osnovu ovih objašnjenja predmetna lica moći će bolje da sagledaju mogućnosti poreskog optimizovanja svojih prihoda.\nVebinar je, pre svega, bio namenjen fizičkim licima (tzv. frilenserima) koja ostvaruju prihode od lica iz inostranstva, ali i svim drugim subjektima koje zanima primena Zakona o porezu na dohodak građana ("Sl. glasnik RS", br. 24/2001, 80/2002, 80/2002 - dr. zakon, 135/2004, 62/2006, 65/2006 - ispr., 31/2009, 44/2009, 18/2010, 50/2011, 91/2011 - odluka US, 7/2012 - usklađeni din. izn., 93/2012, 114/2012 - odluka US, 8/2013 - usklađeni din. izn., 47/2013, 48/2013 - ispr., 108/2013, 6/2014 - usklađeni din. izn., 57/2014, 68/2014 - dr. zakon, 5/2015 - usklađeni din. izn., 112/2015, 5/2016 - usklađeni din. izn., 7/2017 - usklađeni din. izn., 113/2017, 7/2018 - usklađeni din. izn., 95/2018, 4/2019 - usklađeni din. izn., 86/2019 i 5/2020 - usklađeni din. izn.) i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje ("Sl. glasnik RS", br. 84/2004, 61/2005, 62/2006, 5/2009, 52/2011, 101/2011, 7/2012 - usklađeni din. izn., 8/2013 - usklađeni din. izn., 47/2013, 108/2013, 6/2014 - usklađeni din. izn., 57/2014, 68/2014 - dr. zakon, 5/2015 - usklađeni din. izn., 112/2015, 5/2016 - usklađeni din. izn., 7/2017 - usklađeni din. izn., 113/2017, 7/2018 - usklađeni din. izn., 95/2018, 4/2019 - usklađeni din. izn., 86/2019 i 5/2020 - usklađeni din. izn.).\nIzvor: Redakcija, 12.11.2020.


"Turističke agencije moraju da shvate da je i oglas garancija – sve što su stavili u svoje kataloge ili novine je garancija potrošačima, jer oni upravo na osnovu tih oglasa donose odluku preko koje agencije će ići. Prema tome, oni prave prekršaj obmane potrošača", kaže Papović.\nPrema rečima šefa novosadske poslovnice "Kon Tikija" Bojana Mavrenskog, sve agencije posluju na taj način jer im banke ne dozvoljavaju da svoja dugovanja stranim partnerima izmiruju u dinarima, već devize moraju da kupuju prema bankarskom kursu. Mavrenski kaže da je tačno da su građani oštećeni zbog njihovog sistema naplate kursne razlike, ali su, prema njegovom mišljenju, u pitanju male cifre.\n"Ako tako gledamo, u suštini jesu oni oštećeni, ali mi živimo u Srbiji gde je plaćanje u dinarima. Mi smo zbog toga i tražili od Narodne banke da se primaju devize, ali oni to nisu dozvolili nijednoj agenciji. Zbog toga su, na kraju, građani ti koji plaćaju tu malu razliku od dvadesetak do pedeset evra, u zavisnosti od cene aranžmana", navodi Mavrenski za 021.\nPre uplate proverite sa turističkom agencijom koji sve troškovi ulaze u visinu iznosa u dinarima za turistički aranžman.\nIzvor: Radio 021, 30.08.2011.


Igrač Mančester junajteda je upisao het-trik i to mu je bio 115. gol u dresu nacionalne selekcije.\nLuksemburg mu je bez dileme postao najdraži rival, pošto je postigao 10. pogodak protiv njih i to je reprezentacija čiju mrežu je najviše puta tresao.\nRonaldo je sa nova tri pogotka srušio još jedan neverovatan rekord. Naime, stigao je do 58. het-trika u karijeri, a 10. za Portugaliju. Tako je postao jedini igrač u istoriji koji je deset puta ostvario ovakvo dostignuće za nacionalni tim.\nPodsetimo, Portugalija će u poslednjem kolu kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u Lisabonu protiv Srbije odlučivati o direktnom putniku u Katar.\nfudbal Kristijano Ronaldo Rekord kvalifikacije za SP u fudbalu fudbalska reprezentacija Portugala het-trik Fudbalska reprezentacija Luksemburga


Tema: Devojka koja mi je unistila vezu za sva vremena...\n08.01.2004., 21:39 #1\nPostoji devojka koja mi je unistila savrsenu vezu,i sada je sa mojim bivsim deckom...Ja njega uzasno puno volim,a on je sa njom...Ja sam tek pre neki dan videla tu devojku,i nije vise od mene privlacnija(mada znam da nije problem u spoljasnjem izgledu).\nTaj decko je prvo bio sa njom,pa je bio samnom,pa sa njom,pa samnom,i sad je ponovo sa njom...\nDanas sam se posvadjala sa njom,jer sam ja tom decku pisala da je ona mene ogovarala(sto i jeste istina...)i ona se nesto pogubila...Htela sam da je isamaram,ali nisam zbog njega jer ga volim,i samo bi ga stavila u neprijatnu situaciju...\nA nju mrzim iz dna duse,jer je ona za sve kriva!Poludecu,ako mi ne pomognete!!!Pomazite kako znate i umete!\n08.01.2004., 21:49 #2\nOdusevljavaju me ovakve teme...pa ti zaista mislis da je tako lako nekoga maznuti...duso moja da on nije hteo ona sama nista ne bi uradila nego bolje ti malo stavi glavu pod ladan tus .Koliko imas godina,18?\nTi bi se spustila na taj nivo da se pobijes sa njom,radi koga,jednog frajera koji seta od jedne do druge ,kako mu dune.\nBolje se ti malo okreni oko sebe,sigurno ima neki mnogo bolji decko u tvojoj blizini,koji ce biti samo tvoj.\nZadrzi malo dostojanstva,ne vrti se ceo svet oko tog jednog momka.\n08.01.2004., 22:00 #3\nJako mi je tesko!Pisala sam ovde i pre...\nAli nemogu da zaboravim na njega...NE mogu da nadjem drugog,ne vrti se svet oko njega,ali ja stvarno neznam sta da radim...Mislim da cu da (ali stvarno)poludim zbog svega...Necu da se tucemsa njom,on nezasluzuje to!A uostalom necu da se spustam na njen nivo!Ali tako mi je tesko!Tri meseca bez njega,ali ne zelim da ga izgubim!Joj Boze...sta da radim???\n08.01.2004., 22:14 #4\nAjde DR vi bar uvek znate najlaksi put da konacno ali za sva vremena zaboravim na njega...Molim vas pomozite mi!!!\n08.01.2004., 22:24 #5\nnemoj se tako živcirati.doći će drugi u svakom slučaju.vidiš da nije za tebe kada ide paralelno i sa tobom i tvojom prijateljicom.trebaš se malo više poštovati i nadat se da će doći bolji a ne pristajat na to.po čem je on takav kit da se želiš i tuč zbog njega?ponašaš se ko da si očajna.zaboravi ga!!! ranjena si ali će to proći.\n08.01.2004., 22:27 #6\nsvaku vezu je teško završiti ali jednom se i to mora.ono što je trulo se mora uništiti ili istrunut sa tim.zar nisi svjesna šta ti radi i do čega te dovodi?ne dopusti to zbog sebe.\n08.01.2004., 22:34 #7\nnadam se da sam pomogla a sad idem jer će opet biti bure ako neki doznaju da sam tu.dr.ima pravo.niko ti ne može uništiti vezu ako niste jedno za drugo to propada ovako i onako.plačeš za nekim a ne za njim.želiš imati nekoga.taj neko će jednom doći a sad ne pristaj na svakakva poniženja jer na što više njih ti pristaješ to te on manje voli.on tebe vjerojatno da ti grubo kažem ne voli ćim se tako ponaša a ti plačeš za osobom koja te ponižava i ne voli.moram te malo osvjestiti šta sebi radiš pa si to ne radi!sama si pomogni jel to niko neće umjesto tebe.\n08.01.2004., 22:49 #8\nDa,sama cu sebi pomoci tako sto cu da se odselim zauvek iz ovog grada ili da se ubijem...\nNe verujem ni da ce mi biti bolje ako nadjem nekog,jer sam se stvarno toliko ponizila pred njim,da vise ne zelim nikada da se zaljubim,razocarala sam se u sve...Ne zelim vise imati decka nikada!!!Ali nemogu nikako da se odvajam od njega...Tako sam glupa...\n08.01.2004., 23:06 #9\nnemoj baš toliko pretjerivati i toliko očajavati.bit će ti loše a morat češ i psihijatra da posjetiš ako tako nastaviš.sigurno si jako mlada kad to smatraš toliko tragičnim.zato zaboravi i njega i sve to skupa i nastavi dalje.toliko plakanje nad budalom i nad sobom će te odvesti u psihičku bolest.sad si puna mržnje ali ona će proći za koji dan.i nisi se ništa toliko strašno ponizila.u ljubavi se svašta prođe i greške se ne ponavljaju.ok? :wink:\n08.01.2004., 23:09 #10\ni da si mi javila za koji dan da se osjećaš bolje!inaće ću ja osobno doći tamo i dovest te redu. :wink:\n08.01.2004., 23:10 #11\nJooooooj,teske reci.Jeli to prva ljubav?E duso moja smejaces se svemu tome jednog dana,videces...setices se toga.\nNego sta ti lepo radis u zivotu?Nadji ti sebi neku zanimaciju,da ti prodje vreme brze ...upisi kurs jezika,radis na sebi a mozes da upoznas nove ljude,idi na aerobik,svaki dan se organizuj sa nekom drugaricom da nesto radis.Nije on jedini,samo ti to jos nisi shvatila.Glavu gore! :wink:\nZagrepcanka,niko nece dizati buru ne brini samo nemoj da nas napadas ni krive ni duzne i sve ce biti ok.\n08.01.2004., 23:14 #12\njavi mi ako sam ti šta pomogla.bit će mi drago.\n08.01.2004., 23:18 #13\nNemogu da gledam od suznih ociju...\nNecete mi verovati,to mi jeste prva ljubav,ali nemogu da se pomirim sa cinjenicom da on nije moj,da vise nemogu da ga lepo pogledam,da ga zaglim,a tako mi je blizu...tako blizu...\nNe mogu da izdrzim da ga ne vidim,da ga ne cimnem ili napisem poruku,a on toga nije svestan...Njega briga za sve to!Nikad se nisam losije osecala,nikada,kao da mi sesve sto sam u zivotu gradila odjednom srusilo...A nemogu da prestanem da mislim na njega...Joj...\n08.01.2004., 23:22 #14\nMozes ,nego sta nego moze nego neces.\nNemoj pogresno da me shvatis ali neki vole i da pate,i to je vrsta osecanja.Ih pa svi smo prosli prvu ljubav,ali svakog cuda 3 dana dosta...samo sebi kazi ja njega ne zanimam,e onda ces da se razljutis...pa za to vreme dok ga ne odbolujes bolje da si ljuta na njega nego da ga ovde velicas.\nPotpuni mamlaz,otisao sa onom,nije svestan sta je izgubio,ma sta on zamislja.ima da nadjem 10 puta boljeg od njega....kapiras?\n08.01.2004., 23:22 #15\ntebi je užasno teško i očito nikakve rijeći ti ne pomažu.\n08.01.2004., 23:28 #16\nMa sta joj ne moze pomoci...moze nego se ona ubacila u dubiozu zivota...sve smo se dogovorile od sutra se okrece novi list...ne rece ti meni sta radis u zivotu...ides u skolu?\n08.01.2004., 23:31 #17\nvidim da ima svašta.jel ne uviđaš da se ponašaš ko zaljubljena guska a oni ti se sigurno zajedno smiju i govore gle one guske kako pati za mnom.oštro ali istinito.ne smiješ se dovesti u takvo psihičko stanje.\n08.01.2004., 23:33 #18\nE pretera ga,ne smeju se sigurno ...verovatno i ne razmisljaju o njoj...zato ona treba da nastavi sa svojim zivotom.\nZg,mi hocemo da joj bude bolje a ne da joj padne mrak na oci!\n08.01.2004., 23:34 #19\nzato novi list od sutra a ako ti baš ništa ne pomaže morat ćeš posjetiti nekog psihologa.\n08.01.2004., 23:36 #20\n08.01.2004., 23:36 #21\nIdem u srednju skolu,a sad sam na raspustu i sve mi je unisteno...U subotu idem na Kopaonik,ali sta cu tamo kad cu biti smorena do bola...Mada cu pokusati da ne budem i da se lepo provedem.Inace sam glumica,i idem u dramsku skolu,ali sada smo nesto prekinuli,i tako...Dacu sve od sebe...Ali mislim da mi nema pomoci,i uvek cu da se secam kako sam se blamirala i ponizavala pred njim i onda cu stalno da se nerviram jer on vise ni neobraca paznju na mene...Jer me je zaboravio odmah cim smo raskinuli,jer je utehu nasao kod druge...Uzasno...A STA DA RADIM KAD GA SRETNEM?Mi zivimo u istom naselju i tesko mi je kada ga vidim a nisam sa njim...\n08.01.2004., 23:36 #22\nbit će joj bolje kad shvati šta si radi i zbog kog to radi.kad se urazumi i skulira.i ohladi od tolikih osjećaja koje ga pretjeruje.zar ne?\n08.01.2004., 23:38 #23\nInace sam glumica,i idem u dramsku skolu,ali sada smo nesto prekinuli,i tako...Dacu sve od sebe...\na da se nisi ti malo uzhivela u ulogu\n08.01.2004., 23:38 #24\n08.01.2004., 23:45 #25\nNisam se uzivela u ulogu,razlikujem glumu od mog LICNOG zivota...Znas???Ma pokusacu da se oporavim od tog skota...A shvatice sta je izgubio...Sad sam se malo smirila...HVALA VAM NA POMOCI!Sutra cu vam javiti kako mi je...Cao!\nPoslednja poruka: 07.11.2010., 02:04


10 najnovijih trendova u influenser marketingu za 2020. - Marketing Mreža\nSkoro 100 odsto tržišta koristi influenser marketing – većina agencija je uvrstila influenser marketing u svoju marketing strategiju.\nČak devet od 10 oglašivača smatra da je influenser marketing značajan za oglašavanje i u velikoj meri uspešan.\nUkoliko uložite dolar putem influenser marketinga, zaradićete čak 18 dolara – ovo nam u mnogo velikoj meri govori da se nijedan dolar zapravo ne gubi kroz influenser marketing, već da u velikoj meri se izuzetno lepo zarađuje.\nCilj influenser marketinga jeste da podigne svest o brendu, što predstavlja jedan od tri najznačajnija aspekta. Nakon njega sledi formiranje ciljane grupe na tržištu, povećavanje prodaje…\nSkoro 40 odsto oglašivača želi da poveća marketing budžet za influenser marketing nakon jednom isprobane kampanje.\nRast sponzorisanih postova u 2018. godini – preko 2,6 miliona dolara je uloženo u sponzorisane objave na Instagramu.\nOd deset ispitanika, čak 8 je kupilo proizvod koji je reklamiran putem influenser marketinga.\nNajkorišćenija društvena mreža u domenu influenser marketinga je Instagram – skoro 90 odsto vodi svoje kampanje baš putem ove društvene mreže.\nPola miliona influensera koristi samo Instagram za svoj rad.\nČetvrtinu tržišta zauzima reklamiranje u domenu mode, odeće i obuće.