Mediji su slobodniji nego u vreme vlasti Borisa Tadića - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Mediji su slobodniji nego u vreme vlasti Borisa Tadića\nVladimir Radomirović, novoizabrani predsednik Udruženja novinara Srbije, za Danas\nMediji su slobodniji nego u vreme vlasti Borisa Tadića\nNivo slobode medija u Srbiji je bio mnogo lošiji dok je na vlasti bio Boris Tadić. Za vreme njegovog mandata 2009. godine usvojen je drakonski Zakon o javnom informisanju, koji je kasnije proglašen neustavnim.\n13Piše: Vuk Jeremić 09. maja 2017. 11.22\nU to vreme bilo je i masovnog otpuštanja novinara iz političkih razloga, a čini mi se da je napad na medije bio samo uvod u katastrofalnu reformu pravosuđa. Tada su i neke uticajne dnevne novine bile u vlasništvu Miroslava Miškovića i Dragana Đilasa, iako Đilas to nikada nije javno priznao. Situacija za novinare je bila mnogo teža do 2012. godine, kaže za Danas Vladimir Radomirović, glavni i odgovorni urednik portala Pištaljka i novoizabrani predsednik Udruženja novinara Srbije (UNS), upitan da prokomentariše tvrdnju iz nedavno objavljenog izveštaja Reportera bez granica „da je nivo slobode medija u Srbiji u opadanju od kako je na vlast došao Aleksandar Vučić“.\n*A kakva je medijska situacija danas?\n– UNS već godinama insistira da se zakonom propiše određeni iznos koji bi lokalne samouprave na godišnjem nivou izdvajale za finansiranje lokalnih medija. Mi smo 2014. godine, prilikom usvajanja Zakona o javnom informisanju, predlagali da ta sredstva iznose dva odsto lokalnih budžeta i kako naš predlog nije usvojen, mi nismo pružili podršku tom zakonu. I sada se vide posledice. Država je izašla iz medija, ali je sa sobom povukla i najveći deo novca koji je bio određen za medije, ostavljajući novinare u izuzetno teškoj materijalnoj situaciji. Taj težak materijalni položaj neminovno dovodi i do raznih kompromisa koje novinari prave da bi došli do nekih osnovnih primanja. Sve to utiče na slobodu medija i slobodu govora u Srbiji.\n*Kako komentarišete etiketiranje koje praktikuju pojedini predstavnici vlasti i njima bliski novinari prema skoro svim kritički usmerenim medijima?\n– Baš me zanima kakav će odnos ti mediji da imaju prema meni, sada kada sam postao predsednik UNS-a? Pištaljka, portal koji uređujem, već nekoliko godina sredstva za projekte dobija od Fondacije za otvoreno društvo, USAID-a, holandske ambasade, delegacije EU… U svakom slučaju, mislim da je bitno da mediji poštuju pravila etičkog Kodeksa novinara Srbije. Važno je da mediji ne etiketiraju novinare bez ikakvog osnova. S druge strane, jako je bitno da i ti mediji transparentno kažu od koga dobijaju novac. Podsetiću vas da je UNS prilikom usvajanja aktuelnog Zakona o informisanju tražio da se osim novca koji mediji dobijaju iz državnih izvora, prijavljuju i sredstva dobijena iz inostranstva. To takođe nije prošlo. Mislim da je važno da mediji, zbog sopstvenog kredibiliteta, jasno navedu iz kojih izvora se finansiraju. Pištaljka to radi. Građani koji čitaju naše tekstove mogu u svakom trenutku da vide naše finansijske izveštaje.\n*Ipak, godinama unazad vidimo da nekoliko medija gotovo svakodnevno krši etičke kodekse profesije. Postoji li način da se toj praksi stane na put?\n– Jedno rešenje već postoji. Pravilnik o projektnom sufinansiranju medijskih projekata Ministarstva kulture i informisanja predviđa da mediji protiv kojih su izrečene mere Saveta za štampu ne mogu da dobiju sredstva iz javnih izvora. Bitno je da komisije koje trenutno rade, kako u Ministarstvu kulture, tako i u lokalnim samoupravama, imaju to u vidu. Ja sam pre par meseci bio u medijskoj komisiji opštine Obrenovac i tamo je odbijen projekat lista Srpski telegraf, upravo zbog toga što protiv tog medija postoji nekoliko odluka Saveta za štampu.\n* Brojni lokalni novinari se žale da novac sa konkursa završi u „podobnim redakcijama“. Da li se medijski konkursi zloupotrebljavaju na taj način?\n– Naravno da se zloupotrebljavaju. I Danas i Pištaljka su pisali o konkursu grada Beograda koji je primer kako ne treba izdvajati novac za projektno finansiranje medija. S druge strane, ja sam rekao u svom govoru nakon izbora u UNS-u da ću se zalagati za to da se osnaže lokalni mediji i da se novac iz budžeta lokalnih samouprava raspoređuje na transparentan način. O sudbini tog novca moraju da odlučuju nezavisne komisije u kojima će biti članovi reprezentativnih novinarskih udruženja i medijski eksperti. To je jako bitno i za dalji razvoj demokratije u Srbiji. Bez jakih i slobodnih lokalnih medija nema demokratskog društva.\nKoliko košta kandidatura?\n*Kako ocenjujete način na koji su mediji pratili predizbornu kampanju?\n– Mislim da su mediji u kampanji trebalo više da insistiraju na prihodima i imovini kandidata. To je nešto što je u zapadnim zemljama potpuno normalno i logično. Takođe, nismo mogli da čujemo nikakve rasprave o samim programima kandidata, a samim tim ni da saznamo ništa o njihovim planovima za razvoj zemlje. Dodatno, nije bilo ni podataka o načinu na koji se finansiraju kampanje.\nVečernje novosti pred krahom\nBeograd – Zaposleni u Večernjim novostima u saopštenju upozoravaju da su suočeni sa „dramatičnim najavama o mogućem krahu“ ove medijske kuće i traže hitnu reakciju Vlade Srbije. Imajući u vidu crne prognoze da Novosti, pritisnute nagomilanim dugovima, neće dočekati avgust, ukazuje se u saopštenju, „zahtevamo da Vlada, kao upravljač, ovlasti Nadzorni odbor da pod hitno otpočne sistemsko rešavanje dramatične situacije u kompaniji od koje živi 368 porodica“. „Rukovodstvo kompanije obavestilo nas je da je ‘realan potpuni kolaps’, uključujući čak i prestanak štampanja dnevnog lista Večernje novosti“, napominje se u saopštenju zaposlenih. U saopštenju se taksativno nabrajaju pokazatelji teške finansijske situacije u Novostima i dodaje da rukovodstvo nema mehanizam da reši ove probleme, jer su propali svi dosadašnji pokušaji da se uključi država, kao upravljač. FoNet\nAleksandar Vučić, medijske slobodeBeograd\n09. maja 2017. u 11.28\nKakav komičar 🙂\n09. maja 2017. u 12.25\nAu čoveče pa jel moguće , ispada da su mediji bili najslobodniji za vreme Miliosevica.\n09. maja 2017. u 13.51\nKonacno da neko "prozove" bivseg (give me five) "ja kao predsednik"-a !! Nisam siguran za medijsku scenu u njegovo vreme u odnosu na danas,al““ jedno sam siguran, pakt sa SPS-om je pokopao sve moje nade !!! Da se videti !!\n09. maja 2017. u 15.07\nShizofrenija se siri.Acin virus je bas zarazan\nkukavicluk i pogresna ubedjenja kaže:\n09. maja 2017. u 15.27\nNemam pojma da li su mediji tada bili slobodniji, ali se u uredjivackog politici slabo toga promenilo, ili se promenilo na gore, ali ne zbog cenzure, nego zbog zelje medija da se ne zameraju sirokim masama.\nNeke teme su i dalje zabranjene u medijima, bas kao sto su bile zabranjene i u vreme Tadica, Kostunice.\n09. maja 2017. u 16.47\nĐilas tajni vlasnik nečega? Pa nemojte gospodine da razočaravate ove FINE I KULTURNE što imaju zube\nzubi se gube, ostatak nas razlikuje kaže:\n09. maja 2017. u 17.44\nImamo mozda sve zube. Ali sigurno imamo finocu i kulturu. Imamo cak i mozak.\n09. maja 2017. u 18.30\nmalo ti je reći…đubre\nlos clanak kaže:\n09. maja 2017. u 19.22\nE ovo vec ide na dusu Danasa. Pa ne morate objavljivati svakakve gluposti da bi dokazivali da ste nepristrasni. Ako vam je cilj da izbalansirano kritikujete, mogli ste pohvaliti izgled namestaja koji koristi Jorgovanka ili kvalitet koze od koje je napravljena Vulinova jakna. Ovaj clanak je ko cir na d..tu…\n09. maja 2017. u 20.08\nPogledajte sano to lice.I taj pogled. Mislim da je ovo dobar materijal za psihologe a možda i psihijatre\n09. maja 2017. u 21.49\nAko pogledamo godišnje izveštaje Reportera bez granica o slobodi medija u svetu, videćemo da je na toj listi Srbija 2016. zauzela 66. mesto, dok je 2010. bila 19 mesta niže – na 85. mestu\n10. maja 2017. u 09.43\nVladimir Radomirović je školski primer obrasca ponašanja vlasti u Srbiji. Naime, čovek je nedavno praktično nagrađen dovođenjem na čelo vazda režimskog odn. "dvorskog" UNS-a. A zašto je nagrađen? Pa bio je šef te "Pištaljke". E sad, u tome i jeste problem. Država, naime, osnuje tobožnje kritički-orijentisane medije kao što je "Pištaljka" a sa krajnje podmuklom idejom da to predstavi kao mesto na kome će "insajderi" moći slobodno i bez kazne da se obrate za pomoć u slučaju korupcije državnih organa itd. A u stvari je reč o najobičnijoj "navlakači" za naivce kojom država tj. njene Službe uhvate one koji su suviše pošteni da bi prešli preko korupcije i kriminala u sistemu državnog aparata. Zato je potpuno jasno zbog čega Vladimir Radomirović hvali "odličan" zakon o uzbunjivačima ali kojem niko ne veruje niti se "zviždači" usuđuju da nešto ozbiljnije prijave. Drugo, Radomirovićevo nemušto hvalisanje poslednjih pet godina (Vučićeve) vlasti i konstantno napadanje Tadićevog režima je veoma providno. Daleko od toga da je Tadić nešto pozitivno čega bi se trebalo sećati jer je i on bio sledbenik Miloševićevsko-Koštiničine politike "Država – to sam ja" i ponašao se kao predsednik svih Srba sveta a ne predsednik svih građana Srbije (uključujući i one koji nisu Srbi). Takođe, Vladimir Radomirović se hvali pisanjem "Pištaljke" o zloupotrebama Siniše Malog. Naravno, hvali se sada kada je Sinišu i njegov Veliki Vođa – Koordinator svih Službi "pustio niz vodu". Sve u svemu, pravi lik i delo novog poglavara UNS-a cenićemo na osnovu realnih činjenica a ne po tome koliko često ponavlja ime i naziv trenutno vladajuće strukture i njenih lidera.\n12. maja 2017. u 07.52\nVećina medija je danas nezavisna od zdravog razuma!?Čast izuzecima!


Pregrada: Digitalnom transformacijom pojačat će učinkovitost gradske uprave i poboljšati usluge za građane\n„Planirano je da provedbom projekta osiguramo maksimalnu dostupnost administrativnih procesa i informacija građanima u digitalnom obliku. Smisao projekta je građanima omogućiti pristup svim dostupnim statistikama grada, ali i da obave svoje administrativne postupke, kao što su zahtjevi prema gradu, prijave podataka, plaćanja vezana uz komunalne djelatnosti, u elektronskom obliku“, istaknuo je gradonačelnik Marko Vešligaj. (Grad Pregrada)


Zeleni pojas pored pruge Niš - Sofija - Stakleno Zvono e-TV magazin\nZeleni pojas pored pruge Niš – Sofija\nby Stakleno Zvono · November 13, 2009\nU akciji uređenja prostora pored pruge na Paliluli u ulici „Dušana Popovića“, u saradnji sa JKP „Gorica“ i nevladinim sektorom biće posađeno 130 novih sadnica.\nGradska opština Palilula (www.palilula.eu) osmislila je projekat rašćišćavanje terena i sadnju drvoreda u ulici „Dušana Popovića“ pored pruge, koja povezuje Niš i Sofiju.\nAngažovan je stručni tim radnika JKP „Gorica“ Niš koji je u ovoj ekološkoj akciji, usmeren ka čišćenju rastinja i korova, kopanju sadnih jama i uklanjanju divljih deponija. Na ovom potezu od dva kilometara, do kraja nedelje, biće zasađeno 130 stabala breze. Ovim povodom, lokaciju novog drvoreda, obišli su prof, dr Igor Novaković, predsednik Opštine, Milan Đurđević, predsednik Skupštine Gradske opštine Palilula, Bojan Ilić, načelnik Uprave Opštine, Milan Stevanović, član opštinskog Veća i koordinatori EKOpolis mreže (www.ekopolis.rs). O radovima na terenu i značaju ove aktivnosti govorio je i direktor JKP „Gorica“ Branimir Jezdimirović.\nGradska opština Palilula projektovanje novog drvoreda i sadnju breza ostvaruje u okviru nacionalne kampanje „Zeleni gradovi Srbije“, koju je nedavno pokrenula Narodna kancelarija predsednika Republike Srbije. Ova aktivnost je i deo svetskih ekoloških kampanja „Milijardu stabala za planetu zemlju“– „Zelene staze Evrope“– „Stop klimatskim promenama“, koje u Regionu promoviše EKOpolis u cilju povećanja zelenih i parkovskih površina u Srbiji, na teritoriji Grada i Gradske opštine Palilula u Nišu.\n„Na osnovu sprovedenih istraživanja u poslednjih trideset godina, broj zelenih površina u gradovima Srbije smanjen je za petinu, što je dovelo do štetnih posledica po životnu sredinu. Ovom akcijom Gradska opština Palilula- Niš želi da se približi standardima EU koji propisuju minimum 25 kvadratnih metara zelenih površina po stanovniku u gradovima-istakao je u susretu sa novinarima predsednik Opštine prof.dr Igor Novaković. „Naša akcija-naglasio je Novaković, osim povećanje i formiranja zelenih parkovskih površina i uređenja međublokovskog zelenila u Opštini, (Spomen park „Bubanj“, Delijski vis, Staro groblje „Gorica“, Botanička bašta, Kula..) predviđa sadnju drvenastih biljaka u centralnim naseljima Opštine kao i formiranje drvoreda pored pruge.\nPored sadnje i čišćenja prostora, ostvaruju se i ekološko-obrazovni programi u saradnji sa nevladinim organizacijama (EKOpolis, Ekolend, Savez izviđača, sportski klubovi), volonterima i obrazovnim ustanovama (osnovne škole, fakulteti, Gimnazija „Svetozar Marković“, vrtići za decu) koje učestvuju u aktivnostima. Veoma je bitno da se uz pomoć ovakvih akcija i projekata, ali i kontinuirane edukacije dece i omladine, razvija i unapređuje ekološka svest i na pravi način vrednuju mogućnosti koje nam priroda nudi. U tom cilju smo postali i članovi „Zelene mreže Grada Niša“ naglašava rukovodstvo Palilule.\nUz pomoć stručnjaka JKP „Gorica“ i JKP “Mediana“ i njihovih komunalnih službi, koje će organizovati sadnju i raščišćavanje prostora, unaprediće se postojeće stanje u ovoj oblasti na terenu.\nTekst i foto- Dragan Vidojković\nTags: eko vestiekologijaEUNisProjekatSrbijavesti\nPovratak prirodi čišćenjem deponija\nUklanjanje pontona se nastavlja…\nNext story Kako se zaštititi od virusa gripa A (H1N1) ?\nPrevious story Zabranjena pošiljka cveća iz Holandije


Protein A — Википедија, слободна енциклопедија\nProtein A je površinski MSCRAMM protein sa 56 kDa. On je originalno nađen u ćelijskom zidu bakterije Staphylococcus aureus. Protein A je kodiran SpA genom. Njegova regulacija je kontrolisana DNK topologijom, ćelijskom osmolarnošću, i tvokomponentnim sistem ArlS-ArlR. On je našao primenu u biohemijskim istraživanjima usled njegove sposobnosti vezivanja za imunoglobuline. On se sastoji od pet homolognih Ig vezujućih domena koji formiraju triheliksne svežnjeve. Svaki domen ima sposobnost vezivanja proteina mnogih vrsta sisara, a posebno IgG proteina. On se vezuje za teški lanac Fc regiona većine imunoglobulina, a isto tako i za Fab region u slučaju ljudske VH3 familije.\nStruktura domena proteina A. On se kao troheliksni svežanj vezuje za teški promenljivi lanac VH3 ljudskog Fab-a (levo). Minimizovani protein A vezan za Fc fragment Rituksimaba.\n^ Graille M, Stura EA, Corper AL, Sutton BJ, Taussig MJ, Charbonnier JB, Silverman GJ (2000). „Crystal structure of a Staphylococcus aureus protein A domain complexed with the Fab fragment of a human IgM antibody: structural basis for recognition of B-cell receptors and superantigen activity.”. Proc Natl Acad Sci U S A. 97 (10): 5399—404. PMC 25840\n. PMID 10805799.\n^ Idusogie EE, Presta LG, Gazzano-Santoro H, Totpal K, Wong PY, Ultsch M, Meng YG, Mulkerrin MG (2000). „Mapping of the C1q binding site on rituxan, a chimeric antibody with a human IgG1 Fc.”. J Immunol. 164 (8): 4178—84. PMID 10754313.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Protein_A&oldid=12336043”\nПоследња измена на дан 5. јануар 2017. у 08:58 ч.


Almir Hasanbegović uživao u šetnji! (Foto) | Ekskluziva.ba\niz sastava dubioza kolektiv\nAlmir Hasanbegović uživao u šetnji! (Foto)\nNa zeničkom centralnom trgu zatekli smo našeg najzapaženijeg frontmana Almir Hasanbegovića iz popularnog benda Dubioza Kolektiv kako slobodno vrijeme provodi sa svojom porodicom. Naš tim uspio je zabilježiti nekoliko fotografija.\nDubioza Kolektiv je bosanskohercegovački alternativni crossover bend koji u svoj muzički izražaj inputira elemente punka, reggaea, rocka, duba, hip hopa i mnogih drugih muzičkih žanrova. Osnovica njihovog muzičkog stvaralaštva je svakako hip hop, koji vrlo dobro nadopunjavaju i sinhronizuju s ostalim urbanim/alternativnim žanrovima.\n„Moji muzički počeci datiraju iz 1993. godine kada sam počeo raditi sa bendom Gluho doba. Mnogo toga se dogodilo u periodu između tih ratnih početak pa sve do 2001. godine kada samo se otprilike i raspali. Tih godina smo bili puni elana i svirali smo svakodnevno, a sjećam se da smo neke od svojih prvih demo pjesama snimili upravo u Tuzli u prostorijama današnjeg kluba „Palma“. U tom periodu smo čak i živjeli u Tuzli tako da nam je slani grad ostao u jako lijepom sjećanju te se u njega uvijek rado vraćamo obzirom da tu imamo i dosta prijatelja“, rekao je na početku razgovora naš sagovornik te se nastavio prisjećati svojih početaka.\n„Iako se radi o vremenskoj distanci od dvadesetak godina, svi mi koji smo ikada imali bilo kakve dodire sa hip hop kulturom smo vrlo vjerovatno počeli na isti način – kalili smo se kroz freestyle repovanje na licu mjesta, da li uz beatbox ili a capella, a sakupljali smo se po ruševinama bez struje i vode osjećajući potrebu da kroz tu formu kažemo ono što mislimo. Ja sam od svojih prvih dana u muzici uglavnom repovao na engleskom jeziku, međutim nisam bio naročito vješt betler i mislim da bi me današnji freestyle MC-jevi vrlo vjerovatno pobijedili“, priznao je kroz smijeh Almir Hasanbegović.\nO počecima Dubioze Kolektiva je rekao:\n„Mi smo se okupili 2003. nakon što su se raspali naši prijašnji bendovi (Gluho doba i Ornamenti). U tom začetku naše muzičke priče okupljali smo se neobavezno i naše prve pjesme su bile na engleskom jeziku da bismo se poslije prebacili i na naš maternji jezik. Imali smo tu sreću da se u datom prostoru i vremenu okupe entuzijasti koji imaju volju da tu priču ispričaju do kraja. U jednom trenutku smo svi odlučili da dadnemo otkaze na svojim poslovima i da se posvetimo isključivo sviranju s ciljem da od toga živimo. I u tome smo uspjeli obzirom da danas sviramo svake sedmice i imamo agencije koje nas bookiraju za festivale svuda po svijetu. Htio bih napomenuti da nam ništa nije palo sa neba, iza nas je mnogo rada, bili smo i gladni i žedni kako bismo stigli tu gdje smo sad.“\nNa pitanje da li se on, ali i članovi benda osjeća/ju kao zvijezde, Almir Hasanbegović je rekao sljedeće:\n“Mi bježimo od tog pojma „zvijezda“ i to nam je crnjak veliki. Svi oni koji nas privatno poznaju znaju da smo mi vrlo prizemni ljudi baš kao i svi oni veliki muzičari koje smo kroz muziku imali priliku da upoznamo.”\nNakon toga smo se malo osvrnuli i na samu publiku, odnosno koga se sve može vidjeti na njihovim koncertima:\n“Draže nam je da u publici bude više djevojaka jer one na taj način povuku na koncerte i svoje momke”, našalio se Almir a zatim nastavio:\n„Nije nam bitno ko je to u publici; nas slušaju i muški i ženski i crnci i bijelci i gay i hetero osobe. Najbitniji kriterij je da oni koji nas slušaju nisu šupci,“ kazao je Almir Hasanbegović.\nObzirom da svjetski poznati muzičari vrlo često imaju kolekcije ženskog intimnog rublja koje vrlo često tokom koncerta završi na bini, upitali smo Almira da li on ima sličnu kolekciju:\n„Imam od supruge, ali nije neka velika kolekcija obzirom da imamo blizance koji još uvijek doje. Trenutno su joj svi grudnjaci u fazi raspada tako da bismo tu kolekciju trebali malo obnoviti.“\nPahuljko / trecisvijet\nOsvanuo transparent sa porukom: Emire, volim te!\niz sastava dub...


Mladi matematičar iz Srpske osporio rezultat poznatog ruskog matematičara - Novosti Plus\nĐurić i Sergej Butrin, ruski matematičar sa Državnog univerziteta Saratov, objavili su naučni rad “O nejedinstvenosti konstrukcije Šturm-Liuvilovog operatora sa kašnjenjem” u prestižnom naučnom časopisu “Communication in Nonlinear Science and Numerical Simulation” sa impakt faktorom 4,11. Riječ je o radu u kojem je oboren rezultat profesora Јurka, jednog od vodećih svjetskih naučnika, specijalizovanih za inverznu spektralnu teoriju, navedeno je na sajtu banjalučkog Univerziteta.\n– U tom radu smo dali negativan odgovor na pitanje “Postoji li jedinstveno rješenje inverznog problema za Šturm-Liuvilove operatore sa konstantnim kašnjenjem i Dirihle/Nojmanovim graničnim uslovima?”. Već tada se pojavila sumnja u Јurkov rezultat koji se odnosi na teoremu jedinstvenosti inverznog problema Šturm-Liuvilovog operatora sa konstantnim kašnjenjem i Robinovim graničnim uslovima – kaže Đurić.\nĐurićnavodi da kada se priča o inverznom problemu Šturm-Liuvilovog operatora sa kašnjenjem, postoje dva problema.\n– Јedan se odnosi na Dirihle/Nojmanove granične uslove, a drugi na Robinove granične uslove. Ako za jedan problem ne vrijedi teorema jedinstvenosti, onda je očekivano da ne vrijedi ni za drugi problem – pojašnjava Đurić.\nIpak, poslije šest mjeseci rada na ovom problemu, Đurić i Buretin su uspjeli da konstruišu kontraprimjer i ospore teoremu jedinstvenosti koju je zagovarao čuveni profesor Јurko.\n– Mnogi naučnici koji se bave ovom temom duži niz godina vjerovali su u teoremu jedinstvenosti. Nedavno je naš matematičar Nebojša Đurić počeo da zastupa ideju da u opštem slučaju rješenje ne mora biti jedinstveno. S tom idejom obratio se profesoru Јurku koji je odbacio tu tvrdnju i naveo da je ona pogrešna – naveli su iz Univerziteta u Banjaluci.\n– Važno je naglasiti i to da mnogi procesi u prirodi često imaju nelokalno ponašanje, pa operatori s kašnjenjem i druge vrste nelokalnih operatora, često imaju primjenu u prirodnim naukama i inženjerstvu – napominju iz Univerziteta u Banjaluci.\n← Turistička razglednica Mrkonjić Grada puna prirodnih ljepota\nSANJA VULIC POSLANIK SNSD: ALKALAJ JE ZVIJEZDA DIPLOMATSKOG MRAKA →


Na „samitu veka“ Vučić ipak neće miriti Rusiju i Ameriku - FakeNews Tragač\nSAMIT VEKA: Putin i Bajden planiraju susret u Beogradu, osvanulo je aprila ove godine na naslovnici dnevnog lista Objektiv, a istog dana u svom onlajn izdanju ovaj medij objavio je kako „Predsednik Vučić MIRI Rusiju i Ameriku u Beogradu“. Spekulacije ovog lista o održavanju samita američkog predsednika Džozefa Bajdena i predsednika Rusije Vladimira Putina nastavile su se i u maju, kada je ponovo najavljen „Istorijski SUSRET u Beogradu“. Sve to ispostavilo se kao netačno, s obzirom na to da se samit Putin-Bajden trenutno održava u Ženevi.\nNaši izvori / strani mediji\n„Predsednik Srbije ima odlične lične odnose sa obojicom lidera, i to je najvažnija preporuka da naša zemlja bude domaćin ovom susretu“ pisao je Objektiv, a svoje najave pravdao je i stavovima koje su iskazali „naši izvori“ kao i ruski ili zapadni mediji. U tekstu Objektiva ostalo je nejasno koji je to „zapadni medij“ predložio Beograd kao destinaciju samita Putin-Bajden, dok se pod „ruskim medijima“ verovatno mislilo na tekst Sputnjika koji je takođe spekulisao o održavanju samita u Beogradu, doduše u rubrici „analize i mišljenja“ i uz jasne ograde u vidu izjave jednog od sagovornika koji smatra „da će se naći neka druga lokacija, a ne Beograd“.\nObjektiv, 21. april i 6. maj\n„Da su Beograd i Srbija prihvatljivi za Bajdena, ali i za američke turiste potvrđuje i najnoviji tekst u čuvenom Vašington postu“, pravdao je svoje najave Objektiv početkom maja. I zaista, Vašington post jeste tada o Srbiji pisao kao o jednoj od destinacija u Evropi koju američki turisti odmah mogu posetiti. Ipak, u tekstu tog medija (objavljenom u rubrici posvećenoj turizmu) nema ni govora o tome „da su Beograd i Srbija prihvatljivi za Bajdena“, već samo za američke turiste.\nSrbija, Austrija, Finska\nUz ograde kako su igri još i Austrija i Finska (od kojih nijedna nije postala domaćin samita Putin-Bajden) Objektiv je objavio i kako je „Beograd prvo predložila Bela kuća, a Kremlj zdušno podržao“. Kako bismo proverili ovaj navod, pitali smo zvaničnike SAD u Beogradu da li je u Beloj kući ikada postojala inicijativa da se samit Putina i Bajdena održi u Beogradu. U svom odgovoru Ambasada SAD navodi kako u toj instituciji nisu upoznati sa postojanjem takve inicijative, kao i da po tom pitanju nisu dobijali nikakve informacije.\nSpekulativne tekstove Objektiva o sastanku Putina i Bajdena preneli su i portali Alo i Pravda.\nAustrija Finska Rusija SAD Švajcarska\nTaj brejk za vizu: dezinformacije u Informeru, Telegrafu i na BBC-ju\nĆumur za kengure i hepo kocke za satiru


Pozivni broj Älmhult\nGrad/mesto ili region: Älmhult\nPozivni broj za grad Älmhult je 0476. Za fiktivni broj telefona 9998544 i pozivni broj grada 0476, broj za pozivanje je 0476 9998544. A Älmhult se nalazi u Švedska.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9998544, pozivni broj grada 0476 (Älmhult) i Državni pozivni broj 0046, broj za pozivanje je 0046 476 9998544. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 0476, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +46 (0046) ili pozivni broj grada 0476 (Älmhult).\nAko ste van Švedska i želite da pozovete osobu u Älmhult, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Švedska je +46 (0046), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Älmhult, morate da dodate +46 476 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9998544, pozivni broj grada 0476 (Älmhult) i Državni pozivni broj 0046, broj za pozivanje je 0046 476 9998544.


Ništa od novca MMF-a do 2019?! – BiGportal.ba\nNovac od proširenog aranžmana Bosne i Hercegovine sa Međunarodnom monetarnim fondom i dalje je na čekanju. Tranša od 150 miliona maraka koja je trebalo da bude isplaćena još u junu ove godine, tada je obustavljena, a sve su prilike da od tog novca neće biti ništa do početka 2019. godine.\nNovac od MMF-a i dalje je na čekanju, a tako će biti i u narednim mjesecima. Tranša je prvo bila obustavljena u junu ove godine zbog potrebe da MMF izvrši nove analize povećanja plata u javnom i privatnom sektoru u Republici Srpskoj i beneficija za veterane u Federaciji. Kako je BN televiziji potvrđeno u MMF-u pregovori su opet obustavljeni i biće ponovo aktivirani tek nakon formiranja vlada u Srpskoj i Federaciji.\nDa li će Republika Srpska moži da preživi bez novca MMF-a, za sada nema komentara zvaničnika, jer nakon održanih izbora, Vlada Željke Cvijanović funkcioniše u tehničkom mandatu. Ministar finansija Republike Srpske je ranije poručio da novca iz ovog aranžmana za sada neće biti, ali da budžet nije ugrožen.\nEkonomisti međutim upozoravaju da je već početkom godine koja je izborna bilo jasno da neće biti realizacije programa. Novac od kredita MMF-a je neophodan Republici Srpskoj i ko god bude premijer i ministar finansija, ranije ispostavljeni zahtjevi MMF-a će ga čekati.\nDosadašnji način konstatnog zaduživanja, bez značajnijeg rasta bruto-domaćeg proizvoda, kaže ekonomista Zoran Pavlović, jasno pokazuje da će pregovori sa MMF-om biti sve teži, bez obzira ko bude sjedio na pozicijama premijera i ministara finansija u Republici Srpskoj i Federaciji Bosne i Hercegovine.


Visina plate je početak i kraj cijele priče o odlasku radne snage - Akta.ba\nVećina poslodavaca problem nedostatka radne snage planira riješiti ulaganjem u tehnologiju i mašine.\n10.07.2019. 09:37 / Izvor: Oslobođenje\nU Banjoj Luci se posao nudi na svakom koraku - traže se trgovci, radnici u pekarama, konobari, kuhari, vozači, građevinski radnici...\nSituacija je manje-više identična i u ostalim gradovima BiH. Razlog je već svima poznat, radnici daju otkaze i odlaze u inostranstvo, a kako tvrde ekonomisti odlazak će do kraja godine dosegnuti i brojku od 50.000 ljudi!\nU nastavku pogledajte kako na ovu situaciju gledaju poslodavci u BiH, šta poduzimaju povodom toga i u čemu vide rješenja.\nKako razmišljaju poslodavci\nSaša Trivić, pomoćnik direktora Krajina klas kaže da se promjene na tržištu radne snage osjete svakodnevno, "u jednom trenutku su problem vozači, drugi put prodavačice", zbog čega je nemoguće planirati poslovanje, niti se može uložiti dovoljno vremena u edukaciju ljudi i obezbjeđivanje kvalitetne radne snage.\n"Situacija je takva da gasiš požare iz dana u dan i najvažniji zadatak, bar u našim niskoproduktivnim industrijama, je obezbijediti dovaljan broj radnika bez obzira na njihov kvalitet, a ako to uspiješ, onda tek dođeš u situaciju da se posvetiš kvalitetu radne snage. Zbog toga trpimo još jednu štetu, a to je pad kvaliteta finalnih proizvoda", istakao je Trivić tokom panel diskusije "Poslovni izazovi u uslovima pada ponude radne snage" koja je nedavno održana u Banjoj Luci dodajući: "Troši se energija firme na brigu o radnicima, umjesto na brigu o kupcima, o boljoj organizaciji, itd. Mi smo između borbe za opstanak i preživljavanje, situacija je vrlo teška i sasvim je izvjesno da će dio firmi da izgubiti trku."\nNaglasio je i kako su se u preduzeću počeli pojavljivati ljudi iz Gradiške, Prijedora...\n"Znam da kolege iz Kotor Varoša jedan dio radnika voze u Banju Luku", pojasnio je Trivić kako se nadomješta radna snaga koja odlazi iz Banje Luke.\nPredrag Zorić, generalni direktor Kolektora CCL u BiH, firme koja posluje od 2005. godine u Laktašima, kaže da su se prošle godine po prvi put suočili sa velikim odlaskom radnika. Njih 140 otišlo je iz firme, a između 160 i 170 došlo u firmu.\n"2005. godine smo odlučili pokrenuti proizvodnju zato što je bilo dosta radnika koji su došli iz naše prave industrije, Čajevca, i koji su sigurno bili svjetski igrači. Te 2005. godine krenuli smo sa 50 radnika, a navešću samo da smo deset godina kasnije imali oko 100 prijava za rad, i to od strane kvalifikovanih radnika sa tehničkim obrazovanjem. Međutim, u vremenu koje je uslijedilo taj broj je počeo rapidno da pada. Situacija nije laka jer naši procesi nisu jednostavni i obuka jednog radnika za osnovne procese zahtijeva između tri i šest mjeseci, a do tri godine za one komplikovanije", pojasnio je Zorić.\nMarinko Tomić, direktor EuroExpress brze pošte kaže kako je ova firma već duže na direktnoj meti i udaru poslodavaca iz Evrope.\n"Prirodna fluktuacija nam je oko 36 posto, što je već mnogo, dok smo u Bihaću imali 107 posto, što znači da smo na nivou godine promijenili čitav kadar. Po meni najveći problem je odliv kvalitetnih radnika. Nama ne manjka prijava za rad, manjka nam ljudi koji su željni i voljni da rade i hoće da nauče da rade. Masa jeste tu, ali kvalitet te mase je na nekom najnižem nivou", istakao je Tomić.\nKrajina klas je već ušla u veliki investicioni ciklus od 20 miliona maraka.\n"Mi već sada radimo planove o smanjenju broja radnika pomoću novih tehnologijama, kako bi bili sigurni da ćemo preživjeti", istakao je na panel diskusiji Trivić koji je ovom prilikom naglasio da su njegovoj firmi plate rasle.\nKako je naveo, u dvije godine plate su sa 21 posto došle do 32 posto učešća u prihodu.\nI generalni direktor Kolektora CCL rješenje vidi u savremenoj tehnologiji, ali i daljem usavršavanju radne snage koja je već zaposlena u firmi. Time bi već zaposleni radnici bili produktivniji i samim time imali veća primanja. Njihove mjere za zadržavanje radne snage zasnovane su na tome da se postave kao dobar poslodavac.\n"Nije u pitanju samo plata, ako omogućite radniku da se bavi sportom, da ima redovan godišnji odmor u onom periodu kada ga planira, klimatizovano radno mjesto, sigurno će biti zadovoljniji i neće razmišljati o odlasku", naglasio je Zorić.\nU EuroExpress brzim poštama su prije pet godina počeli poduzimati mjere kako bi spriječili masovni odliv radne snage formirajući razvojni i edukativni tim unutar firme.\n"Imamo socijalne fondove unutar firme, imamo interne motivacije, imamo zajednička druženja i još mnogo toga što firmu čini interesantnom za radnika, ali sistemsko rješenje počinje od države, od obrazovanja, motivacije srednjoškolaca, omogućavanja određenih primanja tokom školovanja (naprimjer da praksa bude plaćena), a poslije školovanja dati olakšice za ljude koji tek ulaze u posao kroz manje poreze i doprinose. Tu je i propaganda koja je, po meni, najveća manjkavost ove države, jer prikazivanjem Slovenije i Njemačke sjajnim zemljama gdje radnici rade pet sati dnevno, a poslije toga pjevaju, druže se i roštiljaju, svakako ne doprinosi cjelokupnoj situaciji. Nije to tako, znam jer sam živio u tom sistemu, poslovao sam u tom sistemu i ljudi tamo rade 2-3 posla, ne viđaju porodicu. Stoga ključ rješenja je sistemski pristup", naglasio je.\nZamjenik direktora Exclusive lingerie-a, Boris Tolimir, kao jedno od rješenja vidi da se još od srednje škole krene sa potražnjom radne snage, organizovanjem praksi, obilaskom preduzeća i pogona čime bi se đaci koji se školuju za radnička zanimanja bliže upoznali sa mogućnostima koje pružaju poslodavci prilikom završetka školovanja. Kao pozitivno je ocijenio što se od prošle godine i poslovna zajednica aktivnije uključila u saradnju sa obrazovnim institucijama. Ipak, efekti ovih mjera se mogu očekivati tek za par godina.\nPlata je ipak početak i kraj\nNesporno je da država treba učiniti mnogo toga kako bi poslodavcima i radnicima ovdje bilo bolje, ali jedno je sigurno: visina plate je početak i kraj cijele priče o odlasku radne snage. Jer ako od njenog iznosa ne možete priuštiti normalan života bez opterećenja, svaka dalja priča pada u vodu.\nA plate u Republici Srpskoj ne rastu i nisu pratile rast produktivnosti koji je bio evidentan proteklih godina. Pokazala je to i analiza tržišta rada u 2019., predstavljena istog dana kada je održana i panel diskusija poslodavaca.\nTako je, naprimjer, 2015. godine rast produktivnosti u prerađivačkoj industriji iznosio 13,2 posto, a plate su u prosjeku narasle za tek 1,3 posto.\nRadnici su, prema ovoj analizi, srazmjerno svom radu bili nagrađeni sada već davne 2008. godine, kada su za produktivnost koja je skočila na 12,9 posto dobili platu veću za 12 posto. Nešto bolja godina za njih je bila 2012., kada su imali pad produktivnosti od 12,2 posto, dok su dohoci u prosjeku porasli za 2,9 posto.\nI kada već govorimo o prerađivačkoj industriji navedimo i podatak da je prosječna plata u prerađivačkoj industriji nešto preko 650 KM.\n"U ovakvoj situaciji nam mora biti jasno da ostanak radne snage, ne ulazeći ni u kakve druge razloge osim ekonomskih, je takav da ukoliko potražnja za radnicima raste, ponuda opada, a plate ne rastu kako bi trebalo, onda je potpuno izvjesno da će ti ljudi tražiti posao negdje drugo", istakao je autor analize, Stevo Pucar, profesor na Ekonomskom fakultetu u Banjoj Luci\n#odlazak iz BiH\nPošiljke EuroExpress brze pošte od sada možete preuzeti i na Petrol pumpama


Đukanović: Crna Gora kao zemlja odgovorila je na apele LGBTIQ zajednice (VIDEO) | Kodex.ME\nZgrada Predsjednika Crne Gore osvijetljena je dugim bojama u znak podrške devetom Montenegro Prajdu.\n15. 10. 2021 - 20:07 Autor: D.P.\n¨Raduje da ovogodišnji Montenegro Prajd 2021 dočekujemo u kvalitativno boljem ambijentu za puno ostvarenje jednakosti svih pripadnika LGBTIQ osoba.¨ poručio je Đukanović na Tviteru.\nOn je naglasio da usvojeni Zakon o životnom partnerstvu lica istog pola i činjenica da se Montenegro Prajd 2021 održava u značajno boljem bezbjednosnom okruženju jasna je potvrda da je Crna Gora kao zemlja odgovorila na apele LGBTIQ zajednice.\nUsvojeni Zakon o životnom partnerstvu lica istog pola i činjenica da se #MontenegroPrajd2021 održava u značajno boljem bezbjednosnom okruženju jasna je potvrda da je\n07. 12. 2021 - 16:52 | Društvo


centralna-evropa | Biznis i Finansije\n/ Category / centralna-evropa\n19/05/2017 - 10:41 in Ekonomija, Vesti\nKonsultantsko-revizorska kompanija Deloitte započela je proces registracije za izbor tehnoloških kompanija sa najbržim rastom u centralnoj Evropi. Projekat pod nazivom CE Technology Fast 50 u Srbiji se sprovodi desetu godinu zaredom, dok se na području…\nOptimistične prognoze za automobilsku industriju u Centralnoj Evropi\n17/03/2016 - 14:00 in Ekonomija, Slajder\nAutomobilska industrija beleži rast u centralnoj Evropi uprkos faktorima rizika u regionu. Približno 1 od 3 automobila koji je napravljen u Evropskoj…\nPoljoprivrednicama je potrebna sistemska pomoć države\n04/09/2015 - 14:16 in B&F Plus, Slajder\nProšlog vikenda na Staroj planini održano je okupljanje poljoprivrednica centralne Evrope, delom zbog razmene znanja i iskustava a delom zbog diskusije o unapređenju položaja žena koje se bave ovim proizvodnim delatnostima. Pod parolom „I mi smo farmeri!“…\nSrbi premalo koriste kasko osiguranje\n03/06/2015 - 08:52 in Ekonomija, Slajder, Vesti\nKasko osiguranje u većini zemalja nije obavezno, što posledično ima uticaj i na zastupljenost ovog proizvoda na tržištu. U ovom trenutku, 7% domaćinstava u centralnoj i istočnoj Evropi poseduje polisu kasko osiguranja. Ipak, dve zemlje daleko su od…\n13/05/2015 - 11:31 in Ekonomija, Slajder, Vesti\nDa li je gotova priča o rastu u centralnoj i istočnoj Evropi (CIE)? Sudeći po opadajućim prilivima direktnih stranih investicija (SDI) tokom prošlih nekoliko godina, moglo bi se tako pomisliti. Ipak, to je nepotpuna slika. Nedavno istraživanje Erste…\nMeđu zemljama Centralne i Istočne Evrope, Srbija je na 7. mestu po broju poslovnih transakcija\n03/04/2015 - 08:49 in Ekonomija, Slajder, Vesti\nNajnoviji izveštaj revizorsko-konsultantske kompanije EY (Ernst & Young), „Central and Southeast Europe –M&A Barometar“ bavi se analizom poslovnih transakcija u jedanaest zemalja Centralne i Jugoistočne Evrope (CSE) koje uključuju Srbiju,…\nDržavne obveznice CIE ove godine među najboljim investicijama u Evropi\n02/10/2014 - 13:05 in Analize, Finansije, Tekstovi\nVisoki prinosi i niska kolebljivost povećavaju privlačnost za investitore državnih obveznica iz centralne i istočne Evrope, kaže se u najnovijem izveštaju Erste Grupe. Državne obveznice CIE donose veći prinos od nemačkih i francuskih petogodišnjih…\nDeset domaćih kompanija među 500 najboljih\n03/09/2014 - 09:22 in Ekonomija\nDeset kompanija iz Srbije našlo se ove godine među 500 najboljih u centralnoj Evropi, po osnovu ostvarenih prihoda od prodaje u 2013. godini. Naša najbolje listirana kompanija je NIS koja se sa prošlogodišnjeg 78. popela na 63. mesto. Druga najbolje plasirana…\n27/08/2014 - 08:58 in Ekonomija, Vesti\nIzazovna ekonomska godina 2013. uticala je na vodećih 500 igrača u centralnoj i istočnoj Evropi (CIE), pokazuje najnovija "Coface" studija. Vodeće kompanije u ovom regionu su neznatno povećale promet za 0,2%, na preko 644 mlrd EUR (2013: +5%). Ipak, najveće…


Muž i žena, Dejan (45) i Suzana (37) umrli od korone u istom danu, NISU BILI VAKCINISANI, ćerka preko noći ostala siroče - TK PORTAL\nMuž i žena, Dejan (45) i Suzana (37) umrli od korone u istom danu, NISU BILI VAKCINISANI, ćerka preko noći ostala siroče\nSuzana je pre korone imala problema sa astmom, dok je Dejan bio potpuno zdrav. Oboje su imali višak kilograma i nisu bili vakcinisani.\nUprkos nadljuskim naporima lekara i sestara da u kovid bolnici u Batajnici, posle tronedeljne borbe, u noći između 26. i 27. septembra izgubili su život.\nIzvorni članak: Muž i žena, Dejan (45) i Suzana (37) umrli od korone u istom danu, NISU BILI VAKCINISANI, ćerka preko noći ostala siroče\nPrevious Previous post: Goran Čerkez: Preporučena vakcinacija djece iznad 12 godina slabijeg imuniteta\nNext Next post: “ŽELIO JE DA UBIJE CIJELU PORODICU, DA NIKO ŽIV NE OSTANE” – Nova saznanja o ubistvu porodice Đokić, zločinac odlično poznavao teren


Motika: Alumina investicijama i novim projektima trasira sigurnu budućnost | Zvornik Danas\nIz Srbije dolaze po gorivo u Karakaj i Šepak 1 дан ago\nMotika: Alumina investicijama i novim projektima trasira sigurnu budućnost\non: 28. децембра 2016 In: Ekonomija, izbor urednika, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nIntervju sa Miloradom Motikom, predsjednikom Upravnog odbora kompanije „Alumina“ u Zvorniku\nSedmični bilten kompanije „Alumina“\nSklopili smo prodajne ugovore za cjelokupnu proizvodnju u 2017. i za 60 odsto proizvodnje u 2018. godini. Na sreću svih zaposlenih u „Alumini“, u narednoj godini imaćemo i novu lepezu proizvoda, sa većom profitnom stopom, tako da će biti veći ostatak dohotka na kraju sljedeće poslovne godine ukoliko ne dođe do značajnijeg povećanja cijena inputa, prije svega lužine i gasa. Već u prvoj polovini 2017. počećemo proizvoditi nove proizvode – precipitate, silikagel, mljevene hidrate, a kasnije i još neke druge proizvode koji su namijenjeni za inostrano tržište, kaže Milorad Motika, predsjednik Upravnog odbora kompanije „Alumina“, u razgovoru u kojem sumira rezultate rada fabrike u 2016. godini, zatim govori o investicionim aktivnostima, kao i zadacima koji očekuju kompaniju u 2017. godini, te drugim aktuelnim pitanjima iz rada i poslovanja ovog privrednog društva.\n–Kao predsjednik Upravnog odbora, molimo Vas da na početku razgovora, ocijenite rad kompanije u 2016. godini?\n-Po mom mišljenju i procjeni mojih saradnika, rad „Alumine“ u 2016. godini je izuzetno dobar. Imaćemo rezultat koji je vrijedan pažnje. Mislim da su zadovoljni i svi zaposleni u kompaniji koji su učestvovali u stvaranju poslovnog rezultata u ovoj godini. Želim posebno da se zahvalim gospodinu Miletu Matiću, koji je održao kompaniju u najtežim danima njenog bitisanja poslije odlaska Litvanaca, što je veliki uspjeh i ogroman doprinos kako njegov lično, tako i njegovih saradnika, ali i svih radnika privrednog društva „Alumina“.\nMilorad Motika, predsjednik Upravnog odbora kompanije Alumina\n-Da li kompanija, sa postojećim novčanim prilivima od prodaje proizvoda, uspijeva da servisira sve svoje obaveze?\n-Kompanija uspijeva da servisira sve svoje obaveze, tako da smo jedan dio naših prihoda usmjerili na investicije, što je vidljivo u fabričkom krugu. Sada radimo dva nova pogona i uređujemo kompletan plato ispred Upravne zgrade, sa projektom novih saobraćajnica i potpuno novom infrastrukturom parking prostora. Ulaganja su značajna i ona će se nastaviti i u narednoj godini.\nZahvaljujući uspješnom poslovanju, pored investicionih aktivnosti, „Alumina“ je vraćala i dugove nastale u ranijem periodu. U potpunosti su izmirene sve prethodne obaveze koje je kompanija imala prema Poreskoj upravi Republike Srpske, zatim Željeznicama Republike Srpske i Elektroprivredi Republike Srpske. Pored toga, u toku ove godine vratili smo dio kredita koje „Alumina“ nije uzela, a koje je, uvođenjem stečaja u grupaciji „Birač“, preuzela da plaća. Radi se o značajnim sredstvima, plaćeno je više od 4,8 miliona KM u 2016. godini. Mi smo sad kreditna sredstva, prema Investiciono razvojnoj banci Republike Srpske, sveli na oko osam miliona KM i kompanija će taj dug izmiriti u 2017. godini. Takođe, fabrika je uredno servisirala obaveze prema dobavljačima, te isplatila sve plate i regres, kao i druge obaveze prema svojim zaposlenima.\nKompanija sad ima repromaterijala za proizvodnju u naredna tri mjeseca, što dugo nije bilo. Fabrika je spremna za kompletan zimski ciklus proizvodnje. Na sreću, vrijeme nas je poslužilo da naši dobavljači i sada dovlače boksit. I vjerovatno će nas snabdijevati rudom tokom cijelog januara. Prvi put imaćemo situaciju da će boksit stizati tokom čitave zime.\nUSPJEŠAN TIM SARADNIKA\nSreća „Alumine“ je što u svom menadžemntu ima mlade ljude, koji su se našli u svim aspektima shvatanja života i stvarnosti, odnosno u shvatanjima tehnike i realnosti. Prevashodno želim da se zahvalim svom timu saradnika – Miletu Matiću, Radislavu Filipoviću, Milomiru Maksimoviću, i Zoranu Obrenoviću. Takođe, želim da se zahvalim Miodragu Spasojeviću, zatim svim rukvodicima pogona i ostalim rukovodnim radnicima, ali i svim zaposlenima u kompaniji na ostvarenim rezultatima.\n–Naši dobavljači boksita takođe ističu zadovoljstvo poslovnom saradnjom, posebno se to odnosi na strateškog partnera, kompaniju „Boksit“ iz Milića?\n-„Boksit“ iz Milića je veoma korektna kompanija, sa kojom imamo izuzetno dobru saradnju. Ovom prilikom želim da se zahvalim predsjedniku Kompanije, gospodinu Rajku Dukiću, koji je sve vrijeme imao razumijevanje za „Aluminu“. Mi takođe imamo razumijevanje za „Boksit“, tako da kroz uzajamnu saradnju jedni drugima najbolje pomažemo u rješavanju svih problema. Dakle, radimo na obostrano zadovoljstvo i na zadovoljstvo čitavog ovog kraja. Kompanija „Boksit“ nam je izašla u susret da vozi sve količine rude koje ima na raspolaganju. Srećom, poslužilo nas je i vrijeme, tako da ove godine neće biti prekida u dovozu boksita iz Milića, zato što imamo vrlo ambiciozan plan za 2017. godinu.\n-Stvaranje uslova za bolju tržišnu poziciju i proširenje proizvodnog programa, bio je jedan od primarnih zadataka menadžmenta kompanije u proteklom periodu. Koliko se kroz restrukturiranje proizvodnog programa, obezbijedila tržišna samostalnost i berzanska nezavisnost kompanije?\n-Što se tiče naše tržišne samostalnosti i berzanske pozicije, u toku ove godine doveli smo kompaniju na takav nivo da već imamo prodatu proizvodnju za narednu godinu. Sklopili smo prodajne ugovore za cjelokupnu proizvodnju u 2017. i za 60 odsto proizvodnje u 2018. godini. Na sreću svih zaposlenih u „Alumini“, u narednoj godini imaćemo i novu lepezu proizvoda, sa većom profitnom stopom, tako da će biti veći ostatak dohotka na kraju sljedeće poslovne godine ukoliko ne dođe do značajnijeg povećanja cijena dijela inputa, prije svega lužine i gasa. Već u prvoj polovini 2017. počećemo proizvoditi nove proizvode – precipitate, silikagel, mljevene hidrate, a kasnije i još neke druge proizvode koji su namijenjeni za inostrano tržište.\nZahvaljujući pravilnim odlukama i ispravnoj poslovnoj orijentaciji Upravnog odbora, kompanija je trasirala siguran put u budućnost.\nUprava ove fabrike, cijelo ovo vrijeme, ponašala se veoma odgovorno i profesionalno, radeći na dobrobit cijelog kolektiva. Stoga želim da se zahvalim svim članovima Upravnog odbora – Miletu Matiću, Peri Vasiljeviću, Goranu Maričiću i Gordanu Vukoviću.\n–Strateška orijentacija su, kako kažete, proizvodi koji imaju veći tržišni i profitni potencijal. Da li je kompanija u mogućnosti da sama, u sadašnjim uslovima i prilikama, obezbijedi potpunu diverzifikaciju proizvodnog programa?\n-Kompanija je spremna da, sa postojećim ljudskim resursima i kapacitetima, realizuje svoje poslovne ciljeve i važne projekte. Istina, moraćemo izvršiti još jedan značajan dio ulaganja u prvoj polovini 2017. godine kako bi što uspješnije parirali našoj konkurenciji. Sa dolaskom pojedinih kompanija, prije svega „Zeohema“ iz Švajcarske, „Silkema“ iz Slovenije i „Inotala“ iz Mađarske, jedan dio njihove proizvodnje će se, kroz zajedničko partnerstvo sa „Aluminom“, u 2017. godini preseliti na ove prostore. Na taj način fabrika će, a samim tim i Zvornik, dobiti mnogo kako na strateškoj poziciji, tako i u finansijskom pogledu. Isto tako, i na svim drugim poljima imaćemo znatno promijenjenu strukturu proizvodnje i znatno promijenjenu strukturu ulaganja.\n-Progresa kompanije, pokazalo se, nema bez investicionih ulaganja.Ističete da su menadžment i uprava potpuno opredijeljeni za još jači investicioni ciklus u našoj fabrici?\n-Očekujemo da nivo investiranja u 2017. godini bude preko 20 miliona konvertibilnih maraka. Zato ćemo odmah, na početku godine, morati krenuti u investicioni zamah. Mi smo spremni za investicione aktivnosti. Imamo pripremljene i urađene kompletne projekte, tako da ćemo nastaviti dalje naše investiranje. Smatram da treba da idemo bržim korakom i sigurno da ćemo ispuniti sva obećanja.\nEvo, već ovih dana smo raspisali oglas za novom stručnom mladom radnom snagom. Kao što je poznato, u 2017. godini dosta naših stručnih ljudi odlazi u penziju. Kadrovski bilten pokazuje da oko 80-tak radnika će prestati da radi u fabrici po osnovu penzionisanja. Nastojimo da već sada obezbijedimo njihove zamjene, da se novi ljudi na vrijeme obuče, i spremno dočekaju nove izazove.\nMi ćemo, naravno, i dalje uvoditi nove tehnologije u proizvodne linije. Na putu smo da riješimo i pitanje odlaganja otpadnog mulja u branu crvenog mulja, odnosno da se završetak proizvodnog ciklusa obavi u krugu fabrike. Radimo na rješenju koje će omogućiti da ne postoji potreba za odlaganjem otpadnog mulja na deponiju brane. To je, takođe, jedan od ključnih zadataka u narednoj godini .\n-Gospodine Motika, da li za ovakve strateške odluke i aktivnosti postoji podrška Vlade Republike Srpske, odnosno najviših organa Republike Srpske?\n-Najprije želim da se zahvalim predsjedniku Republike Srpske, gospodinu Miloradu Dodiku, koji daje svesrdnu podršku kompaniji „Alumina“. Takođe, želim da se zahvalim premijerki Željki Cvijanović i Vladi Srpske, kao i resornim ministrima, koji, u punom kapacitetu, podržavaju naše projekte i poslovne ciljeve. Mi ćemo već u 2017. godini dokazati zašto je ta podrška bila neophodna, jer će se, vjerovatno, dešavati još neke stvari. Nama je ogroman problem stečaj u matičnom preduzeću, tako da ćemo nastojati da, u sljedećoj godini, dođe do završetka stečajnog postupka u „Biraču“. Time bi, sigurno, postavili novu etapu u poslovanju kompanije, koja bi, s obzirom na svoje potencijale, kao jedan od najvećih izvoznika u Republici Srpskoj i BiH, postala još interesantnija za strane investitore i poslovne banke koje bi se takmičile u ulaganju sredstava u „Aluminu“.\n-Orijentacija menadžmenta kompanije je saradnja sa renomiranim kupcima. Sigurno da to traži jedan drugačiji pristup i odnos prema preuzetim obavezama. Koliko je danas „Alumina“, sa svojim proizvodnim programom, pouzdan poslovni partner u sadašnjim prilikama?\n-„Alumina“ je izuzetno pouzdan poslovni partner, što dokazuju i sklopljeni ugovori za 2017. i 2018. godinu. Sve firme sa kojima fabrika sarađuje su renomirane kompanije. Radi se uglavnom o firmama iz Evropske unije.\nDrago mi je da naši kadrovi mogu uspješno da prate nove tehnologije i mi smo ponosni na tu činjenicu.\nNaravno, da će biti potrebe za novim stručnim kadrovima, tako da će kompanija zaposliti jedan broj mladih inženjera koji će biti angažovani u novim procesima, koji se sad dešavaju u fabričkom krugu. NJih ćemo involvirati u sve ove aktivnosti, tako da budu uključeni od procesa montaže opreme, da bi kasnije mogli samostalno da vode proces.\nKOREKTNA SARADNJA SA STEČAJNIM UPRAVNIKOM\nKako ocjenjujete saradnju sa stečajnim upravnikom Fabrike glinice „Birač“, gospodinom Lazom Đurđevićem?\n– Saradnja sa stečajnim upravnikom je veoma korektna. Gospodin Đurđević radi svoj dio posla, a mi u „Alumini“ imamo svoje zadatke. Vrlo korektni odnosi, imamo redovnu komunikaciju. Mi smo stečajnom upravniku zahvalni na razumijevanju, tako da želim da mu se zahvalim u svoje lično ime i u ime svih radnika.\n-Zvornička“Alumina“ je posebno poznata u proizvodnji zeolita?\n-„Alumina“ je vodeći proizvođač zeolita u Evropi. Sa dolaskom novih firmi ovdje u Zvornik, naš proizvodni portfolio će se još više proširiti, tako da ćemo biti jedan od najpoželjnijih strateških partnera u čitavoj Evropi.\n– Uporedo sa razvojem novih proizvodnih programa, „Alumina“ je postala ciljni partner za mnoge evropske i svjetske kompanije koje ili traže proizvode ove fabrike ili određeno partnerstvo u razvoju novih proizvoda iz programa koji su definisani na bazi alumosilikatne hemije kao i nemetalurške proizvodnje na bazi hidrata i glinice. Vjeruje se da je to pravi i jedini put daljeg razvoja i prosperiteta ove kompanije?\n-To je pravi put i u strateškim dokumentima koje ćemo usvojiti do kraja godine, upravo smo se bazirali na proizvodnju nemetalurškog programa kako bismo imali proizvode koji su konkurentni na svim tržištima. Ne samo u Evropi, nego i u Americi, ali i na svim ostalim kontinentima. Mi smo sad, iako je Kina jedan od najvećih proizvođača, bili u prilici da izvezemo prve lotove, odnosno kontigente, naših proizvoda na kinesko tržište, što je, bez sumnje, još jedan poslovni iskorak kompanije u osvajanju novih tržišta.\n-Gospodine Motika, šta se planira uraditi kad je u pitanju unutrašnja organizacija kompanije?\n-Što se tiče unutrašnje organizacije, u privrednom društvu „Alumina“u toku su određene aktivnosti i vrlo brzo ćemo napraviti kompletan plan za sve kadrove po pojedinim oblastima. Naš cilj je da se potpuno zanovi nova radna snaga, da uvodimo što više mladih ljudi, koji će biti naši radnici za duži period. Pozivam mlade i perspektivne inženjere, mašinske i elektro struke, tehnologe i hemičare, da nam se jave. Moram napomenuti da nam je neophodan i veliki broj mladih strugara, limara, zavarivača, bravara… „Alumina“, kad su potencijali u pitanju, ima jednu od jačih mašinskih radionica u regionu.\nTakođe, kompanija ima uspješnu saradnju sa Tehnološkim fakultetom u Zvorniku. Dogovaramo i određene zajedničke projekte. U našim laboratorijama studenti Tehnološkog fakulteta obavljaju praksu. Spremni smo, kasnije, one koji pokažu najbolje znanje po završetku studija, primiti u radni odnos u našoj fabrici. Očekujemo da ćemo imati jedan jači tim na ovim prostorima. Štaviše, razmišljamo da osnujemo i Institut. Pobrinućemo se da to i ostvarimo u toku sljedeće godine.\n-Šta je to što očekujete od radnika, a opet s druge strane šta radnici mogu da očekuju od rukovodstva kompanije?\n-Od radnika očekujem rad, red i disciplinu, a što se tiče kompanije ona im u 2017. godini nudi redovne plate, regres i sve ostale prinadležnosti koje im pripadaju. Radnici će ovdje ostvariti sva prava, ali moraju ispuniti i sve obaveze. Plata se ovdje više neće dobijati, ovdje se plata zarađuje. Svi oni koji nisu spremni da se tako ponašaju, da budu u skladu sa svim normama koje propisuju standardi firme, imaće problema zato što će biti predmet razmatranja disciplinskih organa.\n-U sindikatu kažu da je „Alumina“ školski primjer socijalnog dijaloga između predstavnika radnika i menadžmenta. Koliko je za kompaniju važno da se plasira ispravna slika o rezultatima koji se ovdje postižu?\n-Izuzetno je bitno da se plasira prava slika stanja u „Alumini“, jer su sva spekulativna kazivanja štetna po ovu firmu. Svi naši kupci prate informacije u svim sredstvima informisanja i sve lažne slike o „Alumini“, odmah poljuljaju ugled kompanije kod poslovnih partnera. Na sreću, od mog dolaska na čelo „Alumine“, nismo davali nikakav povod za bilo kakva spekulativna pisanja i smatram da smo zaslužili da, na kraju godine, kažemo sve što smo uradili u posljednjih šest mjeseci, ali i u čitavoj ovoj godini. Sigurno da smo zaslužili respekt i korektno informisanje od svih onih koji imaju takav naum.\n-Kompanija je u protekle četiri godine zaposlila više od 400 novih radnika među kojima je oko 80 sa fakultetskom diplomom. Vrata fabričke kapije, kažete, biće otvorena za nove, mlade stručnjake, sa svježim idejama i znanjem. Kako i na koji način iskoristiti domaću pamet u kreiranju budućih poslovnih planova?\n-Kompanija je u toku ove godine već zaposlila 60 mladih radnika. Sada smo raspisali konkurs za prijem još 79 radnika. U februaru 2017. godine planiramo raspisati konkurs za prijem još 55 mladih ljudi. To je uglavnom kvalifikovana stručna radna snaga koja je neophodna za naš dalji proces i ostvarenje planova u naredne dvije godine. Kad se završe objekti koji su sad u fazi gradnje, uslijediće još otvaranja radnih mjesta, jer će sa „Aluminom“, u proizvodni ciklus, ući i firma „Zeohem“. Naša je procjena da će i oni zaposliti oko 35 radnika, tako da će biti potrebe za prijemom oko stotinu mladih ljudi sa ove regije.\n-Koja su trenutno otvorena pitanja i problemi sa kojima se suočava menadžment kompanije?\n-Nemamo nekih posebnih pitanja. Jedino i ključno pitanje je pitanje rješavanja problema stečaja. Čim se to pitanje riješi, firma je tako koncipirana da će svi problemi, koji su sada prisutni, postati minorni, zato što ćemo imati stabilan proizvodni ciklus i jasnu situaciju.\nREZULTATI ZA ZADOVOLJSTVO\nŠest mjeseci ste na čelu ove kompanije, da li ste zadovoljni ovim šta je urađeno?\n-Ja lično sam zadovoljan. Uvijek može više i bolje. Međutim, u uslovima u kojima smo poslovali u potpunosti sam zadovoljan. Mislim da je i kompletan menadžment zadovoljan, kao i stečajni upravnik i povjerioci. Radnici takođe treba da budu zadovoljni, jer smo isplatili sve obaveze koje smo imali prema njima.\n-Za uspješno poslovanje „Alumine“ veoma je važno imati dobru definiciju planova šta ćemo raditi i gdje da prodajemo proizvode. Da li je poznata trasa kojom treba da se kreće ova kompanija?\n-Trasa je u potpunosti poznata i mi smo spremni da, čim se završi stečajni postupak u preduzeću „Birač“ A.D., sa strateškim partnerima napravimo korektne i konkretne poteze. Put kompanije je, naglašavam, u potpunosti trasiran u narednih deset godina. Mi ne očekujemo veće probleme u poslovanju, bar u naredne dvije godine, u slučaju da dođe do neželjenih poremećaja na berzi metala. Spremamo se i za takve izazove. Radimo na tome da potpuno odgovorimo obavezama koje smo preuzeli.\n-Gospodine Motika, koji su primarni ciljevi i zadaci kompanije u 2017. godini?\n-Primarni zadaci i ciljevi su da osvojimo minimum šest novih proizvoda, koji će se plasirati na tržištima širom svijeta. Želimo da otvorimo sebi vrata za nove tehnologije i nove poduhvate, da mladim generacijama koje tek dolaze, ostavimo „Aluminu“ u potpuno pripremljenom stanju da mogu vršiti nadogradnju kakvu bi oni željeli.\nNa kraju razgovora, koristim priliku da u svoje ime i ime poslovodstva kompanije, zaposlenima čestitam predstojeće novogodišnje i božićne praznike. Želim da im se zahvalim na njihovom trudu i radu, da u 2017. godini budemo još bolji i da uživamo u plodovima svog rada.\nPorodicama radnika i svim članovima kolektiva želim srećnu i uspješnu 2017. godinu.\nOznake: aluminaintervjumilorad motikazvornik


Damir Đurić novi predsednik FK “Bilećanin” - NMR Info\nNa redovnoj Skupština fudbalskog kluba Bilećanin koja je održana 11. Februara 2020. godine u prostorijama Obrazovno kulturnog centra u Sečnju jednoglasnom odlukom skupštinskih delegata za predsednika izabran je dugogodišnji igrač i prijatelj kluba Damir Đurić. Predsednik je izabrao upravni odbor koji broji 9 članova i predstavio strategiju i plan razvoja kluba u narednom periodu.\nČlanovi Upravnog odbora su: Gojko Papić koji je ujedno i potpredsednik kluba, Đorđe Vukoje, Milan Radovanović, Miodrag Milošević, Bojan Popara, Marko Tomović, kao i igrači Petar Vukoje i Nemanja Magovčević.\n-“Naš cilj je stabilizacija kluba u finansijskom segmentu i igračkom kadru kao i konkurisanje na projektima za obnovu infrastrukture uz pomoć lokalne samouprave i mesne zajednice Sečanj.\nSvi simpatizeri i poštovaoci fudbalskog kluba su dobrodošli da se priključe i doprinesu radu i opstanku voljenog kolektiva u teškim danima koji predstoje.“ izjavio je za NMR Info predsednik Damir Đurić.


Radnički bolji od Partizana ! - Vaterpolo vesti\nPočetna » Domaća takmičenja » Radnički bolji od Partizana !\nRadnički bolji od Partizana !\nVaterpolisti Radničkog iz Kragujevca plasirali su se u finale prvenstva Srbije pošto su u subotu na Banjici savladali Partizan sa 9:6 (2:2, 4:2, 1:1, 2:1), i tako rešili polufinalnu seriju sa 2:0. U finalu će se, kao i prošle sezone, Kragujevčani boriti sa Crvenom zvezdom koja je bila bolja od Vojvodine, a pehar će podići tim koji prvi stigne do tri pobede. Beograđani imaju prednost domaćeg terena u seriji pošto su regularni deo šampionata završili kao prvoplasirani. Nakon pobede u Kragujevcu pre sedam dana od 12:8 Radnički je pokazao i u revanšu da je trenutno kvalitetniji tim od crno-belih, pošto je savladao rivala i sedmi put u sezoni. Iskusni Aleksandar Ćirić i Srđan Vuksanović postigli su po dva gola za goste dok je u redovima crno-belih dvostruki strelac bio Nikola Dedović. Trener pobednika Uroš Stevanović bio je zadovoljan nakon meča i istakao je da je njegov tim opravdao ulogu favorita.\n“ Bili smo favoriti pred utakmicu i to smo opravdali. Publika koja je došla na Banjicu imala je priliku da uživa u lepoj pretstavi, bilo je lepih akcija, dobrih odbrana i golova. Sa Partizanove strane videli smo budućnost srpskog vaterpola, a mi smo dokazali da imamo kvalitet za finale“, rekao je Stevanović koji je do prošle sezone bio deo stručnog štaba Partizana.\nOn je iskoristio priliku i da se zahvali rivalima i poželi im da se sretnu i osmi put u sezoni, i to u finalu Lige šampiona.\n“ Iskoristio bi priliku da se zahvalim Vladi Vujasinoviću i Partizanu koji nas je ugostio ovde cele protekle nedelje. Žalim im puno uspeha i nadam se da ćemo se sresti u polufinalu Lige šampiona u Barseloni“, kazao je Stevanović.\nStrateg mladog tima crno-belih Vujasinović i pored poraza bio je zadovoljan nastupom svoje ekipe i istakao da su igrači prikazali ono što je od njih očekivao.\n“ Mislim da je način na koji smo ušli u ovu utakmicu i igrali je onaj kome težimo. Moja želja je bila da pružimo ovaj nivo igre i too je ono što smo mi trebali i želeli da uradimo. Ostalo nije bilo do nas, Radnički je zasluženo prošao u finale, a ne bi valjalo da smo im mi to poklonili“, ocenio je Vujasinović.\nMeč je obeležio povratak u Partizan golmana Slobodana Sora koji je bio odličan u prvoj četvrtini, što su njegovi igrači iskoristili da nametnu tempo igre i kontrolišu rezultat. Zahvaljujći dobroj realizaciji igrača više crno-beli su vodili 1:0, i 2:1, a u poslednjim sekundama prve četvrtine nekon sjajne asistencije kapitena Filipa Filipovića Vedran Ćirković je uspeo da izjednači.\nNakon boljeg starta domaćih gosti su uspeli da preuzmu inicijativu i u efikasnoj drugoj četvrtini stignu prvi put do vođstva. Filipović je pogodio iz peterca nakon faula nad Borisom Zlokovićem, ali su domaći brzo uzvratili i preokrenuli preko Đorđa Tanaskovića i Dedovića. Tada je nakon mini serije Partizana uzvratio Radnički i sa tri gola uspeo da stekne zančajno vođstvo.\nBio je to period kada su Kragujevcčani konsolidovali igru sa igračem više i preokrenuli rezultat. U nastavku su dominirale jake odbrane i požrtvovana igra, ali je nedostajala koncentracija u napadu. Gavril Subotić je smanjio na 5:6 sredinom treće deonice preciznim udarcem, ali je do kraja četvrtine Radnički preko Ivana Basare vratio prednost na dva gola.\nPočetkom poslednje deonice su Kragujevčani imali priliku da se odvoje i na 8:5, ali nisu iskoristili igrača više da bi Dedović sjajnim lob udarcem vratio nadu domaćem timu i razgalio oko dvadesetak vatrenih pristalica crno-belih koji su pesmom bodrili tim.\nFiniš meča mogao je pripasti i jednom i drugom timu, ali pošto domaći nisu iskoristili nekoliko napda da izjednače Damir Burić je na nešto manje od 4 minuta do kraja vratio osetniju prednost gostima. Uprkos naporima poletnog tima Partizana, Radnički je odoleo i u završnici drugim pogotkom Vuksanovića obezbedio finale.\nRadnički se okreće finalu prvenstva gde će pokušati da svrgne sa trona Crvenu zvezdu, dok Partizan jači za iskusnog Sora čeka završnicu Lige šampiona gde ga očekuje veliki izazov i četvrtfinalni duel najverovatnije sa Pro Rekom.\nKragujevčani su nakon prvog mesta na tabeli Grupa B već u polufinalu Lige šampiona, a moguće je da će ih tamo čekati novi okršaj sa crno-belima, ukoliko Beograđani prođu četvrtfinale.\nPartizan – Radnički 6:9 (2:2, 2:4, 1:1, 1:2)\nBazen Banjica. Gledalaca:800. Sudije: Putniković (Beograd), Balažević (Subotica). Igrač više: Partizan 9 (4), Radnički 9 (5). Peterci: Radnički 1 (1).\nPARTIZAN RAJFAJZEN: Soro , Gilen, Mandić, Vico, Subotić 1, Rackov, Ćuk 1, Dedović 2, Čučković, Tanasković 1, Tomašević 1, Obradović, Rističević, Jakšić. Trener: Vujasinović.\nRADNIČKI KON TIKI: Radić , Burić 1, B. Popović, Korolija, Ćirković 1, Miličić 1, Ćirić 2, Basara 1, Zloković, F. Filipović 1, Marković, Đ. Filipović, S. Popović, Vuksanović 2. Trener: Stevanović.


Zavodljiva kuća koja podsjeća na luksuzni bar – DOM INFO |\nCmDesign Atelier je svjetski poznat po svom radu širom svijeta, jer njegova filozofija dizajna ima nešto ljetno, nepretenciozno i tako moderno. Sa sjedištem u Nigeriji, arhitekte studija uspjevaju da daju “život” čak i najravnodušnijim sredinama, dajući im boju i moderan karakter koji čini razliku.\nOstajući na istom mjestu, ovoga puta u oblasti Lagosa, dizajneri su pozvani da osmisle plan i dizajniraju potpuno novi dom, koji pripada mladoj porodici, koja je ovu zgradu kupila kako bi provela tople mjesece godine tamo. Glavni vrhunac ove kuće je činjenica da više podsjeća na luksuzni bar uz more nego na kuću, a da joj pritom ne oduzima toplinu koja je neophodna u svakom kućnom okruženju.\nSmještena u tropskom ambijentu punom palmi, kuća održava visoko minimalistički dizajn, kako bi se uklopila i uskladila sa cijelim ljetnim osjećajem i mirom koji vlada u cijelom mjestu. Osim linearnog, ali istovremeno apstraktnog oblika, odabrani su i vrlo neutralni tonovi, lagani i izrazito ljetni, što upotpunjuje cijeli koncept dizajna.\nSredišnji dio ove zgrade nije ništa drugo do prekrasan bazen koji dominira i izgleda dostupan iz svakog kuta kuće. To je bio razlog zašto su vlasnici zavoljeli ovu kuću: veliki bazen koji je od prvog trenutka u njihovim mislima stvorio sliku bezbrižnosti i apsolutnog mira.\nUpravo nasuprot kuće nalazi se plaža, nešto što djeluje kao bonus element – a možda i najosnovniji – za odabir takve kuće za odmor. Kombinacija plave vode sa zelenilom prirode zavodi i najzahtjevnije ljubitelje dizajna, dok se cijela klima klanja eteričnoj auri ljeta.\nOtvoreni prostori kuće pomažu vlasnicima da postanu “jedno” sa krajolikom koji ih okružuje, neprestano im dajući osjećaj da se nalaze u idiličnom mjestu. Što se tiče dekoracije, primjećujemo da se u svakom kutku održava jednostavan stil.\nMinimalni i nevjerovatno moderan namještaj, koji služi potrebnim potrebama porodice, svijetle boje koje se uklapaju sanjivo sa zemljanim tonovima, kao i odvojeni ukrasi iz svakog kutka svijeta upotpunjuju konačni rezultat.\nVidimo da dominira etnička atmosfera koja je užasno ukomponovana sa svime što ova kuća predstavlja. Svaki kutak kuće pretvara se u ultimativno utočište za ljetne mjesece, uživajući u trenucima bezbrižnosti.


Hramovna slava u Bregencu – RASEJANJE.info\nHramovna slava u Bregencu\n10.06.2022 09.06.2022 Katarina\tAustrija, Bregenc, Dijana i Dragan Mlinar, Đorđe Lukić, Episkop Andrej, Feldkirh, Hram Svetog cara Konstantina i carice Jelene, hramovna slava, mošti, protojerej Branimir Petković, protojerej Goran Erić, protojerej-stavrofor Mile Mijić, Sveti vladika Nikolaj\nDoček vladike u Bregencu\nEpiskop Andrej sa moštima Sv. vladike Nikolaja\nVladika austrijsko – švajcarski Andrej minulog vikenda imao je niz aktivnosti u Bregencu. Pored obeležavanja hramovne slave, episkop je održao predavanje o vladici Nikolaju (sa čijim moštima je doputovao u Bregenc) zatim je u Feldkihu posetio posetio grob dugogodišnjeg paroha protojereja Mileta Mijića, potom je služio na proslavi hramovne slave u Bregencu, odlikovao je oca Gorana Erića protojerejskim činom i na kraju posetio advokatsku kancelariju Loaker iz Bregenca koja je organizovala doček radi potpisivanja ugovora o predaji vrednih prestolnih 16 ikona gospodnjih i bogorodičnih praznika, u trajno vlasništvo srpske pravoslavne Crkvene opštine Bregenc.\nPrenosimo ceo izveštaj CO Bregenc o ekipskopovoj poseti:\nSa predavanja episkopa Andreja o Sv. Nikolaju\nU subotu, 4. juna 2022. godine u večernjim časovima, njegovo preosveštenstvo episkop austrijsko-švajcarski g. Andrej je sa moštima Svetog vladike Nikolaja duputovao na hramovnu slavu Crkvene opštine Svetih cara Konstantina i majke Jelene u Bregenc. Večernjem bogosluženju prisustvovali su: parosi iz Ciriha Branimir Petković i Đorđe Lukić, otac Nikola Balović iz Feldkirha i nadležni paroh bregencki otac Goran Erić. Praznično večernje uveličalo je pojanje pojaca i mešovitog hora iz Bregenca i Feldkirha. U toku službe, iznete su mošti Svetog vladike Nikolaja, a verni narod je sa velikim strahopoštovanjem prilazio da ih celiva kako i dolikuje tako velikom srpskom Svetitelju! Na kraju večernja, episkop Andrej je u svojoj besedi poučio verne o značaju praznika ravnoapostolskih svetitelja Konstantina i njegove blagočestive majke Jelene. Naglasio je da je divna promisao što su osnivači CO Bregenc posvetili svoj hram ovom velikom imperatoru i njegovoj pobožnoj majci kada su već kroz istoriju pored Bodenskog jezera – na putu prema Italiji – prolazili mnogi hrišćanski vlastodršci. Isto tako je pomenuo čudesnu povezanost da je oko Bodenskog jezera delao Sveti vladika Nikolaj (1881-1956) kada je 1906-1909 studirao u Švajcarskoj. Posle večernje službe, vladika Andrej je održao predavanje o životu i delu Svetog vladike Nikolaja, propraćeno slajdovima. U nastavku je bila pripremljena trpeza ljubavi za sve prisutne u sali pored hrama.\nMešoviti hor iz Bregenca i Feldkirha\nSutradan, u nedelju, 5. juna rano ujutru, vladika Andrej je otputovao u obližnji Feldkirh gde je posetio grob nedavno preminulog dugogodišnjeg paroha protojereja Mileta Mijića (1948-2022). U prisustvu uže porodice pokojnog prote, vladika je održao pomen za pokoj duše i u besedi evocirao uspomene na nezaboravnog protu Mileta.\nPotom se vladika Andrej vratio u Bregenc i u hramu Svetih Konstantina i Jelene načalstvovao liturgijskom sabranju. Sasluživali su nadležni paroh Goran Erić i đakon Ivan Tolić iz Iverdona. U toku svete liturgije episkop Andrej je odlikovao oca Gorana protojerejskim činom i zablagodario mu na unapređenju sveukupnog duhovnog života u kraju oko Bodenskog jezera. Na velikom vhodu vladika je između ostalog pomenuo novopredstavljenog protu Mileta i pomolio se za pokoj njegove plemenite duše, a na kraju službe pozvao narod da se u pomenu pomole za nezaboravnog protu Mileta.\nPre otpusta, sveštenstvo i narod su litijom krenuli u svečani ophod oko hrama gde su pročitana jevanđelja i proiznošeno mnogoljestvije, a potom je prerezan slavski kolač. Kumovi ovogodišnje hramovne slave bili su Dijana i Dragan Mlinar iz Bregenca, rodom iz Dalmacije.\nPosle rezanja kolača vladika se obratio vernom narodu poučavajući ga i govoreći o životu i svetom delu zaštitnika Bregencke parohije Svetih Konstantina i Jelene, a u vezi s tim o značaju Svetog vladike Nikolaja za naš narod u dijaspori. Po završetku svete liturgije, sav narod se opet poklonio moštima Svetog vladike Nikolaja, potom uzimajući naforu i blagoslov od svoga episkopa.\nObeležavanje hramovne slave\nProtinici Marijani čestitali parohijani 96. rođendan\nPosle svečanog ručka u sali i u dvorištu hrama, slavlje se nastavilo uz pesmu i bratske razgovore. Narod je posebno nazdravio vladičinoj majci protinici Marijani koja je nedavno navršila 96. godinu.\nPoslepodne, preosvećeni vladika se odazvao pozivu advokatske kancelarije Loaker iz Bregenca koja je organizovala doček vladike i prote Gorana Erića radi potpisivanja ugovora o predaji vrednih prestolnih 16 ikona gospodnjih i bogorodičnih praznika, u trajno vlasništvo srpske pravoslavne Crkvene opštine Bregenc. U večernjim časovima, vladika Andrej se vratio u Beč.\nNa grobu protojere-stavrofora Mileta Mijića\n← Izložba narodnih instrumenata iz kolekcije Etnografskog muzeja u Beogradu Ljubljani\nKros RTS-a za đake Srpske škole u Švajcarskoj se održava 12. juna u Cirihu →


Abate u nedoumici - Pariz ili London?\nDesni bek Milana, Ignjacio Abate, nalazi se na meti Pari Sen Žermena i londonskog Arsenala. Njegov odlazak sve je izvesniji, jedino se postavlja pitanje u kom klubu će nastaviti karijeru italijanski reprezentativac, koji je pozvan za predstojeće SP u Brazilu.\nNedavno je viđen u društvu bivšeg saigrača, Zlatana Ibrahimovića, a italijanski mediji su taj susret podgrejali pričom da se Abate raspitivao o njegovom sadašnjem klubu. Ipak, priča da su "sveci" zainteresovani za igrača Barselone, Danija Alveša, kao i odlazak Bakarija Sanje iz Arsenala, otvorili su mogućnost da Arsen Venger ovoga puta pobedi i ipak kupi Abatea, za kojeg je već bio zainteresovan prošle godine, kada se Sanja povredio.\nNavodno, Arsenal je spreman da ponudi 12 miliona evra Milanu za plavokosog fudbalera, koji je svoje prve fudbalske korake napravio u Milanu, a čini se da bi uprava Milana bila sasvim zadovoljna ovom cifrom s obzirom na to da na njegovoj poziciji imaju talentovanog Matiju De Šilja, takođe putnika u Brazil, ali i zbog finansijskih problema sa kojima klub kuburi izvesno vreme.\nObjavio aLenština у 14:37


Na licu mestu\nPožarevac: G17 masovno zapošljava - svoje\nŠifra "NSZ" laka za dešifrovanje\nŠto oko Dinkićevaca vidi, to ruka trpa u džep - naravučenije je iz najnovijih dešavanja u Braničevskom okrugu\nPosle Tabloidovog pisanja o mahinacijama u Zdravstvenom centru Požarevac tamo su u kontrolu došli inspektori za privredni kriminal i još češljaju dokumenta. Znajući koliko imaju putera na glavi čelnici ove ustanove s pedigreom G17 plus pregovaraju o prelasku u Demokratsku stranku kako bi se stavili pod njenu zaštitu, jer stranka Mlađana Dinkića u Braničevu očigledno ima sve manje uticaja na rad istražnih organa.\nG17 plus i njena fantomska ispostava Ujedinjeni regioni Srbije (URS) do skora su vedrili i oblačili kako u Braničevskom tako i u Podunavskom okrugu. Iako politički minorni, oni su uspeli da svoje kadrove nameste svuda gde može puno da se zaradi.\nPoslanik G17 je i Stevica Spajić, nekadašnji zagriženi član JUL-a. Pošto je video da njegova stranka uživa sve manje poverenja u narodu, odlučio je da se formira "grupa građana" Regionalni građanski savez, koja će da sprovodi istu politiku, ali pod drugom firmom. Zadatak da to uradi od Spajića je dobio Miloš Cvetanović, do 2010. takođe član G17 plus.\nU opštem galimatijasu raznih pokreta i udruženja koji bi trebalo da zavaraju birače, nalazi se i Građanska napredna unija iz Kostolca, na čijem čelu je supruga Nenada Markovića, predsednika OO G17 u Kostolcu i člana izvršnog odbora ove stranke.\nOvako zamaskirani, ovi pokreti zatim ulaze u koalicije sa G17 plus, kao što je to slučaj u Smederevu, gde se G17 i RGS okupljaju pod krovom Ujedinjenih regiona.\nRGS se nalazi u prostorijama auto-škole Mišić, čiji je vlasnik Goran Mišić. Isti taj Goran je svojevremeno uz pomoć Spajića i Vlade Ilića, o kome će još biti reči, kupio Savez vozača i ostao dužan Agenciji za privatizaciju. Mišiću je, međutim, obećan kredit iz republičkog Fonda za razvoj ako na sebe preuzme finansiranje RGS-a, pa će inspektori za privredni kriminal i ovde imati šta da traže.\nPomenuti Vlada Ilić je 2008. i 2009. bio direktor Nacionalne službe za zapošljavanje i iz tog perioda je ostao upamćen po nameštanju poslova svojim ortacima iz romskih organizacija. Među njima je bilo i ljudi pod istragom, kao što je izvesni Šoić iz Malog Crnića. Provizije za ovakve poslove je Vladi na ruke plaćao izvesni Mikica Mula.\nPošto je postao poslanik, Vlada poslove prepušta Dejanu Jovanoviću, novom direktoru NSZ, ali ne zaboravlja ni svoju porodicu. Vladin brat je Radan Ilić, sa boravištem u Nišu. On je istovremeno i jedan od direktora NSZ-a u Beogradu, ali je i predsednik upravnog odbora golubačkog PIM-a. Kao da u celom Braničevskom okrugu nema stručnjaka nego jadni Radan mora da se maltretira da putuje na relaciji Niš-Beograd-Golubac za mizernu platu od 70.000 dinara koju dobija kao predsednik UO.\nNSZ je za vladavine Vlade Ilića postao omiljeno mesto za uhlebljenje isluženih kadrova G17 plus, partije koju već svi nazivaju Šifrovana stranka. Boban Milošević je istovremeno predsednik OO G17 plus iz Žabara, ali i službenik NSZ-a.\nLjilja Stević je takođe zaposlena u NSZ-u, a istovremeno je i predsednica OO G17 plus u Velikom Gradištu. U NSZ-u je zaposlena i Suzana Spajić, koja, istina, nema funkciju kod šifrovanih, ali je supruga Stevice Spajića. Nije zaboravljena čak ni nekadašnja sekretarica G17 plus, izvesna Anđelka, koja se takođe udenula na platni spisak NSZ-a u Požarevcu.\nZaslužni članovi G17 plus se finansijski namiruju na različite načine. Miloš Cvetanović koji preko svog Regionalnog građanskog saveza pokušava da prevari birače da nema veze sa Dinkićevcima, u izgled je dobio izvođenje obimnih i skupih javnih radova.\nGde god su na čelu nekog republičkog ministarstva ljudi iz G17 plus, javni radovi se u Braničevu dodeljuju samo vernim aktivistima ove stranke, o čemu odlučuje beogradska centrala.\nZbog ovakvih pljački i nepotizma Vlade Ilića i Stevice Spajića svojevremeno je ostavku podneo predsednik OO G17 plus iz Požarevca Zoran Stokić, koji je odlučio da nastavi da živi čista obraza.


Gradonačelnica Lightfoot: Otvaranje restorana u Čikagu možda u junu\n0\tMay 15, 2020 11:46 pm\nŠta ako želite razvod, a ne znate gde se nalazi supružnik? Evo najbitnijih informacija\nRestorani u Čikagu mogli bi se ponovo otvoriti u junu, a stanovnicima će možda biti dozvoljeno da sede napolju i uživaju u muzici, pozorištu i drugim aktivnostima na otvorenom, izjavila je u petak gradonačelnica Lori Lightfoot.\nGradonačelnica Lightfoot je u okviru intervjua za Chicago Tribune rekla da će otvoriti obalu jezera, mada nije precizirala kada kao i da očekuje da će grad “biti u prilici da neki oblik letnjeg života započne već u junu.”\nZvaničnici su u petak potvrdili 2.432 nova slučaja koronavirusa, čime je ukupan broj obolelih u Ilinoisu stigao do 90.369, dok je zabeležno ukupno 4.058 smrtnih slučajeva od početka pandemije.\nAir Serbia od juna ponovo leti za Njujork\nPredstavnički dom usvojio paket pomoći koji uključuje novi stimulativni ček od 1200$\nReka Čikago obojena u zeleno za “Dan Svetog Patrika” 0\nSAD: Inflacija u maju rekordnih 8,6% 0\n10 najnaseljenijih gradova Sjedinjenih Država – Evo i nekoliko zanimljivosti o svakom od njih 0\n23 stvari koje Amerikanci smatraju normalnim, a ostatak sveta – čudnim 0\nIlinois razmatra ‘Return-to-Work’ podsticaje za nezaposlene 0


INOVATIVNOST U ŠUMARSTVU I DRVNOJ INDUSTRIJI-VIDEO-FORESDA\nKao što smo vas i do sada obavještavali o realizovanim aktivnostima projekta Foresda u kojem Agencija ZEDA ima status partnera od januara 2017. godine kada je i počela implementacija ovog Projekta i u buduće ćemo vam predstavljati sve korisne informacije …\nZEDA I ARTISAN O PROMOCIJI GRADNJE DRVETOM\nU subotu, 19. maja 2018. godine, u prostorijama firme ARTISAN d.o.o. održan je sastanak predstavnika Agencije ZEDA i firme ARTISAN d.o.o. u okviru implementacije projekta FORESDA. Na sastanku je razgovarano o projektu FORESDA, pilot projektu “Promocija gradnje drvetom” te ciljevima …\nZEDA UČESNIK 4.ENERGETSKOG SAMITA U NEUMU\nU periodu od 25. do 27. aprila 2018. godine, u Neumu je održan 4. Energetski samit koji je okupio četiri stotine najvećih stručnjaka elektroenergetskog sektora kao i donosilaca odluka koji su zajedno razgovarali o rješenjima svih aktuelnih problema u sektoru …\nZEDA NA TRENINGU ZA KORIŠTENJE ALATA EEN MREŽE U CILJU UNAPRJEĐENJA PODRŠKE MSP/BRISEL 2018.\nZEDA kao član Konzorcija Evropske poduzetničke mreže Federacije Bosne i Hercegovine, u periodu od 18. do 19. aprila 2018. predstavljala je Konzorcij u Briselu na treningu za nove članove Mreže, a u okviru realizacije aktivnosti Projekta BITNET (COSME program). Trening …\nSASTANAK AGENCIJE ZEDA S UDRUŽENJEM POSLODAVACA ZENICA – „PROMOCIJA GRADNJE DRVETOM“/FORESDA\nDanas su u prostorijama Agencije ZEDA g. Senad Pašalić, direktor Agencije ZEDA, g. Amir Kubat, menadžer Laboratorije LIND i gđa. Benjamina Šaranović, sekretar Udruženja poslodavaca Zenica održali sastanak u okviru implementacije projekta FORESDA. Na sastanku je razgovarano o projektu FORESDA, …\nZEDA NA SASTANKU KONZORCIJA PROJEKTA GREENCAP U RIMU I MADE IN MED KONFERENCIJI\nU periodu od 17. do 19. aprila 218. godine, u Rimu je održan redovan sastanak partnera Projekta GreenCap u kojem Agencija ZEDA ima status partnera. Prvi dan, g. Senad Pašalić, direktor Agencije ZEDA, moderirao je na radionici na temu „Biznis …\nPoziv na poslovne B2B susrete – MEĐUNARODNI B2B POSLOVNI SUSRETI NA PRVOM SAJMU INFORMACIONIH I KOMUNIKACIONIH TEHNOLOGIJA I MEDIJA U BOSNI I HERCEGOVINI – ZENICA, 11. MAJ 2018.\nZenička razvojna Agencija ZEDA u koorganizaciji sa partnerima Evropske poduzetničke mreže – EEN organizuje međunarodne B2B poslovne susrete – INTERNATIONAL B2B MATCHMAKING EVENT , koji će se održati 11. maja 2018. godine u Areni “Husejin Smajlović” u Zenici u okviru …\nPROJEKAT U KOJEM SU ZEDA I GRAD ZENICA PARTNERI DOBIO POZITIVNU OCJENU KONTROLORA/GREENCAP\nU periodu od 07. do 09. marta 2018. godine, partneri u projektu GreenCap održali su redovan polugodišnji sastanak Upravnog odbora Projekta, ovaj put u Grčkoj, a domaćin je bio grčki partner, Naučno-tehnološki part „PATRAS“ . Na sastanku se analizirao dosadašnji …\nZEDA NA PETOM KONZORCIJU PROJEKTA FORESDA U KUCHLU/SALZBURG\nPredstavnici Agencije ZEDA učestvovali su na petom sastanku konzorcija Projekta FORESDA u kojem ima ulogu strateškog partnera od januara 2017. godine. U razdoblju od 27. do 28. februara tekuće godine sastanak održan u Kuchlu kod Salzburga imao je za cilj …\nZEDA NA VII sastanku radne grupe za pripremu Strategije unaprjeđenja izvoza drvnog sektora Bosne i Hercegovine\nDana 15.februara 2018. godine održan je VII sastanak radne grupe za pripremu Strategije unaprjeđenja izvoza drvnog sektora Bosne i Hercegovine. Sastanku su prisustvovali odgovorni predstavnici značajnih kompanija drvne industrije BiH, MEG UNDP BiH, Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, …


Arapske investicije su daleko od 40-odstotnog učešća, ali bilježe snažan rast - Indikator.ba\nArapske investicije su daleko od 40-odstotnog učešća, ali bilježe snažan rast\n4.2.2018 06:28 | Indikator.ba\nPiše: B. SIMIĆ\nArapske investicije u Bosni i Hercegovini daleko su od učešća od 40 posto, koliko je vlasnik jedne turske kompanije ovih dana ustvrdio na marginama Expo Turkey 2018. u Dohi, a prenijela većina online medija u našoj zemlji, ali u posljednje tri godine, a posebno u 2017., bilježe značajan rast.\nBurcu Uygur, vlasnik turske grupacije za promet nekretninama DIDO sa sjedištem u BiH, kazao je da je BiH je postala omiljena destinacija za arapske investitore, da imaju učešće od 40 odsto u ukupnim SDI, te da je fokus na nekretninama, građevini, poljoprivredi i industriji.\nOva konstatacija je daleko od stvarnog stanja ako se uzmu obzir podaci kojima raspolažu nadležne institucije, a prije svega Centralna banka BiH koja i vodi statistiku SDI.\nU periodu 1994- 2016. godina iz tri ključne arapske zemlje – Saudijske Arabije, Kuvajta i Ujedinjenih Arapskih Emirata - investirano je zaključno sa 2016. godinom 620 miliona KM, što predstavlja manje od 5 posto od ukupnih stranih direktnih investicija u ovom periodu. Ni jedna od arapskih zemalja ne nalazi se među top 10 najvećih investitora u BiH, a u tom društvu nije čak ni Turska iako je najbliža sa investiranih 389,5 miliona KM.\nNajviše je od arapskih zemalja, prema podacima CBBIH, investirala Saudijska Arabija 253,7 mil. KM, slijedi Kuvajt sa 199,0 mil. KM, dok su Ujedinjeni Arapski Emirati investirali 167,3 mil. KM.\nOstalih arapskih zemalja nema na popisu 33 zemlje koje su najviše investirale u Bosni i Hercegovini. Investicije iz drugih zemalja, poput Omana, Bahreina, Katara i dr. svrstane u kategoriju "ostale zemlje", na koje ukupno otpada svega oko 1,7 posto ukupnih stranih direktnih investicija u posmatranom periodu.\nStoga je statistika koja obuvata pomenute tri arapske zemlje uglavnom relevantna za analizu ukupnog iznosa arapskih investicija u BiH.\nČinjenica je, međutim, da su investicije iz arapskih zemalja posljednjih godina u porastu. Više od polovine ukupnih direktnih stranih investicija iz Kuvajta zaključno sa 2016. godinom došlo je u posljednje tri godine (2014-2016) , dok je 38 posto od ukupnih investicija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata pristiglo u 2016. godini. Gotovo 43 posto priliva svih direktnih ulaganja iz Saudijske Arabije došlo je u periodu između 2011 i 2016. godine, sa najintenzivnijim periodom 2012-2014. godina.\nSnažan uzlet ulaganja bilježi se u 2017. godini...\nKompletan tekst kao i spisak dosadašnjih najznačajnijih investicija iz arapskih zemalja pročitajte u publikaciji Indikator.ba Plus br.21 koja je izašla 22. januara


sremuš Archives - Nale Coolinarija\nDanas stvarno nisam imala u planu da vas gnjavim sa receptima (a ovo i nije neki recept 🙂 ) ali sticajem okolnosti ‘ajde da uradim i to. 🙂 Ne znam kako je u vašem slučaju ali sremuš je moj vesnik proleća. Bogat buket medveđeg (divljeg belog) luka pored svih blagodeti koje nudi osiguraće…\nMarinirane bukovače, kako vam zvuči? Tačno, kao da već čujem odgovor: “Pa, zvuči, zvuči!” 😂 🍄🍄🍄 Hajde da se malo uozbiljim… 😉 Evo šta gastro (kao) bloger(ka/ica) ruča – omlet sa bukovačama, ljudići moji ljudski! Ništa čorbica, supica, mesce, pitica, tortica,… Nego skroz klot, bre! 😄 🍄🍄🍄Ne žalim se. O, nikako! Naročito kad…


Dve golubice – prvi vojvođanski viski | Autonomija\nDomaći malt viski uspešno se proizvodi isključivo od ječmenog slada, triput je destilisan u klasičnom kazanu, a njegova boja je posledica dugotrajnog kontakta s fruškogorskom hrastovinom\n„Taj moj prvi pokušaj je propao – dobio sam odvratno piće koje nije bilo ni za šta i skoro sam zaboravio na svoju veliku želju da ga napravim. Tek nakon 25 godina mi se želja vratila, pokušao sam ponovo, ali ovoga puta sa uspehom“, ispričao je Komaromi.\n„To je izazov, jer vojvođanski viski je potpuno prirodan, bez aditiva i boja, a njegova posebna vrednost je u tome što je nivo metil alkohola, koji je otrovan, zanemarljivo mali, za razliku od alkoholnih pića koja se destilišu iz voća“, kazao je Komaromi.\nŠandorovi prijatelji, koji su svakodnevno prisutni u životu ove male porodične destilerije, ispričali su da im je, kada su prvi put probali „Two Doves“, domaćin piće sipao iz flaše sa etikteom jednog od napoznatijih viskija na svetu, ali da nisu odmah mogli da uoče razliku.\nMaja Leđenac (Beta)


SPORTSKI SAVEZ BIRA NAJBOLJE ZA 2017. GODINU | Apa-press\nSPORTSKI SAVEZ BIRA NAJBOLJE ZA 2017. GODINU\n13. januara 2018. 22. januara 2018. od Apapress\nTradicionalni izbor najboljih iz oblasti sporta i fizičke kulture, koje godinama sprovodi Sportski savez opštine Apatin, obaviće se i ove godine. Komisija će proglasiti najuspešnije za za 2017.godinu u sedam kategorija:\n-Najuspešniji sportista – Najuspešnija sportistkinja – Najbolji mladi sportista – Najbolja mlada sportistkinja – Najbolji sportski kolektiv – Najbolji sportski stručnjak – Najbolji sportski radnik – Najbolja odnosno najuspešnija sportska manifestacija\nPo rečima generalnog sekretara Sportskog saveza opštine Apatin Slobodana Bačića svi registrovani klubovi na teritoriji opštine imaju pravo da predlože svog kandidata, nakon čega će komisija razmotiriti predloge i odlučiti o najuspešnijim za minulu godinu. U kombinaciju dolaze isključivo pismeni predlozi koji se mogu doneti lično u Sportski savez opštine ili poslati na mejl sportskisavez@live.com\nKrajnji rok za dostavu predloga je petak 26. januar\nOznaka apatin, izbor sportiste\nPredhodniZAVRŠEN ZIMSKI TURNIR U MALOM FUDBALU\nSledećiVEČERAS DOČEK PRAVOSLAVNE NOVE GODINE\nĐORĐE JOVANIĆ ŠAMPION SRBIJE U KUGLANJU – USPEHU SE PRIDRUŽIO MILAN CIMEŠA IZ KLJAJIĆEVA 18. novembra 2019.\nSINOĆ ZAVRŠEN TURNIR U MALOM FUDBALU „APATIN 2018/19“ – UBEDLJIV TRIJUMF PADRINOSA 11. januara 2019.\nOD PETKA U APATINU IZLOŽBA „DUNAVSKI DIALOZI“ 13. avgusta 2019.\nPOBEDA KOŠARKAŠA APATINA\nMLADOST APA UOČI DERBIJA SA TISOM\nDUŠAN JEVRIĆ STRATEG RADNIČKOG 1912: – AKO NE VERUJEŠ U USPEH, NEĆE GA NI BITI!


RAZ 01PV Vođenje procesa - mc2\nRAZ 01PV Vođenje procesa\nThis page is a translated version of the page DEV 01FN Leading the Process and the translation is 100% complete.\n1. sastanak: Vođenje procesa\nNa ovom sastanku upoznaćete se sa ključnim komponentama Razvijanja vođstva i dobićete korisne savete za vođenje Temeljnog proučavanja Biblije (TPB).\nSlavite Boga zajedno u velikoj grupi.\nKoji nerazrešeni konflikt imaš?\nU kojim oblastima se verom oslanjaš na Boga više nego na svoje sposobnosti?\nTimotej je pripadao sledećoj generaciji vođa na čijem je razvoju radio Pavle. Timotej je bio veran ali mu je ipak trebalo Pavlovo ohrabrenje da se vežba u pobožnosti i prigrli disciplinu učeništva i odgovornosti duhovnog vođstva. Ovo su mudre reči za Timoteja, ali i za nas koji dovodimo druge Hristu i ribari smo ljudski. Pročitajte 1. Timoteju 4:11-16.\n(NAPOMENA: Slavite vernost u velikoj grupi tako da svi mogu biti blagosloveni i ohrabreni)\nSvaki put kad se sretnemo praktikovaćemo proces drugarskog mentorisanja koji se zove Gvožđe o gvožđe. Naziv dolazi iz Priča Solomunovih 27:17: "Gvožđe se gvožđem oštri, tako čovek oštri lice prijatelja svog.“ Pogledajmo format ovih sastanaka.\nPokažite Crkvene krugove zdravlja i kako da se umnožavanje prikaže u obliku dijagrama (najbolje na beloj tabli ili velikom papiru da bi svi mogli da vide demonstraciju).\nUverite se da svi imaju olovku i papir. Neka nacrtaju krug sa isprekidanom linijom koji predstavlja njihovu grupu za učeništvo.\nIznad kruga neka napišu tri broja: broj ljudi u grupi, broj vernika i broj onih koji su kršteni. Primer: 12/9/7\nPogledajte spisak karakteristika iz Dela 2:42-47 koje bi trebalo da poseduje svaka grupa. Koristite simbole ili slova za svaku od ovih karakteristika.\nMolitva (uzmite simbol osobe koja se moli ili MO)\nSlavljenje (simbol muzičke note ili SL)\nPročavanje Reči (simbol knjige ili PR)\nSvedočenje/Molitva, Brižnost, Deljenje (simbol semena ili SV ili MBD)\nZajedništvo (simbol srca ili Z)\nKrštenje (simbol vode ili K)\nDavanje (simbol novca ili D)\nVečera Gospodnja (simbol čaše ili VG)\nVođe (simbol pastira, nasmejanog lica ili V)\nBilo bi dobro dodati i lokaciju, datum nastanka grupe i ime vođe ako je on već imenovan.\nNeka članovi ocene svoju grupu. Ako u grupi postoje tražene karakteristike, neka ih napišu rečima ili simbolom unutar kruga. Ako grupa ne poseduje određene karakteristike, neka ih napišu izvan kruga. Ovo je primer:\nKada se grupa identifikuje kao crkva, ona se crta kao krug sa punom linijom.\nNacrtajte primerak grupa od 2 do 3 generacije.\nU velikoj grupi prodiskutujte o sledećim pitanjima. Koristite dijagram koji ste nacrtali za diskusiju.\nAnalizirajte proces koji je korišćen pri demonstraciji.\nŠta ti se najviše svidelo u procesu? Zašto?\nNacrtajte svoju generacijsku mapu po uzoru na prikazani proces.\nDajte vremena svakoj osobi da nacrta svoju generacijsku mapu.\nU malim grupama od 3-4 člana objasnite dijagram i prodiskutujte o pitanjima.\nNAPOMENA: Umnožavajuće mreže će biti vrlo male u ovom delu procesa. Mi samo podučavamo o formatu Gvožđe o gvožđe i nastojimo da utvrdimo glavni ishod, koji u veri predajemo Bogu u ovom procesu obuke.\nNeka svaki učesnik postavi ciljeve iz svoje evaluacije i podeli ih sa svojom malom grupom.\nMolite se jedni za druge.\nDrugi deo: Vođenje Temeljnog proučavanja Biblije\nProces tri trećine je vrlo moćan. On pomaže pri razvoju umnožavanja. Različite komponente ovog procesa daju svoj doprinos na različite načine. Hajde da otkrijemo kako teče ovaj proces.\nNacrtajte proces učeništva tri trećine (3/3) kao što je prikazano. Koristite samo crni marker. (NAPOMENA: Boje ćete dodati kasnije)\nBrižnost (Kako si?) Nova lekcija\t Priprema za misiju (Vežba)\nSlavljenje Odlazak u misiju (Postavljanje ciljeva)\nSlavljenje vernosti (Pouzdanost i pregled) Molitva za misiju\nDeljenje vizije (Motivisanost za to što mogu da postanu i šta Bog može da učini kroz njih)\nPostavite pitanja u velikoj grupi:\nKoji delovi su usmereni prema unutra i pomažu članovima grupe da izrastu u zdrave Isusove sledbenike?\nKoji delovi su usmereni ka spolja i pomažu grupi da se umnoži?\nPosle diskusije u velikoj grupi\nIdentifikujte delove usmerene prema unutra tako što ćete ih zaokružiti ZELENIM markerom ili staviti zelenu zvezdicu pored. To su: Brižnost, Slavljenje, Nova lekcija, Molitva za misiju.\nIdentifikujte delove usmerene ka spolja tako što ćete ih zaokružiti ili označiti zvezdicom CRVENIM markerom. To su: Slavljenje vernosti (Pouzdanost), Deljenje vizije,\nPriprema za misiju (Vežba), Odlazak u misiju (Postavljanje ciljeva)\nNaglasite da su ZELENI delovi više poput klasičnog proučavanja Biblije, važni su za rast i zdravlje. Čettiri CRVENA dela doprinose umnožavanju. Ako nemate dovoljno vremena, dajte prioritet CRVENIM delovima.\nPregled delova Temeljnog proučavanja Biblije i Priprema za misiju\nPogledajte ponovo glavne teme TPB-a i Pripreme za misiju i pokažite kako one dovode do željenog ishoda.\n1 Sigurnost spasenja Vežbajte deljenje evanđelja\n2 Odnos i zajedništvo Pregled mrežnog spiska;\nVežbajte dovođenje nekoga Hristu\n3 Hodati u Duhu Biti ispunjen Svetim Duhom\n4 Hrabro identifikovanje sa Isusom Započinjanje razgovora;\nDeljenje evanđelja ili lekcije iz sledbeništva\n5 Rast kroz Božiju reč Lično proučavanje Biblije\n6 Razgovor sa Bogom Lično vreme za molitvu\n7 Prebivati u Isusu Duhovno disanje (3. lekcija)\n8 Čudesno pitanje i brižnost Prelazni razgovor i pričanje priče\n9 Ljudi koje je Bog pripremio Čudesno pitanje i briga o drugima\n10 Moja priča Pripremanje moje priče (svedočanstvo)\n11 Biti svedok Uspešno svedočenje, Duhovno disanje, ispunjavanje Duhom\n12 Otvaranje vrata Misijski sastanak\n13 Obavezivanje jedni drugima Krug zdravlja\n14 Sećanje na Isusovu žrtvu Pričest/Večera Gospodnja\n15 Davanje sa ciljem Upravljanje davanjima i identifikovanje potreba\n16 Cena učeništva Bilo koja veština ili tema iz prethodnih lekcija (obuka u pravo vreme)\n17 Proučavanje koje traje Bilo koja veština ili tema iz prethodnih lekcija (obuka u pravo vreme)\nSaveti za Brižnost\nMerite vreme u delu Brižnost.\nAko neko ima potrebu ili problem koji zahteva dodatno vreme, zamolite ga da ostane posle sastanka da biste porazgovarali o tome.\nGledajte da im date mudar, biblijski savet, ali nemojte da se pretvorite u njihovog savetnika. Potaknite grupu da iznese predloge za pomoć i pobrine se za praktične potrebe.\nSaveti za Otkrivanje i diskusija\nUključite sve članove u diskusiju:\nNeka svi u grupi odgovore na prvo pitanje: Šta ti se najviše svidelo? Zašto?\nNeka neko ko je upravo dao odgovor prozove sledećeg da odgovori na pitanje i nastavi diskusiju.\nDa biste izbegli greške:\nPitajte ih na osnovu kog stiha su dobili određenu ideju.\nPitajte grupu šta misli o onome što je rečeno.\nNeka članovi paze da svako prepriča priču kako treba (Pročitajte, Prepričajte, Ispravite).\nKoristite biblijske priče.\nGovorite samo 25% vremena, a 75% neka govori grupa.\nDopustite Svetom Duhu da deluje pre nego da tražite ispravne odgovore.\nVodite grupu tako što ćete postavljati pitanja.\nNemojte da govorite o politici ili o religiji, ni dobro ni loše.\nNemojte da menjate temu niti da se povodite za drugim interesantnim temama.\nNemojte da dominirate u razgovoru, neka učestvuju svi.\nNemojte previše da objašnjavate. Teško je izbeći objašnjavanje Svetog Pisma kada radimo sa novim vernicima. Moramo da im pokažemo da je autoritet Biblija, a ne mi. Ako smo autoritet mi, umnožavanje će biti ograničeno na naše vođstvo i vreme u kome obučavamo svaku grupu. Moramo da dopustimo Svetom Duhu da koristi svoju Reč u njihovim srcima.\nZapamtite, pazite na vreme! Treba da vam ostane dovoljno vremena za Pripremu za misiju i Odlazak u misiju.\nAko hoćete da o nekoj temi raspravljate duže, možete da ponovite lekciju na sledećem sastanku. Ne morate da prelazite na novu temu svake naredne nedelje.\nNeka svako nađe sebi partnera:\nNacrtajte 3/3 procesa učeništva i identifikujte četiri dela umnožavanja.\nPogledajte 16. temu iz ciklusa Umnožavaj i deo Priprema za misiju.\nNapišite "ja ću do tada“ izjave.\nNAPOMENA: Bilo bi dobro da svaki učesnik odredi svog partnera sa kojim može da se poveže, moli se sa njim i da ohrabruju jedan drugoga između sastanaka.\nPredočite im opštu viziju ili je osvežite ako su već upoznati sa njom: jedna crkva ili zajednica vernih na svakih 1000 ljudi.\nRetrieved from "https://mc2.miraheze.org/w/index.php?title=DEV_01FN_Leading_the_Process/sr-el&oldid=68378"\nThis page was last edited on 19 May 2019, at 23:35.