Proglašeni najbolji glumci Narodnog pozorišta u sezoni 2013/14 | (Vesti - 22.06.2014) Subotica\nKomentara: 2 | Pregleda: 3728\nProglašeni najbolji glumci Narodnog pozorišta u sezoni 2013/14\n22.06.2014 u 14:57h\nU petak je na sceni Jadran održano svečano zatvaranje pozorišne sezone 2013/14 Narodnog pozorišta u Subotici. Za najbolju glumicu sezone, po mišljenju i žirija i publike izabrana je Minja Peković, za najboljeg glumca po mišljenju žirija Marko Makivić, dok je titulu najboljeg glumca po mišljenju publike odneo Milan Vejnović.\nFinansijski veoma teška, ali po kvalitetu uspešna sezona, za članove ovog pozorišta, sa mnogo osvojenih nagrada, kao i četiri veoma uspešne premijere.\nZa glumicu sezone i od strane stručnog žirija, ali i publike izabrana je Minja Peković. Kako je istakao žiri, ulogama u predstavama „Mister dolar“ i „Natatorijum“ pokazala je specifičan scenski izraz zbog kojeg je u svakoj predstavi drugačija i sve bolja. Minja je istakla da ove nagrade, pogotovo nagrada publike, ne predstavljaju samo pohvalu, nego i dodatnu odgovornost i jače kriterijume kada je reč o njenom odnosu prema ulogama.\nGlumac sezone po mišljenju tročlanog žirija je Marko Makivić, koji je takođe pokazao sjajnu glumačku transformaciju u premijerama koje su iza njih.\nGlumac sezone po oceni publike je Milan Vejnović, koji je istakao da mu je ovo podstrek za buduće sezone, jer ovu nagradu publike ne sme da izneveri.\nKako je izgledala čitava sezona, tako je počela i sinoćna predstava. Sjajnim tekstualnim preradama poznatih pesama, publika je mogla da čuje samo delić onoga kroz šta su članovi Narodnog pozorišta prolazili tokom čitave sezone, bar kada je reč o finansijkom, odnosno organizacionom smislu. I pored toga, Subotička publika je ove godine mogla da pogleda četiri premijere, kao što su „Koštana“, „Čekaj do mraka“, „Mister dolar“ i „Natatorijum.“\nOčekivanja za sledeću sezonu su manje-više ista kao što su bila i za ovu. Veliki broj nagrada, pune pozorišne sale i najbolje predstave u Srbiji. Naravno, glumcima bi mnogo pomoglo i kada prostorije u kome igraju ili borave, ne bi prokišnjavale.\nPostavljeno pre 2108 dana i 4 časa\ngoksi [pre 2107 dana i 19 časova] Odgovori\nBravo! !!! Čestitamo! ! Nastavite sa odličnim performansama!\n#126579 (3) (5)\nvkv [pre 2106 dana i 10 časova] Odgovori\nPredstave loseg kvaliteta, cesto ispolitizovane(poput Kostane), najboljih glumaca poput Suzane V. i Milosa S. nigde, jos jedan primer negativne selekcije i zaglupljivanja narodnih masa!\nMladim glumcima svaka cast na trudu ali predstave u kojim su igrali su daleko od predstava u kojima su imali prilike da pokazu neko znacajno glumacko umece, za sta oni naravno nisu krivi!\n#126648 (0) (1)


Policijska racija u favelama Rija - Bizlife.rs\nPolicijska racija u favelama Rija\n11:36 Rio de Žaneiro, 13/11/2011\nElitne policijske jedinice, uz podršku vozila i helikoptera, ušle su pred zoru u najveću favelu u Rio de Žaneiru, u pokušaju da stanu na put narko bandama.\nCilj racije je povećanje bezbednosti i “čišćenje” grada od teško naoružanih narko bandi, koje decenijama vladaju gradskim favelama.\nVlasti su obećale da će uspostaviti bezbednost do održavanja Svetskog prvenstva u fudbalu 2014. i Olimpijade 2016. godine. Akcijom u četvrti Rosinja zadat je “ogroman udarac strukturi trgovine narkoticima u Rio de Žaneiru”, rekao je savetnik za bezbednost i bivši kapetan u elitnoj jedinici koja izvodi raciju Paulo Storani.\n“Rosinja je jedna od strateški najvažnijih tačaka koje policija treba da kontroliše u Rio de Žaneiru”, izjavio je Storani, dodajući da bezbednost u toj oblasti ima veliku važnost zbog ogromnog broja ljudi koji tuda cirkulišu.\nPolicija je u petak otvoreno najavila da planira da izvrši raciju u Rosinji. Ta taktika je korišćena i ranije, a time se postiže da bude manje vatrenih obračuna, a članovi bande ili pobegnu ili se mirno predaju. Policija je prethodnih dana postavila kontrolne punktove na ulazu u Rosinju, na kojima proverava pešake i vozila.\nU četvrtak je uhapšen jedan od vođa narko kartela Antonio Bonfim Lopes, poznatiji kao “Nem”, koji je bio najtraženiji krijumčar narkotika u Riu, preneo je AP.\nSirotinjski kvart Rosinja, u kome živi oko 100.000 ljudi, nalazi se na obronku planine, blizu plaže, između dve bogate gradske četvrti. U njemu se odvija najveća i najunosnija distribucija narkotika. U oko 1.000 sirotinjskih kvartova živi trećina od šest miliona stanovnika Rio de Žaneira, a polovinom njih upravljaju narko bande. Policija je 2008. započela akcije protiv narko bandi, koje su prošlog novembra uzvratili serijom napada, uključujući paljenje autobusa i oružane pljačke na autoputevima, šireći haos i strah.\nU nasilju je stradalo najmanje 36 ljudi, verovatno u sukobima policije i krijumčara narkoticima.


"Dani zime" stigli u pravi čas\n1288\tObjavljeno 04 februar 2018 Autor: Bojan Trgić\n"Dani zime" na Kozari-Mrakovici su kulturno-turistička manifestacija koja se ove godine potrefila u pravi čas, jer je pred samu manifestaciju pao snijeg. Tokom dana predviđene su brojne aktivnosti, što različitih udruženja i organizacija, što od strane samih posjetilaca.\nJedna od aktivnosti je i tradicionalni planianrski marš u organizaciji Kluba ekstremnih sportova "Albatros", kao i takmičenje u skijanju za učesnike osnovnih i srednjih škola u organiazciji Planinarsko-skijaškog društva "Ljubijski rudar".\nPored ovih manifestacija je i bogata gastro ponuda, te takmičenje u pravljenju kotlića i čorbe. Tu su i sportska takmičenja u kojima učestvuju ekipe iz Prijedora, Kozarske Dubice, Banjaluke, Oštre Luke, Kostajnice, Novog Grada, Srpca, Gradiške i ekipa Nacionalnog parka Kozara u šest zabavnih sportskih disciplina: trčanje parova sa vezanim nogama, nabacivanje obruča, lopta na čelu, skok u dalj, rušenje piramide i spojeni golovi.\nOrganizatori manifestacije su grad Prijedor, Turistička organizacija grada Prijedora, Turističke organizacije opština Novi Grad, Kozarska Dubica i Gradiška, te Nacionalni park "Kozara". Pokrovitelji 12. "Dana zime na Kozari 2018" su grad Prijedor i Ministarstvo trgovine i turizma Republike Srpske.\nKolone autobusa su krenule iz okolnih opština, a na Mrakovici je i naša ekipa, koja je prebrojala nekoliko hiljada posjetilaca.


Recenzija - Tabletop Gaming News Blog Network – TGN\nFrom: PiTCHW!SE | Posted on October 02, 2019\nAko posle originalnog Azula i njegovog (sada već možemo reći – prvog) naslednika nismo shvatili da će Next Move Games početi da nas bombarduje šarenim, porodičnim, apstraktnim igrama sa prelepim plastičnim komponentama, onda su nas u poslednjih godinu dana definitivno ubedili. Tu je sada, svima na ovim prostorima […] The post Reef – recenzija appeared first on PITCHWISE.\nTags: boardgames | Recenzija | Serbian | Next Move Games | Reef |\nPriča o hrabrom odmetniku koji se bori protiv zle vlasti otimajući od onih koji kradu od naroda je bezvremenska i primenjiva na bilo koje doba i mesto. Na stranu to što sam uvek bio slab na engleski folklor u bilo kom obliku, Robin Hud je objektivno jedna od […] The post Robin Hood and the Merry Men – recenzija appeared first on PITCHWISE.\nTags: boardgames | Recenzija | Serbian | Final Frontier Games | Robin Hood | Robin Hood and the Merry Men |\nStrašno, strašnije – Domains. Domaći RPG sistem koji smo čitali pre svih. Od Filipa Lončara dobili smo još neobljavljenu knjigu Domains Horror Roleplaying System. Pre nego što zavrtite glavom ili prevrnete očima, ne, nije još jedan SRP. Posredi je savim lepo složen zbornik alata kojim možete da vodite […] The post Prelistali smo – Domains Horror Roleplaying System appeared first on PITCHWISE.\nTags: Recenzija | RPG | Serbian |


Josip Grabovac ambasador brenda Sisters Code Atelier pojavio se na Pitti Uomo 2019 Firenze! | FashionMag42\nŠvajcarsko-srpski brend Sisters Code Atelier, koji čine modni dvojac sestre Bojana i Vladana Veljković, nastavlja saradnju sa svetskim modnim blogerom – Josipom Grabovcem na najvećem svetskom sajmu muške mode Pitti Uomo 2019. u Italiji.\nInače jedini je akreditovani novinar sa Balkana za Camera Nazionale della Moda Italiana #MFW gde ima pristup svim svetskim revijama tokom nedelja moda, kako u Milanu tako i u Parizu.\nSestre Veljković uradile su SC haute couture unisex kolekciju za zimsku sezonu, koja odiše čistom elegancijom, dok im je inspiracija Milano kao jedna od najvećih prestonica mode gde se susreću elegancija i sofisticiranost.\nJosip je nosio kaput iz SC haute kolekcije u kombinaciji sa elegantnim belim SC pantalonama i rolkom. Na zajedničku ideju odlučili su da se italijanski top model i glumac Marco Consoli pojavi u istom outfitu, a društvo im je pravila naš i inostrani top model Zvona Vučković.\nIzdvajamo iz kolekcije za zimsku sezonu kapute u beloj boji, koji su izradjeni od najkvalitetnije čoje, postavljeni italijanskom svilom, dok je za detalje i elegantne mufove korišćeno veštačko krzno sive miš boje.\nPrevPreviousDominik Sporiš – modni insider FashionMag42 u januarskom izdanju Vogue UK\nNextMATEYANEIRA Kolekcija Mellow F/W 2018/19Next


ŽESTOKA SVAĐA VOZAČA I PUTNIKA ZBOG NENOŠENJA MASKE U TROLI (VIDEO) - Beograduživo.rs\nTrenutno ste naHome » ŽESTOKA SVAĐA VOZAČA I PUTNIKA ZBOG NENOŠENJA MASKE U TROLI (VIDEO)\nDruštvenim mrežama širi se video snimak žestoke svađe između vozača trole i jednog mladića koji se vozio bez zaštitne maske na licu.\nVozač je zaustavio vozilo i insistirao da mladić izađe napolje. Izbila je svađa, tokom koje je vozač i povukao mladića za ruku. Video snimak je podelio javnost, dok su neki na strani vozača i smatraju da propisane mere moraju da se poštuju, drugi veruju da je reakcija vozača preterana.\nPRETHODNA VESTOTKAZANO OTVARANJE BEMUSA – UMETNICA ZBOG EPIDEMIJE NE DOLAZI\nSledeća vest ULICE ZA SANKANJE – UTVRĐENA OBUSTAVA SAOBRAĆAJA U POJEDINIM ULICAMA


Crédit Agricole banka otvorila jednu od najmodernijih filijala u centru Beograda, u Dobračinoj 43 – Plodna Zemlja\nCrédit Agricole banka otvorila jednu od najmodernijih filijala u centru Beograda, u Dobračinoj 43\nKlijentima Crédit Agricole banke kao i drugim građanima, na Dorćolu, u Dobračinoj 43, od sada je na raspolaganju jedna od najmodernijih filijala Banke uređena prema savremenom konceptu razvijenom po uzoru na filijale Crédit Agricole grupe širom sveta. U novom okruženju klijentima će na usluzi biti tim iskusnih bankarskih savetnika spremnih da zajedničkim zalaganjem nađu najbolje rešenje za svakog klijenta.\nNovi koncept uređenja filijale razvijen je pre svega sa ciljem da klijentima u modernom i prijatnom prostoru omogući fleksibilan i neposredan odnos sa bankarskim savetnicima i uvede dodatne funkcionalnosti kao što su digitalna zona gde je moguće isprobati najnovije digitalne servise Banke, posebna mašina za brzu uplatu pazara ili uplatno isplatni bankomat na kome je moguće koristiti dinare i evre.\n„Prema najnovijim istraživanjima zadovoljstva klijenata, Crédit Agricole Srbija nalazi na samom vrhu domaćeg bankarskog tržišta ali i matične Grupe koja posluje širom sveta. Koncept da na razvoju proizvoda, usluga i novih filijala radimo zajedno sa našim klijentima, pitajući ih za njihove potrebe i uvažavajući njihovo mišljenje pokazao se kao jedini ispravan. Kako bismo mogli da obezbedimo još bolju uslugu, naš fokus je na apsolutnoj posvećenosti u odnosu sa klijentima sa jedne strane i uvođenju novih digitalnih tehnologija sa druge strane, ne da bi se od klijenata odaljili, već da bi im se još više približili. Dobar primer za to je da smo uz „Keš na Klik“, on-line keš kredit koji klijentima omogućava da za samo 15 minuta, bez odlaska u banku dobiju sredstva na računu, otvorili jednu od najmodernijih filijala Crédit Agricole banke u Srbiji. Ovaj potez najbolje oslikava naš aksiom da u svakom trenutku klijentima ponudimo 100% digitalnu i 100% personalnim savetnikom podržanu uslugu“, rekao je Jožef Nađ, Rukovodilac divizije za poslovanje sa stanovništvom, malim i srednjim preduzećima Crédit Agricole Srbija.\nCrédit Agricole Srbija, deo je Crédit Agricole grupe, jedne od 10 najvećih bankarskih grupacija na svetu koja posluje u 47 zemalja i ima više od 52 miliona klijenata. O snazi i stabilnosti Crédit Agricole grupe najbolje govori kreditni rejting A+ koji je pokazatelj visoke stabilnosti, čak i u veoma izazovnim uslovima poslovanja. Crédit Agricole banku u Srbiji čini više od 900 zaposlenih koji u 75 filijale, kroz individualan pristup i posvećenost svakodnevno rade na unapređenju partnerskog odnosa sa 300.000 klijenata, imajući u vidu specifične potrebe svakog od njih kao i osobenost vremena u kome živimo.\nTagoviBanke Klijenti Kredi Agrikol banka Nova filijala\nAPI Banka otvorila filijalu u Makedonskoj 44 Klijentima na raspolaganju i veliki broj SEFOVA za iznajmljivanje u centru Beograda


Stanivuković: Strukturnim reformama do još većeg broja stranih investicija - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Stanivuković: Strukturnim reformama do još većeg broja stranih investicija\nStanivuković: Strukturnim reformama do još većeg broja stranih investicija\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Gojko Stanivuković učestvovao je na sastanku Ekonomskog i finansijskog odbora (EFC) u Briselu, gde se zahvalio Evropskoj komisiji, Eurostatu i članovima EFC-a, EMCO, EPC i IFC za procenu dokumenta Programa ekonomskih reformi Srbije, za period 2019-2021,\n0Piše: Danas Online 03. maja 2019. 15.37 Izmenjeno: 07. maja 2019. 04.03\nStanivuković je podsetio da je Srbija otvorila poglavlje 17. u pregovorima sa EU, koje se odnosi na ekonomsku i monetarnu politiku, u decembru 2018. godine, u okviru kojeg će biti raspravljano o kapacitetima za koordinaciju ekonomskih politika, kao i o drugim temama relevantnim u ovom procesu, navodi se u saopštenju.\n„Realizacija strukturnih reformi, koje se nalaze u Programu ekonomskih reformi 2019-2021, predstavlja samo deo naših napora da ispunimo ekonomske preduslove za članstvo u Evropskoj uniji, ali je istovremeno ERP prepoznat i kao ključni dokument u koordinaciji ekonomskih politika sa EU. To je važna alatka koja nam pomaže da upravljamo reformama, privlačeći strane direktne investicije, uvećavajući kapacitet javne administracije, unapređujući ekonomsko upravljanje na najviši nivo“, rekao je Stanivuković.\nOn je naveo da je u izradi tog dokumenta, posebna pažnja data predstavnicima civilnog društva, poslovne zajednice, socio-ekonomskog saveta, kao i lokalnim vlastima i Narodnoj skupštini u oblasti unapređenja poslovnog okruženja.\n„Govoreći o makroekonomskom okruženju, o pozadini privlačenja stranih direktnih investicija, važno je primetiti da je postignut dinamičan ekonomski rast, a javne finansije izbalansirane u Srbiji, uz nizak nivo javnog duga i nisku i stabilnu inflaciju“, objasnio je Stanivuković.\nOsvrnuvši se na program fiskalne konsolidacije, koji je bio podržan i drugim ekonomskim merama, državni sekretar je rekao da je to rezultiralo značajnim unapređenjem makroekonomskih performansi u prethodnom periodu. Podsetio je i da je u 2018. godini zabeleženo 3,5 milijardi evra direktnih stranih investicija, u mnogim sektorima, a najviše u proizvodnji.\n„Uspostavljanjem fiskalne stabilnosti, baza za zdrav i održiv ekonomski rast bila je kreirana, a u potpunosti pokriven tekući deficit platnog bilansa, što je osigurano direktnim stranim investicijama, pa su se kretanja na tržištu rada preokrenula u pravcu poboljšanja“, rekao je on.\nStanivuković je rekao da su trenutni makroekonomski podaci pokazali da smo na pravom putu, a da projekcija za period od 2019-2021. godine predviđa kumulativni BDP rast od 11,9 odsto.\n„Stabilna uvećanja ulaganja se očekuju uz postepeno povećanje njihovog učešća u BDP“, rekao je Stanivuković.\nOn je naveo da će fokus ekonomske i fiskalne politike Ministarstva finansija i Vlade Srbije u narednom periodu biti očuvanje fiskalne stabilnosti, smanjenje javnog duga, promene u poreskom sistemu, kontinuirana reforma poreske administracije, intenziviranje strukturnih reformi, posebno posebno u domenu javnih preduzeća i podizanju efikasnosti javnog sektora, kao i smanjenju sive ekonomije.\n„Sve ove reforme teže daljem unapređenju ekonomskog okruženja kao neophodnog preduslova za brži rast BDP i otpornosti naše ekonomije. U prilog predstojećim ekonomskim naporima, Republika Srbija zaključila je novi aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom – Instrument koordinacije politika, koji predviđa nastavak institucionalnih i strukturnih reformi“, rekao je Stanivuković.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija naveo je i da je Srbija kao prioritet za privlačenje stranih investicija označila unapređenje poslovnog okruženja, posebno pojednostavljenje procedura, tranformaciju Poreske uprave, reformu inspekcija, a kontinuirano se radi i na smanjenju sive ekonomije.\nStanivuković je podsetio da je rezultat reformi koje je Srbija sprovela prepoznat i na Doing Business 2019. listi Svetske banke, gde je rangirana kao 48. od 190 zemalja. Takođe, prema Indeksu globalne konkurentnosti, Srbija je rangirana na 65. mestu od 140 zemalja 2018. godine.\n„Dobri rezultati u privlačenju direktnih stranih investicija prepoznati su i od strane IMF, OECD i potvrđeni od strane Evropske komisije, u njihovoj proceni za period od 2019-2021. Vlada Republike Srbije posvećena je kontinuiranim strukturnim reformama za dalje unapređenje poslovnog okruženja, što je značajno i za domaće i za strane investitore“, zaključio je Stanivuković.\nEkonomski i finansijski odbor, Evropska komisija, gojko stanivukovic, Ministarstvo finansija, reforme\nMali: Budžetom za 2021. godinu više novca za povećanje plata u javnom sektoru i penzija\nNBS: Nema osnova za pesimističke procene rasta BDP-a Srbije\nEK preporučila Kosovu da sprovodi ranije sporazume iz dijaloga sa Srbijom


Pištolj-kolokvijum, ćirilične olakšice i 50 nijansi prevencije | Beograd202\n(KVAKA 202 – četvrtak, 18. jun 2015.)\nU Teksasu je novi zakon dozvolio studentima da naoružani pohađaju nastavu, uz obrazloženje da će tako biti bezbedniji…\nSigurnost je naravno najvažnija, ali bi primena ovakvog zakona kod nas ujedno oborila i tarifu za ispit kod mnogih profesora, a obavezna kupovina njihovih skripta postala bi fakultativna. Pri tom bi se svaka studentova pucnjava u kafiću, računala kao položen kolokvijum…\nIdeja da se ukine porez za novine na ćirilici nije u principu loša… Ali je pomalo i opasna jer bi mogla da navede penzionere da traže da se i za čitaoce ćirilične štampe ukine porez na stanove…\nBrazilski ministar zdravlja preporučio je svojim zemljacima u borbi protiv visokog pritiska – prevenciju, u koju spada i redovan seks…\nNema razloga da i naše ministarstvo zdravlja ne pokrene sličnu kampanju pod sloganom „Da li ste skoro prevenirali?“… A ministarstvo kulture finansira adaptaciju onog pomodnog filma „U 50 nijansi prevencije“…\n(Foto: www.vidovdan.org, ilustracija/arhiva)\nOvaj unos je objavljen pod 06 Rubrike iz programa 202, Kvaka 202 i označen sa beograd 202, dragutin rokvić, ispiti, kvaka 202, penzioneri, pištolj-kolokvijum, porez na novine, prevencija, radio 202, radio beograd 202, seks, studenti, visoki pritisak, ćirilica. Zabeležite stalnu vezu.


Sat, 19/06/2010 - 17:51\nDa li neko zna moze li ovako : terasa mi se nastavlja na plocu od garaze, ponedge ta ploca propusta malo vode u garazu.Posto mi ispadne skupo polocavanje, a i hidroizolacija premazima, ja sam mislila da celu plocu premazem bitumenom i ter papirom (kao sto se rade ravni krovovi), a preko toga sitniji sljunak. Medjutim, mislim da bi se ter papir ostetio vremenom, jer bi se, naravno, pokoji put islo tom terasom. Molim za savet?\nRe: Hidroizolacija terase\nIspravka,nekad se radilo sa bitumenom i ter papirom.\nSun, 20/06/2010 - 17:26\nMoze se uraditi ili kvalitetnim Kondor trakama,Kondorflex V4 ili slicno u istom kvalitetu,ili nekim izolacionim premazima,tipa Unilastic ili slicno.\nFri, 25/06/2010 - 17:09\nmislite da nece doci do ostecenja,obzirom da bih ja preko stavila sitniji sljunak,po kome bi se gazilo?!\nOnda se moze drugacije uraditi,posto kazete da bi se gazilo preko toga,jer po nekom pravilu svaka hidroizolacija treba da se zastiti,moze se uraditi sa dva sloja kvalitetnih traka,na primer prvi sloj Kondor V4 ili Kondorflex V4,a dugi sloj kondorflex Reflex V4 koji po sebi ima sitne kamencice poznatije kao skriljce,koji mu sluze kao zastita i sve ostalo.\nSun, 05/06/2016 - 19:35\nRegistrovan dana: 08/02/2016\nPozdrav svima trazio sam ovde po forumima i ovo mi deluje najslicnije mom problemu pa rekoh da pitam. Imam terasu veliku 40 m2 i naravno vreme je ucinilo svoje i sada kroz smolu prokisnjava... e sad po toj terasi bi trebalo da se gazi ali takodje sam mislio da uradim i stirodur da malo izolujem plafon ispod.Kako bi sad trebao da pocnem da li da ljustim smolu ili preko nje da radim nesto drugo? Da li stirodur moze da ide preko smole? i kakvu kosuljicu da uradim preko stirodura da po njoj moze da se gazi ?\nSun, 05/06/2016 - 21:07\nРешење је испод вашег питања,\nРешење је испод вашег питања, само позовите Драмин и добићете прави савет.\nSun, 05/06/2016 - 21:18\nok mislio sam da li da skidam\nok mislio sam da li da skidam smolu koja je vec na podlozi posto svi premazi idu na beton ili vec nesto sto ide preko smole


Objavio / la Tranquillus | Jan 29, 2021 | Na webu\nDruštveno distanciranje u kompaniji\nU situacijama kada se maska ne nosi, uredba je upravo postavila obveznim poštivanje socijalne udaljenosti od 2 metra na svim mjestima i u svim okolnostima, umjesto najmanje jednog metra kao što je to bilo ranije.\nTo može imati posljedice na traženje kontakata, jer ako se ne poštuje novo distanciranje, zaposlenici se mogu smatrati slučajevima kontakata. Na ovu temu uskoro bi se trebao razviti zdravstveni protokol.\nTreba imati na umu da je u kompanijama nošenje maski sustavno na zatvorenim kolektivnim mjestima. Prilagodbe ovom opštem principu mogu, međutim, organizirati kompanije kako bi se udovoljilo specifičnostima određenih djelatnosti ili profesionalnih sektora. O njima se razgovara sa osobljem ili njihovim predstavnicima kako bi se zadovoljile potrebe za informacijama i informacijama kako bi se redovno nadziralo prijava, poteškoće i adaptacije unutar kompanije i grupa posla.\nU rijetkim slučajevima kada je nošenje maske nemoguće, morate osigurati da se poštuje ovo socijalno udaljavanje od 2 metra.\nDans les lieux et les circonstances où le port du masque est obligatoire, la mesure de distanciation physique reste d’au moins un mètre\nUdaljenost, maske, ugostiteljstvo: nove promjene povezane s izbijanjem Covid-19 Juli 10th, 2021Tranquillus\nREAD Free Calc: Stvaranje i formatiranje tablice\nprethodnaPovećanje naknade za djelomičnu aktivnost i zakletva: novi dotični sektori djelatnosti\nsljedećiCilj je efikasnosti jednostavnim pisanjem!\nPomoć poslodavcu za prijem, integraciju i profesionalni razvoj osoba sa invaliditetom u kompaniji\nSYNTEC-CINOV: ugovor o fiksnoj cijeni za obavljanje misija ne treba miješati s dnevnom prolaskom!\nPoslovi u geografiji


Duvnjak za "Avaz": Dok ne dobijemo odobrenje za sjednicu, neka nas Vlada FBiH ne čeka i neka usvaja uredbe\nREAKCIJE Član Kolegija Doma naroda FBiH i predsjednik Kluba Bošnjaka\nOčekujem da usvojimo izmjene i dopune Poslovnika o radu, kojima bismo osigurali normalan rad oba doma Parlamenta FBiH u stanju nesreće i vanrednim okolnostima\nF. K. / Avaz.ba 01.04.2020\nREAKCIJE Duvnjak za "Avaz": Dok ne dobijemo odobrenje za sjednicu, neka nas Vlada FBiH ne čeka i neka usvaja uredbe\nDuvnjak: Mi moramo raditi\nJasmin Duvnjak, član Kolegija Doma naroda Parlamenta FBiH i predsjednik Kluba Bošnjaka, kazao je za "Avaz" da je u stalnoj komunikaciji sa predsjedavajućim Doma naroda Tomislavom Martinovićem, sekretarom i članovima Kolegija Doma naroda Parlamenta FBiH.\n- Mi moramo raditi i svojim radom osigurati vršenje naše zakonodavne funkcije u skladu s Ustavom FBiH, naravno uz poštivanje zdravstveno-sigurnosnih preporuka i naredbi te dozvole nadležnih kriznih štabova. Očekujem da usvojimo izmjene i dopune Poslovnika o radu, kojima bismo osigurali normalan rad oba doma Parlamenta FBiH u stanju nesreće i vanrednim okolnostima. Nove odredbe Poslovnika omogućile bi da se sjednice mogu zakazivati i održavati online, korištenjem informacionog sistema i elektronskih platformi – ističe Duvnjak.\nKaže da je održao i telefonske konsultacije sa svih 17 delegata u Klubu Bošnjaka.\n- Kolege su spremne za aktivan rad i preuzimanje odgovornosti. Nije vrijeme za apstinenciju od parlamentarnog rada, ali ni za avanture s nesagledivim posljedicama... Slijedit ćemo uputstva struke i naredbe institucija. Delegati smatraju da se mora dati podrška aktivnostima Vlade u ovo krizno doba. Pretpostavljam da postoje različita gledišta u pogledu mjera koje će se poduzimati, ali ohrabruje konstruktivan odnos i zajednička fokusiranost da Vladu podržimo u dva osnovna pravca - zaustavljanje širenja epidemije koronavirusa i jačanje zdravstvenog sektora te, paralelno s tim, program konkretnih i efikasnih mjera stabilizacije i oporavka privrede – poručuje Duvnjak te nastavlja:\n- Naglašavam, dok mi ne dobijemo odobrenje za rad i ne održimo sjednice, dajem punu podršku našoj Vladi da, radi sveobuhvatne borbe protiv koronavirusa i ekonomsko-socijalnih posljedica koje nam već sada donosi ova teška epidemija, ne čeka i da donosi uredbe sa zakonskom snagom i na taj način odgovorno i promptno djeluje i rješava sva otvorena pitanja. Zdravlje i sigurnost građana su najbitniji, ali se ne smije dozvoliti da rapidno (eksponencijalno) rastu posljedice epidemije po privredu i standard radnika – zaključuje Duvnjak.\nViše o temi Jasmin Duvnjak\n15.11.2019 u 10:30\nNekome povlastice, a TK oštećen za 450 miliona KM\n09.11.2019 u 06:35\nJasmin Duvnjak Dom naroda FBiH


ALARMI PODGORICA\nAlarmi su uređaji čiji je zadatak upozoravanje na određena, najčešće neželjena stanja. Postoji mnoštvo različitih alarma: svjetlosnih, zvučnih, vibrirajućih, ili u vidu elektronske informacije i sl., i to od upozorenja na preniske temperature do previsoke, upozorenje na prisustvo raznih plinova, dima, SOS dojave ili dojavljivanje kritičnih vrijednosti pri praćenju stanja pacijenta u bolnici, zatim susrećemo protuprovalne i protuprepadne alarme i sl. Najčešći oblik alarma su protivprovalni uređaji koji svjetlosno i zvučno, te raznim telefonskim, radio ili GSM dojavama uzbunjuju čuvare ili vlasnike neke imovine.\nKriminalitet na našem području je proteklih godina u stalnom porastu. Provale i krađe najčešći su delikti koji su sve češće praćeni i vandalizmom!\nPreporuka stručnjaka za zaštitu je nabavka nekog vida zaštite, čime se takva neugodna i skupa iskustva, pravovremeno mogu spriječiti.\nNavest ćemo neke vrste alarma kao primjer:\n- Kućni alarmi\n- Alarmi za motore\n- Bežični alarmi\n- Žični alarmi\n- Detektori dima\n- Alarmi senzori\n- Alarmi sirene\nAlarmne centrale renomiranih proizvođača\nRenomirani kanadski proizvođači svJetski lideri u oblasti security opreme Paradox i DSC karakteriše najviši stepen pouzdanosti i komfora prilikom upotrebe. Izbor alarmne centrale se vrši u skladu sa načinom korišćenja objekta, odnosno zahtevima koje korisnik postavlja pred sistem zaštite.\nUpravljačko-kontrolni panel, deo alarma koji se povezuje sa alarmnom centralam. Na centralu je moguće povezati veći broj šifratora.\nRegistruju povredu štićenog prostora i proslJeđuju centrali na dalje procesiranje. Centrala procesira primljenu informaciju, ukoliko ima potrebe aktivira sisteme lokalnog uzbunjivanja, a zatim proslJeđuje informaciju monitoring centru ili internoj telefonskoj dojavi.\nProizvodi zvučni talas visokog intenziteta (120dB) u slučaju unapred definisanog događaja (alarm, požar, uništavanje opreme i drugo) sa ciljem lokalne dojave i upozorenja eventualnom provalniku ili licu koje se neovlašteno nalazi u objektu.\nInterna dojava stiže na postavljene brojeve telefona od strane korisnika alarma, onog trenutka kada je alarmna centrala evidentirala povredu štićenog prostora i ostavlja nasnimljenu govornu poruku.\ncopright GESAL PODGORICA All rights reserved


U zgradu Opštine Budva ne može niko, Carević pozvao građane da se raziđu | Aktuelno\nU zgradu Opštine Budva ne može niko, Carević pozvao građane da se raziđu\nPripadnici CB Budva onemogućavaće ulaz u zgradu Opštine dok se ne postigne dogovor\nPripadnici policije obezbjeđuju ulaz u zgradu Opštine Budva, a kako je kazao komandir CB Budva, pristup nije dozvoljen službenicima, ni razriješenom ni novom rukovodstvu opštine.\nKomandir CB Budva Slobodan Kovačević kazao je da pravilo zabrane ulaska važi i za zaposlene i za poziciju i za opoziciju, prenosi RTV Budva. Prema njegovim riječima, pripadnici CB Budva onemogućavaće ulaz u zgradu Opštine dok se, ne postigne dogovor.\nSmijenjeni predsjednik Opštine Budva Marko Carević došao je ispred opštine, ali mu nije dozvoljeno da uđe.\nKomandir policije Kovačević mu je objasnio da je procjena da se niko ne pusta u opštinu.\nOkupljenim građanima u Budvi, pridružili su se i poslanici DF Jovan Vučurović i Milun Zogović. Carević je pozvao okupljene građane da poštuju odluku policije i zahvalio im se na podršci. Oni su na Carevićev poziv, počeli da se razilaze sa platoa ispred zgrade Opštine.\nSmijenjeni predsjednik Opštine Budva Marko Carević i predsjednik SO Krsto Radović pozvali su sinoć građane okupljene ispred zgrade Opština Budva da se raziđu i da opet dođu ujutro u 7.45 časova, kada će, kako su poručili,oni biti na radnim mjestima.\nPOLITIKA Aktuelno - 28.04.2021-12:39\nCirkuzantska turneja predsjednika Opštine Budva Marka Carevića, koji nam je predočio da sebe vidi kao kandidata za predsjednika države, nastavljena je gostovanjem u ruskim...\nBudva: Lažna uzbuna – bomba nije pronađena u školi\nCRNA GORA Aktuelno - 27.04.2021-20:11\nAntiteroristički tim, nakon pregleda Osnovne škole "Stefan Mitrov Ljubiša" iz Budve, nije pronašao bombu, saopšteno je Televiziji Crne Gore (TVCG) iz policije. Ranije je iz...\nBudva: Škola evakuisana zbog dojave o bombi\nCRNA GORA Aktuelno - 27.04.2021-18:44\nUčenici i zaposleni u Osnovnoj školi “Stefan Mitrov Ljubiša” u Budvi evakuisani su zbog dojave da je u toj ustanovi postavljena bomba, nezvanično je...\nSvjetski dan knjige i autorskih prava obilježen promocijom i izložbom u Narodnoj biblioteci Budve\nCRNA GORA Aktuelno - 24.04.2021-21:07\nPovodom Svjetskog dana knjige i autorskih prava, 23. aprila, u Narodnoj biblioteci Budve promovisan je pjesnički prvijenac „Atelje”mlade umjetnice Sare Vuković. Nakon promocije, otvorena...


Analiza stanja konkurencije na tržištu osiguranja 2012-2015. godine « Komisija za zaštitu konkurencije\nAnaliza stanja konkurencije na tržištu osiguranja 2012-2015. godine\nKomisija za zaštitu konkurencije, sprovela je analizu stanja konkurencije na tržištu osiguranja u Republici Srbiji u periodu 2012.-2015. godine, na osnovu Odluke Saveta i člana 47. Zakona o zaštiti konkurencije.\nOsnovni cilj analize je da se utvrdi struktura tržišta i odnosi između glavnih konkurenata, njihova tržišna učešća i relativna snaga. Pored toga, cilj analize je i otkrivanje eventualnih slabosti tržišta koje bi mogle stvoriti uslove za nastanak povrede konkurencije.\nU narednom periodu biće formirana radna grupa, koju će činiti predstavnici Komisije, Narodne banke Srbije, Ministarstva finansija i Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija koja će izraditi Nacrt Uredbe o uslovima za grupno izuzeće sporazuma u sektoru osiguranja, pri čemu će biti uzeta u obzir evropska regulativa kao i specifičnosti sektora osiguranja u Srbiji, koji su kroz zaključke i preporuke sprovedene sektorske analize tržišta osiguranja, izneti u Izveštaju.\nKomisija koristi ovu priliku da se zahvali Narodnoj banci Srbije kao i svim učesnicima na tržištu koji su, za potrebe sektorske analize, dostavljali tražene podatke.\nKompletan izveštaj o sektorskoj analizi, sa zaključcima i usvojenim preporukama, objavljuje se uz uvažavanje zahteva privrednih subjekata za zaštitu podataka koji predstavljaju poslovnu tajnu.\nPozivaju se učesnici na tržištu i ostala stručna javnost da dostave svoje komentare u pogledu Izveštaja, do 28. februara 2017. godine, na e-mail: office.kzk@kzk.gov.rs sa napomenom: Komentar na sektorsku analizu tržišta osiguranja.\nSektorska analiza osiguranja 2012-2015. godine


Sajam vinogradarstva i voćarstva VIVO Irig\nAgencija za ruralni razvoj Irig, organizator Sajma vinogradarstva i voćarstva „VIVO Irig“ koji se 14. aprila održava u balon hali igrališta Fudbalskog kluba u Irigu, saopštila je da se za ovu privrednu manifestaciju prijavilo više od trideset izlagača iz cele zemlje. U sklopu ovog sajma pruža se mogućnost svim zainteresovanim privrednicima da izlažu opremu iz oblasti voćarstva i vinogradarstva, kao i pčelarstva i neizostavna sremska vina.\nSAJAM KNJIGA I IZLOŽBA UMETNOSTI NA NOVOSADSKOM SAJMU\nPo mišljenju mnogih, jedna od najlepših priredbi na Novosadskom sajmu, Sajam knjiga i Izložba umetnosti „Art Expo“, počela je danas, a za dva dana pridružiće im se i Sajam obrazovanja „Putokazi“.\nGolubinačke Mačkare uskoro u članstvu Federacije evropskih karnevalskih gradova\nNekada davno boravivši u Golubincima jedan putopisac je napisao:,,Ima jedno prelepo selo u Sremu, vredni i marljivi ljudi žive u njemu, ali imaju tri dana u godini kad celo selo poludi“.


Državna alternativa | Zrcalo\nPostoji nešto jako interesantno u toj Alternativi koja nas okružuje i, tobože, vlada umjetnošću ovoga podneblja.\nAlternativna kultura je ona kultura koja je stala na svoje noge i bila samoorganizovana, ne tražeći podršku niotkud i plijeneći tako veliku pažnju. U prvom planu su mladi ljudi koji imaju šta da kažu i znaju đe to treba reći, pokušavaju da promijene nešto ne obazirući se ni na šta. To može imati pozitivna i negativna obilježja, postoji kultura koja je sebi dala za cilj da negira sve dotadašnje i stvori privid da kultura njima počinje. To je jedna žalosna pojava koja uzima sve više maha u savremenom društvu. Pozitivna obilježja su ogromni priliv kreativne inteligencije i energije koju samo svježi ljudi mogu da obezbijede, ali mora da se zna da se ljudi sami organizuju. Sami kupuju instrumente, putuju kao pozoršne družine, neumorno vježbaju i obrazuju se na svoju ruku kako bi znali šta hoće da kažu. Pa može se reći da je umjetnost svakog doba imala ovo manje-više u sebi! Da ovoga nije, umjetnika ne bi bilo. Ali današnja Alternativa često ima potrebu da već postojeće mijenja, što je nekad strašno dobro i odiše kreativnošću a nekad jadni dokaz ljudske neoriginalnosti.\nNaime, često se misli da je jedino važno osavremeniti nešto a ne zagledati se u suštinu. Običaji su privremena stvar, najvažnija je suština koju oni opisuju.\nKonkretno mislim na ovogodišnji FIAT koji je, sudeći po naslovu, alternativni festival – ali ni po čemu više. Dobijaju novac od ministarstva i raznih sponzora, ne postoji konkurs na koji bi se mladi ljudi Iz Crne Gore mogli javiti bar u pokušaju da rade nešto – već je sve određeno, pozvani su ljudi koji već imaju neki „status“. Da li je ovo brisanje granica CNP-a i Alternative? Predstava koja je bila prije 3-4 godine na CNP-ovom programu (Gorski vijenac) se našla na FIAT-u. Kako je to moguće? Koji su to standardi? Jesu li to neki određeni ljudi koji smiju da se bave Alternativom ili šta? Samo mogu neki koji koji uživaju u finansijskoj i svakoj druoj podršci države?\nNaravno, nije na odmet da neko pomogne u finansiranju, pa makar to i država uradila, ali Alternativa nije puko pozivanje drugih alternativnih umjetnika i „umjetnika“ a posebno ne već uveliko afirmisanih. Ne postoje centri za mlade đe bi oni bili u mogućnosti da rade na svoju ruku, nema prostora za vježbanje bendova kako se komšija ne bi davio, nema dramsikh sekcija i kontakta mladih ljudi za afirmisanim rediteljima, ali najgore od svega je što nema volje a svi misle da su umjetnici. Samo postoji neki akademizam, ljudi sa završenim fakultetima misle da su diplomom stekli sposobnost i originalnost. Nažalost to nije tako, današnje studije su tako koncipirane da je dovoljno da je neko izdržljiv i uporan kako bi ih završio – u vrijeme Šekspira nije bilo takvih akademija a on je nevjerovatan stvaralac. Čehov je bio ljekar, pa je došao u priliku da radi u Hudožostvenom teatru, Ibzen je bio samo apotekarski pomoćnik – a ništa ih nije spriječilo da vole umjetnost. Nisu postojali termini, akademizam alternative, avangarde, savremene umjetnosti ali su je oni stvarali i napravili nevjerovatni pomak u pozorišnom izrazu.\nŠta se desilo odjednom? Naravno ništa, kao i uvijek. Forma se mijenja a suština je ista, laž je zamijenila a istinu. Nedostatak istine je kad ona čini sve ne zna se je li možda sve laž?\nSve je taština! Uzimamo umjetnost za paradiranje određenih grupacija ljudi – to je redu. Nije više važno što se vrši zloupotreba jer je zločin reći da je nešto zloupotreba kad je sve dozvoljeno. Neobični fenomen dovođenja čovjeka u zavistan položaj od slobode (jer kad grešku napravim – to je sloboda) čini slobodu nemogućnom.\nKratki URL: http://zrcalo.me/?p=2806\nObjavio Urednik dana Sep 15 2014. u kategoriji Alternativa, Stav. Možete pratiti sve u vezi ovog teksta putem RSS 2.0. Ako želite, prokomentarišite ovaj tekst


eKapija | Brzi "pendolino" kao stvoren za srpske pruge - Od Beograda do Bara za četiri sata\nIzvor: Politika | Ponedeljak, 26.01.2009.| 10:50\nBrzi "pendolino" kao stvoren za srpske pruge - Od Beograda do Bara za četiri sata\nPod utiskom strateškog partnerstva "Zastave" i "Fiata", jesenas su se u više navrata mogli čuti predlozi o pokretanju proizvodnje vozova "pendolino", u fabrici "Goša" iz Smederevske Palanke. Naime, kako su predlagali neki zvaničnici, "pendolino" je železnički brend "Fiata", a ako bi taj italijanski koncern prihvatio mogućnost strateškog partnerstva sa "Gošom", Železnice Srbije bi kupile prvih deset vozova.\nIstraživanje "Politike" je, međutim, pokazalo da takav model saradnje sa kompanijom "Fiat" nije moguć, što ne znači da "pendolino" ne bi bio dobar za srpske pruge. Naime, "Fiat" železnički ogranak je još 2002. godine preuzela francuska multinacionalna kompanija "Alstom", koja proizvodi poznate brze francuske vozove "te-že-ve". Dakle, proizvodnju "pendolina" u Smederevskoj Palanci trebalo bi predložiti Francuzima, a ne Italijanima. Bez obzira na promenu proizvođača, naši železničari bi sigurno želeli da dobiju "pendolino". Oni tvrde da je baš kao stvoren za srpske pruge.\nJer, "pendolino" bi čak i na postojećim dotrajalim srpskim prugama odmah garantovao udobnije i kraće putovanje. Zahvaljujući nagibnoj šasiji, taj voz u krivine ulazi sa 20 do 30% većom brzinom nego klasične kompozicije. "Pendolino" bi zbog toga do Bara stizao za samo četiri sata, a o komforu da i ne govorimo, sedišta su kao u avionu.\nInače, naše Železnice priželjkuju "pendolino" već 20 godina, o čemu svedoči i podatak da je Zajednica jugoslovenskih železnica još 1990. godine pregovarala o proizvodnji tog voza u bivšoj Jugoslaviji. Kako je tada govorio Jože Slokar, savezni sekretar za saobraćaj i veze, Italija je ponudila da se formira mešovito preduzeće, obezbede krediti i opreme fabrike "Đuro Đaković" i "Goša" iz Smederevske Palanke, koje bi proizvodile "pendolino".\nNepotrebno je objašnjavati zašto ta mogućnost nije realizovana, a "Fiat", koji je u to vreme proizvodio "pendolino", dobio je nova tržišta u istočnoj Evropi. "Pendolino" su redom kupovali Češka, Slovačka, Rumunija, Ukrajina, kao i Rusija. Osim u tim zemljama, "pendolino" koriste i u Italiji, Španiji, Portugalu, Finskoj, Sloveniji, Kini, Švajcarskoj i Engleskoj, gde je ministarstvo saobraćaja naručilo 106 kompozicija.\nDa podsetimo, u okviru obnove železničke infrastrukture na putanji Koridora 10, u narednih sedam godina predviđene su investicije od 4,6 mlrd EUR, izgradnja dvokolosečnih pruga i podizanje brzine vozova na minimum 160 kilometara na čas. Osim toga, razmišlja se i o nabavci novih vozova.\n(Napomena: tekst je u potpunosti preuzet iz lista Politika od 26.01.2009.)\nZajednica jugoslovenskih železnica\nNova Google alatka mapira gradove u kojima treba saditi drveće da bi se smanjilo zagrevanje 01.12.2020.\nRestauriran sarkofag u Zemunskom parku 01.12.2020.\nKako teče oporavak srpske privrede od pandemije? 01.12.2020.


Savršen kraj savršene sezone? | Red Bull Cliff Diving\nNakon šest dosadašnjih spektakularnih stanica, Red Bull Cliff Diving Svjetsko prvenstvo 2019 je već ispunila uslove za ulazak u historiju. Dva savršena skoka, novi rekordno visoki rezultati i najviše desetki u jednoj sezoni - sve su to dokazi da je sport ove godine prešao na naredni nivo. A sada, na velikom finalu u Bilbau, Australka Rhiannan Iffland ima priliku da zaokruži cijelu priču o savršenstvu i postane prva skakačica koja će pobijediti na svim stanicama sezone.\nKad je u aprilu na Filipinima počela 11. sezona, malo ko je očekivao takvu eksploziju kvalitete i konzistencije. Ali znaci su bili vidljivi kad je Meksikanac Jonathan Paredes od sudija dobio prvu desetku godine, Iffland i Britanac Gary Hunt počeli odbranu titula karakteristično snažno, a relativno neiskusni Rumun Constantin Popovici privukao pažnju s nekoliko sjajnih skokova i osvojenim drugim mjestom.\nOno što je uslijedilo može se opisati jedino kao bombardovanje fenomenalnim skokovima, uz nevjerovatne zračne manevre i precizne ulaske u vodu: sukcesivni niz demonstracija prvoklasnog cliff divinga, koje su uglavnom donosili glavni protagonisti - Hunt, Popovici i Iffland. Dok je Australka nizala pobjedu za pobjedom u ženskoj konkurenciji, dvojica izuzetnih skakača su ušla u knjige rekorda sa izvođenjem 'savršenih skokova' na dvije uzastopne stanice.\n„Popularnost ovog sporta nikad nije bila ovako visoka, i vidimo sve više takmičara koji dolaze direktno iz olimpijskih skokova", kaže Hunt o porastu kvalitete. „Ranije smo viđali skakače koji naprave pauzu od 5-6 godina između završetka karijere na 10-metarskom tornju i prelaska na cliff diving. Sada imamo ljude poput Constantina i Oleksiya, koji prave tranziciju u hodu."\n„Skakači su mnogo jači nego što su bili prije 10 godina. Što se mene lično tiče, ja trebam poticaj, i najbolji sam kad mi suparnici dišu za vratom."\nGary Hunt skače s 27-metarske platforme iznad rijeke Nervión, na treningu u četvrtak u Bilbau. Foto: Romina Amato/Red Bull Content Pool.\nRekordna sezona u brojkama:\nNajviši rezultat za obavezni skok: 82,60 (Jonathan Paredes, Azori)\nNajviši rezultat za skok: 156,00 (Gary Hunt, Bejrut)\nNajviše desetki na takmičenju za jednog skakača: 7 (Gary Hunt, Bejrut)\nNajviše desetki za jedan skok: 5 (Gary Hunt, Bejrut i Constantin Popovici, Mostar)\nNajviši rezultat za obavezni skok: 74,10 (Adriana Jimenez, Bejrut)\nNajviši rezultat za skok: 122,55 (Rhiannan Iffland, Bejrut)\nNajviši ukupni rezultat na jednom takmičenju: 358,05 (Rhiannan Iffland, Bejrut)\nNajviše desetki za jedan skok: 4 (Rhiannan Iffland, Mostar)\nNajviše desetki na jednom takmičenju: 13 (Mostar)\nMože li se ovo desiti po treći put u ovoj nevjerovatnoj sezoni savršenih skokova? Foto: Dean Treml/Red Bull Content Pool.\nOd svih rekorda ove sezone, ona dva savršena skoka u konkurenciji muškaraca su trenutno najistaknutiji podvizi, ali Iffland bi ih ovog vikenda mogla nadmašiti ako uspije u pokušaju da postane prva osoba u historiji prvenstva koja je pobijedila na sve i jednoj stanici u toku jedne sezone. Trenutno ima šest pobjeda na šest takmičenja u sezoni 2019, i - kako je na prošloj stanici u Mostaru već osigurala četvrtu titulu - ova 27-godišnjakinja je sad potpuno fokusirana na postizanje savršenstva u Španiji.\n„Ovog vikenda će biti žestoko sve do posljednjeg skoka", kaže Iffland. „To je veliko postignuće, i - ako to uspijem izvesti - mislim da će biti podjednaka nagrada kao i osvajanje prvenstva."\nPošto je pitanje titula već riješeno, fokus se također pomjera na kvalifikacije za sezonu 2020, gdje ostali skakači priželjkuju sopstveni savršeni završetak sezone i osiguravanje mjesta u stalnoj skakačkoj postavi za narednu godinu. Kroz Svjetsku rang listu, koja u obzir uzima FINA Svjetski kup i FINA Svjetsko prvenstvo, kao i Red Bull Cliff Diving takmičenja, osam najbolje rangiranih će također osigurati mjesto za narednu sezonu.\n„Ako uspijem ući među stalne skakačice naredne sezone, to će biti ostvarenje sna", kaže Njemica Iris Schmidbauer, jedna od tri džoker takmičarke koje imaju velike izglede da se kvalifikuju. „Naporno sam trenirala kako bih napredovala, i nadam se da će mi se ove godine to i desiti."\nZauzimanje mjesta u stalnoj skakačkoj postavi naredne sezone bio bi savršen kraj odlične sezone za Iris Schmidbauer. Foto: Dean Treml/Red Bull Content Pool.\nNa kraju, s obzirom da će legendarni Orlando Duque u Bilbau završiti svoju raskošnu karijeru, kolike su šanse da njegov posljednji pozdrav bude s pobjedničkog postolja? To bi uistinu bio savršen kraj.\nSkakači su potpuno spremni za završnu bitku, i do kraja subotnjeg takmičenja sezona koja je započela u savršeno smaragdnim lagunama Jugoistočne Azije mogla bi vrlo lako ući u historiju kao godina cliff diving savršenstva.\nVrhunac borbe za kvalifikaciju u narednu sezonu, u Bilbau će biti okrunjeni prvaci


NOD 32 kernel error!!! - Forum Sveta kompjutera\nNOD 32 kernel error!!!\n16.5.2007, 9:27 #1\nPo podizanju sistema i pojavljivanja desktopa, na svakih 10,15,20s se pojavljuje prozorcic sa upozorenjem "NOD 32 kernel je nesto prolupao. izvinjavamo se na neugodnosti". Naravno sve ovo ispise na engleskom, a ovo je bukvalan prevod.\nPitanje je: reinstalacija sistema ili ima neki bezbolniji nacin?\nSlanje lične poruke korisniku nsarke\nPronađi još poruka od korisnika nsarke\n16.5.2007, 9:31 #2\nRe: NOD 32 kernel error!!!\n16.5.2007, 15:49 #3\nDa kao sto rece JovanK reinstalacija NOD-a , video sam negde takav slican problem a reinstalacija ga je resila, samo sacuvaj definicije virusa iz foldera C:\_Program Files\_ESET\_updfiles\_ pa ih posle reinstalacije nod-a vrati, da ti kasnije ne skida sav update vec samo najnovije\n17.5.2007, 8:07 #4\n17.5.2007, 14:17 #5\nDa ne otvaram novu temu, interesuje me da li je i kod jos nekog slichna sutuacija sa update-om nod32 meni vec 3-4 dana nece da se update-uje, stoji na verziji 2264, kaze mi Your version of nod32 is up to date. No update necessary. A sada je u trenutku dok pisem ovo aktuelna verzija 2273 proverio sam na sajtu, a i pokusao sam sa manual update-om za svaki server posebno na vecini je pisalo Your version of nod32 is up to date, a nekim nije mogao da pristupi pisalo je Server connection failure, dali je do njih neshto ili?\n17.5.2007, 15:17 #6\nMeni se to dešavalo kad sačuvam updfiles i nakon instalacije to ponovo vratim\npa sam nekad dosta puta klikao na "update now"dok ne uhvati neki server pa posle nema problema.\n3-4 dana je već puno pošto on po defaultu treba da se updateuje nakon konekcije tako da ne znam.Jedino ti mogu reći da je kod mene trenutno 2271\n(od juče-22:19) a 2273 neće da mi prihvati.\n17.5.2007, 18:17 #7\nA da li ste kod update parametara uključili "update program modeules"?\n17.5.2007, 20:52 #8\nKod mene je sad sve u redu tako da je sada verzija 2274.\n18.5.2007, 0:40 #9\nevo ga sad se update-ovao na v2275 posle 5 dana bez uspeha, verovatno su im update serveri bili preoptereceni\nmotorola sm56 i kernel 2.6 ne0 fl00d3r Slobodni softver 8 6.1.2007 1:31\nKernel panic oluja Slobodni softver 13 27.6.2006 11:30


Vesti za 30.12.2018.\nPokrenut je zvaničan sajt semestarskog predsedništva Rumunije na čelu Saveta Evropske unije www.romania2019.eu.\nRumunija preuzima 1. januara, po prvi put posle pristupanja komunitarnom bloku, rotaciono predsedništvo Saveta Evropske unije. Prioriteti rumunskog predsedništva su: Evropa konvergentnosti, Evropa bezbednosti, Evropa-globalan akter i Evropa zajedničkih vrednosti. Za vreme svog mandata, Rumunija će upraviti više difisilnih dosijea, kao što su Bregzit, višegodišnji budžet za period 2021-2027., koherentna strategija za migraciju i povećanje globalne uloge Unije. Zvaničan sajt predsedništva Rumunije na čelu Saveta Evropske unije www.romania2019.eu je već pokrenut. Sajt na rumunskom, engleskom i francuskom jeziku, sadrži korisne informacije za novinare, široku publiku i poslovne eksperte. Posle 15. januara, na sajtu će biti objavljen program rumunskog predsedništva na čelu Saveta Evropske unije.\nVše od 25.000 pripadnika rumunskog ministarstva unutrašnjih poslova je mobilizovano za održavanje javnog reda za vreme novogodišnjeg raspusta. Policajci imaju zadatak da preduprede i suzbiju zbivanja koja bi mogla ugroziti bezbednost gradjana, s obzirom da će se u Novogodišnjoj noći odrzati 125 javnih dogadjaja širokih razmera, na kojima se procenjuje da će biti prisutno više od 300.000 osoba. Najveće novogodišnje predstave biće organizovane u Bukureštu, Brašovu, Sibijuu i Klužu.\nRumunka poreklom iz Temišvara, inače vlasnica kafića u Rimu, primila je odlikovanje od predsednika Italije Serdja Matarele, za hrabrost da obelodani imena dvojice članova mafijaškog klana. Kako javlja naša dopisnica u Italiji, 34.godišnja rumunka Roksana Roman, odlikovana je ordenom Italijanske Republike za Zasluge u afirmisanju vrednosti zakonitosti. Naša sunarodnica smatra da je njen gest normalan i, iako su mnogi ljudi zaplašeni, svi žele da se situacija menja, ali za to je potreban nov mentalitet.\nViše od 2 miliona stranih turista je smešteno u rumunskim hotelima i pansionima u prvih devet meseci tekuće godine, pokazuju podaci Nacionalnog Instituta za statistiku. Prema istom izvoru stranci, koji su u našu zemlju došli zbog posla, kongresa, konferencija, kurseva, sajmova i izložbi, trošili su više od milijardu evra, a uglavnom putovali avionom.\nDanas se navršava 71 godina od ukidanja monarhije i transformisanja Rumunije u narodnu republiku. 30. decembra 1947., kada je zemlja bila pod sovjetskom vojnom okupacijom i predvodjena marionetskom komunističkom vladom, Kralj Mihaj je bio primoran da abdicira i ode u izgnanstvo na Zapadu. Prethodno, odnosno 23. avgusta 1944. godine, za vreme Drugog Svetskog Rata, kralj je naredio hapšenje rukovodioca države koji je de fakto bio maršal Jon Antonesku, povlačenje Rumunije iz savezništva sa fašističkom Nemačkom i povratak svojim tradicionalnim saveznicima- SAD i Velikoj Britaniji. Prema istoričarima, ova odluka Kralja Mihaja uskratila je rat za najmanje 6 meseci i spasila stotine hiljada života. Suveren se vratio u domovinu posle antikomunističke revolucije 1989. godine, vraćeno mu je rumunsko državljanstvo koje su mu komunisti povukli, i deo imovine. Kralj Mihaj je lobirao medju zapadnim kancelarijama prijem Rumunije u NATO 2004. i u Evropsku uniju 2007. godine. On je preminuo 5. decembra 2017. u 96. godini života, a njegova najstarija čerka Margareta je nalednica kralja na čelu Kraljevske kuće i čuvar Kraljevske krune.\nRumunska teniserka Sora Karstea plasirala se danas u osminu finala WTA turnira u Šenzenu, u Kini, sa ukupnim nagradnim fondom od 750.000 dolara, pošto je savladala Poljakinju Magdu Linette, sa 6-3, 6-3. Danas, takodje, ženski par Irina Marija Bara iz Rumunije i Oksana Kalašinkova iz Gruzije, plasirao se u četvrt finala istog turnira.\nPublicat: 2018-12-30 15:36:00


Parkiralište hoteli u gradu Peten\nHoteli u kategoriji „Parkiralište” – Peten\nHoteli u kategoriji „Parkiralište” – Nacionalni park Tikal\nHoteli u kategoriji „Parkiralište” – El Remate\nHoteli u kategoriji „Parkiralište” – Santa Elena\nHotel Quinta Maya3 zvjezdice\nHotel Villa Los Arcos2,5 zvjezdica\nHoteli u kategoriji „Parkiralište” – Flores\nPeten - hoteli - Parkiralište\nPeten - Uz Hotels.com možete jednostavno rezervirati hotel (Parkiralište), a uz naš sustav pretraživanja možete:\nPeten - Odabrati savršeni hotel te pogledati cijene, podatke o sobi, više od 0 recenzija/e gostiju, fotografije i video snimke, ako su dostupne\nJeste li znali? Peten - Smještajni objekt (Parkiralište) koji se trenutačno najviše rezervira je &TravellersChoice1.\nPeten - Usporedite, pregledajte i na Hotels.com rezervirajte jeftine hotele (Parkiralište) s popustom.


Individualni kursevi španskog | Akademija Aleksandrija\nIndividualni kursevi španskog\nPočetna » Kursevi jezika » Španski jezik » Individualni kursevi španskog\nIndividualni kursevi španskog jezika u školi Akademija Aleksandrija\nFleksibilni termini, tempo koji odredite, profesor samo za vas i nepotrebno ograničavanje vremenskim rasporedom časova grupa su karakteristike individualne nastave španskog jezika zbog kojih mnogi ne razmišljaju o razlikama u cenama u odnosu na grupnu nastavu. Ipak, najvrednije od svega je to što je posvećenost profesora maksimalna, a samim tim i veća mogućnost korigovanja grešaka tokom učenja jezika u trenutku kada one nastaju. Kada ste polaznik individualne nastave, vreme u kojem će se časovi održavati određujete vi, u dogovoru sa upravom škole. Uglavnom je većina termina dostupna, i prepodne i popodne, kao i vikendom.\nUkoliko vam studije ili posao određuju slobodno vreme, španski jezik možete učiti onda kada vama odgovara. Posebno je velika prednost individualne nastave za one koji menjaju smene na poslu i koji ne bi mogli da preciziraju određeno vreme održavanja nastave niti da se prilagode grupi.\nIndividualna nastava je možda najpogodnija za izbor željenog tempa kursa španskog jezika, jer možete da idite na ubrzane kurseve prilagođene vama i vašim potrebama. Grupe za učenje na ubrzanim kursevima se teže formiraju, pa ukoliko je neophodno da što pre savladate neki nivo španskog jezika, na individualnoj nastavi možete gotovo od sutrašnjeg dana započeti kurs. Takođe, broj nedeljnih časova je vaša odluka, koju donosite u zavisnosti od toga da li jezik želite da savladate brzo ili želite da standardnim tempom usvajate novi jezik. U našoj školi pre početka kursa u dogovoru određujemo tempo nastave, dužinu trajanja, ukupan broj časova i cenu kursa na mesečnom nivou.\nU tabeli su predstavljene karakteristike individualno-standarnog kursa španskog jezika.\nDužina kursa po nivou* 4 meseca\nU tabeli su predstavljene karakteristike individualno-ubrzanog kursa španskog jezika.


PRAKTIČNA ŽENA NEĆE PROSLAVITI 10. GODIŠNJICU BRAKA: ovo je istina o ljubavnom životu voditeljke Nataše Pavlović (FOTO) | Porodica | Život piše priče\nPRAKTIČNA ŽENA NEĆE PROSLAVITI 10. GODIŠNJICU BRAKA: ovo je istina o ljubavnom životu voditeljke Nataše Pavlović (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPRAKTIČNA ŽENA NEĆE PROSLAVITI 10. GODIŠNJICU BRAKA: ovo je istina o ljubavnom životu voditeljke Nataše Pavlović (FOTO)\nVoditeljka Nataša Pavlović je celoj Srbiji poznata kao Praktična žena, a evo šta je otkrila o svom odnosu sa suprugom i kako uspeva da balansira između posla i porodice!\nJedna od voditeljki koju obožavaju gotovo sve žene, a posebno domaćice, Nataša Pavlović, priznaje da nije očekivala kako će njena "Praktična žena" postići uspeh koji ima sada, piše Glossy. Kako kaže ponosna vlasnica ovog koncepta, dugo je smišljala kako će da izgleda njen finalni proizvod, a trud i kreativnost isplatili su joj se u potpunosti. Ipak, ona ističe da joj je i od karijere i popularnosti bitnija porodica, suprug Predrag i sinovi Oleg i osmomesečni Jan.\nKliknite OVDE da pročitate zašto Praktična žena ipak neće proslaviti godišnjicu braka!\nОбјава коју дели Nataša Pavlović (@prakticna.zena) дана 22. Апр 2018. у 5:55 PDT\nVoditeljke Deca Ljubavni par Godišnjica braka Suprug Porodica Praktična žena Hot


Zakoni o komunalnim djelatnostima i vodnim uslugama treba da budu prihvatljivi i primjenljivi | Privredna komora Crne Gore\nOdbor udruženja komunalne privrede Privredne komore Crne Gore, na sjednici održanoj 9. jula 2021. godine, razmotrio je Predlog zakona o komunalnim djelatnostima i Predlog zakona o vodnim uslugama.\nSjednicu je vodio predsjednik Odbora Filip Makrid, uz podršku sekretarke Milene Rmuš, a u radu su, pored članova, učestvovali predstavnici Ministarstva ekologije, prostornog planiranja i urbanizma – Dušan Bugarin, v.d. generalnog direktora Direktorata za ekologiju sa saradnicima Verom Vujošević, Anjom Jovanović, te Milica Petrović i Miloš Petrović iz Regulatorne agencije za energetiku i regulisane komunalne djelatnosti.\nPredstavnica Ministarstva Vera Vujošević je podsjetila da je izrada Zakona o komunalnim djelatnostima počela 2018. godine, te da je krajem naredne organizovana javna rasprava o njegovom nacrtu. Usljed prestrukturiranja državne uprave, tekst je ponovo dat svim zainteresovanim stranama na razmatranje.\n- Unijeli smo u tekst Zakona ranije sugestije privrede, jer je cilj da unaprijedimo i dobijemo primjenljivo rješenje. Pozivamo komunalna preduzeća da dodatne sugestije dostave preko Privredne komore da bi se o njima izjasnila radna grupa – rekla je Vujošević.\nVojin Katnić, Čistoća Podgorica, pozdravio je što je uvažena sugestija privrede da se iz teksta zakona ukloni obaveza potpisivanja ugovora sa fizičkim licima o pružanju komunalnih usluga, a smatra da isto treba primijeniti i na pravna lica.\nOmer Vukić iz Vodovoda Bar smatra da i vodovodna preduzeća treba da budu obuhvaćena Zakonom o komunalnim djelatnostima, jer je pitanje vodosnabdvijevanja najznačajnija komunalna djelatnost.\nPolemišući sa rješenjima Zakona o vodnim uslugama, on je kazao da nije dobro što je njegova primjena odložena pet godina.\nMilan Bulatović iz Vodovoda Bijelo Polje stava je da Zakon o vodnim uslugama mora da bude prihvatljiv i primjenljiv. Smatra da izjednačavanje cijena za fizička i pravna lica nije pravedno rješenje.\n- Kako oni koji stvaraju ekstra profit mogu da budu izjednačeni cijenom sa socijalnim slučajevima? To nije niti pošteno, ni prihvatljivo – smatra Bulatović.\nPolemisao je i sa rješenjem da se potrošaču koji je isključen sa mreže ostavi 10 odsto korišćenja vode, ukazavši da su za to neophodni digitalni vodomjeri koje vodovodi na sjeveru nemaju.\nUdruženje vodovoda čiji je Bulatović predsjednik dostaviće svoje sugestije na Predlog zakona zajedno sa Zajednicom opština, najavio je on.\n- Konsultujte nas pri izradi svakog zakona jer smo mi snaga struke i znanja – naglasio je Bulatović.\nPredsjednik Odbora Filip Makrid iznio je ocjenu privrednika kako se čini da Zakon o vodnim uslugama uskraćuje prava lokalnoj samoupravi i podstiče regionalizaciju i centralizaciju u ovoj oblasti.\n- Postoji korpus prava na nivou lokalne zajednice koji ne bi trebalo da bude dio ovog zakona – smatra on.\nSmatra da je prije primjene ovog zakona neophodna detraljna tehno-ekonomska analiza u čiju izradu treba uključiti predstavnike lokalnih samouprava i vodovodnih preduzeća.\n- Tako bi se doprinijelo održivim rješenjima – rekao je Makrid, naglasivši neophodnim i da se definišu uslužna područja, čime bi se utvrdilo da li se usluge mogu pružati kroz saradnju lokalnih preduzeća, prije nego se prepuste državnom nivou.\n- Dobili smo regulatora i svi imamo isti kriterijum za formiranje cijena i ista pravila igre. Potreban je dodatni impuls održivosti preduzeća. Nema nazad, moramo da nađemo novi modalitet rada. U narednih pet godina vršimo izjednačavanje cijena – da li je to fer ili ne, nije na nama, već pitanje državne strategije – rekao je Makrid.\nPrema njegovim riječima, sve što se sada radi na unapređenju regulative je sa svrhom racionalizacije troškova i pravljenja klime za bolje vodosnabdijevanje i odvođenje otpadnih voda.\nMilica Petrović, RAE, kazala je da je Zakon reformski i to naročito u dijelu kojim se vodovodu daje da bude investitor u novu komunalnu infrastrukturu i investiciono održavanje.\n- Ukoliko preduzeća nemaju kapaciteta za to, predviđa se njihova regionalizacija. Ima mnogo tehnički i kadrovski neopremljenih vodovoda da pružaju ove usluga, pa zato postoji potreba da se mala vodovodna preduzeća regionalizuju kako bi bila u mogućnosti da to pružaju – istaknuto je na sjednici.\nDragan Roganović, Vodacom, smatra da je nemoguće izjednačavanje tarifa za sve već da je neophodno razlikovati različite tarife naplate kao što je to slučaj u EU kao i usaglasiti sve zakone iz raznih oblasti kako se ne bi dolazilo u koliziju sa primjenom jednih rešenja u odnosu na druga.\nPrema riječima Radovana Božovića, Vodovod Herceg Novi je dostavio 21 primjedbu na Zakon o vodnim uslugama. Ocijenio je da je vodosnabdijevanje kao isključivo komunalna djelatnost i briga lokalne samouprave ovim aktom previše „strogo“ regulisano. Podsjeća da je Zakonom o lokalnoj samoupravi predviđeno da lokalna samouprava obezbjeđuje obavljanje komunalnih djelatnosti i održavanje infrastrukture, a time i upravljanje vodama i vodosnabdijevanje, pa se pita da li novim zakonskim rešenjem država uzurpira nadležnosti lokalnih samouprava i da li se javlja dualizam u obavljanju funkcija.\nIzrazio je sumnju u ustavnost člana Predloga zakona koji se odnosi na Regionalni vodovod Crnogorsko primorje. Predstavnici lokalnih vodovoda traže da Regionalni vodovod formira cijene po istoj metodologiji kao oni.\n- Regionalni vodovod Crnogorsko primorje se, po svojoj registraciji, djelatnostima i nastupu na tržištu, ni po čemu ne razlikuje od ostalih vodovodnih preduzeća. Prema tome, i Regionalni vodovod svoju cijenu treba da formira po Metodologiji i da dobije saglasnost RAE pa Skupštine Crne Gore. Cijena RAE treba da bude takođe realno formirana po troškovnoj metodi – smatraju iz Herceg Novog.\nU suprotnom, ocjenjuju,pošto vodovodi na primorju imaju u svojim troškovima poslovanja najveće učešće troškova nabavke vode iz regionalnog vodovoda, onda i njihova troškovna kalkulacija neće biti ispravna i realna, jer osnovni element cijene nije realno ustanovljen.\nMiloš Petrović, RAE, ocijenio je da je intencija zakona regulisanje prirodnog monopola. Zakonom se ne oduzimaju nadležnosti jedinica lokalne samouprave, već se njihov dio sa sekretarijata prebacuje na vodovode, koji su sa korisnicima u direktnom kontaktu.\nRegionalni vodovod je isključen iz sistema regulacije, naglasio je on, a Vera Vujošević dodaje da je razlog tome što ovo preduzeće ne pruža usluge krajnjim korisnicima, već lokalnim vodovodima u zatvorenom sistemu.\nPredstavnik Regionalnog vodovoda Crnogorsko primorje Ivan Špadijer kazao je da cijena vode koju plasiraju jeste na neki način regulisana, s obzirom na to da Vlada daje saglasnost na nju. Razumije opterećenje lokalnih vodovoda, ali smatra da bi cijena njihove vode bila još veća ukoliko bi je definisala RAE.\nAlen Krivokapić iz Vodovoda i kanalizacije Tivat ocjenjuje da Regionalni vodovod treba neizostavno da bude uključen u pomenutu tehno-ekonomsku analizu.\nPredsjednik Odbora Filip Makrid kazao je da RAE kroz cijenu vode štiti ovaj po mnogima najznačajniji resurs 21 vijeka, te da ona mora biti opravdana troškovima što je suština regulacije.\nDušan Bugarin, v.d. generalnog direktora Direktorata za ekologiju, ocijenio je na kraju rasprave da su predlozi razmotreni na sjednici dobra osnova za kvalitetno unapređenje oblasti na koje se odnose. On je kazao da privreda u njegovom resoru ima pruženu ruku za saradnju te da u rješavanje sistemskih problema u komunalnoj i vodoprivredi treba da učestvuju sve zabrinute strane.\nSlavica Pavlović, direktorica Sektora udruženja Privredne komore kazala je da će ova asocijacija sublimirati sve sugestije koje joj pošalju privrednici i proslijediti nadležnima.\nPod tekućim pitanjima, kompanija Uniprom KAP je podnijela inicijativu za izmjenu Uredbe o visini naknade, načinu obračuna i plaćanja naknade za zagađenje životne sredine, sa sugestijama na predlog nove uredbe.


Podloga za miš Roccat™ Taito Shiny Black gamerska podloga\nApple MacBook - TOP CIJENA!\nRIG za MINING\nŠifra proizvoda: E112034\tKataloški broj: ROC-13-050\nGotovina: 99,59 kn\nKartice: 104,82 kn\nNova ROCCAT™ Taito podloga je simbol najnovije tehnologije koja ispunjava potrebe modernih gamera današnjice, pri tome daje novi nivo komfornosti.\nUzduž tkane strukture, normalne podloge za miš najčešće su bazirane na običnom tekstilu koji se proteže u jednom smjeru. Kako bi se pratio isti sistem ROCCAT™ Taito posjeduje toplinski obrađenu nano strukturu sa učinkovitom povećanošću klizanja miša u svim smjerovima, x i y osi. U mikroskopskom snimanju podloge razlike su drastično uočljive za razliku od običnih podloga.\n.. i ostali


INA od Pavgorda preuzela pet benzinskih pumpi u Crnoj Gori – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Ekonomija / INA od Pavgorda preuzela pet benzinskih pumpi u Crnoj Gori\nIndustrija nafte INA proširila je u Crnoj Gori svoju maloprodajnu mrežu kupovinom pet maloprodajnih lokacija kompanije Pavgord CG, a nakon puštanja svih lokacija u funkciju, upravljaće s 11 maloprodajnih mjesta u Crnoj Gori te povećati svoj tržišni udio na otprilike 15 odsto, saopštili su iz te kompanije.\nKupljene lokacije nalaze se u Kotoru (u Radanovićima i Škaljarima), Podgorici, Bijelom Polju i Mojkovcu, dok Ina već ima mrežu postojećih lokacija u Podgorici, Tivtu te Pljevljima, prenosi bokanews.\nTransakciju kupovine pet atraktivnih maloprodajnih lokacija kompanije Pavgord CG, čija se vrijednost ne navodi u saopštenju, odobrio je regulator za zaštitu tržišnog takmičenja.\nTom akvizicijom INA se dodatno pozicionirala na tržištu Crne Gore – u odnosu na 2017. kada je imala 1 posto udjela na tržištu, sada će njen tržišni udio dosegnuti oko 15 posto.\nTu poslovnu odluku Uprava Ine donijela je na temelju dobrog poznavanja tržišnih prilika u Crnoj Gori, a s ciljem daljnje izgradnje vodeće regionalne pozicije koja može imati pozitivan uticaj na Inino poslovanje te plasman visokokvalitetnih Ininih proizvoda na tom tržištu, kaže se u saopštenju.\nTakođe, u kompaniji planiraju dalje širenje maloprodajne mreže na crnogorskom tržištu te njen razvoj uvođenjem široke lepeze usluga poput gastro koncepta Fresh Corner.\n“Dosadašnja iskustva govore nam da kupci u Crnoj Gori cijene kvalitet Ininih goriva te ostalih proizvoda i usluga. Zbog toga u srednjem roku želimo da postanemo jedan od najvažnijih igrača na crnogorskom tržištu maloprodaje derivata. To je u skladu sa strategijom Ine koja želi da ojača svoju poziciju vodećeg regionalnog brenda”, izjavio je Darko Markotić, operativni direktor Usluga kupcima i maloprodaje Ine.\nKako se ističe, INA sada zapošljava oko 150 radnika na maloprodajnim mjestima u toj zemlji, uz tendenciju rasta njihovog broja.\nVUČUROVIĆ: Vakrsli veleizdajnik sada kreira antisrpski projekat formiranja nove Pozitivne - https://t.co/YhAfSzZrlW https://t.co/hbb21gcD3m31 minuta ago\nMINISTARSTVO ODBRANE KUPUJE DVA HELIKOPTERA: Pogledajte letjelice koje ćemo platiti 3,2 miliona eura (FOTO) -… https://t.co/Ki988lEyqf43 minute ago


Vesti online / Vesti / Svet / Pentagon priznao: Bez Rusije Zapad ne bi došao do mnogih uspeha\nNATO ne želi ni vrući, ni hladni rat sa Rusijom: Ešton Karter\n- Postigli smo značajan napredak od vremena završetka hladnog rata zajedno sa Rusijom. Još jednom ponavljam: ne uprkos njoj, ne protiv nje, ne bez nje, a sa njom - izjavio je šef Pentagona, govoreći u Berlinu na događaju koji je organizovao društveni savez Atlantik-Bruecke (Atlantski most).\nEšton Karter je naveo da je Zapad spreman da sarađuje sa Rusijom, "kada ona zaželi" i biće spreman da utiče na mnoge sfere, gde se njeni interesi "poklapaju sa interesima međunarodne zajednice".\n- U to spadaju pregovori o Iranu u formatu "5+1", neširenje nuklearnog oružja u celini, suprostavljanje terorizmu, između ostalog, "Islamskoj državi".\nAmerički ministar odbrane je izjavio da NATO ne želi niti hladni niti vrući rat sa Moskvom i "ne teži da od Rusije stvori neprijatelja".\n* NATO okupira Evropu: Snage za brzo reagovanje imaće 40.000 vojnika\n* Rusija preduzela korake da se zaštiti od NATO-a\n* Rakete za spokoj Rusije\n* NATO tenkovi vežbaju "Plemeniti skok"\nPri tome, Ešton Karter smatra da Rusija pokušava da "povrati sferu uticaja SSSR". Prema rečima američkog ministra, NATO namerava da zaštiti svoje članove i saveznike i suprotstaviće se ovakvim pokušajima.\nUtorak 23.06.2015. 18:27\nKoji licemer.Želi saradnju s Rusijom,ali samo pod uslovom da Rusija prihvati sva njihova uslovljavanja.Ne želi rat,ali zato dovlači naoružanje na granični pojas Rusije.Više u ovom svetu nije sramota bezočno laggati,naprotiv to postade vrlina.


Na većini putnih pravaca u BiH gusta magla smanjuje vidljivost\nSarajevo 18°C Petak 25.09.\nTrenutna temperatura - Petak 25.09.\n08.12.2019 / 09:50 BiH - BIHAMK\nU Bosni i Hercegovini magla, mjestimično vrlo gusta, ovoga jutra smanjuje vidljivost na većini putnih pravaca.\nPosebnu pažnju iz BIHAMK-a skreću na dionice koje prolaze kroz kotline i uz riječne tokove, kao i na planinske prijevoje.\nUpozoravaju i na učestale odrone zemlje ili kamenja, posebno na planinskim prijevojima. Napominju da je posjedovanje zimske opreme obavezno.\nVozače koji se kreću preko planinskog prijevoja Borova Glava na dionici Šuica-Livno upozoravaju na učestale izlaske divljih konja na kolovoz, posebno u jutarnjim i večernjim atima.\nNa magistralnom putu Zenica-Nemila, kroz tunel Vranduk, tokom dana saobraća se dvosmjerno od 05.00 do 21.00 sat. U vremenu od 21.00 sat do 00.30 sati vozila se propuštaju naizmjenično, dok je u vremenu od 00.30 do 05.00 sati saobraćaj kroz tunel obustavljen. Za vrijeme obustave vozila do 7,5 tona ukupne mase koriste obilaznicu kroz naselje Tetovo, a vozila iznad 7,5 tona preusmjeravaju se na alternativne pravce Doboj-Šićki Brod- Sarajevo i Žepče-Zavidovići-Olovo-Sarajevo.\nSporije zbog radova saobraća se i na magistralnim putevima: Jajce-Crna Rijeka (Zdaljevac), Ključ-Bosanski Petrovac (Lanište), Sarajevo-Trnovo (u mjestu Krupac), Srebrenik-Orašje (u tunelu Ormanica) i Doljani-Metković (između graničnih prelaza).\nNa graničnim prijelazima zadržavanja nisu duža od 30 minuta. Iz sigurnosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na saobraćajnicama prema i od mosta graničnog prijelaza Brčko-Gunja.\nIZMJENE U REŽIMU SAOBRAĆAJA:\nButile-Sarajevo zapad, zbog radova na lokalitetu Treševine, saobraćaj je preusmjeren iz vozne u preticajnu traku.\nSrebrenik-Orašje, zbog sanacije tunela Ormanica vozila saobraćaju naizmjenično, jednom trakom.\nHrenovica-Mesići, zbog urušavanja mosta u mjestu Kaljani potpuno je obustavljen saobraćaj.\nLanište-Ključ, zbog izvođenja neophodnih radova saobraća se naizmjenično, jednom trakom.\nKljuč-Mrkonjić Grad, zbog radova na izgradnji pješačkih staza na izlazu iz Ključa prema Mrkonjić Gradu, saobraća se naizmjenično, jednom trakom.\nBosanska Krupa, zbog izvođenja neophodnih radova saobraća se naizmjenično, jednom trakom.\nKaranovac-Crna Rijeka, zbog radova na sanaciji klizišta saobraća se jednom trakom naizmjenično.\nJajce-Crna Rijeka (kod mjesta Zdaljevac) zbog sanacionih radova u vremenu od 07.00 do 16.00 sati aktuelne su polusatne obustave saobraćaja uz 15 minutno propuštanje vozila. Poslije 16.00 sati na ovoj lokaciji saobraća se jednom trakom, naizmjenično.\nMaglaj-Doboj (raskršće za naselje Kosova), zbog radova na izgradnji pješačke staze i rasvjete pothodnika, u vremenu od 07.00 do 16.30 sati, saobraća se jednom trakom uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nZenica-Nemila, u toku su radovi na asfaltiranju u tunelu Vranduk II (Zenica-Nemila) zbog čega se od 05.00 do 00.30 sati saobraća naizmjenično, jednom trakom. U terminu od 00.30 do 05.00 sati saobraćaj je obustavljen. Za vrijeme obustave vozila do 7,5 tona ukupne mase koriste obilaznicu kroz naselje Tetovo, a vozila iznad 7,5 tona preusmjeravaju se na alternativne pravce Doboj-Šićki Brod- Sarajevo i Žepče-Zavidovići-Olovo-Sarajevo.\nDrivuša, izvode se radovi na izgradnji pristupnog puta za most “Drivuša” sa privremenim priključkom na magistralni put M-17. Saobraća se usporeno u zoni izvođenja radova.\nGP Doljani-GP Metković, na mjestu izvođenja radova saobraća se naizmjenično, jednom trakom, uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nNeum-Stolac (Stolovi-Drenovac), zbog izvođenja radova saobraćaj se preusmjerava na privremenu obilaznicu.\nSarajevo-Trnovo, zbog radova na izgradnji MHE Krupac na rijeci Željeznici, saobraća se naizmjenično, jednom trakom, uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nBrod na Drini-GP Hum/Šćepan Polje, zabranjen je saobraćaj za sva vozila čija ukupna masa prelazi 16 tona.\nUstiprača-Goražde-Ustikolina, zbog sanacionih radova i izgradnje kružnog toka saobraća se naizmjenično, jednom trakom, uz postavljenu svjetlosnu signalizaciju.\nR-414 Banja Luka-Turbe (Ljubačevo), zbog aktiviranog klizišta, saobraća se jednom saobraćajnom trakom, naizmjenično.\nR-425 Žitomislići-Čitluk(most preko rijeke Neretve), zbog sanacionih radova saobraća se naizmjenično, jednom trakom, uz postavljenu privremenu signalizaciju. Za vozila preko 5 tona nosivosti preporučuju se alternativni pravci.\nR-454a Bratunac-Drinjača, zbog radova na sanaciji klizišta od 00.00 do 07.00 sati i od 16.00 do 00.00 sati na snazi je zabrana saobraćaja za teretna motorna vozila preko 3,5 tone ukupne mase i autobuse preko 5 tona.\nR-458 Lopare -Čelić, zbog pojave klizišta u rejonu Ćelića, saobraća se jednom saobraćajnom trakom, naizmjenično.\nR-469 Živinice-Međaš (dionica kružni tok Aerodrom)-Dubrave, zbog radova na izgradnji kružnog toka na dijelu regionalne ceste saobraća se usporeno, uz postavljenu signalizaciju.\nR-907 od raskrsnice sa M-18 u dužini od 1000 metara (naselje Pendičići), zbog sanacionih radova na mjestu izvođenja radova saobraća se naizmjenično, jednom trakom, od 08.00 do 17.00 sati.\n- Zbog izvođenja neophodnih radova od 07.30 do 16.00 sati obustavlja se saobraćaj u ulici Dolina. Radovi će se izvoditi etapno: prva dionica od ulice Maršala Tita do ulica Augusta Brauna i druga dionica od ulica Augista Brauna do ulice Kranjčevićeva. Za vrijeme radova zabranjuje se i zaustavljanje i parkiranje na uličnom parkingu Dolina (na dijelu izvođenja radova). Za vrijeme obustave alternativni pravac je Maršala Tita-Fra Anđela Zvizdovića-Kranjčevićeva.\n- Zbog sanacionih radova u noćnim satima (23.45 do 05.30 sati) etapno će se obustavljati saobraćaj na dijelu ulice Safeta Hadžića (od raskrsnice sa krakom istoimene ulice prema ulicama Albanska i Hadži Mustafe Penjave u dužini od 700 metara prema naselju „Aneks“). Za vrijeme obustave vozila će saobraćati alternativnim pravcima.\n- Zbog izvođenja radova na rekonstrukciji mosta Donji Kotorac, u ulici 13. Juni (na dijelu od spoja sa ulicom Tuneli u dužini 50 m) na snazi je obustava saobraćaja.\n- Zbog izvođenja radova na rekonstrukciji vodovodne i kanalizacione mreže u ulici Adema i Muradifa Omerspahića (od spoja sa ulicom Vladimira Preloga do raskrsnice sa ulicom Sulje Jahića) u terminu od 08.00 do 16.00 sati na snazi je obustava saobraćaja. Za vrijeme obustave saobraćaj se preusmjerava na alternativne pravce.\n- Zbog izvođenja radova na rekonstrukciji vodovodne i kanalizacione mreže u ulici Kranjčevićeva u terminu od 07.0030 do 16.00 sati moguće su etapne obustave saobraćaja. Za vrijeme obustave saobraćaj se preusmjerava na alternativne pravce.\n- Zbog izvođenja radova na izgradnji podzemne garaže sa višenamjenskim trgom od 00.00 do 24.00 sati obustavlja se saobraćaj u ulici Avdage Šahinagića. Alternativni pravci za vrijeme obustave su: ulica Veliki Alfakovac-Alfakovac-Megara-Džemala Čelića-Mehmeda Mujezinovića-Franjevačka-Konak-Obala Kulina bana i obratno.\n- Zbog sanacije klizišta u ulici Hakije Kulenovića privremeno je izmjenjen režim saobraćaja (postojeći dvosmjerni saobraćaj se ukida i saobraćaj uspostavlja u jednosmjernom režimu). U funkciji je smijer iz pravca Jukićeve ulice, dok se iz pravca Odobašine ulice može doći samo do tunela.\n- Zbog izvođenja radova na sječi stabala, u ulici Alipašina (od raskrsnice sa ulicom Titova do raskrsnice sa ulicom Betanija) u terminu od 22.00 do 05.00 sati, saobraća se usporeno.\n- Zbog izvođenja sanacionih radova usporeno se saobraća u ulicama: Zuhdije Kadrića, Hadželi bb, Ivana Cankara, Asima Ferhatovića, Safeta Pašalića, Kranjčevićeva, Goruša, Kovači, Armije Republike BiH, Radenka Abazovića, Čobanija i Hamdije Kreševljakovića.\nZbog radova na izgradnji kružnog toka na ulazu u grad (raskrsnica ulica Ante Starčevića i Gojka Šuška) saobraća se usporeno, uz postavljenu signalizaciju.\nZbog izvođenja neophodnih radova od 07.00 do 17.00 sati obustavlja se saobraćaj u ulici Branislava Nušića, u dijelu naselja „Centar“. Vozila će se preusmjeravati alternativnim saobraćajnicama u gradu.\nU toku su radovi na izgradnji kružne raskrsnice na spoju magistralnih puteva M-4, M-15 i ulice 29. novembar u Prijedoru, zbog čega je saobraćanje usporeno, saopćeno je iz IC BIHAMK-a.\nKS i Općina Ilijaš\nKreće gradnja moderne saobraćajnice Malešići - Stari Ilijaš\nNarandžasto upozorenje za područje Hercegovine\nPronađen dječak koji je nestao na području Dervente\nDogovorena saradnja Fondacije Alija Izetbegović i Centra za mir\nSDS traži od Dodika prekid vježbe na Manjači zbog klanjanja džume\nObjavljeni haški transkripti razgovora Radovana Viškovića\nGrubeša o otkrivanju identiteta svjedoka: Zaledio sam se\nTužilaštvo BiH već 13 godina sjedi na dokazima protiv Viškovića\nOdržana sjednica Rijaseta Islamske zajednice u BiH\nNarednih dana kiša i pljuskovi, tokom vikenda snijeg na planinama\nSarajlić saslušan u Tužilaštvu BiH u aferi "Respiratori"\nBošnjačka djeca u RS-u dočekuju Evropski dan jezika u diskriminaciji\n20:00 Svijet Kina uništila i oštetila 16 hiljada džamija u Xinjiangu\n20:00 Politika Brisel: Nema pregovaranja o ključnim prioritetima za BiH\n19:59 BiH Kreće gradnja moderne saobraćajnice Malešići - Stari Ilijaš\n19:49 Politika Turković i Schallenberg razgovarali o studentima, dvojnom državljanstvu...\n19:10 Svijet Putin pozvao SAD na saradnju u oblasti kibernetičke sigurnosti\n19:07 KORONAVIRUS U Britaniji više od 6800 novih slučajeva u jednom danu\n19:00 Politika Sutra na Vijesti.ba: Video intervju sa Zoranom Tegeltijom\n18:56 KORONAVIRUS Od ponedjeljka primjena restriktivnih mjera u Crnoj Gori\n18:50 Crna hronika Na Jablaničkom jezeru muškarac stradao od udara groma\n18:26 Tenis Nadal o ekstremnim uslovima na Roland Garrosu


NOTARIUS-INFO - Novosti - Božinović: Hrvatska pokušava gužve na granicama riješiti na najbolji mogući način\nBAJAKOVO, 1. kolovoza 2017. (Hina), Ministar unutarnjih poslova Davor Božinović ocijenio je u utorak tijekom posjeta graničnom prijelazu Bajakovo kako Hrvatska pokušava gužve na graničnim prijelazima u vrijeme ljetnih godišnjih odmora riješiti na najbolji mogući način.\n"Unatoč činjenici da ove godine primjenjujemo izmijenjenu Schengensku uredbu, mislim da stvarne gužve nisu toliko veće u odnosu na proteklu godinu", kazao je Božinović u izjavi za novinare. Naveo je kako je do kraja srpnja preko Bajakova, koji je najveći hrvatski granični prijelaz, prešlo više od četiri milijuna putnika.\n"Ono što sam vidio je odlična organizacija posla i profesionalnost na visokoj razini", rekao je ministar unutarnjih poslova Davor Božinović dodajući kako se Hrvatska već ponaša kao dio schengenske zone. "Na Bajakovu otvorene 24 trake, puni kapacitet.\nBroj traka i protočnost manji su na srpskoj strani", objavio je ministar nakon posjeta Bajakovu na svom Twitteru.


Kupiti Asus X99-A u Crnoj Gori: Podgorica, Budva, Bar, dostava za sve gradove u internet prodavnici «Datika»\nGlavna KOMPONENTE ZA KOMPJUTERE MATIČNE PLOČE Kupiti Asus X99-A u Crnoj Gori: Podgorica, Budva, Bar, dostava za sve gradove u internet prodavnici «Datika»\nAsus X99-A is now in your shopping cart\nOpis memorije 8 x DIMM, Max. 64GB, DDR4 3200(O.C.)/3000(O.C.)/2800(O.C.)/2666(O.C.)/2400(O.C.)/2133 MHz Non-ECC, Un-buffered Memory Quad Channel Memory Architecture\nSATA priključci (ukupno) 1 x M.2 Socket 3, 10\nAudio Broj kanala\t8 (7.1) Model\tRealtek® Napomena\tHigh Definition, Crystal Sound 2\nBack I/O Ports 1 x PS/2 keyboard/mouse combo port(s) 1 x LAN (RJ45) port(s) 6 x USB 3.0 (blue) 4 x USB 2.0 1 x Optical S/PDIF out 5 x Audio jack(s) 1 x USB BIOS Flashback Button(s)\nInternal I/O Ports 1 x AAFP connector 2 x USB 3.0 connector(s) support(s) additional 4 USB 3.0 port(s) (19-pin) 2 x USB 2.0 connector(s) support(s) additional 4 USB 2.0 port(s) 1 x SATA Express connector: gray, 1 x M.2 Socket 3 with M Key design, type 2242/2260/2280/22110 storage devices support (Support PCIE SSD only) 1 x TPM connector(s) 1 x COM port(s) connector(s) 8 x SATA 6Gb/s connector(s) 1 x CPU Fan connector(s) (1 x 4 -pin) 1 x CPU OPT Fan connector(s) (1 x 4 -pin) 4 x Chassis Fan connector(s) (4 x 4 -pin) 1 x S/PDIF out header(s) 1 x Thunderbolt header(s) 1 x 24-pin EATX Power connector(s) 1 x 8-pin ATX 12V Power connector(s) 1 x EZ XMP switch 1 x System panel(s) (Q-Connector) 1 x Chassis Intrusion connector(s) 1 x DRCT header(s) 1 x MemOK! button(s) 1 x Thermal sensor connector(s) 1 x TPU switch(es) 1 x EPU switch(es) 1 x CPU/DRAM overvoltage jumper(s) 1 x Power-on button(s) 1 x Reset button(s) 1 x Clear CMOS jumper(s) 1 x 5-pin EXT_FAN(Extension Fan) connector\nOstalo Multi-card podrška\tnVidia® SLI™ (4 grafike), AMD CrossFire™ (4 grafike) Podržane tehnologije\tIntel® Smart Response, Intel® Rapid Recovery Dimenzije\t305mm x 244mm Fiksirajući otvori\t9 Pakovanje\tFull box retail


Vesti online / Vesti / Društvo / Temperatura i do 18 stepeni, sneg se intenzivno topi\nPetak 22. 11. 2019.\nTemperatura i do 18 stepeni, sneg se intenzivno topi\nU Srbiji će danas biti umereno do potpuno oblačno, toplo i vetrovito, uz intenzivno topljenje snega na nadmorskim visinama do 1.500 metara. Temperatura će se kretati i do 18 stepeni. To može otežavati saobraćaj, dok učestali odroni i mokri kolovozi zahtevaju dodatni oprez za volanom.\nDrugi dan vikenda obeležiće visoke temperature za ovo doba godine, kao i prethodnog dana, što donosi i intenzivno otapanje snega koje može otežavati saobraćaj, dok učestali odroni i mokri kolovozi zahtevaju dodatni oprez za volanom, saopštio je Auto-moto savez Srbije.\nPrema poslednjim informacijama dobijenim od JP "Putevi Srbije", na naplatnim stanicama i putničkim terminalima graničnih prelaza u zemlji nema zadržavanja.\nU Srbiji će danas biti umereno do potpuno oblačno, toplo i vetrovito, uz intenzivno topljenje snega na nadmorskim visinama do 1.500 metara.\nPre podne na jugozapadu, od sredine dana na zapadu i severu, a uveče i tokom noći i u centralnim krajevima mestimično će biti kiše i lokalnih pljuskova.\nVetar će biti umeren i jak, u košavskom području i planinskim predelima olujni, a na jugu Banata i orkanski, jugoistočni, krajem dana u slabljenju.\nNajniža temperatura u većini mesta od 5 stepeni na jugu Srbije, do 12 na jugu Banata, a najviša od 15 do 18 stepeni. U Timočkoj Krajini će biti hladnije, sa najnižom temperaturom oko 0, a najvišom oko 9 stepeni.\nI u Beogradu će biti umereno do potpuno oblačno, toplo i vetrovito, uveče i tokom noći povremeno sa kišom. Vetar će biti umeren i jak, povremeno i olujni, jugoistočni, krajem dana u slabljenju. Najniža temperatura iznosila je oko 11, a najviša će iznositi oko 18 stepeni.\nUmereno i potpuno oblačno i hladnije, do četvrtka mestimično sa kišom, na višim planinama sa snegom.\nU četvrtak se očekuje postepeni prestanak padavina, a zatim će do kraja perioda biti uglavnom suvo.\nSutra novi sneg, u subotu snežni pokrivač i do pola metra\nDRUŠTVO Nevreme u Bačkoj donelo grad i jak olujni vetar (VIDEO)\nDRUŠTVO Ujutru mraz, tokom dana sunčano, do 20 stepeni\nDRUŠTVO Danas sunčano i toplije, do 20 stepeni\nDRUŠTVO Za vikend sunčano i toplo, a od ponedeljka...


Žive na "hljebu i vodi" kako bi što prije otišli u penziju\nN.N. 16.10.2019 20:47\nBiznis insajder objavio je priču o Danijelu, 36-godišnjem advokatu iz Njujorka kome je cilj da brzo uštedi što više novca i prestane sa radom.\nZarađuje 270 hiljada dolara godišnje, a živi riži i pasulju, ima po jedno odjelo za pet radnih dana u nedjelji, a zimi se u stanu pokriva kako bi smanjio troškove grejanja.\nU posljednjih desetak godina među milenijalcima u Americi, ali i globalno, sve je više pripadnika neformalnog pokreta FIRE (Fajnenšal Independens, Ritajr Erli) čiji je cilj postizanje finansijske nezavisnosti što prije kako bi otišli u penziju decenijama ranije nego što bi inače trebalo, piše Večernji list.\nPripadnici ovog pokreta preko društvenih mreža, na "podkastima", forumima i blogovima, dijele iskustva i savjete za maksimalnu štednju, smanjenje troškova i povećanje prihoda.\nGlavna zamisao im je da im, nakon postizanja finansijske nezavisnosti, plaćeni rad postaje neobavezan. Tendencija im je da odvajaju 50 odsto i više primanja, a krajnje posvećeni stavljanjem sa strane 75 odsto prihoda, mogu za devet godina rada da osiguraju pokrivanje troškova za čak 25 godina života.\nIdeja je došla iz bestselera "Vaš novac vašeg života" koju su 1992. napisali Viki Robin i Džoe Domingez u kojoj se predlaže što jednostavniji život u kombinaciji s dobrim investicijama kako bi se postigla finansijska nezavisnost.\nNakon plasiranja ideje početkom 90-ih i šireg prihvatanja 20 godina poslije, prošle godine je doživjela pravi bum na društvenim mrežama.\nDok je mnogima ovaj način života idealan, ima i onih koji mu se oštro protive. Osim kritike da je namijenjen isključivo bogatima, ovaj pokret osuđen je i zbog navodnog promovisanja neaktivnosti i nerada.\nAli, sa druge strane, upravo finansijski nezavisni ljudi sa dosta slobodnog vremena mogu se, bez opterećenja, posvetiti humanitarnim i sličnim akcijama.\nDanijel, sa početka priče, koji se odriče trošenja 70 odsto plate, na računu već ima 400 hiljada dolara, 39 godina, i cijeli život pred sobom.


"Zeleni plan" Evropske komisije donosi poskupljenje goriva i letova | Novosadski informativni portal 021\nInfo 12.12.2019. | 12:08\nNije sve utanačeno, ali su najavljeni koraci - veliki. Jasno je da će naš dosadašnji način života postati mnogo skuplji, piše Dojče vele. Nova Evropska komisija želi da bude na čelu promena i borbu protiv klimatskih promena, pod nazivom "Zeleni plan" (Green Deal), istakla je kao centralnu temu svoje politike.\n"To je nešto poput sletanja na Mesec", rekla je, kako bi svom predlogu dala istorijski značaj, dodajući da "nemamo više vremena za gubljenje".\nVeć u martu bi EU trebalo da usvoji Zakon o klimi koji propisuje da bi EU do 2050. godine trebalo da postigne "klimatski neutralnu" ekonomiju. To znači da bi emisija ugljen-dioksida i drugih gasova štetnih za klimu trebalo da bude jednaka nuli. Najvažniji predlozi koje sadrži "Zeleni plan" su, prema oceni Dojče velea, sledeći:\n1. Uvođenje poreza na ugljen-dioksid\n2. Proširenje trgovine emisijama\nTrebalo bi da se poveća cena licence za preduzetnike koji plaćaju za ugljen-dioksid koji emituju. Ni vazdušni saobraćaj neće više moći da zagađuje besplatno. To bi trebalo da vodi poskupljenju u avio-saobraćaju i smanjenju broja letova. U trgovinu emisijom štetnih gasova bi trebalo da bude uključen i brodski saobraćaj.\n3. Podsticanje investicija\n4. Kompenzacione carine na granicama\nNi industrijske grane koje zahtevaju mnogo energenata, poput metalne i aluminijumske industrije, više neće biti oslobođenje plaćanja cene zagađivanja. Kako bi se nadoknadili gubici zbog jeftinijih proizvođača, recimo iz SAD ili Kine, koji ne moraju da se pridržavaju oštrih ekoloških standarda, mogao bi da bude uveden novi porez ili carina na uvoz određenih proizvoda. To bi, međutim, moglo da izazove negodovanje SAD, Kine i drugih proizvođača i da vodi ka novim trgovinskim sukobima. Moguć bi bio porez na ugljen-dioksid za sve proizvode na tržištu EU. Time bi i izvoz iz Evrope postao skuplji.\n5. Dozvoliti zelena dugovanja\nInvesticije i finansijski proizvodi koji budu klasifikovani kao ekološki poželjni, mogli bi da budu poreski rasterećeni. Taj predlog je među finansijskim političarima krajnje sporan. Još uvek ne postoji jedinstvo oko toga šta je to uopšte "zeleni finansijski proizvod".\n6. Povećanje potrošačke cene\nPrivatni potrošači bi trebalo više da plaćaju za fosilna goriva, benzin, naftu i gas. Time bi trebalo da se omogući prelazak na čista elektrovozila ili na železnicu. Finansijski slabija domaćinstva bi trebalo da dobiju kompenzaciju kako bi "Zeleni plan" bio prihvatljiv za društvo.\n7. Podsticanje organskog uzgoja\n8. Produktivno recikliranje\n9. Amortizovati strukturne promene


Korišćenje programa OneNote za veb za deljenje beležaka sa drugim osobama\nOneNote za veb Office za preduzeća Još...Manje\nUOneNote na vebu, možete da delite beleške sa drugim osobama na nekoliko različitih načina u zavisnosti od svojih potreba.\nMožete da pozovete druge osobe da vide i prave izmene u beležnici ili možete da kreirate vezu do stranice sa beleškama koju možete da nalepite u e-poruku, na blog ili na veb stranicu.\nPozovite druge da pogledaju beležnicu ili da budu koautori\nU dolenavedenom polju otkucajte kratku napomenu za primaoca tako da imaju pravilan kontekst za Vaš poziv (na primer: „Evo veze ka beležnici za planiranje putovanja. Slobodno dodajte bilo šta što sam propustio/la!“).\nMožete da zaustavite deljenje beležnice.\nU OneNote za veb, otvorite beležnicu koju želite da prestanete da delite.\nSa leve strane kliknite ili dodirnite ime osobe sa kojom je beležnica podeljena.\nSa desne strane izaberite ili dodirnite stavku Može da uređuje., a zatim izaberite stavku Zaustavi deljenje.\nPrestanak dobijanja obaveštenja o promeni beležnice\nKada se deli beležnica, obaveštenja e-poštom se automatski šalju kada se izvrše promene. Možete da zaustavite prijem ovih obaveštenja e-poštom.\nIdite na https://www.onenote.com/sharenotificationsettings.\nObrišite polja za potvrdu za one beležnice za koje ne želite da se šalju obaveštenja e-poštom.\nAko nemate adresu e-pošte osoba koje želite da pozovete da vide ili urede Vaše beležnice, ili ako ne želite da koristite e-poštu u tu svrhu, možete lako da kreirate prilagođenu vezu koja Vam omogućava da delite beleške sa drugim osobama.\nSa leve strane, u okviru stavkeDeljenje, izaberite stavku Preuzmi vezu.\nKopirajte i nalepite tu vezu gde god predviđena publika (na primer, čitaoci bloga) može da je vidi i klikne na nju kako bi dobila pristup beležnici.\nNapomena: Svako sa adresom veze moći će da vidi Vašu beležnicu. Uverite se da ste spremni za deljenje sadržaja pre deljenja veze.


Ko je Ilija koji ce se pojaviti u poslednjem vremenu? - Page 2\nKo je Ilija koji ce se pojaviti u poslednjem vremenu?\nRe: Ko je Ilija koji ce se pojaviti u poslednjem vremenu?\nod lavić taj 2014-04-29, 21:54\nDraganče...prođe bracika mnogo dana gde si?\nHajde kad nađeš vremena radoznao sam imam mnogo pitanja pa bi mi trebala pomoć. Ti bar pokušaj da mi pomogneš a da li ću ja to razumeti prepusti Bogu.Ti odradi svoje a Bog će svoje jel valja tako?\nValjda ćeš u narednom mescu naći vremena za pomoć.....\nod SION taj 2014-04-30, 00:13\nSetih se sad da je i Braham za sebe tvrdio da je Ilija.\nod lavić taj 2014-05-01, 23:42\nSION :: Setih se sad da je i Braham za sebe tvrdio da je Ilija.\nTako je, samo mu je falio Mojsije i Jerusalim i od Boga nalog.Da se neko setio da upita tog učitelja u kom pečatu žive sve bi bilo jasno.Jedna osoba ga tad upitala posle njegove čuvene izjave kako je okusiti sa drveta zapravo spavati sa satanom kako je onda Adam okusio plod koji mu je Eva dala?\nČudima će zapravo neprijatelj udiviti mnoge i prevariti.Ma kakvo god čudo da se zbude strogo kroz reč mora se izmeriti.\nNi nebo se nije otvorilo a oni sve to preskočili i stigao jedan prorok umesto dvojice...gde je greška?\nBranhamovci nisu želeli da mi pomognu oko gornjeg pitanja koje je postavljeno Branhamu pa ni on tad nije odgovorio valjda nije potrebno znati drugo kušanje ploda samo prvo.Branham nije morao trošiti novac na el. energiju osvetljavao ga oblak.\nProroci su bracika stigli kad je prva Biblija odštampana i spojen SZ sa NZ a onda ih Francuzi spalili jer su tad SZ i NZ završili svoje svedočanstvo i više ne svedoče....tako jedna teta kazala šta da radimo valjda je u pravu.Ali tu nije kraj nesreći jer je ona srušila izjavu Jovana zapisničara Otk. Jovica ,pogrešno, napisao da će proroci spaliti neprijatelje a ono neprijatelji u praksi spalili proroke.Koja tragedija za Jovicu....eh, Jovane, Jovane kako mu promakao redosled ko šta radi pa ,pogreši, da bacim Bibliju pored tolikih greški...?\nNe, ne moram jer sam tetine pisanije na sigurno sklonio i sad nemam problem u redosledu.\nMa to je sve simbolika...proroci,čuda,zla,hram,pagani,144000,trube....kako može biti istinita reč? Pa ne može jer nama ne odgovara tako.Hajde sad nek neko kaže Js (njih 20 miliona) da oni nemaju sa 144 ništa, ko bi onda finansirao roba?Ili da Adv. kaže da ništa desetak ne vredi opet ne mogu u 144 pa ni hranom ne mogu u 144 ko bi onda generalima ubacivao milijarde zelembaća? Zapravo je 144000 broj bez mere kao pesak morski i kad želim reći koliko Kineza i Indijaca zajedno ima mogu koristiti istu simboliku i reći ima ih 144000.\nNaravno da ja ne mislim tako već uvek kako čitam i kako piše jer taj ključ Isus ostavi.Dok ne stigne brat od gore Draganče mi možemo o Božjim prorocima.\nod Željko taj 2014-05-04, 08:33\nod lavić taj 2014-05-04, 19:04\nBilo je i ranije montaža.Zar ne ide prvo čaša jedan i rane zle i ljute?\nA one pogađaju sve koji primiše žig zveri a šta je žig zveri koji primiše skoro svi neverni?A da bi čaše počele prvo mora nebo da se otvori (šesti pečat).Veoma je važno pratiti redosled zbivanja po pečatima i tako otkriti svaki pokušaj prevare.\nod SION taj 2014-05-04, 19:21\nŽeljko :: pogledajte ovo\nObična novinarska patka..\nod lavić taj 2014-05-13, 20:20\nDraganče meće odgovoriti ...ali našao sam ga pored Svetlosti istine na forumu Serbijan kao Laodikeju pa tamo u temi koju otvorih o promašaju Adv. crkve želim da izvagamo tu nauku.\nA ono što odavno može da se vidi na netu i to nije sve koga zanima nek izvoli:\nod lavić taj 2014-05-15, 22:05\nČuvajte se danas je vreme ispunjenja onih reči kako će izaći MNOGI učitelji i zavesti mnoge.To je prorečeno i mi možemo videti da nikad nije bilo toliko verskih naziva i učenja.\nVeliki znak prevare se uočava u SIMBOLICI tamo gde ona zauzima primat ide i kula od karata koju zidaju po svom uhu.\nNiko ne traži da sve znamo ili možda razumemo ali one poruke koje nam Bog ostavi za spasenje i straženja će nam biti jasne.Mnoštvo njih žive od tog posla koji se zove učitelj,i lepo im je narod ih sluša a oni im izvlače novac.\nAko niste negde ,zaglavili, u nekoj dogmi lako ćete svojom verom prepoznati ko šta uči i nemojte ni pokušati onome pod teretom koji je uzeo na sebe po svom izboru i uhu skinuti isti jer on tako hoće zato ga pustite nek nosi svoj izbor.\nNemojte pokušavati oteti osobi njegov izbor to nemamo pravo raditi već možemo samo svedočiti za istinu a on bira treba li mu ona ili ne. Pre neku god. sam pokušao oteti dogmu nekoj osobi i snašla me nevolja a i bolest.\nTad nisam shvatio da ja ne smem u svojoj sili otimati tuđi izbor koji Bog dozvoljava da bi pokazalo šta je u svakome.\nZimus sam pokušao istu stvar i morao na operaciju. Ne želim više otimati ničiji izbor već samo svedočiti o mojoj veri tamo gde se može.\nZar bi bilo loše delo nekom Mormonu ili bilo kojem iz neke crkve reći da ne uči istinu....nije loše ali nesmemo mu otimati to nek nosi svoj izbor.To bi bila prisila a Bog neće silom vernike već po slobodnom izboru.Nemojmo padati pod kaznu zbog želje da svoj izbor nametnemo drugima ni apostoli nisu ništa silom činili već samo svoju veru propovedali a ko nije hteo nisu mu oteli paganštinu.\nSvi mi to iz najbolje namere činimo ali Bog isti princip primenjuje na sve a to je pokazivanje ko je ko kroz izbog vere ili ne vere.


,,Odgovornost kompanija-konkurentska prednost i socijalna odgovornost“ – NVO ISOP\n12.09.2017. Institut za socijalnu I obrazovnu politiku je održao okrugli sto u Baru u skladu sa oblašću rada Instituta-društveno odgovorno poslovanje I razvoj volonterizma, gdje su predstavnici civilnog ali I start-up biznis sektora imali priliku da nauče više o društveno odgovornom poslovanju I da se ono ne svodi samo na finansijske donacije kompanija.\nSocijalna odgovornost kompanije predstavlja opredjeljenje iste u pravcu unaprjeđenja dobrobiti zajednice kroz diskrecionu – dobrovoljnu – poslovnu praksu i doprinose a za račun sopstvenih interesa kroz izgradnju imidža. Tako kompanija preuzima obavezu da zaštiti i unaprijedi bogatstvo društva, kao i svoje, kroz raznovrstan biznis i socijalne akcije i da obezbijedi pravične i održive koristi za različite stejkholdere. Socijalnu odgovornost kompanija u radu posmatramo u kontekstu resursno zasnovanog pogleda firme. Da bi razjasnili razloge za rastuće angažovanje biznisa u aktivnostima korporativne socijalne odgovornosti, koristimo koncept relationship managementa. Kompanije koje imaju izgrađenu strategiju u čijoj osnovi je prisutan princip socijalne odgovornosti imaju mogućnost da izgrade čvršće odnose sa svim stejkholerima. U procesu izgradnje konkurentske prednosti kompanije, ključnu ulogu igraju neopipljivi resursi, među kojima se posebno ističe reputacija kao osnova građenja dugoročnih odnosa sa svim internim i eksternim stejkholderima. U radu ukazujemo da reputacija kao rezultat aktivnosti korporativne socijalne odgovornosti potpomaže relationship management u izgradnji čvrstih dugoročnih odnosa sa zaposlenima, potrošačima, investitorima, lokalnom zajednicom, dobavljačima i drugim stejkholderima. Time kompanija može postići neprevaziđenu od strane konkurencije, diferencijaciju i tom kontekstu ostvariti održivu konkurentsku prednost. Glavni cilj rada se ogleda u pronalaženju optimalne strategije korporativne socijalne odgovornosti koja omogućava kompaniji izgradnju održive konkurentske prednosti.\nModerator okruglog stola bio je direktor Instituta Mitar Radonjić.