Kralj Aleksandar I Karađorđević i Francuska (povodom 85. godina od atentata u Marselju) - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nKralj Aleksandar I Karađorđević i Francuska (povodom 85. godina od atentata u Marselju)\nDinastija Karađorđević je od Karađorđevih nastojanja da dođe u dodir sa Napoleonom i stekne podršku za borbu protiv Turaka, kao i Lamartinove oduševljenosti Karađorđem, negovala specifične i duboke veze sa Francuskom. Od dinastičke smene i dolaska kralja Petra I Karađorđevića na srpski presto definitivna je bila i politička vezanost za Francusku, koja se nakon Velikog rata prenela i na njegovog naslednika. U ovom tekstu cilj nam je da u vreme 85. godišnjice od atentata na kralja Aleksandra I Karađorđevića u Marselju ukažemo na njegove veze sa Francuskom. U središtu pažnje, neće biti samo događaj od 9. oktobra 1934. godine, već i ocena njegove ličnosti od strane savremenika Francuza i manifestacije njegove vezanosti za Francusku, a koje su oblikovale odnose dve države u političkom, ekonomskom i kulturnom pogledu.\nZa naslednika srpskog prestola rano su se zainteresovali dopisnici francuskih listova. Alen de Penenren, dopisnik francuskog lista L’Illustration za vreme Balkanskih ratova imao je priliku da se susretne s prestolonaslednikom Aleksandrom Karađorđevićem o čemu je izvestio i svoje čitaoce. Bivši francuski oficir razgovarao je s komandantom Prve armije i prestolonaslednikom Aleksandrom u prisustvu Furnijea, francuskog vojnog atašea u Beogradu. U pomenutom članku, Penenren je preneo njihov razgovor o moralnim i ratnim sposobnostima bugarske vojske. U delu 40 jours de guerre dans les Balkans. La Campagne Serbo–bulgare en juillet 1913 ostavio je i ocenu ličnosti naslednika srpskog prestola. Za Penenrena prestolonaslednik nije bio samo mladić, koji je očigledno i dalje u francuskoj javnosti označavan kao neiskusan, već mu se činio i „obdaren izvesnim osobinama, živ, okretan, inteligentan, znatno revnostan u radu i u razgovoru je davao znake zrelosti u suđenju, koja iznenađuje“. U vreme Balkanskih ratova u francuskoj javnosti započet je period čestih i uglavnom pohvalnih ocena ličnosti svih Karađorđevića.\nInteresovnje za Karađorđeviće, a posebno za njihove međusobne odnose, pokazivale su i francuske diplomate. Francuski konzul u Skoplju, Pjer Leon Karlije, pisao je ministru spoljnih poslova Francuske Šarlu Žunaru o odnosima unutar kraljevske porodice Karađorđevića. Izvor njegovih informacija bio je Francuz u službi srpskog kneza Alekse Karađorđevića, brata od strica kralja Petra. Baron de Švarc, sekretar kneza Alekse Karađorđevića, izvestio je francuskog konzula o hitnom povratku kneza za Beograd po naredbi „kneza-naslednika“ Aleksandra zbog susreta kneževa Alekse i Arsena Karađorđevića. Uzrok uznemirenosti prestolonaslednika Aleksandra Karađorđevića bila je velika popularnost u srpskoj vojsci kraljevog brata Arsena, komandanta nezavisne konjičke divizije. Prema mišljenju Karlijea, knez Arsen dugovao je pomenutu popularnost, pre svega, izjavi da će, ukoliko kralj Petar protivno želji vojske Bugarima ustupi Bitolj, on lično stati na stranu vojske. Nekoliko dana pre informacije o susretu dvaju knezova, a koji je mogao po kralja Petra i njegovog naslednika Aleksandra da ima i karakter zavere, u srpskoj štampi se govorilo i o tome kako je knez Aleksa „predstavnik starije grane Karađorđevića, dok kralj Petar potiče samo od mlađe grane“. Ovo objašnjava sumnje i nepoverenje i navodno upotrebu vulgarnih reči budućeg srpskog kralja Aleksandra kada je naredio knezu Aleksi da se vrati za Beograd. Pored ovoga, u ovom periodu retke su negativne informacije o Aleksandru Karađorđeviću. Izveštaja o ovom događaju ukazuje da su francuske diplomate i u ratnim okolnostima posvećivale pažnju dinastiji Karađorđević, a posebno nasledniku prestola.\nU vreme Velikog rata ličnost regenta Aleksandra Karađorđevića u francuskoj štampi je pretežno pozitivna. Kao vladar koji je delio sudbinu naroda, uz oca Petra Karađorđevića, u francuskoj javnosti služio je kao primer hrabrosti, požrtvovanosti i čestitog vladara. On nije bio za Francuze samo vladar jednog prijateljskog naroda, već je na osnovu priča, i kasnije sećanja, boraca francuskih trupa koje su se borile na Solunskom frontu bio njihov sadrug u borbi protiv zajedničkog neprijatelja, a srpski narod primer malog junačkog naroda, koji se bori za slobodu protiv nadmoćnog neprijatelja. Do sada nisu izvršena detaljna istraživanja, da li se i u kojoj meri slika Aleksandra I Karađorđevića menjala u francuskoj javnosti nakon Velikog rata, posebno u periodu nakon ubistva hrvatskih poslanika u Skupštini (20. juna 1928), krize parlamentarizma i uspostavljanja diktature kralja Aleksandra (6. januar 1929), kao i učestalih informacija o približavanju pojedinaca iz vladajućih slojeva Nemačkoj.\nNakon Velikog rata, nova država, Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca (Kraljevina Jugoslavija) pod vođstvom Karađorđevića jesete u političkom, ekonomskom, a posebno kulturnom pogledu bila vezana za Francusku. U nestabilnim međunarodnim odnosima nakon Versajskog mira, Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca bila je okosnica Male Antante, a potom i okosnica Balkanskog pakta. Antigermanska perspektiva Kraljevine SHS odgovarala je francuskoj spoljnoj politici, ali je Francuska vodila obazrivu politiku prema Italiji. Kada je reč o politici kralja Aleksandra nastojalo se da se tekovine stečene u ratu očuvaju, a veliki izazov bila je odbrana od pretenzija Italije i revizionističkih tendencija Mađara i Bugara. Kralj Aleksandar nije uvek u svojoj spoljnoj politici mogao da se osloni na nekadašnju saveznicu. Posebno su nakon potpisivanja Sporazuma o prijateljstvu između Francuske i Kraljevine SHS, simbolično potpisanog u Parizu 11. novembra 1927. godine, u Beogradu se verovalo da se konačno kročilo u okvir francuskog sistema bezbednosti u Evropi. Ipak, sporazum nije podrazumevao i vojnu konvenciju, koju su imali slični sporazumi na primer između Francuske i Poljske ili Francuske i Čehoslovačke. Takođe, između Francuske i države, čije je stvaranje podržala, postojali su problemi ratnih dugova. Stoga je senku na nekadašnje savezništvo i očekivanje političke podrške u vreme vladavine kralja Aleksandra I Karađorđevića bacao i zahtev da pomenuti ratni dugovi budu isplaćeni u zlatu, a ne u novim papirnim francima.\nDiktatura kralja Aleksandra nije rešila unutrašnje probleme u državi, ali je pokazala ne samo težnju monarha da sprovede integralno jugoslovenstvo, već da u ovom periodu pokazuje pojačano interesovanje za jačanje bilateralnih odnosa sa Francuskom. Uporedo sa unutrašnjim problemima, kralj Aleksandar je podržavao isticanje simbola Francuske kao zaštitnice ujedinjenja Južnih Slovena i stvaranja Jugoslavije. Postoje tumačenja da je davanjem naziva ulica (Francuska, Brijanova, Klemansoa, Poenkarea) i podizanjem Spomenika zahvalnosti Francuskoj moguće posmatrati kao simboličan izraz da Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, uspostavljanjem diktature kralja Aleksandra, nije izgubila podršku Francuske. Interesantno je da su pored Belgije još jedino u Kraljevini SHS ulicama davana imena živih francuskih državnika. Prvobitna ideja iz 1924. godine o podizanju spomenika u Parizu, od 1927. godine je vodila ka podizanju Spomenika zahvalnosti Francuskoj ipak u Beogradu. Komisija Društva prijatelja Francuske, kojom je predsedavao Bogdan Popović, uz podršku Dara, francuskog poslanika u Beogradu, izabralo je Ivana Meštrovića, harizmatičnog vajara i nekoga ko kao Hrvat simboliše ujedinjenje svih Jugoslovena pod okriljem Francuske. Pre nego što će kralj Aleksandar u pratnji kraljice Marije doći na otkrivanje spomenika kroz ulice prekrivene francuskim zastavama, u listu Politika francuski poslanik je kroz pojašnjenje spomenika osvetlio i francusku poliitku prema Kraljevini: „Oči Francuske sijaju žarom borbe, ali se istovremeno uzdižu ka idealu mira. Ruka zamahuje smrtonosnim mačem, ali je istovremeno spremna da ga sa prezirom baci iza sebe. Upravo tako, i jedino tako, Francuska želi da bude predstavljena: spremna za odbranu, spremna za pomirenje“. U ovom periodu, bila je u toku i izgradnja nove zgrade poslanstva. Ipak, Francuska nije želela da zaoštrava odnose sa Italijom, glavnim suparnikom Jugoslavije, stoga nije bila spremna ni da stane iza naklonjenih sila, a kao što je bila frankofilski raspoložena Kraljevina Jugoslavija i njen vladar iz dinastije Karađorđevića.\nTog 9. maja 1934. godine, građani Marselja su u svečanom raspoloženju očekivali jugoslovenskog vladara, koji je došao u luku razaračem Dubrovnik. Na Keju Belgijanaca, dočekao ga je francuski ministar inostranih poslova, Luj Bartu. Ipak, ubrzo nakon kraljeve izjave da je srećan što je u Francuskoj i povika okupljenih: „Živela Jugoslavija, živeo Aleksandar!“, kralj je seo u crni automobil kabriolet Delage u kome će stradati. Ovom prilikom, Luj Bartu je ranjen, a potom je od posledica ranjavanja preminuo. Uzroke i okolnosti događaja od koga se očekivao da ostane upamćen kao „praznik francusko-jugoslovenskog prijateljstva“ već decenijama prate mitovi i teorije zavere. Bio je to prvi veliki izazov bratstva po oružju i osetno je narušio odnose Pariza i Beograda. Kao što je uvek sa događajima kada stradaju vladari i državnici, stradanje kralja Aleksandra i Luja Bartua postalo je predmet različito motivisanih konstrukcija. U komunističko vreme dominirala su ideološki obojena tumačenja da su kralja ubili ugnjeteni građani proleteri. Kasnije, a posebno od poslednje decenije 20. veka, događaj uklapao u razne teorije zavere, pri čemu su među političkim inspiratorima ubistva, pa čak i nalogodavcima, označavane velike sile i njihovi interesi. Postavljano je i pitanje uloge zvanične Francuske.\nČinjenica je da su atentat organizovale ustaše na čelu sa Ante Pavelićem i makedonski separtistički pokret VMRO. Francuska policija je uspela da uhapsi sve učesnike atentata, ali se suđenje atentatorima pretvorilo u farsu. Ubica je bio Veličko Dimitrov Kerin, Bugarin, član VMRO i pripadnik ustaškog pokreta, višestruki ubica (u Bugarskoj je osuđen u odsustvu zbog dva ubistva), pripadnik gangsterskih bandi Al Kaponea i čovek koji je koristio i imena Rudolf Suk, Peter Keleman, Vladimir Georgijev Černozemski. Saučesnici su bili Ivan Rajić, Mijo Kralj, Zvonimir Pospišil, Antun Godina, a na suđenju atentatori su priznali da su instrukcije dobili od Ante Pavelića i Eugena Kvaternika. Ipak, atentatori su osuđeni na doživotnu robiju, a ne smrt, kao što se očekivalo, a 1940. godine su ih oslobodili nacisti.\nKada je reč o umešanosti stranih službi u atentat, dosadašnja saznanja pokazuju prisustvo italijanske tajne službe u sastancima pomenutih ličnosti. Atentatori su obučavani u Mađarskoj. Pričalo se da je na čelu operacije atentata bila jedna visoka oficirka nemačke tajne službe pod imenom „Plava dama“. Stoga se kralj Aleksandar naziva i „prvom žrtvom fašizma“. U novije vreme, pojavljuju se spekulacije da su sa atentantom povezane ne samo Italija i Nemačka, već i sovjetska Rusija, pa čak i saveznici iz Velikog rata – Britanci i Francuzi. Vredi pomenuti da postoje i teorije da je prava meta bio ministar Bartu, veliki neprijatelj Nemačke. Postoje informacije da je, iako su postojala uveravanja da će doći do nemilog događaja, u poslednjem trenutku blindirani automobil zamenjen kabrioletom, navodno na zahtev Luja Bartua, kao i teorije da je kralj pristao da se vozi i pored očiglednih propusta u obezbeđenju jer je znao da je teško bolestan. Da je bezbednost kralja Aleksandra bila ugrožena znalo se još od kraja 1933. godine kada su u Zagrebu ustaše Petar Oreb i Ivan Herničić pokušali da izvrše atentat. Može se reći da se znalo da je i put u Francusku rizičan, a neke informacije ukazuju da nije bila dobra saradnja francuske i jugoslovenske policije. Francuske novine od 9. i 10. oktobra svedoče u prilog postojanja informacija da će doći do pokušaja atentata, kao i da policajci nisu bili dobro raspoređeni, iako je na ulicama bilo 1.500 ljudi, više grupa pešadije i konjice, negde oko 200 policajaca u civilu. Pisalo je da je gradonačelnik Ribot, koji je prema protokolu čekao jugoslovenskog vladara ispred spomenika poginulima u Velikom ratu, bio zabrinut za bezbednost jugoslovenskog vladara. Ipak, novine su nakon atentata pisale i da su sva ova saznanja stigla do „odgovornih“. Pored svih pomenutih teorija, sigurno jeste da su podaci o političkoj pozadini atentata i nakon 85 godina nepotpuni, nepouzdani i obavijeni velom tajne.\nU čast stradalog vladara, junak Velikog rata i simbol francusko-srpskog savezništva, francuski maršal i srpski vojvoda Franše d’Epere je održao govor u pozorištu ambasadora 3. novembra 1934. godine. Iz ovog govora doznajemo da je kralj Aleksandra Karađorđevića bio za francuske vojnike koji su se borili sa njim u Velikom ratu „vladar uzvišene duše“ i „sadrug u borbi“. Rekao je tada D’Epere za jugoslovenskog kralja da je i „prvi“ njegov „drug po oružju“. Saznajemo i kakva je atmosfera vladala u Parizu na vest o njegovom stradanju: „užas, bol, i – zašto ne reći – stid, obuzimali su francuski narod (…) Svima je bilo poznato prijateljstvo koje je gajio prema nama, sjajni poduhvati njegove ratničke mladosti i njegovo slavno delo u miru; svi su osećali da se sa Aleksandrom Ujediniteljem srušio jedan od najčvršćih stubova zdanja, marljivo izgrađenog kroz sporazume i da je pogodivši sa njim francuskog ministra spoljnih poslova, ubica izdao ruku koja ga je naoružala. Bol i nemir ovladali su francuskim dušama“. Vest o ubistu jugoslovenskog vladara izazvala je šok i nevericu u Francuskoj. Ipak, zvanična Francuska nije želela da ugrožava odnose sa Italijom, pa se savremenicima, poput Vinavera, činilo da nije ni zainteresovana za suđenje atentatorima i potragu za političkom pozadinom.\nPotres koji je izazvalo ubistvo kralja Aleksandra Karađorđevića 1934. godine, delom je oslabio frankofilstvo u Jugoslaviji. Odmah je stvoren i opšti je utisak da je ubistvo kralja Aleksandra u Marselju jedan od onih prelomnih trenutaka u istoriji jednog naroda i države. Dok se ne dođe do novih dokumenata ili saznanja verovano će se pojavljivati i nove teorije zavere, nepouzdane informacije i iskrivljena tumačenja. Činjenice ukazuju da je od svih srpskih i jugoslovenskih vladara posebno poštovanje u Francuskoj ukazano ličnostima kraljeva Petra I Karađorđevića i Aleksandra I Karađorđevića, koji su nakon 1936. godine dobili spomenička obeležja u Francuskoj. U Parizu je, u blizi Bulonjske, šume 9. oktobra 1936. godine svečano otkriven spomenik kraljevima Petru i Aleksandru Karađorđeviću. Autori ovog kolosalnog spomenika su vajar Maksim Real de Sart i arhitekta Anri Kaje. U Marseju je, u predvečerje Drugog svetskog rata, podignut monumentalni spomenik posvećen jugoslovenskom kralju i Luju Bartuu, rad arhitekte Gastona Kastela, u saradnji sa vajarima Lujom Botinelijem, Eli-Žan Vezjenom i Antoanom Sartorijom. Ideja za podizanje spomenika javila se tri godine nakon atentata, završen je 1938. godine. Sećanje na atentat od 9. oktobra danas je moguće pronaći i u marseljskom muzeju, gde se čuvaju posmrtne maske jugoslovenskog kralja i francuskog ministra.


Porođaj u vodi smanjuje potrebu za epiduralnom i trajanje prve faze porođaja | Cochrane\nPronađeno je 12 pokusa s ukupno 3.243 ispitanica, a dokazi iz ovih pokusa pokazuju da uranjanje u vodu tijekom prve faze porođaja smanjuje korištenje epiduralne analgezije i trajanje prve faze porođaja. Jedna je studija pokazala da uranjanje u vodu tijekom druge faze porođaja povećava ženino zadovoljstvo porođajnim iskustvom.\nInformacije o drugim ishodima vezanima za korištenje vode u prvoj i drugoj fazi porođaja bile su manjkave, jer su se intervencije i ishodi u analiziranim pokusima razlikovali. U analiziranim pokusima nije bilo dokaza za povećan broj neželjenih nuspojava kod djeteta i rodilje, uzrokovanih porođajem u vodi.\nOd preporuka za daljnja istraživanja, autori sustavnog pregleda naglašavaju da su potrebna dodatna istraživanja o utjecaju uranjanja u vodu na pobol djeteta i majke. Osim toga, nisu pronađena klinička ispitivanja u kojima je istraženo uranjanje žene u vodu tijekom treće faze poroda, niti studije koje su uspoređivale različite tipove bazena, odnosno kupki.


Počela prodaja ulaznica za rukometnu utakmicu BiH – Finska – Svijet Rukometa\nHome / BiH Rukomet / Reprezentacija / Počela prodaja ulaznica za rukometnu utakmicu BiH – Finska\nRedakcija 18. Marta 2019.\tReprezentacija 689 Views\nProdaja ulaznica za rukometnu utakmicu BiH – Finska, koja se 14. aprila igra u Tuzli u sklopu kvalifikacija za evropsko prvenstvo 2020. godine, zvanično je počela danas.\nZa susret koji će se odigrati u dvorani Mejdan štampano je 3.520 ulaznica od kojih će u prodaju biti pušteno 3.300.\n“Rukometnom savezu TK, koji je tehnički organizator utakmice, danas je dostavljeno 2.000 ulaznica za prodaju, dok će ostatak biti distribuiran putem portala kupikartu.ba. Ulaznice su numerisane kako bi se izbjegle neugodne situacije vezane za smještaj na tribine svih osoba s kupljenom kartom”, rekao je za Fenu predsjednik RS TK Alija Hasić.\nUlaznice po cijeni 10 KM u Tuzli mogu se nabaviti u Mido Shopu CD na korzu, te u prostorijama RS TK u Mejdanu.\nHasić kaže da su ulaznice već tražili pripadnici navijačke skupine BH Fanaticosi, ali s obzirom na to da su numerisane, moraju se tačno označiti mjesta na tribinama gdje će se smjestiti ovi navijači.\n“Protiv Češke su kupili 170 ulaznica, tako da vjerujem da će i ovoga puta tražiti toliko, nakon što uplatu izvrše na račun ovog saveza”, kaže Hasić.\nReprezentacija BiH prije susreta u Tuzli sastat će se s Finskom 11. aprila u mjestu Vantaa, dan poslije stižu u Tuzlu, a u nedjelju, 14. aprila (17 sati) igrat će se susret 4. kola kvalifikacione grupe 5.\nNa tabeli ove grupe trenutno vodi Češka sa četiri boda, Bjelorusija i BiH imaju po dva, dok je Finska bez bodova.\nNa EP 2020. godine, koje se igra u Norveškoj, Švedskoj i Austriji, plasirat će se dvije prvoplasirane ekipe iz svake grupe i četiri najbolje trećeplasirane iz osam kvalifikacionih grupa.


Autor: Ivan Blagojević · Hosting sajta, Obaveštenje 2020-02-27T16:28:17+02:00\nKao što već znate, naši serveri su smešteni u Holandiji u jednom od najboljih data-centara u Evropi. Razloga za to ima više, ali presudno je to što do sada nije bilo (možda još uvek nema) dovoljno dobre i ekonomične infrastrukture u Srbiji za hostovanje na internetu. Stanje se sada menja, pa imamo dobre vesti!\nHosting paketi i Dedicated serveri u Srbiji\nPo našem proverenom i receptu koji godinama usavršavamo, sada imamo pakete deljenog hostinga na serverima u Srbiji. To znači da ako vam sada treba hosting paket na serveru u Srbiji, možete to imati kod nas.\nTakođe, tu su i Dedicated (namenski) serveri koji se takođe nalaze u Srbiji, pa sada lako možete hostovati sve svoje sajtove i mejlove na serveru koji se nalazi u našoj zemlji. Evo kako izgledaju paketi:\nSSD hosting i domaće IP adrese u Srbiji\nDomaći hosting dolazi sa SSD diskovima sa velikom brzinom čitanja i pisanja podataka – to znači da će i vaš sajt raditi baš brzo.\nPored brzine, s obzirom da Google voli domaće IP adrese za domaće sajtove, imamo i naše IP adrese. Ovde je stvar jednostavna, Google vidi srpski jezik na sajtu, vidi sajt na IP adresi iz Srbije, vidi da je i hosting u Srbiji i bude mu jasno da treba da vam pošalje klijenta koji traži baš ono što vi nudite u Srbiji.\nBesplatan SSL, PHP podrška za 5.6 do 7.4 verzije\nKao što je i do sada bilo u našoj ponudi, i na ovim novim hosting paketima dajemo besplatan SSL sertifikat za svaki domen koji postavite na hosting paket ili server.\nZadržali smo PHP u verziji 5.6 za one baš tradicionalne sajtove koji trenutno zbog raznih razloga ne mogu da pređu na novije verzije. Za sve druge korisnike koji su svoje sajtove ažurirali, tu su PHP verzije od 7.0 do 7.4.\nVažno za institucije kojima treba hosting u zemlji\nDržavne institucije zbog zakona o zaštiti podataka moraju da imaju hosting u zemlji, odnosno podatke koje obrađuju moraju da čuvaju u Srbiji. Znamo da ranije zbog ovoga nismo mogli da ugostimo potencijalne klijente, ali ako je i vama potreban hosting u Srbiji zbog ovog razloga, možete nas slobodno kontaktirati.\nVelika mana hostinga i servera u Srbiji\nTestirali smo cPanel, rad na sajtovima, promene, opterećanja na serverima u Srbiji. Sve radi brzo i lako, odziv je fantastičan. Za malo veću cenu dobijaju se vrhunske performanse. Verujte nam da vredi svaku paru.\nBrzina je presudna za vaše poslovanje i zato vam predstavljamo ponudu hosting paketa i nameskih servera koji su smešteni u Srbiji. Pogledate pakete i kontaktirajte nas ako imate pitanje.\nTags: hosting paketi u Srbiji, hosting srbija, serveri u Srbiji, SSD hosting Srbija


Meri-Kejt je imala buran razvod, a Ešli voli starije muškarce! - Životni stil\nNaslovnica Showbiz Meri-Kejt je imala buran razvod, a Ešli voli starije muškarce!\nMeri-Kejt je imala buran razvod, a Ešli voli starije muškarce!\nBrat predsednika Francuske, Olivier Sarkozi iz zajedničkom stana izbacio je plavokosu lepoticu Meri-Kejt, nakon rastanka.\nBliznakinje Meri-Kejt i Ešli Olsen krenule su još kao male da se bave glumom, jedne su od najbogatijih sestara, a svojim raskalašnim životom su punile novinske članke.\nNajveću popularnost su stekle tokom serije “Puna kuća” u kojoj su slavne bliznakinje glumile Mišel.\nIako danas naizgled vode privatne živote, tračevi koji ih prate i dalje pune novinske strane.\nNakon tinejdžerskih filmova povukle su se iz glume, no i dalje su u svetu filma. Obe su aktivne i u svetu mode, no Meri-Kejt se više profilisala kao modna ikona.\nNjihovi privatni životi privlače mnogo pažnje, te je tako pre nekoliko nedelja svet obišla vest o naglom razvodu Meri Kejt od 17 godina starijeg francuskog bankara Oliviera Sarkozija, brata bivšeg francuskog predsednika. Nakon podnetih papira za ravod, bankar je glumicu izbacio iz stana.\nSlavne bliznakinje poznate su po raskalašnom životu, ali beže od društvenih mreža. Ističu kako su već odavno odlučile da neće otvoriti profile na “Facebooku” ni “Instagramu” kako bi ostale što dalje od željnih pogleda.\n“Nikada se nismo htele povezivati sa obožavaocima na taj način.” – rekle su sestre jednom prilikom.\nPrethodni članakKako prihvatiti promene u trudnoći – 5 načina da se osećate dobro u svom telu\nNaredni članakPlan preživljavanja – šta učiniti nakon rastanka s voljenim?


režija, | Adria Daily\nTag - režija\nMaster klas portugalske rediteljke Salome Lamaš na 4. PAFF-u\nU petak, 8. septembra, sa početkom u 15h, u okviru 4. Pančevo Film Festivala – PAFF, u Studentskom domu u Pančevu biće održan masterklas portugalske rediteljke...\nLazar Dubovac je poznat srpski glumac. Diplomirao je glumu u Beogradu 2006. godine, u klasi Mirjane Karanović. Pored glume, bavi se režijom, pisanjem i...\nVesna Stanković: Gluma mi donosi privid da mogu živeti stotine života\nVesna Stanković je jedna od najboljih i najlepših srpskih glumica. Diplomirala je glumu na Fakultetu dramskih umetnosti (FDU) u Beogradu 1998. godine, u klasi...\nZijah A. Sokolović: Glumac je odabrano sredstvo za određenu ideju režisera\nZijah A. Sokolović je jedan od najboljih i najpoznatijih bosanskohercegovačkih glumaca. Završio je glumu u Dramskom studiju u Sarajevu. Dobitnik je brojnih...\n“Tramvaj zvani želja”\nU “Zvezdara Teatru“, na sceni “Bata Stojković” večeras u 19 časova i 30 minuta biće odigrana kultna predstava “Tramavaj zvani...\nKoji je vaš “Savršen kroj”?\nU “Zvezdara Teatru“ (na Novoj sceni) večeras (u 20 časova) će biti odigrana kultna duodrama “Savršen kroj”. (Fotografija: Duodrama...\n“39 stepenika” u Pozorištu “Boško Buha”\nNa Večernjoj sceni Pozorišta “Boško Buha” večeras će (u 20 časova) biti izvedena predstava “39 stepenika”. (Fotografija: Predstava...\nDa li zaista živimo u “Klaustrofobičnoj komediji”?\nU “Zvezdara Teatru“ (na sceni “Bata Stojković”) večeras (u 19 časova i 30 minuta) će premijerno biti odigrana predstava...\nNovo “Lice” “Atelje-a 212”\nU “Atelje-u 212″ (na sceni “Petar Kralj”) večeras (u 20 časova i 30 minuta) će premijerno biti odigrana predstava “Lice”...\nŽelite li i vi “Zlatni lančić od bižuterije”?\nNa Sceni “Akademije 28” večeras će (u 20 časova) biti izvedena sjajna monodrama (paradoksalnog naziva) “Zlatni lančić od bižuterije”...\nOsam godina izvođenja predstave “Suze su O.K”\nNa Novoj sceni “Zvezdara Teatra” večeras će (u 20 časova) biti izvedena sjajna kultna predstava “Suze su O.K”, koja je na repertoaru...


A. Š. | RTV SLON | Stranica 177\nPočetna Authors Posts by A. Š.\n2470 POSTS 0 KOMENTARA\nTuzla: Obilježen Dan rođenja Martina Luthera Kinga\nObjavio: A. Š. - 16/01/2018 17:40\nU Tuzli je danas obilježen američki nacionalni praznik, 15. januar, Dan rođenja Martina Luthera Kinga, dobitnika Nobelove nagrade za mir i jednog od najvećih boraca za ljudska prava u povijesti čovječanstva.\nTim povodom, danas je upriličeno odavanje poštovanja i polaganje cvijeća ispred biste Martina Lutera Kinga. Nakon sastanka u zgradi Gradske uprave, cvijeće su položili gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović i direktorica Ureda za odnose s javnošću Ambasade SAD u BiH, Leah Pease.\nGradonačelnik Jasmin Imamović, istakao je da su Sjedinjene Američke države veliki prijatelji Bosne i Hercegovine, te se zahvalio Vladi SAD-a za sve što je učinila i što čini za Bosnu i Hercegovinu.\n“Život i djelo Martina Luthera Kinga su, već petnaest godina, od kada smo podigli ovaj spomenik zajedno sa Ambasadom SAD u BiH, dio i naše manifestacione i spomeničke kulture. Jako je važno da mi, na ovaj način, ukažemo poštovanje Americi, koja nam je mnogo pomogla kada nam je bilo najteže, u godinama rata i koja nam pomaže u poslijeratnim godinama, tokom izgradnje i obnove BiH. Jako je važno da je dio naše spomeničke kulture čovjek, nobelovac, koji je govorio da se mrak ne može pobijediti mrakom nego svjetlom, a mržnja se ne može pobijediti mržnjom nego ljubavlju. Čovjek čije su riječi i danas aktuelne, koji kaže da konflikte među razlikama treba rješavati posebnom metodom, a da osnova te metode mora biti ljubav. Dakle, bio je na putu ljubavi, na pravcu harmonizacije odnosa među razlikama, a osnov te metode je ljubav i povjerenje.” – kazao je gradonačelnik Tuzle, Jasmin Imamović.\nU ime Ambasade SAD u BiH, cvijeće je položila direktorica Ureda za odnose s javnošću Ambasade SAD u BiH, Leah Pease.\n“Čast mi je što danas mogu biti u Tuzli i obilježiti Dan dr. Martina Luthera Kinga i prisjetiti se njegovog života i naslijeđa, zajedno sa gradonačelnikom i građanima Tuzle. Doktor King se, kroz svoje djelovanje za dobrobiti zajednice, nije samo nadao pravdi, miru i prosperitetu za sve ljude, nego se svakodnevno za te ciljeve hrabro i neustrašivo i nenasilno borio. I najbolji način da svako od nas poštuje naslijeđe doktora Kinga je da i sami služimo druge, u svojim zajednicama, na najbolji mogući način. Na dan ovog državnog američkog praznika, mnogi ljudi, diljem Amerike, koriste ovaj neradni dan kako bi djelovali i doprinijeli svojim zajednicama na različite načine. I nadam se da će primjer doktora Kinga biti inspiracija građanima BiH da nastave na putu izgradnje tolerantne, mirne i prosperitetne zemlje.” – istakla je direktorica Ureda za odnose s javnošću Ambasade SAD u BiH, Leah Pease.\nBista dr. Martina Lutera Kinga je, kao poklon Ambasade Sjedinjenih Američkih Država, u Tuzli je postavljena u januaru 2003. godine. Od tada Tuzlaci, zajedno sa građanima SAD-a, u prisustvu predstavnika Ambasade SAD u BiH, vijećnika Gradskog vijeća, predstavnika organizacija civilnog društva i javnog sektora odaju priznanje ovom velikanu, sjećajući se njegovih ideja i djela.\nViše dijelova Tuzle, Srebrenika i Kladnja u srijedu i četvrtak bez električne energije\nObjavio: A. Š. - 16/01/2018 14:10\nZbog planiranih radova na elektrodistributivnoj mreži doći će do prekida u snabdijevanju električnom energijom:\nDana 17.01.2018. godine (srijeda) na području:\n1. Grada Tuzla u naseljima: Razinoge, Dobrnja, Čanići i Marina Glava u vremenu od 08:00 do 16:00 sati.\n2. Općine Kladanj u naseljima: Tarevo, Čitluk, Luke i Crijevčići u vremenu od 11:00 do 12:30 sati.\n3. Općine Srebrenik:\n– u naselju Zahirovići Kurtići u vremenu od 09:00 do 10:00 sati,\n– u naselju Donji Potpeć u vremenu od 11:00 do 12:00 sati,\n– u naselju Gornji Potpeć u vremenu od 12:30 do 13:30 sati,\n– u naselju Donji Moranjci u vremenu od 14:00 do 15:30 sati.\nDana 18.01.2018. godine (četvrtak) na području:\n1. Grada Tuzla u naseljima: Srednja Lipnica i Marjanovići u vremenu od 08:00 do 16:00 sati.\n2. Općine Srebrenik:\n– u naselju Straža u vremenu od 09:00 do 10:00 sati,\n– u naselju Savići u vremenu od 11:00 do 12:00 sati,\n– u naselju Blagići u vremenu od 12:30 do 13:30 sati,\n– u naselju Nacional u vremenu od 14:00 do 15:00 sati.\nPronađen vozač koji je sinoć udario dva pješaka i pobjegao sa mjesta nesreće\nObjavio: A. Š. - 16/01/2018 08:49\nKako je potvrđeno za RTV Slon iz MUP-a Tuzlanskog kantona, nakon policijske potrage, pronađen je vozač koji je u ponedjeljak automobilom udario dvije pješakinje u naselju Irac u Tuzli.\nIz MUP-a su potvrdili da je riječ je o 30-godišnjem M.Z. iz Tuzle.\nPodsjećamo, dvije osobe su povrijeđene u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila u ponedjeljak oko 19 sati. Nesreća se dogodila kada je vozač upravljajući automobilom, udario dvije pješakinje, te pobjegao sa mjesta nesreće.\nMinistrica odbrane Slovenije Andreja Katič u posjeti MOBiH\nObjavio: A. Š. - 16/01/2018 08:26\nVelenje, 27.10.2011 - Andreja Katicc, kandidatka SD v 5. VE. Foto: Brane Piano\nDelegacija Ministarstva odbrane Republike Slovenije, koju predvodi ministrica odbrane Andreja Katič, boravit će danas u posjeti Ministarstvu odbrane BiH.\nDelegacija Slovenije će se sastati s ministricom odbrane BiH Marinom Pendeš i najvišim predstavnicima Ministarstva odbrane i Zajedničkog štaba OSBiH.\nBKC Tuzla ozvaničio saradnju sa „Golden Tours-om“\nObjavio: A. Š. - 15/01/2018 14:34\nBosanski kulturni centar i u ovoj godini nastavlja sa svojim aktivnostima, koje su prema riječima direktora BKC-a, Edisa Bajića, bile veoma uspješne. I u ovoj godini planirani su brojni kulturni događaji, na kojima će zvanično od ovog mjeseca, partner biti i Turistička agencija „Golden Tours“.\n„Početak naše saradnje je prije svega koncert Gorana Karana u Tuzli, ali isto tako i ugovor o poslovnoj saradnji tokom cijele godine. Bosanski kulturni centar će nastaviti sa svim svojim aktivnostima i nama je zaista zadovoljstvo što možemo reći što je već pristigao veliki broj zahtjeva da u ovoj godini realizujemo puno aktivnosti i puno koncerata.“ – kazao je Edis Bajić, direktor BKC-a Tuzla.\nIz Turističke agencije „Golden Torus“ kažu da ovom saradnjom žele dati svoj doprinos kulturi i događajima iz kulture u Tuzli i Tuzlanskom kantonu.\n„Mi u Golden Tursu podržavamo sve kulturne događaje. Mi se bavimo isključivo turizmom i želimo na taj način dati jači doprinos i razvoju našeg grada i razvoju kantona, sa nekim našim idejama sa idejama koje možemo provesti zajednički sa BKC-om i Golden Torusom, a ima ih jako puno.“ – istakao je Asim Bečić, direktor Turističke agencije “Golden Tours”.\nOvaj sastanak bio je i povod za najavu koncerta Gorana Karana koji će se u BKC-u Tuzla održati 07. marta. Također, najavljen je i jedan zajednički projekat BKC-a i Golden Tours-a koji bi se ove godine prvi pu trebao održati u BKC-u, a koji bi prije svega bio namijenjen dijaspori.\n„Želimo da im priuštimo barem nekoliko dana nekog kvalitetnog programa i manifestacija gdje ćemo sa BKC-om organizovati neke „Dane dijaspore i dane kulture.“ – dodao je Bečić.\nOsim ovih projekata, planirani su i drugi događaji, a onaj koji će, prema naznakama, obilježiti 2018. godinu je Opera “Hasanaginica“, koja će u šestom mjesecu gostovati u Bosanskom kulturnom centru.\nDržavljanin BiH i Srbije preko granice pokušao prenijeti veću sumu novca\nObjavio: A. Š. - 15/01/2018 12:30\nSlužbenici Granične policije BiH za vikend su spriječili pokušaj nezakonitog prijenosa 15.450 eura na MGP Rača pri izlasku iz BiH.\nNovac je otkriven prilikom pregleda 53-godišnjeg R.S., državljanina BiH i Republike Srbije. R.S. nije posjedovao potrebnu dokumentaciju za prijenos novca preko državne granice.\nU toku je daljnji rad na ovom događaju.\nPrethodna1...175176177Stranica 177 od 177


Ubistvo u Lukavcu, traga se za počiniocem | RTV TK | Najbliži Vama!\nUbistvo u Lukavcu, traga se za počiniocem\nU četvrtak 5. maja oko 06,55 sati Policijska stanica Lukavac zaprimila prijavu da se, u Lukavcu, na ulici nalazi povrijeđeno NN lice.\nNa mjesto događaja izašla je policijska patrola gdje je pronađeno povrijeđena NN muška osoba bez svijesti te je vozilom Služba Hitne medicinske pomoći muškarac prevezen radi pružanja medicinske pomoći.\nKako je saopćeno za medije iz Uprave policije MUP-a TK povrijeđeni muškarac je naknadno nakon nekoliko sati preminuo na UKC Tuzla.\nPripadnici Sektora kriminalističke policije MUP-a TK su po nalogu tužioca Kantonalnog tužilaštva izvšili uviđaj te poduzeli sve druge potrebne mjere i radnje kao bi se utvrdile sve okolnosti ovog događaja.\nIz Tužilaštva Tuzlanskog kantona je saopćeno da je u pitanju Hamdija Mujić (52) iz Lukavca koji je pronađen sa povredama na glavi i gornjem dijelu tijela.\n“U toku su različite istražne radnje i vještačenja u cilju utvrđivanja svih okolnosti koje se vezuju za ovo ubistvo. Intenzivno se radi na identifikaciji i traganju za počiniocem. Izdata je naredba za obdukciju tijela preminulog kako bi se utvrdili tačni uzroci smrti” – rekao je Admir Arnautović, glasnogovornik Kantonalnog tužilaštva TK.\nPrethodni članakU urušavanju zgrade u Kini poginule 53 osobe, spasioci pronašli deset preživjelih\nNaredni članakSutra 27. godišnjica pada helikoptera iznad Žepe


Pomoc o stajlinga\nSubject: Pomoc o stajlinga Sun Aug 08, 2010 12:24 am\nKad vam treba pomoc o stajlinga za zurku, skolu, rodjendan itd. ovde mozete pitati\nOve godine bicu 8mi razred i pocetkom oktobra idemo na ekskurziji za polumaturu a pre toga idem na shopping u bugarsku i trebam kupiti od tamo a ne znam sta obuci za prvo i drugo vece.. Moj stil je sportski i prvo vece zelim biti u nesto po opusteno a drugo malo elegantnije ipak ne preterano i nemam poima sta da obucemm plss help!\nSubject: Re: Pomoc o stajlinga Sun Aug 08, 2010 9:19 pm\nPa ja ti nmg pomoći jer u Bugarskoj nsm bila, trebalo bi da vidiš na netu da li ima neki šoping centar u blizini mesta u koje ideš. Jedino bi u centru Sofije mogla da nađeš nešto, msm.\nSubject: Re: Pomoc o stajlinga Sun Aug 08, 2010 9:59 pm\nA sto se tice STA obuci, mislim da su farke, neka elgantnija majica i sweet baletankice odlican izbor Nista preterano, a uvek kul\nSubject: Re: Pomoc o stajlinga Sun Aug 08, 2010 10:09 pm\nRecimo na mojoj ex su svi bili preterano obučeni, kao što kaže Maja, ko za venčanje O.o Ja sam imala prvo veče neku komb. majica sa šljokicama, tamne farke i tike, a drugu neku crnu haljinicu iz TW (nimalo svečanu ali lepu jako) i dublje starke u jakoj boji.\nSubject: Re: Pomoc o stajlinga Sun Aug 08, 2010 10:15 pm\nPrvo vece obuci farke [ ja bih neke uske ] i neku elegantniju majicu , i mozes baletanke , il neke ravne sandale , ili sandale s punom petom , al da im nije visoka peta , nznm kako da ti obj. .\nA drugo vece . bijele farke , i neku majicu [ mozes neku sa nekim natpisom , il elegantnu ,kako oces ] i baletanke\nSubject: Re: Pomoc o stajlinga


Početna » Društvo » NUNS pisao EFJ: Pošaljite delegaciju u Beograd (VIDEO)\n12Piše: P. D. 21. septembra 2017. 23.37\n22. septembra 2017. u 00.19\n22. septembra 2017. u 02.27\nProblem na našem medijskom prostoru je, po mnogim pitanjima, poodavna poznat, ali mislim da, pored mnogobrojnih faktora velika krivica za loše stanje leži i u samim novinarima, novinarskim udruženjima i institucijama. Reakcije na mnoge anomalije su od strane pomenutih, (kao što je u poslednje vreme aktuelan selektivni pristup od strane države i istaknutih političara na napade na novinare), je ruku na srce, takođe u prošlosti bio selektivan. Nešto se ne sećam da su novinarska udruženja, istaknute kolege i mediji uopšte digli glas, bili solidarni kada je početkom godine na sličan način kao, recimo sada i "Vranjske" ugašen portal "E-novine". Mesecima pre toga glavni i odgovorni urednik Petar Luković je preko tog portala upozoravao i prozivao odgovorne među kojima i predsednika NUNS-a V. Obradovića da stanu u zaštitu, ali niko nije konkretno reagovao. Takođe, gotovo sva novinarska udruženja su mlako ili nikako reagovala na diskutabilna smenivanja nekih glavnih i odgovornih urednika, urednika, direktora,………pojedinih medija. Da skratim. Mislim da je neophodno, pre nego što se ozbiljno krene u ofanzivu za zaštitu ove veoma bitne profesije u društvu, da oni sami pročešljaju svoje redove, posebno po udruženjima i drugim njihovim institucijama, samokritički sagledaju ukupnu problematiku, otklone propuste, zauzmu stavove i potom odgovorno pristupe sveobuhvatnom poslu. Najbolja zaštita novinarske profesije biće onda kada se oni izbore i uspeju da sami sebe štite. A za to imaju i uslova i moć. Od kukanja slaba vajda, kaže naš narod.\n22. septembra 2017. u 06.00\n22. septembra 2017. u 08.03\nNažalost,ovaj usamljeni komentar sve govori.Po raspadu uređene zemlje Jugoslavije,svi pašaluci su doneli uredbe-zakone da se ne može biti kriv za Državnu i Društvenu svojinu i lešinari u svim novonastalim vladama to obilato koriste,a kao dokaz ovoj tvrdnji stoji činjenica da su najveći monopolisti i dokazani kriminalci dana na vlasti u svim krajevima od Zidanog Mosta do Đevđelije\nSve su pokrali,a pare iz Narodne Banke danas vraćaju u zemlju i prikazuju ih kao investicije.Naravno da u svetu ne postoji vlasnik zdravog kapitala koji će ulagati u državice koje ne poštuju čak ni sopstveni ustav.\nGlupim narodnim masama se zamutio mozak od patrijalističkih opsesija kojima ih bombarduje oligarhija ,koja se smeje i uživa u otetim blagodetima stvorenim u Titovoj državi.\nSad će partiski BOTOVI /PATRIO-PROFESIONALCI da stanu u odbranu lika i dela svojih mentora.\n22. septembra 2017. u 08.32\n22. septembra 2017. u 08.50\n22. septembra 2017. u 09.13\n22. septembra 2017. u 09.50\nVi ste primer samocenzure i tendencioznog izveštavanja. Zašto javnost niste obavestili o učešću novinara lista ““““INFORMER““““ u postupku izbora direktora Agencije za borbu protiv korupcije? Imali ste blagovremenu informaciju da zapitate nadležne državne organe što Vas nisu pozvali kao i ostale kolege novinare na razgovor članova Odbora sa kandidatima. Nema tu ni trunke objektivnog informisanja osim senzacionalističkih tekstova sa ciljem povećanja prodaje i rasta tiraža. SRAMOTA!\n22. septembra 2017. u 11.02\nI ako dodju,bice to "tresla se gora…".\n22. septembra 2017. u 13.25\n22. septembra 2017. u 13.31\n22. septembra 2017. u 14.40


Vodič za napuštanje BiH – odlazak u Njemačku | Responsible Coder\n…because I care! Vodič za napuštanje BiH – odlazak u Njemačku\nWritten by Goran Obradović\non March 25, 2013 Ovaj blogpost je ispunjenje moga obećanja mnogobrojnim prijateljima i kolegama koji su me pitali “Kako si uspio pronaći posao?”, “Gdje si našao poslodavca?”, “Šta su te pitali?”, “Koliko ti je vremena trebalo?” i mnoga druga pitanja, a ja sam obećao da ću napisati odgovore, da se ne ponavljam, pošto zadnjih par godina nikako nemam viška vremena Pošto su moje aktivnosti ponovo počele da poprimaju neke obrasce, pronašao sam malo vremena da počnem da pišem o ovoj temi, a ukoliko nešto izostavim, pitajte u komentarima, pa ću da obradim i to što vas zanima.\nDa biste pronašli posao, preporučujem berzu poslova Njemačkog biroa za zapošljavanje: http://jobboerse.arbeitsagentur.de/ - tu sam i sam pronašao poslodavca.\nShare this:LinkedInTwitterMoreFacebookGoogleEmailRedditGoogle+ Goran ObradovićLike this:Like Loading...\tCategory : Moje brljotine\nTags : germany • odlazak iz bih\nA sa tim u vezi amabasade sam upoznata….sta god pitas odgovor je pogledajte na sajtu,ako nazoves pogledajte na sajtu.Pretpostavila sam da je to nemoguce…ali eto da pitam.Poslala sam I ambasadi isto pitanje,vjerovatno cu “pogledati na sajt” Veliki pozdrav I hvala\nzdravo Gorane.Da li mi mozes napisati sta sve tacno treba da pise u ugovoru poslodavca sa kojim se trazi radna viza??\nhttp://igoriric.com Igor Iric\nU ugovoru poslodavca ti je najvaznije od svega da pise da ti je plata sada po novom za bluecard 37.280EUR. kada pocinjes da radis i koliko ti vazi ugovor. Ostalo je sve kako se dogovoris sa poslodavcem i kako politika kompanije nalaze. Pozdrav!\nPozdrav hvala na ovako iscrpnom objasnjenju, ohrabrujuce je i zaista od koristi… mene samo zanima na koju se prvo adresu obratiti kada je diploma u pitanju? provjerila sam na anabin.de, diploma ima H+ status, da li to automatski znaci da je priznata u cjelosti i da nije potrebno dodatno polaganje pojedinih predmeta i da li se mora raditi verifikacija diplome u njemackoj ili je dovoljan samo prevod kod sudskog prevodioca? :/\nPostovanje mene zanima ako muz radi u njemackoj firmi viza je na 1godinu dana ima trosoban stan….Moja djeca imaju: 1 sin 15 godina; 2 sin 5 godina dali moj muz moze predati papire tamo a mi poslije da odemo u Sarajevo da dadnemo otiske prstiji ili moramo da idemo tamo? Hvala unaprijed\nhttp://blog.goranobradovic.com/ Goran Obradović\nJa sam imao prevod kod sudskog prevodioca, ali da budem iskren, nakon sto sam dobio prvi posao, kasnije me vise niko nigdje nije pitao za diplomu http://blog.goranobradovic.com/ Goran Obradović\nVi mozete putovati kao turisti (3 mjeseca), ali kao sto sam napisao u tekstu zahtjev za vizu morate predati u Sarajevu.\nWho is Goran?\tGoran Obradović\nMy blog\tMy homepage\tMy CV\tLinkedIn\tXing\tView Full Profile →\nRecent CommentsGoran Obradović on Vodič za napuštanje BiH – odlazak u NjemačkuGoran Obradović on Vodič za napuštanje BiH – odlazak u NjemačkuMevlida on Vodič za napuštanje BiH – odlazak u Njemačkulella on Vodič za napuštanje BiH – odlazak u NjemačkuIgor Iric on Vodič za napuštanje BiH – odlazak u Njemačku


Milojević pred Čukarički: Retkost su u srpskom fudbalu, biće veoma teško | Fudbal | Novosti.rs\nBeta | 19. april 2019. 13:30 | Komentara: 0\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević rekao je da zahteva ozbiljan pristup protiv Čukaričkog i da očekuje veoma tešku utakmicu.\n- Kada uđete među osam najboljih, svaka utakmica je velika za sebe. Čeka nas izuzetno teška utakmica. Biće veoma, veoma teško. Maksimalno ozbiljno ćemo se spremiti jer želim ozbiljan pristup. Očekujem dobru i kvalitetnu utakmicu - rekao je Milojević.\nPROČITAJTE JOŠ: Samo petorica bez gola\n- Ovusu je kvalitetan igrač, ništa manje ili više od ostalih igrača Čukaričkog. Imaju igrače koji mogu da ga zamene. Imaju mnogo mladih koji imaju utakmice u nogama. Nije samo Ovusu... Kvalitetan je, ali imaju mnogo ozbiljnih igrača u ekipi.\n- Iskristalisalo se ko će se boriti za titulu, ko za Evropu. Čukarički ima svoje ambicije i namere, ali ništa manje ili više nemaju manji ili veći pritisak od nas. Koliko je Čukarički pod pritiskom, toliko smo i mi. Ne znam da li smo jednu utakmicu igrali od kad sam došao, da nije bilo pritiska. Pritisak treba da postoji i treba da bude pozitivan, nikako negativan.\n- Drago mi je zbog Ajaksa. Možete mnogo toga da naučite, vidite. Možete i da pitate 'a, gde to može da ide dalje?'. Videli ste koje su tendencije. Drago mi je što se vratila Ajaksova škola fudbala i njihova deca. De Liht, De Jong... Zaključak je da je mnogo otišlo u fudbalu sa ulaganjem. I ti neki mladi igrači Ajaksa su plaćeni po 15, 20 miliona evra.\n- Sve ide u drugom pravcu. Materijalno je danas pojelo svet. Sve što je materijalno izgleda vrednost, nažalost, mislim da će materijalizam ponovo prevladati i mislim da će se zatvarati takmičenje – završio je Milojević.


STANJE PODRUČJA STABILNOSTI I ZAVARIVANJA ELEMENATA OD ALUMINIJSKIH LEGURA | RUNIOS\nDokšanović, Tihomir; Markulak, Damir; Džeba, Ivica (2014)\nAuthor Dokšanović, Tihomir\nKeywords (Croatian) legura aluminij pregled stanja proizvodnja spajanje stabilnost zavarivanje\nKeywords (English) alloy aluminium state-of-the art review manufacturing joining stability welding\nKeywords (German) Legierung Aluminium neuester Stand Herstellung Verbindungen Stabilität Schweißung\nNumbering 2014, Vol. 66, No. 2, pp 115-125\nDate publication: 03.2014.\nArticle URL https://hrcak.srce.hr/117039


Džejla Ramović opet oduševila i plasirala se u naredni krug takmičenja // Đorđe uputio Džejli DIRLJIVE RIJEČI: Sretan sam što će na tebe da se ugledaju naša djeca (FOTO)\nAžurirano May 4, 2019\nU četvrtom krugu “Zvezda Granda” u duelu su učestvovali Azra Musić koja je u timu Jelene Karleuše i Džejla Ramović koja je vježbala sa Marijom Šeriofivić. Prva se predstavila pjesmama “Pazi kome zavidiš” Lepe Brene i “Marija Magdalena” Doris Dragović, dok je druga izabrala numere “Hajde onda ništa” Tijane Bogićević i “Nismo smeli” Jovane i Marije Šerifović. Azra je sve iznenadila svojim stajlingom “snježne kraljice”, a Džejla je ponovo tokom nastupa raspametila svoju mentorku Mariju koja je vikala “Bravo!”\nNakon nastupa žiri je sa pet glasova nagradio Džejlu koja je prošla direktno dalje, a samo dva glasa osvojila je Azra. Prvi se za riječ javio Bosanac koji je glas poklonio Azri, a Džejli je poručio da mora više sa Marijom da radi na niskim lagama.\n“Džejla ti si evidetno bila dominantnija večeras u ovom duelu. Nemam nijednu zamjerku za pjevanje. Zanima me zašto takav stajling? Ti si mlada djevojka, obukla si sve crno trebalo bi da uneseš malo vedrine? Azra ti si se trudila i moj glas podrške za tvoju želju. Stvarno si se trudila”, pitala je Viki. . Đorđe je pohvalio Azrin osmijeh i entuzijazam, a Džejli je uputio dirljive reči.\n“To što toliko ljudi pita za tebe pokazuje da umjesto sisa, golih dupeta i rijaliti programa možemo da imamo nekog na koga će naša djeca da se lijepe. Ti nosiš taj barjak djevojčice i ja sam užasno sretan što se neko takav pojavio. Ostani u tom ramu ozbiljnosti i u tom ramu djevojaštva koje nosiš sa sobom. Ti si neko ko pokazuje da ta vrsta kvaliteta, nevinosti i čistote ipak pobjeđuje”, rekao je Đorđe. Ana i Snežana su se pridružile Bosančevim savjetima. Jelena je ohrabrila i pohvalila Azru za sve što je večeras uradila.\nMarija je još jednom iskoristila priliku da čestita Džejli i udijeli joj komplimente i da poruči Bosancu da već sa njom radi na svemu što je rekao.\nVozio bez vozačke dozvole: Bosanac u Njemačkoj optužen za ub*stvo\nTragedija u Sanskom Mostu: Hoće li Bilal Bosnić dobiti…


Saznajte sve o antibioticima » Saveti lekara » Medija centar | Dom zdravlja Novi Sad\nAntibiotici mogu spasiti život, ali je njihova neadekvatna upotreba dovela do povećanja broja mikroorganizma koji su otporni, odnosno rezistentni na antibiotike. Rezistencija znači da je bakterija razvila način da se odbrani od dejstva leka – postala je rezistentna - i da taj lek na nju više nema dejstvo. Kada bakterije postanu otporne, lečenje bolesnika biće duže, a može biti i neuspešno i završiti se loše po bolesnika.


NAKON PROTESTA U DOBOJU Cvijanović: Nedopustivo da građani budu taoci manipulacije CIK - Srpskainfo\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je danas da su razumljivi protesti u vezi sa najavljenim ponavljanjem lokalnih izbora na području Doboja, ističući da je riječ o ogromnoj manipulaciji Centralne izborne komisije BiH koja je izazvala zebnju, nezadovoljstvo i zabrinutost građana.\nCvijanovićeva je rekla novinarima u Doboju da je izborni proces u tom gradu trebao da bude završen, te da u tom smislu razumije nezadovoljstvo građana zbog činjenice da su zarobljenici, pa i taoci, neadekvatnog, neprofesionalnog i političkog odnosa CIK-a koji je nezakonito izabran.\n– Ovdje u Doboju su izbori sprovedeni. Bilo je dovoljno vremena da CIK naloži da se utvrde eventualne nepravilnosti. Svega je bilo dovoljno, samo ne prave i legitimne akcije CIK-a zbog čega smatram da je nedopustivo da se cijeli jedan grad – Doboj, pa i Srebrenica drže kao taoci postupanja CIK-a – naglasila je Cvijanovićeva.\nOna je rekla da je činjenica da su se pojedine lokalne partije u Doboju žalile na određene nedostatke i nepravilnosti, ali da su to politički subjekti koji nisu bili u mogućnosti ni da popune svoju kandidatsku listu.\n– Ne znam kakva su njihova očekivanja, ali znam da su očekivanja Dobojlija da najbolji pobijedi, dobije mandat i realizuje obećano. U tom smislu vidim lokalnu strukturu koja je na to spremna ali i one koji nastoje da blokiraju razvoj Doboja i pravljenje nekog normalnog demokratskog ambijenta. Dakle, tražimo od CIK-a da se oglasi, reaguje i kaže šta nije bilo u redu na izborima, te naloži da se isprave nepravilnosti. Držati ovakvo stanje svakog normalnog čovjeka navodi da razmišlja da je u pitanju najobičnija politička manipulacija – istakla je Cvijanovićeva.\nOna je ponovila da su u CIK BiH postavljeni ljudi po političkoj liniji koji, nažalost, imaju loše namjere što su već pokazali i kada je riječ o glasovima iz inostranstva, procesu registracije birača, nedostavljanju materijala i neorganizovanosti.\n– Namjerno se drže kao taoci građani Doboja i razumijem zašto se bune protiv takvog ponašanja CIK-a – ponovila je Cvijanovićeva.\nU Doboju se danas na magistralnom putu okupilo oko 1.500 građana, koji su blokirali taj put u znak protesta zbog najavljenog ponavljanja izbora na području tog grada.


PRETNJE SMRĆU FRANCUSKIM POSLANICIMA – Nulta Tačka | Radio Šabac\nHomeSve vestiPRETNJE SMRĆU FRANCUSKIM POSLANICIMA - Nulta Tačka\nPRETNJE SMRĆU FRANCUSKIM POSLANICIMA – Nulta Tačka\nNa desetine francuskih poslanika dobilo je pretnje smrću od pojedinih demonstranata protivnika vakcinacije, u vreme kada je parlament počeo debatu na temu da li će građani morati da pokažu potvrdu o vakcinaciji ukoliko žele da uđu u bioskop, restoran ili voz.\nFrancuska je do sada dala ukupno 124 miliona doza, a u poptunosti je vakcinisano 49,5 miliona ljudi.\nPrevious articleKINESKE VLASTI ISELJAVAJU GRAĐANE U KARANTIN\nNext articleProvereno rešava problem: Žena stavila flaster na usta i uspela da spasi brak


U organizaciji Sveučilišta u Zagrebu, dana 18.09.2020. održana je Međunarodna akademska konferencija, na kojoj je kao predavač učestvovao gosp. Sead Arslanagić, mr.ecol.nauka iz Sarajeva.\nUsljed nepovoljne epidemiolške situacije uzrokovane pojavom Covid-19, konferencija je održana online, uz učešće 35 predavača – uvaženih naučnika iz Međunarodne akademske zajednice cijeloga svijeta.\nNa konferenciju su prezentirana inovativna rješenja u oblasti tekstila i kože, kao i zbrinjavanja otpada uključujući i tekstilni otpad.\nGosp. Sead Arslanagić je tokom predavanja detaljno prezentirao inovativne modele zbrinjavanja otpada s osvrtom na urađenu studiju izvodljivosti reciklaže tehnološkog postindustrijskog tekstilnog otpada, čime je pokazao da BiH raspolaže znanstvenim potencijalima koji mogu odgovoriti na aktuelne izazove ove zahtjevne problematike.\nPosebno je istaknuto da koristeći nastali otpad kao resurs se mogu zadovoljiti temeljni principi kružne ekonomije, te da se ovim modelom stvara nova društvena vrijednost i značajno smanjuje negativni pritisak otpada na zdravlje stanovništva i okoliša.


Hugo 'Hurley' Reyes - Page 3\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Fri Jun 11, 2010 12:34 am\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Sun Jun 27, 2010 11:48 pm\nMnogo mi je zao Huga, u pravu si za sve sto si napisao u vezi njega, ali je mnogo propatio tokom cele serije, mnogo je plakao, izgubio je najbolje prijatelje i devojku, a na kraju je ostao da cuva ostrvo.\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Mon Jun 28, 2010 12:14 am\nMeni najjaci njegov momenat u celoj seriji, kada su\numrli, a on je poceo one njegove krupne suze da lije na plazi.\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Mon Jun 28, 2010 10:26 am\nHahaha da i najjači je sa onim svojim DUDE!!! xDDDDD\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Tue Jun 29, 2010 8:17 am\nhugo je predobar. pushithebutton pa on uopste nije iskompleksiran, neznam odakle ti sve ovo sto si napisao\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Tue Jun 29, 2010 8:30 am\nnisam vido ni cuo jacu stvar\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Tue Jun 29, 2010 8:54 am\nhahahaha, ovo je najjace, cekaj samo da PTB ovo vidi, a da znas on nije\npusac, ali od uvek je voleo da gricka dugmence od hemijske olovke. Ovo\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Tue Jun 29, 2010 10:47 pm\nAjajajaj milicice, zbog cega pruzi ovu iznenadnu priliku Rexiju. Nastradao sam potpuno. Ima covek srece pa to ti je...\nLokacija : Сви воле твоје насмејане улице! xD\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Sun Jul 07, 2013 5:26 am\nНаслов: Re: Hugo 'Hurley' Reyes Thu Sep 12, 2013 1:46 am\npozitivan, okej je skroz. like him


Nedelja umetnosti Emirata i Srbije | Kaleidoskop\nIzložba likovnih radova „Nedelja umetnosti Emirata i Srbije“ biće otvorena u subotu, u 18 časova u galeriji Parobrod, najavili su iz Ambasade Ujedinjenih Arapskih Emirata u Beogradu.\nNedelja umetnosti Emirata i Srbije po prvi put će okupiti umetnike koji će kroz izložbu likovnih radova prikazati kulturu i zajedničke aspekte dveju zemalja.\nIzložba će biti organizovana pod pokroviteljstvom Ambasade UAE u Beogradu i kompanije „Etihad Airways“ i uz podršku Ambasade Republike Srbije u Abu Dabiju i emiratskog centra za kulturu „Abu Dhabi Art Hub“.\nUmetnička nedelja je i umetničko-kulturno putovanje u dve zemlje, sa nacionalnom muzikom, umetnošću i drugim kulturnim predstavama. Posle više nego uspešne umetničke rezidencije februara 2018. u Abu Dabiju stvorena je ideja organizovanja umetničke rezidencije u Srbiji za umetnike iz UAE. O Mesecu Srpske umetnosti u Abu Dabiju pročitajte OVDE.\nRealizuje se kroz Abu Dabi Art Hub – centar za umetnike koji žive, stvaraju i izlažu u UAE. Cilj ovog projekta je pružiti stvarno znanje o arapskom i srpskom jeziku, kulturi a pre svega umetnosti.\nIzložba u galeriji Ustanove kulture Parobrod proslavlja prošireni horizont umetnika iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i Republike Srbije. Cilj rezidencije je da se uspostave još jače veze na izuzetno živoj savremenoj umetničkoj sceni u UAE i u Srbiji.\nPrva izložba umetničke nedelje UAE-Srbija počinje u subotu, 15. septembra u 18 časova u UK Parobrod. Izložba će trajati do 24. septembra. Učesnici iz Ujedinjenih Arapskih Emirata su: Khulood AlJabri, Maitha AlAttar, Farah AlBastaki i Ahmed Aldoosari. Učesnici iz Srbije su: Leila Ennettah Vujović, Ana Golović, Dušan Savković, Ivana Živić i Nikola Romanović.


Dorćol Snižena cena - PalasPlus-Agencija za nekretnine\n32 m21.5 Sobe1 CG XII/XIII Štampaj\nLokacija: Dorćol donji Ulica: Tadeuša Košćuška Telefonskih linija: 1\nUknjižen jednoiposoban stan, istočno orijentisan, sa lepim pogledom, u zgradi sa dva lifta i centralnim grejanjem, odmah useljiv. Agent prodaje Zorica Radonjić tel. 060 420 48 48. Agencijska provizija 2%.\nProdaja Stan BEOGRAD-Stari Grad do 3704 €/m2


UBISTVO I SAMOUBISTVO KOD MEDVEĐE Pre nego što je umro Lebančanin poslao poruku sa imenom ubice - juGmedia\nAutor: Redakcija juGmedie\nTridesetdvogodišnjeg Marka Stojilkovića iz naselja Krivača kod Lebana ubio je danas Dragan P. iz sela Stubla kod Medveđe, nanevši mu prostrelnu ranu u predelu grudnog koša, nakon čega je sam sebi oduzeo život, potvrđeno je juGmedii u leskovačkoj policiji.\nKako saznajemo, leš ubijenog mladića je pronađen oko 20 časova i 30 minuta na šumskom putu u u reonu sela Gornji Bučumet kod Medveđe.\nMarko je obavestio druga o svom ubici SMS porukom\nNešto kasnije, u blizini je policija pronašla i beživotno telo ubice sa prostrelnom ranom u glavi, te se pretpostavlja da je izvršio samoubistvo.\nMesto zločina i ono gde je pronađeno drugo beživotno telo obezbeđuje policija, a uviđaj će, kako nam je potvrđeno, biti obavljen sutra od strane Višeg javnog tužilaštva u Leskovcu.\nDragan Petković (1983), bio je rudar u rudniku Lece u istoimenom selu u opština Medveđa. Nezvanično saznajemo da je imao kockarski porok i dugovanja. Prema svedočenju meštana, tragedija se dogodila juče oko 17 sati. Stalno je prijateljima i rođacima pričao da će ivršiti samoubistvo, ali niko ga nije ozbijno shatao. Odlazeći u smr je povukao i još jednog mladog čoveka. Takođe nezvanično saznajemo da su se ubica i žrtva družili i pili zajedno tokom jučerašnjeg dana.\nPolicija i tužilaštvo još ništa nisu saopštili, pa se o motivima ove velike tragedije samo nagađa.\nOtkazan Eko kviz za osnovce\nOdloženo svedočenje Živojina Stefanovića\nLESKOVAC – Istražni sudija Višeg suda u Leskovcu Nebojša Stojičić odložio je danas uzimanje izjave od aktuelnog predsednika Skupštine grada Živojina…\nVojnici Kopnene vojske prikazali svoje veštine i oružje (FOTO)\nNIŠ – Povodom 16. novembra Dana Kopnene vojske Srbije pripadnici KOV-a su danas na sedam različitih lokacija prikazali deo svog naoružanja i opreme,…\nReditelj „Južnog vetra“: Film posvećen generaciji 90-ih, prijateljima stradali nestalih prerano\nPosle devedesetominutnog akcionog filma „Južni vetar“ režisera Miloša Avramovića, kojim je sinoć otvoren Festival filmske režije (LIFFE) u Leskovcu,…


SASTAVI IZ SRPSKOG - preko 220 sastava na jednom mestu + 405 PREPRICANIH LEKTIRA BESPLATAN DOWNLOAD: Banovic Strahinja\nU srpskoj narodnoj epskoj poeziji cesto se pominju veliki junaci i njihova dobra dela.Ipak retke su pesme poput ''Banovic Strahinje'' koje svojim kvalitetom i samom temom skrenu paznju svakoga ko ih slusa i koje teraju slusaoca da se dobro zamisli i u takvoj pesmi pronadje neke svoje postupke i izvadi pouke iz njih.\nU pesmi Banovic Strahinja istaknute su posebno moralne,cak mnogo vise nego fizicke osobine glavnog lika po kome je ovo izuzetno delo i dobilo naziv.O fizickom izgledu Banovic Strahinje znamo da je bio veoma markantna osoba,junak,mrkih brkova.U njegovoj kasnijoj borbi sa Vlah Alijom do izrazaja dolazi i njegovo veliko iskustvo i fizicka snaga kao posledica mnogih borbi koje su ostaleiza njega.\nInace Banovic Strahinja nije bio veoma bogata osoba.Ziveo je sa svojom majkom i suprugom u malenoj Banjskoj.O njegovim lepim manirima i dobrim osobinama govori cinjenica da je u tazbini bio veoma rad gost,veoma bogatih osoba,odnosno da je njegova otmenost dolazila do izrazaja u mnogim situacijama.\nNakon bolnog saznanja o nesrecnoj sudbini njegovih najmilijih,ban pokazuje izvesnu slabost,gotovo ispustajuci poneku suzu.Njegova velika hrabrost posebno se vidi u odluci koju donosi ubrzo nakon citanja majcinog pisma,sto nam uzgred govori o snazi i neopozivnosti njegovih odluka.Ipak banov lukav plan nije ubedio Jug Bogdana da mu na cuvanje poveri svojih devet sinova-devet Jugovica.U pojedinim trenutcima Banovic Strahinja se poredi sa sokolom,koji je inace simbol cojstva i junastva.U susretu sa dervisem istice se plemenita strana ovog izuzetno moralnog lika.Tokom borbe sa Vlah Alijom do izrazaja dolazi nova srcanost i ogromna upornost koja upotpunjuje sliku njegove snage.Ipak,uporedo najbolju i najtajnovitiju stranu ovog lika predstavlja cinjenica da je posle izdaje,za razliku od svih likova opisanih u epskoj poeziji oprostio izdaju svoje zene,koja je osim so je provela noc sa drugim muskarcem i lakomisleno poverovala u obecanja i uveravanja Vlah Alije,drzala stranu suprugovog protivnika u najkriticnijim trenutcima njihove borbe.Ovaj njegov nepredvidiv gest samo jos vise iskazuje dobrotu,plemenitost i cistocu njegove duse,koja ga prati tokom cele ove pesme.\nLik Banovic Strahinje je izuzetno opisan na jedan veoma lep nacin,sto je kod mene ostavilo veoma jak utisak.Svaki banov postupak slika jednu novu njegovu vrlinu bacajuci u zaledjak njegovu sigurnu nesavrsenost i stavljajuci citaocima do znanja koliko su neki gestovi upecatljivi ukoliko su oni dobri i plemeniti.U tome i lezi najveca car ovog velikog junaka koji je svojim delima donekle upotpunio sliku izuzetnosti dobre duse.\nОбјавио Nikola у 14:47\nАнониман 28. октобар 2012. 13:16\nАнониман 31. октобар 2012. 13:35\nMoja profesorka proverava google stranice nzm da li da prepise ovo\nАнониман 26. новембар 2012. 08:38\nI nasa,ali izmenis malo.. Gledas po ovome i onda izmenis :D :)\nАнониман 16. октобар 2014. 14:38\neeeeee ja mislim da moja ne da ne zna za google nego neume upaliti komp.\nАнониман 07. новембар 2012. 10:10\nDivan sastav!!! Samo sto i moja profesorka proverava google stranice..... Odvratna je!!!! hahaahhahahaha\nNikola Jakovljevic 03. децембар 2012. 11:43\nsuper sve cu da prepisem :D\nАнониман 04. децембар 2012. 02:08\nepa sta da se radi i moja profesorka proverava google stranice.... mada uzmes i na osnovu ovoga uradis tvoj sastav, izmenis i sve je super :)\nАнониман 05. децембар 2012. 14:12\nJa imam srece da moja profesorka ne proverava, pa cu prepisati.\nАнониман 11. децембар 2012. 08:20\nJa moram :D\nАнониман 13. децембар 2012. 09:52\nSto su profesorke postale moderne haha inace super je... :)\nАнониман 20. децембар 2012. 09:14\nodlicna tema, prepisujem\nАнониман 19. јануар 2013. 14:41\ni ja prepisujem\nАнониман 18. септембар 2013. 09:45\nNegde si gutala slova ali u svakom lsucaju mi se veoma svidja sastav i upotrebicu ga kada mi bude trebao.. :)\nSamo tako nastavi.... (y)\nАнониман 18. септембар 2013. 09:47\nАнониман 14. октобар 2013. 06:05\nАнониман 14. март 2016. 02:10\nLako je,sam smislis\nNaprimer bas mi se svideo,\nАнониман 14. октобар 2013. 11:26\nNEMOJ DA JE NEKO IZ STARE PAZOVE PISAO OVAJ SASTAV. :*\nАнониман 15. октобар 2013. 13:48\nextra sastav da niko iz moca nije pisao ovaj sastav ;)\nCigor 99 17. октобар 2013. 08:04\nIzvinjavam ti se sto cu morati malo da izmenim sastav kod sebe, jer mi nije ista tema. Ali uvek kad mi bude trebala slicna pisacu po tvom ORIGINALNOM (mislim ovom) primerku\nАнониман 17. октобар 2013. 22:29\nSuper je napisano,prepisano sve ostaje mi da se molim da ova kurva nece nis skontati :)\nАнониман 08. новембар 2013. 00:33\nJa takodje prepisujem, ali moja profesorka savremena zena kuca jednu recenicu i sta izbaci ulazi u to, bice dosta izmena :D\nАнониман 12. март 2014. 09:10\nKako da skinem rad?\nАнониман 08. новембар 2015. 09:32\nАнониман 17. децембар 2015. 03:00\nmoze neko da posalje link od izmenjenog sastava\nАнониман 30. март 2016. 07:13\nSta da napisem na temu: sta je sokolsko u liku Bankvic Strahinje?\nАнониман 31. март 2016. 11:45\nti mora da si iz SU :D\nАнониман 18. октобар 2017. 11:50\nMitrovacni ima li nas?\nАнониман 05. новембар 2017. 05:56\nJa sam jebach


Tači: Neće biti podele Kosova već samo pripajanja Preševske doline Kosovu\nBeta 2. avgusta 2018. 22:20\nPredsednik Kosova Hašim Tači je danas izjavio kako njegov stav o korigovanju granica između Kosova i Srbije podrazumeva odbijanje svake pomisli o podeli Kosova ali uključuje zahtev za pripajanje Preševske doline Kosovu.\n„Ja ističem da ću u okviru korigovanja granica jasno reći ‘ne’ podeli (Kosova) i ‘da’ pripajanju Preševske doline Kosova“, kazao je kosovski predsednik u intervjuu za Glas Amerike, program na albanskom jeziku.\n„Ni u kakvim okolnostima, ni pod kojom cenom, ni od koga se ne može nametnuti podela Kosova, ali istovremeno treba da budemo svesni da će se obeležavanje granice između Kosova i Srbije dogoditi, ili će biti korekcija granice“, kazao je Tači i dodao da korigovanje granica ne predstavlja nikakav domino efekat za Kosovo ili region.\n„Međutim, zahtev predstavnika Preševske doline da ostvare svoje pravo iz Deklaracije iz 1992. godine, da se pripoje Kosovu, je nešto što je realno i ono će se naći na stolu dijaloga kako bi se jednom zauvek rešilo“, kazao je Tači.\n„Kažem da će biti vrlo težak proces, bolan, ali želim da se nadam da će biti pobednički, biće balansirani sporazumom obe strane koji će biti prihvatljiv i za EU, SAD i NATO. Dobrovoljni sporazum strana, Kosova i Srbije, koji neće moći da bude odbijen i biće prihvatljiv i od međunarodnog faktora i protiv koga niko ne može da bude, niti će biti“, kazao je Tači.


Prijedor - Glas Žrtava\nNaslovna » Zločini » Ubistva » Prijedor\nDana 22.5.1992. godine, nakon što su srpske vlasti preuzele upravljanje Prijedorom 30.4. iste godine, na muslimanskom kontrolnom punktu TO-a na autobuskoj stanici Polje u blizini Hambarina izbila je pucnjava, kada je šest vojnika JNA odbilo da preda oružje. Kao odgovor na to, vlasti bosanskih Srba izdale su ultimatum stanovnicima Hambarina da predaju sve oružje i izruče komandanta ovog kontrolnog pukta, policajca Aziza Ališkovića. Kako se to nije dogodilo, sledećeg dana u podne počelo je neselektivno granatiranje Hambarina, usled čega je poginulo najmanje tri civila.\nPreko Radija Prijedor, izdat je ultimatum i za Kozarac, praćen pretnjama da će ga „sravniti sa zemljom“. Granatiranje je trajao dva dana do 26.5.1992. godine, kada su srpske vlasti pozvale meštane na predaju. Žene su odvedene u logor „Trnopolje“, a muškarci u „Omarsku“ i „Keraterm“.\nU junu i julu 1992. godine, Vojska Republike Srpske (VRS), pripadnici policijskih jedinica, TO-a i paravojnih formacija, otpočeli su napade i na druga, većinski muslimanska i hrvatska mesta u opštini Prijedor.\nTokom napada na Kozarac, izbegli bosanski Muslimani iz okolnog područja, tražili su utočište u Jaskićima. Dana 14.6.1992. godine srpski vojnici izdvojili su muškarce iz tog sela, uključujući muža, brata i zeta Senije Elkasović, i sina Zemke Šahbaz. Neki su tučeni, a najmanje osam je ubijeno. Većina je odvedena u pravcu Kozarca i nije više viđena.\nDana 20.7.1992. godine, srpske snage napale su selo Bišćani i okolne zaseoke. Muškarcima, od kojih su neki imali samo 16 godina, rečeno je da se okupe na više sabirnih punktova u selu. Tokom napada na Bišćane i okolne zaseoke ubijeno je oko 300 nesrba, uključujući civile.\nČarakovo je napadnuto 23.7.1992. godine, posle nekoliko zahteva za predajom oružja. Najmanje 16 civila ubijeno je tog dana, dok je prema nekim izvorima taj broj oko 50. Svedokinja V je sa svojom braćom pokopala neke od njih. Jedan broj muškaraca ukrcan je na autobuse i odvedeni na most Žeger. Okupljanje na mostu videla je i Svedokinja Q. Neki od njih ubijeni su i bačeni u reku, dok su ostali odvedeni u „Omarsku“ i „Keraterm“.\nBriševo, pretežno hrvatsko selo, prvi put je granatirano 27.5.1992. godine. Ono je ponovo napadnuto 24.7.1992. godine, bez ikakvih upozorenja preko Radija Prijedor, kao što je bio slučaj u Hambarinama i ostalim selima. Granatiranje je otpočelo tokom ranih jutarnjih sati, i trajalo je do 25.7. uveče. Tada je u selo ušla pešadija bosanskih Srba, koji su nosili uniforme JNA. Najmanje 68 civila je ubijeno. Ivo Atlija je sa ostalim meštanima pokopao neke tela posle napada.\nMKTJ je za ove zločine, pored drugih dela, osudio i Milomira Stakića, predsednik Skupštine srpskih naroda opštine Prijedor i Kriznog štaba Prijedor, na 40 godina zatvora; Radoslava Brđanina, predsednika Kriznog štaba AR Krajine, na 30 godina; Miću Stanišića, ministra u Ministarstvu unutrašnjih poslova RS, i Stojana Župljanina, načelnika regionalnog Centra Bezbednosti u Banjaluci, na po 22 godine zatvora.\nPosle priznavanje krivice, pored drugih dela, osuđena je Biljana Plavšić, članica Predsjedništva i proširenog Predsjedništva Srpske Republike BiH, na 11 godina zatvora.\nPred sudom BiH, za zločine u ovim selima, pored drugih dela, u predmetu „Soldat Dragomir i drugi“ osuđeni su: Zoran Babić, rezervni milicioner i pripadnik Interventnog voda , na 35 godina; Dragomir Soldat, vojni policajac 43. motorizovane brigade VRS i Velemir Đurić, pripadnik radne jednice Centar za obeveštavanje RJ 1002/1 Prijedor, na po 21 godinu zatvora. Pred istim sudom, osuđen je Boro Milojica, pripadnik 6. Ljubijskog bataljona 43. Prijedorske motorizovane brigade VRS, na 16 godina; i Mićo Jurišić, kao pripadnik rezervnog sastava Policijske stanice Tukovi, na 11 godina zatvora.\nRedovni borbeni izveštaj 1. krajiškog korpusa od 24.5.1992.\nProcjena bezbjednosne situacije SJB Prijedor, septembar 1993.\nSpisak 163 žrtve ubijene u Bišćanima\nTranskript svedočenja Svedokinje V\nTranskript svedočenja Svedokinje Q\nTranskript svedočenja Iva Atlije


Smanjeni prihodi od poreza u Prijedoru\n15.06.2019. / 15:14\nPRIJEDOR – U budžetu grada Prijedora prihod od poreza na nepokretnosti u prošloj godini iznosio je 1,6 miliona KM, a planirano je bilo 2,4 miliona KM, navodi se u izvještaju o izvršenju budžeta za 2018. godinu.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković rekao je da iz prijedorskog centra Poreske uprave Republike Srpske ima informaciju da godišnje imaju oko 5.000 neuručenih računa odnosno da poštari u toliko slučajeva na naznačenim adresama ne nađu vlasnike imovine.\n“Ima i slučajeva gdje korisnici imovine tvrde da nisu vlasnici nego podstanari, tako da je više faktora koji utiču na to da su prihodi manji od planiranih”, naveo je Đaković.\nOn je podsjetio da je grad ove godine krenuo u izradu i uspostavu adresnog registra i da je to proces koji bi trebalo da obuhvati sve i jedan objekat u sve i jednom naselju u Prijedoru.\n“Te podatke rado ćemo ustupiti Poreskoj upravi kako bi je ona uporedila sa svojom bazom podataka i, eventualno, otkrila nepokretnosti koje nisu u sistemu oporezivanja, te ih uvrstila i obuhvatila naplatom”, najavio je Đaković.\nTerenski rad podrazumijeva identifikaciju svih objekata koji se numerišu, određivanje vrste objekta, određivanje pripadnosti objekta određenoj ulici, uzimanje informacije o vlasniku objekta i broju domaćinstava, uzimanje podataka o obilježenim ili neobilježenim objektima, te evidentiranje porušenih i planiranih objekata.\nIz Poreske uprave Republike Srpske ove sedmice pozvali su poreske obveznike poreza na nepokretnosti da izmire prvu ratu poreskog računa za 2019. godinu, kao i eventualno još uvijek neizmirene račune iz prethodnih godina.\nRok za uplatu prve rate je najkasnije do 30. juna 2019. godine, a dužnicima će iznos biti uvećan za troškove postupka prinudne naplate i kamate.\nNeprijavljene nepokretnosti koje identifikuje Poreska uprava biće prijavljene po službenoj dužnosti, a vlasnicima uručeni poreski računi sa obračunatim kamatama i novčanom kaznom u iznosu od 500 KM do 1.500 KM za fizička lica, te od 1.000 KM do 3.000 KM za pravna lica, po neprijavljenoj nepokretnosti.\nPoreska uprava intenziviraće aktivnosti na prinudnoj naplati ovog prihoda lokalnih zajednica koristeći sve zakonski raspoložive mjere od blokada računa, pljenidbe pokretne imovine do upisa hipoteka na nepokretnu imovinu.\nU budžetu grada Prijedora za 2019. godinu planirano je 2,6 miliona KM prihoda od ovog poreza. Srna\nTagovi: Milenko Đakovićnaplatanepokretnostporeska uprava rsporezprijedor\n03.12.2020 | 13:53\nElektrokrajina: Izmirite dugovanja, izbjegnite isključenje\n03.04.2020 | 7:45\nGrade se novi proizvodni pogoni uprkos epidemiološkoj situaciji\n21.02.2020 | 10:14\nNaplata putarina: Kasa lani punija za skoro 10 miliona KM


Polovni mini utovarivači oglasi za prodaju - Litvanija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Utovarivači > Mini utovarivači > Litvanija\nPolovno mini utovarivači iz Litvanija\nLista oglasa iz kategorije mini utovarivači iz Litvanija. Mozete sortirati polovne mini utovarivači po ceni, godini proizvodnje ili modelu.Koristite navigaciju na levoj strani da ubrzate pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na oglase iz mini utovarivači iz drugih zemalja.\nAFA ROCK 5kEvidencija svih servisa: Da, Bruto težina: 600, Maksimalni kapacitet dizanja: 500, Motor: Honda, Snaga motora: 13, Transportne dimenzije (DxŠxV): 1.8 x 1.05 x 1.35 , Brend guma: Italija, Zemlja proizvodnje: LT\nAGROFORTEKA AFA ROCK 7KBruto težina: 800, Maksimalni kapacitet dizanja: 850, Motor: Kubota, Snaga motora: 27.19, Najveća brzina: 10, Transportne dimenzije (DxŠxV): 1.9 x 1.05 x 1.45 , Originalna boja: raudona, Brend guma: Italija, Zemlja proizvodnje: LT, Uslovi isporuke: DAP\n5640 TurboSnaga motora: 81\nAlmost NEW AVANT 528Opšte stanje (1-5): 5, Bruto težina: 1320, Maksimalni kapacitet dizanja: 950, Motor: Kubota D1105 26 HP 3 sylinteriä diesel , Najveća brzina: 12, Pomoćni hidraulici+B3277: 36, Tip nosaća: Točkast, Brend guma: Renkaat - 26 / 12.00-12 (traktoriprofiili)\nLitvanija, Lithuania ( delivery to another country )


subota, 04.04.2020. ✝ Verski kalendar\n☦ Sveti sveštenomučenik Vasilije Ankirski\n☨ Izidor Seviljski, Marija, Maja\n✡ 10. Adar II\n☪ 11. Šaban\n110,84 111,51 111,17\n3 Mps / 49%\n8 / 16°C\n6 / 14°C\n5 / 16°C\nPoslednja izmena 13:33\n20.01.2020 u 14:41\nTeofil Pančić odgovorio piscima: Svima bih dao Ninovu nagradu\nPredsednik žirija za dodelu NIN-ove nagrade Teofil Pančić kazao je, komentarišući grupu pisaca koja je uputila otvoreno pismo kojim su od svojih izdavača tražili da svoja dela „više ne prijavljuju za NIN-ovu nagradu”, rekao da mu je „bilo žao tih ljudi” i da bi „svakome od njih dodelio NIN-ovu nagradu kada bi to mogao”. Pančić je u hotelu „Moskva” kazao da bi dodelio svakome tu nagradu uključujući i „10.000 evra i nova izdanja i promocije” i dodao da bi uručio „čak i onoj dvojici za koje je prvi put čuo juče kada je video taj spisak”. „Ali znamo da to u stvarnosti tako ne funkcioniše. Nagrada ide samo jednom i mnogi koji nisu taj jedan ili ta jedna te godine se ljute. Za to imaju razna pokrića, nekad su ona ideološka, nekad su ona pitanje kompetentnosti ili nekompetentnosti žirija\n20.01.2020 u 08:43\nNa bojkot Ninove nagrade pozvalo 18 pisaca\nPisci Miro Vuksanović, Vladimir Tabašević, Muharem Bazdulj, Vladimir Kecmanović, Emir Kusturica, Dejan Stojiljković, neki su od 18 potpisnika otvorenog pisma javnosti u kojem od svojih izdavača traže da svoja dela više ne prijavljuju za NIN-ovu nagradu i pozivaju na njen bojkot, jer je, kako tvrde, izgubila smisao. U zajedničkom pismu oni kažu da bi bilo najpoštenije da odluku o najboljem romanu donesu kritičari koji sistematski prate savremeni domaći roman. Prema njihovom mišljenju, ovogodišnji žiri, u sastavu Marija Nenezić, Branko Kukić, Ivan Milenković, Marjan Čakarević i Teofil Pančić, ne ispunjava te uslove, prenosi Tanjug. U pismu pisci napominju da ne postoje nagrade koje se savršeno pošteno dodeljuju. „Niti ima žirija za dodelu književnih priznanja koji su besprekorno\n16.01.2020 u 12:27\nĐoković nije među kandidatima za najboljeg sportistu sveta\nBERLIN – Najbolji srpski teniser Novak Đoković, četvorostruki dobitnik „Laures nagrade” i branilac titule, nije među kandidatima za najboljeg sportistu sveta u 2019. godini, saopšteno je iz ove ugledne Fondacije. Kandidati da naslede Đokovića su: vozač Formule 1 Luis Hamilton (Velika Britanija), atletičar Eliud Kipčoge (Kenija), motociklisata Mark Markes (Španija), fudbaler Lionel Mesi (Argentina), teniser Rafael Nadal (Španija) i golfer Tajger Vuds (SAD). Za najbolju sportistkinju godine konkurišu gimanastirčarka Simon Bajls (SAD), koja će imati priliku da odbrani „titulu”, pošto je to priznaje dobila i u prethodnom izboru. Na listi su još ateltičarke Alison Feliks (SAD) i Šeli En Frejzer-Prajs (Jamajka), teniserka Naomi Osaka (Japan), fudbalerka Megan Rapino (SAD) i skijašica\n16.01.2020 u 11:45\nDoktor Kostić poklonio novčani deo nagrade – 150.000 dinara Moniki Karimanović\nNiš – Prilikom uručenja prestižne nagrade grada Niša „11. januar”, docent dr Tomislav Kostić, direktor Klinike za kardiovaskularne bolesti niškog Kliničkog centra, odlučio je da celokupan novčani iznos od 150.000 dinara, koji mu pripada uz priznanje, pokloni Moniki Karimanović, dvanaestogodišnjoj devojčici, žrtvi otmice koja je potresla celu Srbiju. Kardiolog dr Kostić (43) jedan je od ovogodišnjih dobitnika nagrade grada Niša, koja se tradicionalno uručuje svake godine povodom Dana oslobođenja pojedincima i kolektivima za izuzetne rezultate u radu, stvaralaštvo i afirmaciju sredine u kojoj žive i rade.\n15.01.2020 u 21:48\nStefanović uručio nagrade i priznanja pripadnicima MUP-a\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović uručio je nagrade i priznanja pripadnicima MUP-a i kazao da je s obzirom na veliku konkurenciju zadatak da se izaberu najbolji bio težak, te da su odabrani prethodne godine zaista zabeležili značajne rezultate i iskrene podvige. Nagrada za najhrabrijeg policijskog službenika dodeljena je Nemanji Pavloviću iz PU za Grad Beograd koji se sukobio i uhapsio razbojnika koji je otimao novac. Nagrada za najposvećenijeg policijskog službenika pripala je Bojanu Maličeviću iz UKP-a koji je nakon višemesečne istrage postigao značajne rezultate u borbi sa narkoticima, dok je za omiljenog kolegu izabran Dalibor Lukić iz PU za Grad Beograd. „Sa velikim brojem kolega i sa takvom konkurencijom imali smo težak zadatak da izaberemo najbolje. Izabrali\n15.01.2020 u 21:11\nObeležen Dan Biblioteke grada Beograda\nBiblioteka grada Beograda obeležila je 89 godina od osnivanja u prisustvu ministra kulture, gradonačelnika Beograda i brojnih zvanica iz kulturnog života. Ministar Vladan Vukosavljević je naglasio da Biblioteka grada ima oko 150.000 članova i da je u odnosu na broj stanovnika, ovo najznačajnija biblioteka tog tipa u regionu. – Kultura čitanja čini temelj obrazovanja pojedinca, država i kolektiva i zajednice. Ona je često ugrožavana duhom vremena i različitim banalnostima i zato dobija na svom značaju – kazao je Vukosavljević, i dodao da su biblioteke i mesto okupljanja i svetionik kulture, a bibliotekari među najsvetlijim tačkama srpske kulture i srpske kulturne politike. Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić napomenuo je da u vremenu kada su tačne informacije dragocene, poseban značaj ima\n15.01.2020 u 20:00\nFilmskom magijom protiv sujeverja\nFarbanjem crne mačke na velikom platnu radi razbijanja sujeverja, uručenjem nagrade za buduće filmove Puriši Đorđeviću i filmom „Nevidljivi život” Karima Ajnuza, svečano je na Mećavniku počeo 13. Kustendorf, prenosi Tanjug. Na Mokru Goru prekjuče su stigli prvi gosti – italijanski reditelj Paolo Virci, francuski direktor fotografije Mišel Amatje, reditelj Džoni Ma, šahovski velemajstor Vladislav Tkačijev i reditelj Karim Ajnuz. Svečanost je počela u čast reditelja Puriše Đorđevića isečcima iz njegovih najboljih filmova u kojima su uloge ostvarile najveće zvezde jugoslovenskog filma, nažalost one koje više nisu sa nama – Milena Dravić, Ljubiša Samardžić i Neda Arnerić. U uvodnim rečima poručeno je da je cilj ovogodišnjeg Kustendorfa da se „filmskom magijom suprotstave sujeverju i\n10.01.2020 u 14:13\n„Politikina” nagrada za najbolju izložbu Perici Donkovu\n„Politikina” nagrada „Vladislav Ribnikar” za najbolju izložbu u 2019. godini pripala je slikaru Perici Donkovu (1956) za izložbu „Slepa vera” održanu u Kući legata u Beogradu u oktobru prošle godine. Reč je o izložbi na kojoj je umetnik predstavio ciklus slika nastalih od 2016. godine do najnovijih radova iz 2019. godine, a slike su razvrstane u ambijentalne celine pod nazivima „Slepa vera”, „Gluva soba”, „Ravnanje glave”, „Postupak za tetoviranje vlastitog tkiva” i „Soba s pogledom”. O nagradi je jednoglasno odlučio žiri istoričara umetnosti u sastavu Ljiljana Ćinkul, Gordana Dobrić, Una Popović, Saša Janjić (predsednik) i Marija Đorđević, urednica Kulturnog dodatka „Politike”. Perica Donkov jedan je od najizrazitijih slikara neoenformela u Srbiji i bivšoj Jugoslaviji, profesor Fakulteta likovnih umetnosti u Nišu, koji godinama radi predano, energično, u kontinuitetu stvarajući konsekventan opus. U kontekstu njegovih dela prepoznajemo svest o ugroženosti pojedinca, o egzistencijalnoj teskobi savremenog čoveka, o otuđenju, destrukciji i opštoj nesigurnosti.\n08.01.2020 u 10:58\nZlatni globus za film „1917”\nDrama o Prvom svetskom ratu „1917” i „Bilo jednom u Holivudu” osvojili su Zlatni globus u kategoriji drame, odnosno komedije, na svečanoj dodeli nagrade na Beverli Hilsu, prenosi Tanjug. Film reditelja Sema Mendesa je u kategoriji najbolje drame pobedio favorite „Irca” i „Bračne priče”. Nostalgični „Bilo jednom u Hollivudu” osvojio je nagradu kao najbolja komedija, kao i Zlatne globuse za najbolji scenario (Kventin Tarantino) i za najboljeg sporednog glumca (Bred Pit). Rene Zelveger (Foto EPA-EFE/Christian Monterrosa) Najbolja glumica u drami je Rene Zelveger kao Džudi Garland u istoimenom filmu, dok je Žoakin Feniks najbolji glumac u „Džokeru”. Žoakin Feniks (Foto EPA-EFE/Christian Monterrosa) Britanac Sem Mendes osvojio je Globus u kategoriji za najboljeg reditelja.\n04.04.2020 u 13:32\nPrvi slučaj zaraze koronavirusom u Topoli\n04.04.2020 u 13:16\nIspiti kada se završi vanredno stanje\n04.04.2020 u 12:49\nBeograđani ignorišu apele policije, izletišta i parkovi puni ljudi\n04.04.2020 u 12:37\nOštre mere u Britaniji do kraja maja?\n04.04.2020 u 11:56\nU Španiji pada broj preminulih, danas 809\n04.04.2020 u 11:54\nDvadesetoro uhapšeno u hotelu zbog okupljanja tokom vanrednog stanja


Sadat: "Išao bih za mir na kraj sveta" - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Sadat: „Išao bih za mir na kraj sveta“\nČetrdeset godina mirovnog sporazuma u Kemp Dejvidu (1)\nSadat: „Išao bih za mir na kraj sveta“\n„Sadat je bio vizionar, Karter inženjer, a Begin pravnik“.\n1Piše: Dragan Bisenić 02. septembra 2018. 20.06 Izmenjeno: 20.05\nOvako je pomoćnik državnog sekretara, Harold Sanders, opisao uloge glavnih aktera sporazuma u Kemp Dejvidu kojim je sklopljen mir između Egipta i Izraela i uspostavljeni diplomatski odnosi dve države. Pregovori u Kemp Dejvidu počeli su 13. septembra 1978. a okončani su 17. septembra 1978. potpisivanjem Okvirnog mirovnog sporazuma. Mirovni sporazum Egipta i Izraela potpisan je 26. marta 1979. u Vašingtonu. Potpisali su ga egipatski predsednik Anvar el Sadat i izraelski premijer Menahem Begin u prisustvu američkog predsednika Kartera. Ovim ugovorom Egipat je bio prva arapska država koja ja zvanično priznala Izrael.\nBilo je mnogo aktera uključenih u ove događaje, ali se uglavnom svi slažu da je egipatski predsednik Sadat bio inspirator i najodlučniji pokretač ideje za sklapanje mira. Finale svoje odlučnosti da sklopi mir, izrazio je u govoru u egipatskoj skupštini 7. novembra 1977. najavljujući nameru da poseti Jerusalim: „Ja bih išao za mir na kraj sveta. Išao bih u Izrael, želim da pred narod Izraela izložim sve činjenice“.\nO tome koliko su ovi događaji bili epohalni, svedoči i činjenica su sva četvorica njihovih najvažnijih aktera dobili Nobelove nagrade za mir. Potpisnici sporazuma, egipatski predsednik Anvar el Sadat i izraelski premijer Menahem Begin dobili su nagradu 1978, predsednik Karter 2002. Pre njih, nagradu je 1973. dobio Henri Kisindžer, ali za američko povlačenje iz Vijetnama.\nKempdejvidski mirovni ugovor već sada stoji u rangu najvećih svetskih mirovnih ugovora kao što su Vestfalski mir ili Bečki kongres. Za 40 godina od kada je sklopljen, nijedna reč iz tog ugovora nije prekršena. Nije bilo nijedne ratne akcije ili pretnje protiv Izraela ili bilo koje druge susedne zemlje. U regionu u kome su sukobi svakodnevni, koji u različitim formama i ideologijama traju sve do danas, ovo dostignuće može da se smatra ne samo epohalnim, nego i zadivljujućim učinkom politike i diplomatije Egipta i Izraela, a zatim SAD i drugih država koje su važne za poštovanje sporazuma.\nZa Sjedinjene Države, kempdejvidski mir je vrhunsko diplomatsko dostignuće ravno obnovi Evrope posle Drugog svetskog rata. Egipat je, ne samo povratio svoje teritorije, nego je povratio svoje nacionalno dostojanstvo i važnost autoritativnog centra na tromeđi Evrope, Afrike i Azije. Izrael je dao ono što je već bio spreman da vrati, ali dobio je mir s najvažnijim arapskom državom i njeno priznanje kojim je konačno rasklonio mutne oblake negiranja prava na postojanje jevrejskoj državi.\nIstovremeno, to je i nesavršeni sporazum. On ima formu „nedovršenog mira“ koja je prvi put upotrebljena za opisivanje onoga što je doneo Kemp Dejvid, da bi kasnije sintagma bilo široko primenjivana kako bi opisala ishod rata u Bosni i „dejtonski mir“.\nKemp Dejvid nije uspeo ono što je želeo izraelski premijer Begin i što je rekao prilikom Sadatovog spektakularnog dolaska u Jerusalim 19. novembra 1977. „Želimo da ostvarimo mir na Bliskom istoku, ne samo između Egipta i Izraela, već između Izraela i drugih susednih zemalja“, rekao je Begin. Mir između Egipta i Izraela je ostvaren, ali još uvek ne između Izraela i arapskog sveta.\nPitanja koja su se razmatrala pred početak Kemp Dejvida u drugačijoj formi i danas su na dnevnom redu. To je pitanje palestinske države, statusa Zapadne obale, Gaze i Istočnog Jerusalima. Sinaj za Izrael, osim strateške, ekonomske i vojne, nije imao posebnu kulturno – istorijsku vrednost. Izrael se, relativno lako odrekao Sinaja. Područja koja su povezana s jevrejskim identitetom i danas su sporna, jer izraelski lideri ne mogu da dozvole sebi da se povuku sa teritorija, Judeje i Samarije (Zapadne obale) i Jerusalima, koje se smatraju istorijski jevrejskim.\nEgipatski stručnjak, Abdel Monem Said Ali, naveo je da je Bliski istok, region sa samo 8 odsto svetske populacije stanovništva, bio područje na kome se odigralo 25 odsto svetskih oružanih sukoba od 1945. Bliski istok je trpeo sve vrste ratova, od regionalnih, međuarapskog rivalstva i sukoba, stranih intervencija koji su sve imali razorne posledice na ljudske i materijalne resurse regiona. Prema proceni kairskog centra Ibn Kaltoun, cena vojnih sukoba na Bliskom istoku od 1945 – 1990 bila je 2 680 000 ljudskih žrtava, 1 420 milijardi dolara i 14 miliona raseljenih lica. Razlozi za sukobe bili su brojni: proces izgradnje država u kojem manjka legitimitet političkih režima, nasleđe kolonijalnih granica, prisustvo supersila i velikih sila u regionu, transnacionalne ideologije poput panarabizma, panislamizma i cionizma, velike razlike u bogatstvu i resursima između zemalja u regionu. Svi ovi razlozi učinili su politiku sile i geopolitička pitanja imaju dominantni uticaj na ponašanje država.\nNiz događaja koji su prethodili sklapanju mirovnog sporazuma u Kemp Dejvidu, počeo je 1967. U šokantnom šestodnevnom ratu 1967. izraelska armija, ne samo što su u jednom naletu zauzele teritorije tri države, Sirije, Jordana i Egipta, nego se činilo da će stići sve do Kaira zbog čega je stanovništvo bilo u panici. Egipatsko vazduhoplovstvo bilo je sasvim uništeno. Egipat je izgubio Sinajsko poluostrvo, Jordan Zapadnu obalu, a Sirija Golansku visoravan. Zauzet je i istočni Jerusalim. U vojnom smislu, bio je to neviđeni primer vođenja rata i pobede na tri fronta, nešto što je u istoriji uspevala samo vojska DŽingis kana.\nOsećanje ogorčenja, uvrede i poniženja preplavilo je arapski svet, a posebno Egipat. Svako ko bi se u uniformi pojavio na ulicama egipatskih gradova, rizikovao je da na njima završi pretučen, kamenovan i osramoćen. Egipatski predsednik Naser odmah posle okončanja napada, koje je došlo usled ultimatuma iz Moskve, podneo je ostavku. Jugoslovenski predsednik Tito tada je cele dve nedelje bio u Egiptu, a od toga nekoliko dana u Iraku, ubeđujući Nasera da odustane od te odluke, u čemu je na kraju i uspeo.\nPosle iznenadne smrti predsednika Nasera 1970, kormilo preuzima Anvar el Sadat kao predsednik egipatske Skupštine. Verovalo se da je on samo prolazno rešenje, jer je važio za ličnost male političke težine. Sadat, međutim, počinje da menja egipatski politički pravac već na Naserovoj sahrani, kada se sastaje sa američkim izaslanikom i pokazuje spremnost za daleko kooperativniji stav prema SAD, nego egipatski lider koji je upravo sahranjen.\nU naredne tri godine Sadat će napraviti brojne spektakularne poteze koji će voditi ka konačnoj promeni kursa, napuštanju Sovjetskog Saveza, prvo kao ekskluzivnog, a zatim kao bilo kakvog partnera, a na kraju potpuni prelazak na američku stranu. „Rusija može da vam da oružje, ali samo Amerika može da da rešenje“, objašnjavao je Sadat. Do kraja mirovnog procesa, Sadat će da prekrši gotovo sve dotadašnje tabue zajedničke arapske politike. Podršku u tome pružaće mu njegov svedok sa venčanja 1955, šef saudijske tajne službe Kamel Adam.\nKamal Adam čak je i finansijski pomagao Sadata, kada je on imao probleme, još kao Naserovog potpredsednika, tvrdili su američki izvori.\nAdam je rođen u Turskoj, u Istanbulu, a njegov otac Ibrahim bio je albanskog porekla. Studirao je prvo u Aleksandriji, a onda je završio Kembridž. Kralj Fejsal ga je 1965. imenovao za prvog šefa obaveštajne službe, Al Muhabharat Al Amah. Na tom mestu ostao je 14 godina, do 1979. i velikog međunarodnog skandala s bankom BCCI koja je, prema brojnim dokazima koje je prikupila komisija koju je vodio tadašnji senator, a kasniji državni sekretar, DŽon Keri, praktično „kupila“ mir na Bliskom istoku.\nSadat je imao poverenja u saudijski uticaj u Americi. On je u februaru 1966. zajedno sa saudijskim princom Sultanom Abdulazizom bio u Vašingtonu, zbog razgovora o jemenskoj krizi. Sultan Abdulaziz bio je poznat kao veliki radnik, ženoljubac koji je pravio ogromne prijeme i trošio ogromne nemerljive svote novca. Bio je prestolonaslednik kralju Abdulahu i umro je 2011.\nKralj Fejsal je poslao Kamal Adama da se sretne sa Sadatom, čim je on postao predsednik, u maju 1971. godine. Sadat je preko njega tražio put do Amerikanaca. Adam mu je preporučio da učini neki gest dobre volje prema njima kojim bi demonstrirao svoju spremnost na saradnju, poput izbacivanja sovjetskih vojnih savetnika iz zemlje. Sadat je tom prilikom rekao da će on, posle povlačenja izraelskih snaga sa teritorije Egipta, narediti povlačenje sovjetskih snaga iz Egipta i predložio da Adam prenese ovu poruku američkoj administraciji.\nKairo je tada imao „specijalne veze“ s Moskvom. To su bile direktne predsedničke veze koje su nadgledale i održavale obaveštajne službe, van očiju ministarstava spoljnih poslova. „Specijalne veze“ uspostavljene su 1971. s Jugoslavijom. To su bile direktne predsedničke veze koje su nadgledale i održavale obaveštajne službe, van očiju ministarstava spoljnih poslova. Šef Uprave bezbednosti JNA i kasniji Titov savetnik za nacionalnu bezbednost, general Ivan Mišković, bio je zadužen za održavanje ove veze. Sadat je u januaru 1972. odlučio da ovome doda Vašington i uspostavi „tajni kanal“ sa Belom kućom i Henrijem Kisindžerom. Istovremeno, van njih postojala je „crvena linija“ između Brežnjeva i Niksona. U ovom „zatvorenom krugu“ obavljala se najpoverljivija komunikacija, koja će oblikovati Bliski istok narednih godina.\nBez obzira na to što Izrael nije učinio ono što je tražio, Sadat je u julu sledeće godine izbacio 15 000 sovjetskih savetnika. Bio je to potez koji je imao ključnu važnost za Amerikance, posebno za Henrija Kisindžera. On, iako savetnik za nacionalnu bezbednost predsednika Niksona, bio je još daleko od „prve violine“ u vođenja stvari na Bliskom istoku , za šta se žestoko nadmetao u nemilosrdnoj unutrašnjoj borbi u administraciji.\nOva odluka sasvim je iznenadila Vašington. Kisindžer je bio na putu za Pariz zbog Severnog Vijetnama. On se nadao da će njegova strategija u nekom trenutku navesti Egipćane da trguju sovjetskim povlačenjem za poboljšanje odnosa sa Amerikancima. On priznaje da nije dobro poznavao egipatskog predsednika i da nikada nije mogao da pretpostavi da će on to pitanje da reši „jednim velikim jednostranim gestom „. Kisindžerova prva reakcija je bila da je Sadat delovao impulsivno i da je potrošio jedan veliki pregovarački kapital, bez nadoknade. Kada se egipatski specijalni izaslanik Hafez Ismail sreo s nešto kasnije sreo s Kisindžerom i ukazao da bi Egipat trebalo da od Amerikanaca, zbog proterivanja Sovjeta, dobije nešto zauzvrat , Kisindžer mu je odgovorio: „Mi ne plaćamo ono što dobijemo besplatno“.\nPritisak za rat rastao je kako unutar Egipta tako i na međunarodnom planu. Egiptom su marširale desetine hiljada studenta koji su tražili rat. Posebno je alarmantan bio potez komandanta tenkovskog bataljona Ali Hasana koji je 12. oktobra 1972. pokrenuo kolonu tenkova prema Al Husein džamiji kako bi protestovao protiv Sadatove politike. Posebno je bilo zabrinjavajuće to što niko nije ni pokušao da ga zaustavi ni na jednom od kontrolnih punktova, nego su se vojnici i stražari solidarisali s njim.\nTokom 1972. postavljeni su ratni ciljevi. Maksimalni bilo bi potpuno oslobađanje okupiranih teritorija, a minimalno osvajanje Sinajskih prolaza koji se nalaze na oko 15 kilometara od Sueckog kanala i predstavljaju najvažniju liniju odbrane Egipta od stranih zavojevača. Smatralo se da svaki kadet vojne akademije zna da je kontrola ovih prolaza jedna od najdugotrajnijih strateških doktrina odbrane istočnih granica Egipta, doktrina koja je trajala od faraona Tutmesa III pa do britanskog generala Alenbaja.\nSadat je imao skriveni plan o vođenju ograničenog rata koji bi služio kao katalizator za političko rešenje, za razliku od svih ostalih generala koji su bili odlučno za rat, ali samo kada bi taj rat imao pobednički ishod na bojnom polju. Sadat je bio primoran na rat koji je imao nekoliko ciljeva: 1) da vrati Egipat iz inferiorne pozicije, jer je smatrao da se iz te pozicije ne može pregovarati i povratku osvojenih teritorija, 2) da rehabilituje ugled egipatske armije koja je bila stigmatizovana i degradirana gubitkom dela teritorije zemlje; 3) da postavi problem Bliskog istoka na diplomatski sto SAD i SSSR koje su stvarale osnove politike „popuštanja“\nSadat je , na burnom sastanku, zatražio od ministra odbrane, Mohameda Sadeka, da pripremi rat za sredinu novembra, što je Sadek sasvim ignorisao, znajući da prelazak kanala, bez zauzimanja prolaza, vodi u čist poraz. Sadat je bio uveren da tada obavlja konačne pripreme za rat, dok je vojna komanda jednoglasno odbacivala njegovu zamisao.\nPrema zapisniku, sastanak je počeo Sadatovim odbacivanjem glasina da „zemlju prodaje Amerikancima“, ubeđujući ih da Amerikanci pokušavaju da ga navedu da sklopi mirovni sporazum sa Izraelom. Predsednik je na primedbe o nespremnosti i neopremljenosti za rat odgovarao da je zadatak Generalštaba da nadoknadi ove nedostatke dobrim planiranjem i talentom. Kada je zamenik ministra ponovio izložio svoje primedbe, Sadat je reagovao besno: „Ovo je drugi put, drugi put da mi oponirate. Ja to neću da dozvolim. Ja sam odgovoran za nezavisnost ove zemlje. Ja znam šta radim. To nije vaš posao. Napravite još jednu primedbu, bićete zamoljeni da ostanete kod kuće. Sram da te bude! Nauči gde ti je mesto! Ti si vojnik, a ne političar“.\nKada mu je komandant mornarice rekao da nije u redu da predsednik tako ponižava svoje generale, Sadat je takođe ljutito odgovorio. Indignirani Sadek pitao je predsednika zašto je sazvao sastanak, ako nije želeo da sluša mišljenje generala? Sadatov odgovor je stigao dva dana kasnije, kada je objavio smenu svih onih koji su imali primedbe na njegovo izlaganje, uključujući ministra, njegovog zamenika i još 100 visokorangiranih oficira.\nKasnije je u intervjuu Sadat opisao Vrhovnu komandu kao „grupu nedorasle dece, u kojoj su bili jedan tvrdi levičar, jedan neprijateljski psihopata, plaćenik, izdajnik Egipta, zaverenik“, a onda je naveo da je ministar odbrane išao po jedinicama agitujući protiv rata. Naveo je da su Sadek i njegovi saradnici bili kukavice i da nisu imali nerava za rat. Onda je tvrdio da je Sadek bio uključen u zaveru protiv rata i da je morao da bude stavljen u kućni pritvor.\nPosle „šestodnevnog rata“ 1967. prevladalo je osećanje da je izraelske armija svemoćna i nepobediva. To je preokrenuto Oktobarskim ratom, kada je ona doživela prvi poraz. „Oktobarski“ ili „jomkipurski“ rat počeo je u zoru 6. oktobra 1973. kada su egipatske jedinice prešle Suecki kanal kod Ismailije preko pontonskih mostova koje je Egipat nabavio iz Jugoslavije. Iako je Sadat u julu 1972. izbacio sovjetske vojne savetnike i stručnjake, Sovjetski Savez je nastavio isporuke oružja i opremanje egipatske armije sve do Oktobarskog rata i u samom ratu. U tome je sa svoje strane pomogla i tadašnja JNA isporukom 200 potpuno opremljenih tenkova od 12. do 18. oktobra.\nRat je počeo špijunskom obmanom, koju je izveo Ašraf Marvan. Marvan je dolazio iz najviših egipatskih krugova. Bio je zet pokojnog predsednika Nasera, a zatim lični Sadatov sekretar. S tih pozicija počeo je da Izraelu daje tajne informacije. Činjenica da je sahranjen uz najviše državne egipatske počasti, nakon samoubistva koje je počinio u Londonu, ukazuje da je i dalje bio lojalan svojoj zemlji.\nMarvan je Izraelu dostavio mnoge tačne i važne podatke. On je nekoliko puta najavljivao početak rata, na šta je Izrael odgovarao hitnom opštom mobilizacijom. Kada je javio tačan datum početka rata, Izraelci mu nisu poverovali.\nNisu verovali jer je bilo razloga za to. Najvažniji, bila je izraelska vojna nadmoć. Američki vojni ataše iz Kaira ovako je 1973. poredio snage dve zemlje: „Jednostavno je nemoguće uporediti vojnu moć Egipta i Izraela. Jedina važna stvar jesu borbene vazduhoplovne snage. Egipat može da ima dva ili tri puta više tenkova od Izraela, mornaricu na istom nivou, ali kada se suoči sa izraelskom nadmoći u vazduhu, on ne može ništa da učini“. To je, više nego bilo šta drugo, razlog zašto nije i zašto ne može da počne rat, da se sačuva za ograničeni rat ili samoubilački totalni rat“.\nDogodilo se upravo suprotno: u prva tri dana egipatski vojni uspeh bio je izuzetan. Izraelske jedinice su odbačene, a Egipat je vratio prve kilometre okupiranog Sinaja. Prema Sadatovom planu, vojni ciljevi bili su već ostvareni. Mada su komandanti tražili, a svet očekivao, da će egipatska vojska da krene dalje, Sadat je naredio da se zaustavi i ukopa. Iz tih rovova počelo je traženje diplomatskog rešenja.\n(Serija je urađena na osnovu knjige Dragana Bisenića „Skoro savršen mir“, koja uskoro izlazi iz štampe)\nU ponedeljak: Šta je Sadat preko generala Ivana Miškovića poručio Titu\nkemp dejvid, mirovni sporazumBeograd\n02. septembra 2018. u 22.34\nZnači i Danas ima svoga Lazanskog!