Ponomarjova: Evropa neće pomoći Balkanu - Sputnjik Srbija\n17:49 15.09.2016 (osveženo 14:46 16.09.2016) Preuzmite kraći link\nU Moskvi je juče predstavljena knjiga „Domino efekat“, autorke Jelene Ponomarjove, ruske naučnice, publiciste i poznavaoca geopolitičkih prilika na Balkanu, u kojoj ona analizira svetsku politiku na prelazu vekova.\nPonomarjova je govoreći o knjizi rekla da smatra da je glavna domina koja je pala na kraju 20. veka bio raspad Sovjetskog Saveza i socijalizma, koji su potom doveli do opšte degradacije, u kojoj i dalje živimo.\n„Sve ono što se dešava na Bliskom istoku i u Severnoj Africi, sva zverstva koja se čine u ime takozvane Islamske države ili drugih terorističkih organizacija, posmatram kao posledicu pada te važne i krupne domine“, objašnjava autorka.\nSa druge strane, to što su se SAD pretvorile u tako strašnog hegemona koji želi da komanduje ostatku sveta, to je takođe posledica domino efekta. Zato je važno analizirati svetsku politiku na prelasku vekova, kaže Ponomarjova:\n„Navikli smo da govorimo o glavnim subjektima međunarodne politike koji imaju svoje određene interese, ciljeve — a to su države. Međutim, danas se na sceni pojavljuju i međudržavne zajednice, strukture različitog oblika, kao deo sistema međunarodnih odnosa. U uslovima globalizacije država, u velikom broju slučajeva država u klasičnom smislu faktički više ne postoji.“\nUloga aristokratskih porodica\nAutorka knjige objašnjava da suverenitet kao najvažnija karakteristika državnosti prolazi kroz fazu degradacije, odnosno, kako slikovito kaže: „Kao da istorija gumicom briše tu možda najvažniju karakteristiku državnosti, a primer za to je EU kao naddržavna tvorevina, koja je i nastala tek pošto je došlo do postepenog ukidanja državnosti i suvereniteta svake članice“.\nProblem degradacije suvereniteta i pitanje državnosti kao najvažnije karakteristike države može se jednostavno objasniti činjenicom da od približno 200 zemalja koje su predstavljene u okviru UN, samo jedna trećina zapravo ima sve karakteristike države, a tu najpre mislim na slobodu i sposobnost da samostalno donose odluke i brane svoj suverenitet.\nUmesto država, smatra naučnica, na međunarodnoj sceni se pojavljuju drugi subjekti koji imaju apsolutno drugačije interese — to su na prvom mestu transnacionalne korporacije ili naddržavni subjekti poput Međunarodnog monetarnog fonda. Ovi novi igrači, subjekti na međunarodnoj sceni, apsolutno neće štiti interese nijedne države, već isključivo sopstvene.\nJelena Ponomarjova ukazuje i na važan momenat koji se namerno prećutkuje, a to je uloga aristokratskih porodica i finansijskih klanova, od kojih neki još od 12. veka postoje i kroje mnoge sudbine.\n„Mnogi naučnici, istoričari, ekonomisti ukazuju na činjenicu da ako poredimo 1700. i 2015. godinu, ključnih razlika nema. Naime, i onda i sada jedan procenat ukupnog svetskog stanovništva zapravo vladao ukupnim nacionalnim bogatstvima. I o kakvoj demokratiji onda uopšte govorimo“, pita se autorka. Ona dodaje da čak ovde i ne govori o klanovima i nekim novim formama državnosti poput takozvane Islamske države kojom, očigledno, ne upravljaju samo sumanuti kasapi, već vrlo pametni ljudi koji i kontrolišu delatnost ove grupacije.\nUloga Rusije u savremenom svetu\nPonomarjova dodaje da ipak danas, kao i ranije, Rusija ostaje važan subjekat svetske politike: „Nijedna spoljnopolitička odluka se na globalnoj sceni ne može doneti bez uzimanja u obzir ruskog faktora. I bez obzira što se i dalje govori kako je Rusija bila slaba 1999. godine, kada je počelo bombardovanje Jugoslavije, i da je najviše što je mogao da uradi Primakov bilo okretanje aviona iznad Atlantika — kao neko ko je ceo svoj profesionalni život posvetio izučavanju Balkana, tvrdim da je zapravo sve bilo mnogo složenije i strašnije. Realna politika ima vrlo neprijatan ukus, miris i boju“.\n„Naravno, govoreći o budućnosti evroazijskih integracija, želela bih da navedem gotovo proročke reči Aleksandra Nevskog: ’Moramo graditi jaku odbranu na Zapadu i tražiti prijatelje na Istoku‘. Odbranu na Zapadu već i gradimo u pravom smislu te reči, a na Istoku stvaramo saveznike koji nam bez lažnih iluzija mogu dati određenu snagu i poverenje“, zaključuje Ponomarjova.\nZa Sputnjik, autorka knjige kaže i da će Balkan kratkoročno i srednjoročno prolaziti kroz vrlo ozbiljne promene i objašnjava to migracionim tokovima i pritiscima koje će trpeti balkanske države, inače oslabljene rastom nezaposlenosti.\nDrugim rečima, iako će socijalno- ekonomski faktori najviše dolaziti do izražaja, važno je i to što Balkan nije samo deo Evrope, već važna geostrateška tačka u globalnim razmerama.\n„Stoga sva balkanska pitanja imaju veoma veliki politički značaj. Svaka kriza u Evropi se najpre oseti na Balkanu, koji je i dalje bure baruta i gde vrlo lako može ponovo buknuti novi oružani sukob“, ne krije zabrinutost naša sagovornica.\nNa pitanje Sputnjika vidi li neke pozitivne tendencije, Ponomarjova je skeptična ali dodaje:\n„Ipak, na horizontu se nazire transformacija svetske situacije kada će Rusija biti u mogućnosti da predloži neki novi integracioni projekat. To će pre biti neka vrsta ekonomskog, a ne teritorijalnog saveza. Rusija neće nuditi strukturu poput EU, već čvršću ekonomsku saradnju putem otvaranja zajedničkih preduzeća.“\nIzgleda ipak da političke elite za to nisu spremne i rešenost crnogorski vlasti da uđu u NATO govori u prilog tome.\n„Razumem i srpske političare koji redovno govore o evropskom putu Srbije. Ipak, očigledno je da Evropa neće pomoći Balkanu“, zaključuje Ponomarjova.\nfinansijski klanovi, Domino efekat, Evroazijski ekonomski savez, EU, Jelena Ponomarjova, Balkan, Evropa, Srbija


Odluka žirija Akademije Ivo Andrić za 2015. godinu ~\nMaribor: 12. 12. 2015\nNAJNOVIJA VEST IZ BEOGRADA\nSA AKADEMSKOG SKUPA U UDRUŽENJU KNJIŽEVNIKA BEOGRAD\nVeć deceniju i po na dan kada je Ivu Andriću 10. decembar 1961.godine u Stokholmu uručena Nobelova nagrada, Akademija Ivo Andrić uručuje povelje najuglednijim piscima za životno delo, piscima iz dijaspore i piscima i prevodiocima za najznačajniju ostvarenu knjigu. Tako ranijim dobitnicma Dobrici Ćosiću, Aleksandru Petrovu, Slobodanu Rakitiću, Radomiru Andriću, Aleku Vukadinoviću, Predragu R. Dragiću Kijuku, Adamu Puslojiću, Raši Popovu, Milanu Ševarliću, Žarku Ogaru, Ljubivoju Ršumoviću, Milivoju nPavloviću, Ljubinku Jeliću, Radošu Bajiću, Jovanu Pejčiću pridružujemo nove dobitnike na dan 10. decembra 2015.\nžiri Akademija Ivo Andrić za 2015. godinu\nPosle više konsultativnih sastanaka tokom godine, uzimajući u obzir sve prispele predloge, na završnoj sednici održanoj 4. decembra 2015. godine žiri je doneo jednoglasno sledeće odluke:\nVisoko internacionalno priznanje Akademije Ivo Andrić za podvižnički rad u kulturi dobili su:\nprofesor, vajar, kulturni poslenik za izuzetno likovno stvarlaštvo Dušan Rusalić\nSabor duhovne poezije, jedan broj uglednih poslenika i naučnih radnika, romansijera i prozaista među kojima je pesnik i publicista ĐURO MILEKIĆ\nza knjigu “VREME KRTIČNJAKA” za antropološko i etnološko istraživanje pesničkog sveta prirodoslovca i traganja za praiskonskim okruženjem.\nPredrag Bogdanović Ci, Dara Vučinić, Radomir Smiljanić, predsednik\nU Beogradu 4.decembar 2015. godine


Pozdrav sa kraja svesti, Britanska Kolumbija, Kanada\n@BK Da, TO SU Kanadjani. Ni trunka intelekta, ni trunka morala.\nRazdvojili sestre blizankinje prilikom razvoda, bolesnici...\nZanimljiv tekst, dajte neke bolje slike, malo istrazite\nAuuuu kakve su ove devojke bombe, presisale su Anu Kurnjikovu definitivno


AGROKOR OZBILJNO POSRĆE: Brojni finansijski problemi dovode u pitanje opstanak Frikoma, Dijamanta... (VIDEO) • HAPPYTV.RS\nAGROKOR OZBILJNO POSRĆE: Brojni finansijski problemi dovode u pitanje opstanak Frikoma, Dijamanta... (VIDEO)\nJedna od najvećih kompanija jugoistočne Evrope - hrvatski prehrambeni div Agrokor koji zapošljava 60.000 radnika u 20-ak preduzeća u regionu suočava se sa, kako prenose mediji, brojnim finansijskim problemima koji dovede u pitanje njegov opstanak. Ekonomista Miladin Kovačević kaže za Telemaster da su šanse da Agrokom ode u stečaj veoma male, a čitav slučaj ga podseća na vremena kada su zbog visoke politike uspešne kompanije dovođene na rub propasti.\nProblemi Agrokora počeli su pred dva meseca kada joj je jedna od tri najveće kreditne agencije Moody, smanjila kreditni rejting i samim tim, zatvorila pristup finansijskim tržištima. Agrokorove obveznice, za razliku od pre dve godine kada je preuzeo vlasništvo nad Merkatorom, danas su drastično niže, a banke joj novac pozajmljuju uz visoke kamatu. Mediji u regionu su ove navode shvatili kao početak kraja za prehrambenog giganta. Iz Vlade Hrvatske, koja je nedavno obavila sastanak sa glavnim ljudima Agrokora, poručuju da razloga za paniku nema ali ističu da je reč o privatnoj kompanija koja mora biti odgovorna za svoje poslovanje.\nMeđutim, dok iz Vlade Hrvatske stižu apeli za smirivanje strasti, zaposleni, kojih je, kako kaže za Telemaster predsednik sindikata radnika Srbije Goran Pećanac, više od 10 hiljada, ne mogu biti mirni.\nNije potrebno mnogo razmišljati da bi se zaključilo šta bi kolaps Agrokora značio za ekonomije nekoliko zemalja regiona u kojima taj konzorcijum zapošljava 60 hiljada ljudi. Izraz: „Kad Agrokor kine, prehladi se čitava hrvatska ekonomija“ je u potpunosti opravdan kaže za Telemaster ekonomista Miladin Kovačević, ali smatra da su slutnje o njegovoj propasti, nerealne.\nZa razliku od stečaja, kako kažu naši sagovornici, promena strukutre vlanisištva ne podrazumeva otpuštanja i smanjenje plata, a nije neuobičajeno da se dogodi i suprotno.\nKada se uzmu u obzir sve ove činjenice, postavlja se pitanje, ako se o probleima Agrokoma znalo već duže vreme i ako su šanse da desetina hiljada ljudi ostane bez posla male, zašto je ova tema među najaktuelnijim? Profesor Kovačević smatra da se odgovor možda krije u prošlosti.\nU vlasništvu Agrokora u Srbiji nalazi se 8 firmi i to Frikom, Dijamant, Ideja, Merkator, Super kartica, Kikindski mlin, MG Mivela i Nova sloga. Ministar trgovine Srbije Rasim Ljajić je rekao da Vlada prati sve što se dešava sa Agrokorom i da će sledeće nedelje biti održan sastanak na kome će se raspravljati o ovoj temi.


Kulturno blago Japana, kao i njegovo drustveno i ekonomsko nasledje bili su jos jednom neiscrpna inspiracija studentima i istrazivacima u Srbiji. Autorima pet najboljih istrazivackih ideja na temu u vezi sa Japanom, kompanija Japan Tobacco International (JTI), u saradnji sa Ambasadom Japana u Republici Srbiji, dodelila je Sakura stipendije.\nPobednici konkursa koji se organizuje cetvrtu godinu zaredom su: Manja Karanovic, studentkinja Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu, sa idejom implementacije japanskih eko-skola u Srbiji; Gordana Jevdjovic, studentkinja Ekonomskog fakulteta u Subotici, Univerziteta u Novom Sadu, koja ce istraziti izazove fiskalne konsolidacije u Japanu i Srbiji; Jelena Petrovic, studentkinja Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Nisu, koja ce se posvetiti mogucnostima primene Kaizen menadzmenta u kompanijama u Srbiji; Uros Citakovic, student Fakulteta politickih nauka Univerziteta u Beogradu, sa idejom o istrazivanju kulturne diplomatije Japana; Tamara Jevtovic, studentkinja Kriminalisticko-policijske akademije u Beogradu, koja ce otkriti kako funkcionise japanska policija i dati predloge na koji nacin najbolje policijske prakse mogu da se primene u Srbiji.\n„Tokom prethodne cetiri godine koliko odrzavamo konkurs za Sakura stipendije, pristiglo nam je oko 500 ideja za istrazivacke radove koje su se bavile razlicitim aspektima japanskog nasledja. Upravo je ovo cilj Sakura stipendije, da ucimo od Japana sa kojim odrzavamo tradicionalno prijateljske odnose i istrazimo kako da najbolje japanske prakse primenimo u Srbiji. Kreativni i preduzimljivi studenti u Srbiji dosli su do sjajnih resenja i otvorili nove horizonte znanja izmedju Srbije i Japana” – rekao je Kris Vuds, generalni direktor i potpredsednik kompanije JTI za Zapadni Balkan.\nJTI i Ambasada Japana podrzavaju mlade istrazivace da slede svoja interesovanja i sticu nova znanja. Konkurs za Sakura stipendiju bio je otvoren za sve studente i postdiplomce, kao i istrazivaci koji nisu u stalnom radnom odnosu. Kandidati su poslali predloge istrazivackih projekata na teme u vezi sa Japanom, a iz oblasti japanskog jezika, knjizevnosti i kulture, drustvenih i tehnickih nauka, ekonomije i Kaizena. Dobitnici stipendija ce svoje istrazivacke radove zavrsiti do 1. jula 2015. godine.\n„Veoma cenim podrsku kompanije JTI obrazovanju mladih i doprinos dodatnom povezivanju Japana i Srbije. Cestitam stipendistima, koji su uspeli da svojim predlozima pokriju mnostvo zanimljivih tema i nadam se da ce nastaviti dalje da sire interesovanje za Japan.“ – porucio je NJ.E. Masafumi Kuroki, Ambasador Japana u Republici Srbiji.\n„Ovo je veliko priznanje i sansa da prosirimo svoje vidike, a ujedno i doprinesemo poboljsanju i produbljivanju odnosa sa Japanom, zemljom koja poseduje obilje znanja iz razlicitih oblasti za razvoj ekonomije i drustva. Temom o Kaizen menadzmentu volela bih da predocim prednosti same primene ovog modela u srpskim preduzecima i uopste njegov znacaj za nasu privredu. Nadam se da cemo opravdati ukazano poverenje i doprineti jacanju saradnje Japana i Srbije.“ – izjavila je Jelena Petrovic, dobitnica stipendije.\nSakura stipendija dobila je ime po japanskom drvetu tresnje koje je poznato po prekrasnim cvetovima, ali i kao simbol srece i prosperiteta. Konkurs je pokrenut sa ciljem da promovise japansko nasledje i kulturu u Srbiji, kao i da ojaca prijateljstvo izmedju dve zemlje.


Tretman transrodnih osuđenika u Evropi: Tertium (genus) non datur - Geten\nPred vama je tekst dr Zorice Mršević o tretmanu transrodnih osuđenika u Evropi. U tekstu se analiziraju evropski primeri zatvorskog tretmana transrodnih osuđenika. Glavni problem je još uvek prisutna gotovo potpuna nevidljivosti i samog postojanja transrodnih lica lišenih slobode. Gotovo nigde se službeno ne registruju osuđena lica po pripadnosti nekoj trećoj kategoriji, različitoj od binarne podele na žene i muškarce, delimično zato što službena dokumenta ne sadrže mogućnost nebinarnosti, ali i zbog opravdane bojazni transrodnih osoba od javnog deklarisanja svog rodnog identiteta. Razlikuju se dve kategorije transrodnih osuđenika, od kojih jednu čine oni koji su završili operativni proces rodnog prilagođavanja (promene pola), a drugu čine oni koji i dalje čekaju na operaciju, odnosno koji su različitim fazama hormonske terapije. Dok kod prve kateorije uglavnom nema dileme da u penološkom smislu budu tretirani u skladu sa stečenim polom, pogotovo u državama gde taj proces tranzicije prati i promena dokumenata, veliki problem predstavljaju oni čiji se rodni identitet razlikuje od njihove, još uvek potpuno različite anatomije. Njihov zatvorski tretman se uglavnom ne rešava putem zakonskih regulativa. Negde su to dokumenta iz domena javnih politika kao na primer u Škotskoj. U Italiji postoji Akcioni plan i ministarski ukaz, kao i prakse pojedinih zatvorskih institucija. U tekstu se detaljno izlažu primeri zatvorskih tretmana transrodnih osuđenika u Fracuskoj, Nemačkoj i Španiji, kao model dobrih namera i moguće dobrih praksi. Primeri Bugarske i Turske su navedeni kao negativni primeri nepostojanja bilo kakve regulative ili praksi što očito otvara put nasilju i diskriminaciji transrodnih osuđenika širih razmera.\nKljučne reči: transrodni osuđenici, penološki modeli postupanja, Francuska, Španija, Nemačka, negativni primeri, Bugarska, Turska.\nRad Tretman transrodnih osuđenika u Evropi: Tertium (genus) non datur autorke Zorice Mršević možete preuzeti ovde.


Razgovori /Tegeltija i Kurz o saradnji BiH i Austrije, sigurnosti i migracijama / Radio Sarajevo\nSaopćenje /Tegeltija i Kurz\n18. 06. 2021. u 22:40:00 Radiosarajevo.ba\nTagovi: Zoran Tegeltija Sebastian Kurz samit Beč Austrija saradnja migracije\nAfera „Ibica“ / Pokrenuta istraga protiv austrijskog kancelara Sebastijana Kurza\nNajava / Kancelar Kurz: Austrija polako planira otvaranje


Zlatno dete sa Zlatara: Prvi koraci Ivana Šaponjića - PPmedia\nPosted on\t18 јула, 2019 5:01 pm by adminpp033\nNova Varoš – U gradu na padinama Zlatara, ponosni su na svog zemljaka Ivana Šaponjića, koji je iz provincije, pikajući loptu, stigao do Madrida, gde je ovih dana obavio lekarske preglede i potpisao ugovor sa španskim velikanom Atletikom.\nPočetci u Zlataru Ivana Šaponjića\nPrve fudbalske korake Ivan je načinio u Novoj Varoši, kada ga je 2003, sa svega šest godina, na fudbalsko igralište na “Branoševcu” dovela sestra Tamara u pratnji drugarice. Predrag Кovačević i Mićo Ilić bili su prvi treneri koji su radili sa Šaponjićem. Uglas ističu da su njegov talenat, brzinu i stas primetili posle svega nekoliko treninga i da je Ivan odskakao od svojih vršnjaka.\n„Odlične fizičke predispozicije koje je Ivan imao u startu su ga odvajale od druge dece. Dok je trčao kros konstantno je pobeđivao. Vrlo brzo priključili smo ga treninzima mališana koji su bili dve godine stariji od njega, i tu je on bio dominantan. Pored brzine i fizičke snage raspolagao je odličnom tehnikom. Кada mu je lopta u nogama, u svakom trenutku je znao šta sa njom treba činiti i šta je najkorisnije za tim”, kaže za “Novosti”, trener Predrag Кovačević, koji i danas radi u Zlataru.\nFoto privatna arhiva FK Zlatar\n„Pre manje od mesec dana bio je u Novoj Varoši i posetio je klub. Obećao nam je donaciju u vidu nove opreme i fudbalskih lopti. Ranijih godina darivao je igračima kopačke, trenerke i dresove. Jednostavno, rekao nam je da kada god nam treba neka pomoć da ga pozovemo. To mogu samo veliki ljudi i profesionalci, a Ivan je takav”, sa ponosom ističe Ilić, nekadašnji Šaponjićev trener.\nPrvak sveta sa „Orlićima”\nКarijeru je počeo u Zlataru iz Nove Varoši, a nastavio u užičkoj Slobodi pre nego što je došao u mlađe kategorije Partizana. Za prvi tim crno-belih Šaponjić je debitovao na utakmici sa Spartakom sa 16 godina, tri meseca i 26 dana, čime je srušio rekord Dejana Markovića koji je 22. oktobra 1989. zaigrao protiv Vardara sa 16 godina, četiri meseca i 26 dana. Sa reprezentacijom Srbije do 20 godine postao je prvak sveta na Novom Zelandu 2015.\nVečernje novosti A.Rovčanin\nОзнаке: FK Atletiko Madrid, FK Zlatar Nova Varoš, Ivan Šaponjić, vesti nova varoš, Zlatar