BOLJE PRILIKE ZA MOBILNO UČENJE NA ZAPADNOM BALKANU\nProjekat INTERVET Western Balkans ima za cilj stvoriti prilike za mobilno učenje u centrima za obuku na zapadnom alkanu te unaprijediti kulturu mobilnog učenja u području stručnog/strukovnog obrazovanja.\nS tom svrhom, projekat predviđa aktivnosti na dva nivoa: s jedne strane mobilnost polaznika a sa druge razvoj kompetentnosti osoblja iz oblasti stručnog obrazovanja. Ciljevi INTERVET Zapadnog Balkana su također dvostruki: projekat će omogućiti učesnicima da ostvare bolji pristup resursima vezanim za internacionalnu obuku mobilnosti te će moći saznati vise o prilikama koje već postoje.\nKonzorcijum uključuje sljedeće asocijacije, SMEs, centri za stručno obrazovanje , privredne komore te univerziteti iz 6 zemalja regionalnih partnera:\nkao i 8 partnera članica EU : Italija, Belgija, Nizozemska, Francuska, Malta, Španija, Slovenija i Poljska. Projekat koordinira Uniser Società Cooperativa Sociale Onlus iz Forlì, Italija. Partnerstvo možete pogledati ovdje.\nTrogodišnji projekat uključuje studente sa šireg područja Balkana i uključivaće sljedeće aktivnosti:\n56 PRO-tip mobilnosti u trajanju od 3 mjeseca (za maturante i radnike pomoćnike – šegrte) odredište: Sevilja, Vroclav, Forlì-Bolonja, Maribor, Lion\n360 mobilnosti u trajanju od jednog mjeseca (za srednjoškolce) odredište: Sevilja, Vroclav, Forlì-Bolonja, Maribor, Lion\n54 razmjene (za predavače) na sljedećim prestižnim koledžima: SEPR (Francuska), ROC Da Vinci College (Nizozemska), MCAST – The Malta College of Arts, Science & Technology (Malta)\nUčešće 36 nastavnika u ljetnim školama sa sljedećim odredištima : Bolonja, Sevilja, Dordrecht\nUčešće 72 nastavnika i menadžera stručnih škola u Thematic Themes (tematskim temama) koje organizuje EfVET a domaćin je : MCAST – The Malta College of Arts, Science & Technology (Malta), ROC Da Vinci College (Nizozemska), SEPR (Francuska)\nPRO-tip mobilnosti u trajanju\nNastavnika u ljetnim školama\n56 PRO-tip mobilnosti u trajanju\nod 3 mjeseca (za maturante i radnike pomoćnike – šegrte) odredište: Sevilja, Vroclav, Forlì-Bolonja, Maribor, Lion\nod jednog mjeseca (za srednjoškolce) odredište: Sevilja, Vroclav, Forlì-Bolonja, Maribor, Lion\n54 razmjene (za predavače)\nna sljedećim prestižnim koledžima: SEPR (Francuska), ROC Da Vinci College (Nizozemska), MCAST – The Malta College of Arts, Science & Technology (Malta)\nUčešće 36 nastavnika u ljetnim školama sa sljedećim odredištima Bolonja, Sevilja, Dordrecht


Upućeno je Zapadu, a tiče se Srbije i Albanije! - alo.rs\nAUTOR: Informer/Alo.rs/M.Č. DATUM I VREME: 12.10.2019. 21:38 - 12.10.2019. 21:45\nAko svet Albancima dozvoljava to što zagovara Aljbin Kurti, zašto onda i nama Srbima ne bi to isto bilo dozvoljeno?! Stvaranje 'velike Albanije' značilo bi usvajanje novih principa na Balkanu.\n* Ako može velika Albanija, zašto ne može velika Srbija\n* Dodik postavio moćno pitanje Zapadu\n* Kurti debelo greši ako misli da je moguće dugoročno nešto dozvoljavati jednom, a braniti drugom narodu\nKutri upravo povukao potez koji sve menja!\nAUTOR: Tanjug/Alo.rs/M.Č. DATUM I VREME: 12.10.2019. 21:23 Kandidat za premijera privremenih prištinskih institucija i lider Pokreta Samoopredeljenje Aljbin Kurti izjavio je da će, ako bude premijer, njegova vlada značajno smanjiti broj ministarstava.\n- Usvajanje novih principa na Balkanu, koje zagovara Aljbin Kurti za Albance u pokušaju da se stvori 'velika Albanija', moralo bi da važi i za druge narode na Balkanu, pre svega za Srbe. Na Balkanu se ne mogu doveka sprovoditi dvostruki standardi, da ono što je dozvoljeno jednom narodu drugom bude strogo zabranjeno, kako to misli Kurti. Srpski narod nema razumevanja za to i neće to trpeti. Jer ako je nešto dozvoljeno drugima, kako to za Šiptare zagovara provokator Kurti, zašto onda i Srbima ne bi to isto bilo dozvoljeno?! - pita Dodik komentarišući Kurtijevu izjavu da Kosovo i Albanija treba da se integrišu u federaciju kao Nemačka.\nČeka se kranji dogovor na Kurtijev predlog!\n- Albanski premijer Edi Rama u saradnji sa vlastima u Prištini već godinama gradi političku, ekonomsku i bezbednosnu strukturu za zajedničku državu. Ramin pristanak na 'mali Šengen' sa Srbijom i Makedonijom mogao bi lako da posluži kao smokvin list za ostvarenje tih ciljeva. Dodik sa pravom pravi paralelu sa RS i Srbijom, sa tom razlikom što SAD i Zapad prećutno podržavaju Albance jer u njima vide instrument za sprovođenje geostrateških interesa, što sa Srbima, bar zasad, nije slučaj - podvlači Paić.


31.05.2020. / 22:38\n@Bane Ovaj komentar bi ti tetovirao na celo da ga gledas svaki dan kad dobijes dete!!!\n31.05.2020. / 13:47\nKoliki idiot trebas biti da pitas oca silovane i ubijene devojcice gde je bio u tom trenutku? Neprofesionalno i odvratno jer je i sama majka maloletne devojcice.\n31.05.2020. / 14:35\n@Ivan Ma ona brine o dedi kog ima u krevetu\n31.05.2020. / 16:13\n@Sala komika brine ona o dedinim nekretninama\n31.05.2020. / 13:46\nJoš jedna naprednjačka hijena... kreatura bez morala,obrazovanja,bez stida i srama\n01.06.2020. / 00:26\n@Hunter nije naprednjacka julovska\n31.05.2020. / 13:39\nJavna je tajna da je SNS skup pedofila i LGB populacije,ne kazu dzabe da su kao sekta.\n31.05.2020. / 16:14\n@NekoKoZna to "kao" je potpuno nepotrebno\nGospodine Juriću, svaka Vam čast na hrabrosti, snazi i posvećenosti da živimo u boljoj i po našu decu sigurnijoj sredini. Da nam je više ljudi kao što su Igor Jurić i Arno Gujon..\n31.05.2020. / 15:11\n@Naučnik nedaj boze da nam je vise ljudi kao on,covek koji je prokockao sve i lobegao preko grane,pa sad mulja na racun tragedije!\nAko vec potencira tu pricu i zaintrigirao je javnost, neka skupi hrabrost i objavi ime tog politicara. Ja sumnjam da bi to mogao biti Palma, tako mi deluje izopaceno. 😆\n31.05.2020. / 14:34\n@Vucko тома диплома\n31.05.2020. / 14:38\n@Vucko ili njegov koalicioni partner kome privodi maloletnice. Ili onaj iz N. Sada, ili....\n31.05.2020. / 13:33\nGospoda je u ovom degeneričnom vremenu rešila materijalno sve, al muku ima kako da se reši zla u sebi ?!\n31.05.2020. / 13:31\nA nestala BARBARA VITEZ, nije istina da niko ne zne gde je. Počeo bih od policije pa do političara pretragu\n31.05.2020. / 15:16\n@Boogeyman Negde je eksploatisu. To rade vladari, kvazi elita.\n31.05.2020. / 13:27\nAuuuuuu SNS-ci, koje ste vi dno presli. U Svetu za ovo ne padaju ostavke, nego se citava javnost digne. Tako pljunuti coveka kojem je ubijeno dete!!!\n31.05.2020. / 13:25\nБахата,безобразна,глупа и ЗЛА. Прави СНС кадар.\n31.05.2020. / 16:15\n@Вуја Ne lupaj, doticna nije SNS, kao ni ja.


Muzika « MUZIČKA ČITAONICA « Muzičke teme « Značaj muzike za razvoj deteta\nAutor Tema: Značaj muzike za razvoj deteta (Pročitano 23950 puta)\n« poslato: Februar 02, 2011, 02:05:39 am »\nNARODNO STVARALAŠTVO U NASTAVI\nAbstrakt: Nastava muzike u osnovnoj školi odvija se u okviru aktivnosti koje su predviđene nastavnim planom i programom (pevanje pesama, slušanje muzike, sviranje i dečije stvaralaštvo), a preko sadržaja za koje se nastavnik samostalno opredeljuje. Učitelj/vaspitač u nastavi muzike treba da se rukovodi didaktičkim principom od bližeg ka daljem, tj. od poznatog ka nepoznatom pri izboru sadržaja preko kojih će razvijati muzičke sposobnosti dece. Učitelj će krenuti od narodnog stvaralaštva sredine iz koje deca potiču koristeći pritom brojalice, pitalice, brzalice, izreke, poslovice, narodne lirske pesme, narodne igre, narodne igre uz pevanje i narodne muzičke instrumente.\nKljučne reči: Muzika, nastavni sadržaji, narodno stvaralaštvo.\nMuzika ima zadatak da podstiče i unapređuje različite vidove muzičkog razvoja deteta (opažajnog, pojmovnog, psihomotornog, vokalnog), te da razvija ljubav i interesovanje učenika za muziku. Nastava muzike u osnovnoj školi odvija se kroz više aktivnosti. To su: pevanje pesama (po sluhu i iz notnog teksta), slušanje muzike, sviranje i dečije stvaralaštvo. Ishodi se realizuju u okviru ovih aktivnosti, a preko sadržaja za koje se nastavnik samostalno opredeljuje na osnovu predloženih usmerenja.\nMeđu sadržajima preko kojih se ostvaruju ciljevi muzike treba izdvojiti narodno stvaralaštvo. Brojni metodičari muzike (Miodrag Vasiljević, Zorislava Vasiljević, Gordana Stojanović...) govore o potrebi postavljanja muzičke pismenosti na narodnim osnovama. Značaj narodnog stvaralaštva u nastavi muzike je višestruk. Preko narodnog stvaralaštva deca upoznaju kulturnu baštinu svog i drugih naroda, što doprinosi razvoju opšte kulture, međusobnom razumevanju, uvažavanju i poštovanju. Negovanjem narodnog stvaralaštva, vaspitavamo mlade generacije da čuvaju svoju kulturnu tradiciju, narodne običaje i entitet. Dela koja u osnovi imaju narodnu muziku lakše se usvajaju od dela umetničke muzike zbog svoje jednostavnosti, te doprinose bržem ostvarivanju postavljenih zadataka.\nSadržaji narodnog stvaralaštva koji se koriste u nastavi muzike su: narodne brojalice, izreke, tapšalice, cupkalice, razbrajalice, narodne lirske pesme, narodne igre, narodne igre uz pevanje i narodni muzički instrumenti.\nPrema mišljenju Gordane Stojanović, našeg istaknutog metodičara muzike, muzičke sposobnosti dece razvijaju se i oblikuju polazeći od deci bližih, poznatih, jednostavnih i lakših sadržaja. (Stojanović, 1996:9) Naime, prvi muzički doživljaji i iskustva deteta potiču iz porodice, tačnije od majčinog pevanja uz cupkanje ili ljuljanje u krilu. Kasnije, u kontaktu sa vršnjacima, deca uče razbrajalice, pitalice, brzalice, izreke, poslovice... Muzički pedagog/učitelj koristiće narodne brojalice, pitalice, brzalice, izreke i poslovice, razviće ritam i govor dece što će im pomoći u kasnijem sviranju na dečijim instrumentima.\nNajveći broj narodnih brojalica pripada govornim brojalicama, mada se mogu sresti i pevane brojalice. Osećaj za ritam se učvršćuje razgovetnim izgovaranjem različitih tekstova, prikladnih za određeni uzrast, i ujednačenim pokretom razbrojavanja. Kasnije se pokret razbrojavanja zamenjuje koračanjem, udaranjem noge o pod, pljeskanjem dlana o dlan, dlana o klupu i dlana o nadlanicu (doživljaj naglašenog i nenaglašenog taktovog dela).\nPevanje pesamam ima značajno mesto u vaspitno-obrazovnom radu sa mladima. Ono je najdraži i najrašireniji oblik muziciranja dece predškolskog i školskog uzrasta, te u velikoj meri utiče na razvoj sluha, ritma i emocionalnog života dece, stvaranje estetskih navika i izgrađivanje muzičkog ukusa. Metodičari muzike ističu značaj pevanja za razvoj muzičkih sposobnosti, ali je njegov značaj daleko veći, jer "vedra i vesela pesma izaziva radost i polet, nežna stvara atmosferu smirenosti, a odlučna snagu i čvrstinu." (Stojanović, 1996:17)\nPri izboru pesama za pevanje prednost treba dati narodnoj dečijoj pesmi, jer se zvučne naslage narodne muzike stvaraju kod deteta od prvih dana života u okviru porodice. Osim toga, narodna dečija pesma odlikuje se vedrim i živahnim karakterom, kratkom i jednostavnom melodijom, sa čestim ponavljanjima muzičkih fraza i teksta. Deca rado usvajaju narodne pesme i brzo ih uče napamet. Narodna pesma je kvalitetna vrsta pesme, jer je prošla kroz mnoge generacije, doživela raznorazna "brušenja" i "čišćenja" te se danas javlja u formi savršeno jednostavne melodije.\nTekst narodne pesme je izuzetno značajan, kako sa aspekta sadržaja, tako i sa aspekta konstruktivne uloge koju ima u pesmi. U dalekoj prošlosti, u vreme kada je pesma bila sastavni deo obreda, sa višim silama "komuniciralo" se preko sadržaja i melodije teksta. Kasnije, s pojavom ljubavne lirike, tekst pesme ima ulogu da zabavi, razonodi... (Golemović, 1998-8) Preko teksta pesme mogu se naučiti običaji, verovanja, mitovi, legende, arhaična leksika, proces izrade određenih proizvoda i dr.\nPosebnu varijantu narodnih pesama čine pesme modeli. Naš muzički pedagog, Miodrag Vasiljević, uvideo je potrebu postavljanja muzičke pismenosti na narodnim osnovama. On je odvojio melodije čiji prirodni inicijali odgovaraju osnovnim tonovima (do — Dobro jutro, re — Resavo vodo 'ladna, mi — Mi idemo, fa — Falila mi se prošena moma, sol — Sol mi daj, la — Lazara majka, si — Sini sunce). Vasiljević je modifikovao izabrane pesme prilagođavajući njihove tekstove aretinskim slogovima, kako bi odgovarale inicijalisima melodija. Modelima je namenio funkciju fiksiranja osnovnih tonova. Za modele je birao melodije različitih ritmičkih struktura da bi učenici od samog početka taktiranjem razvili moć opažanja različitih metričkih struktura. (Vasiljević, 2000:66)\nIgra je detetu najdraža aktivnost. Ono kroz nju oseća zadovoljstvo i stiče prva saznanja. U nastavi muzike koriste se muzičke igre. One se definišu kao "vrsta igara u kojima je muzička misao pokretač i nosilac svih radnji koje se zbivaju u igri". (Đurković-Pantelić, 1998:139) Muzička igra doprinosi svestranom razvoju ličnosti, razvoju muzičkh (pre svega osećaja za ritam), ali i motoričkih sposobnosti dece. Deci najpristupačniji oblici muzičkih igara jesu narodne igre i plesovi. Ona se sreću sa elementima narodne igre u okviru svoje porodice i šire društvene sredine — susreću se na mnogobrojnim slavljima vezanim za životni ciklus i običaje koji ga prate. Deca nesvesno upijaju duh i lepotu narodne muzike, upoznaju njene osobine (karakteristične ritmove) i uče jednostavne korake narodnih plesova. Bogata kulturna tradicija našeg naroda (bogatstvo igračkih ritmova, pokreta, koraka, nošnji) iznedrila je veliki broj narodnih igara. Njima se razvijaju snažna nacionalna osećanja i izgrađuje odnos prema sopstvenoj i tuđoj kulturnoj baštini. U izboru folklornih igara treba poći od zavičajnih, deci najbližih igara, pa zatim širiti interesovanje i za druge. (Stojanović, 1996:65) Ovakav stav ide u prilog didaktičkom principu od bližeg ka daljem, tj. od poznatog ka manje poznatom.\nNarodna igra uz pevanje doprinosi razvoju muzičkih, govornih i motoričkih sposobnosti. Igra sa pevanjem treba da je jednostavna, sa postupnom melodijom, koja odgovara opsegu glasa starosne grupe, i da je igrivog ritma. Pokreti koji se koriste su ritmičko kretanje: desno-levo, napred-nazad, poskok u mestu ili kretanju, okretanje oko sebe ili drugog. Narodne igre imaju veliki značaj za razvoj muzičkih i fizičkih sposobnosti. Ovakva tačka je, kao po pravilu, najzapaženija na svim predstavama. Značajni su i koreografski plesovi čije su figure sastavljene i fiksirane, te se moraju tačno izvoditi.\nSlušanje muzike je značajno za bolje upoznavanje i razvoj muzičkih sposobnosti deteta. Deca koju vaspitači nazivaju nemuzikalnom (zbog nepravilnog pevanja) pokazuju veliko interesovanje za slušanje muzike, postavljaju umesna pitanja i primedbe, te traže da ponovo slušaju kompoziciju. (Manasteriotti, 1981:126)\nNa mlađem uzrastu (predškolski i mlađi školski uzrast) deca slušaju lake i kratke kompozicije žanra programske muzike: narodne i umetničke dečije pesme (tekst pesama olakšava razumevanje muzike na ovom stupnju). Deca treba da odrede karakter slušane narodne pesme (vesela, tužna), brzinu (brza, spora), izvođački sastav (jedan ili više glasova, glas uz pratnju instrumenta, glas uz pratnju orkestra), treba da odrede da li se uz nju igra. Uz slušanu muziku, deca mogu da osmisle pokrete koji bi odgovarali pesmi.\nSviranjem na dečijim muzičkim instrumentima deca stiču osnovna saznanja o muzičkim instrumentima, razvijaju ljubav prema sviranju na odabranom instrumentu, kolektivnom muziciranju i muzici uopšte. Učestvovanjem u aktivnom muziciranju, dete razvija osećaj o ličnoj vrednosti i ličnoj odgovornosti za uspeh čitavog kolektiva.\nU nedovoljno razvijenim sredinama, u kojima posedovanje Orfovog instrumentarijuma predstavlja luksuz, deca mogu napraviti instrumente od kartona, plastičnih kutija, žice ili od prirodnih materijala na način kako je to činjeno u prošlosti. U narodu su do danas sačuvani mnogobrojni instrumenti, koje deca mogu sa lakoćom praviti i na njima svirati, a to su: kastanjete, ćemane, čegrtaljka, bubnjići od drveta i kože, list, trava, pisak, zujaljka, dugme na kanapu, čigra, frula idr. U prošlosti većina ovih instrumenata bila je sastavni deo verskih obreda, lova ili plašenja ptica, a danas se koriste kao dečije zvučne igračke.\nKastanjete ili klepetaljka je dečija zvučna igračka od kukuruzovine. Spada u grupu idiofonih instrumenata, a izrađuje se od mlade stabljike kukuruza. Odseče se deo stabljike kukuruza koje obuhvata jedno kolence i razreže uzduž, do kolenceta, na dva ili tri dela da bi se dobila tzv. krila. Krila su zalomljena blizu kolenceta/zadebljanja na stabljici kukuruza. Pri naglom pokretu ruke krila udaraju u središnji deo stabljike, te nastaje zvuk sličan kastanjetama.\nĆemane ili guslice je instrument koji izgledom podseća na violinu ili na gusle. Tipična je dečija igračka i spada u grupu idiofonih ionstrumenta. Pravi se od suhe kukuruzne stabljike. Odreže se komad stabljike kukuruza, tako da obuhvati dva članka. "Između 'kolenca'kako se nazivaju granice članka, proseku se dve 'strune', ispod kojih se sa svake strane podvuče po komadić drveta, da bi strune bile odignute od stabljike." (Golemović, 1998:49) Instrument se sastoji od dva ovakva dela, a zvuk nastaje prevlačenjem jednog preko drugog.\nČegrtaljka spada u grupu idiofonih instrumenata. Sastoji se od drvenog, pravougaonog, okvira, unutar kog je osovina sa zupčastim valjkom i drveni elastični jezičak koji je na njega oslonjen. Pri zamahu ruke dolazi do obrtanja okvira oko osovine, pri čemu kraj jezička pada sa jednog zuba valjka na drugi. Pri ovakvom okretanju nastaje karakteristično čegrtanje, pa otuda naziv instrumenta.\nFrula je duvački/aerofoni instrument koji se pravi od jednog komada drveta (uglavnom šljive). Sastoji se iz čepa kojim je instrument zatvoren sa gornje strane (ne u potpunosti s obzirom da mu je odsečen jedan uzdužni deo da bi omogućio prolaz vazduha kroz cev svirale). Na poleđini instrumenta nalazi se otvor sa oštrim bridom koji se naziva vetrilo, a koji seče vazduh stvarajući ton. Na dnu svirale nalazi se rupa koja se naziva oduška. Na prednjoj strani svirale nalazi se šest rupa pomoću kojih možemo izvesti sedam tonova (najčešće tonovi durske lestvice).\nSvirala od slame izrađuje se od raži, ječma, ili ovsa. Vlat žitarice se odseče u dužini od oko 200 mm. Donji deo je otvoren, dok je gornji zatvoren na prirodan način — kolencetom slamke. Ispod kolenceta je zasečen jezičak, a na stabljice je moguće napraviti otvore za sviranje jednostavnih melodija.\nZvučne karakteristike pojedinih instrumenata (visina zvuka koji nastaje na njima), kao što su: guslice, pisak, trava i zujaljka, ne odgovaraju temperovanom sistemu koji se koristi u nastavi muzike, pa se ovi instrumenti koriste samo za posebne zvučne efekte u cilju stvaranja određene atmosfere. Frula se može koristiti kao melodijski dečiji instrument, a kastanjete, bubnjići i čegrtaljka kao ritmički muzički instrumenti.\nOvde se pruža mogućnost da deca sama izrade instrumente na časovima likovne kulture, čime se postiže korelacija između muzike i likovne kulture. Na ovim časovima deca mogu izrađivati i delove nošnji. Preko narodnog stvaralaštva postiže se korelacija sa fizičkim vaspitanjem, svetom oko nas, maternjim jezikom, pa i matematikom.\nAnalizirajući udžbenike muzike za osnovnu školu kod nas, može se uvideti da su narodni sadržaji iz novopazarskog kraja malo zastupljeni. Razloge za to treba tražiti u nedovoljnoj istraženosti narodnog stvaralaštva ovog prostora. Veliki broj narodnog muzičkog stvaralaštva za decu nije zapisan i objavljen. Zadaci koji nam predstoje su: da se sakupi ono što može da se nađe u narodu, da se izvrši valorizacija zapisanih sadržaja i prirede muzički narodni sadžaji za različite uzraste.\nĐurković Pantelić, Milena (1997):\nMetodika muzičkog vaspitanja dece predškolskog uzrasta, Šabac, Viša škola za obrazovanje vaspitača, Art studio.\nGolemović, Dimitrije (1998):\nNarodna muzika Jugoslavije, Knjaževac, Nota.\nManasteriotti, Višnja (1981):\nMuzički odgoj na početnom stupnju, Zagreb, Školska knjiga.\nStojanović, Gordana (1996):\nNastava muzičke kulture od I do IV razreda, Priručnik za učitelje i studente učiteljskog fakulteta, Beograd, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva.\nVasiljević, Zorislava (2000):\nMetodika muzičke pismenosti, Beograd, Akademija.\nTekst: Naka Nikšić\n« Odgovor #1 poslato: April 24, 2013, 10:36:57 pm »\nMUZIČKA KULTURA SA METODIKOM\nMuzika ima ogroman značaj za razvoj svakog deteta. Ona utiče na razvoj njegovih muzičkih i fizičkih spsosobnosti, izgrađivanje estetskog odnosa prema muzici i umetnosti uopšte. U ovom radu razmatram značaj muzike za opšti razvoj pojedinca, na prvom mestu za razvoj umnih sposobnosti deteta, te na obrazovanje i obrazovno postignuće. Dobro organizovan obrazovno vaspitni rad na svim stupnjevima obrazovanja, od vrtića, preko osnovnih i srednjih škola, može značajno doprineti formiranju takvog sklopa ličnosti koji će uspešno odgovoriti potrebama savremenog društva. Adekvatni planovi i programi, kao i pedagoško-psihološkidobro obrazovani muzički pedagozi ključne su karike u ovom lancu.\n2. ZNAČAJ MUZIKE KROZ ISTORIJU\nNarodi drevnih civilizacija posmatrali su muziku kao moćno sredstvo koje je moglo da promeni karakter pojedinca. Ostaci glinenih pločica, nađenih u Maloj Aziji i Sumeriji govore o mestu i važnosti koju je muzika imala u tim društvenim zajednicama. Konfučije je verovao da muzika ima veliki uticaj na ono što ljudi u životu rade, te da u sebi sadrži dobro i zlo. On kaže: "Ako želite da znate kakva je država jednog naroda i da li su njeni zakoni dobri ili loši, ispitajte muziku koja se u toj državi sluša".\nU vreme Aristotela i Platona muzika je, uz geometriju, astronomiju i matematiku, posmatrana kao jedan od četiri stuba učenja. U periodu renesanse od svakog obrazovanog čoveka očekivalo se da svira neki instrument i da zna da čita note. Današnji naučnici razaznaju potencijal koji muzika ima na razvoj ljudskih bića. Skoro svako doba u istoriji čovečanstva priznavalo je muziku kao bitan faktor u procesu učenja i formiranja pojedinca, te je bila i sastavni deo obrazovanja.\n3. ISPITIVANJA U VEZI UTICAJA MUZIKE NA RAZVOJ DETETA\nPoznato je da bavljenje muzikom unapređuje muzički razvoj, tj. različite vidove muzičkog razvoja: opažajni pojmovni, afektivni, psihomotorni, vokalni, razvoj sposobnosti i muzičkog izvođenja. No, ono što je manje poznato jeste da razvijanje muzičkih sposobnosti (slušanje muzike, muzičko opažanje, estetsko procenjivanje, muzičke preferencije, muzički ukus, sposobnost izvođenja muzike) posredno i značajno utiče na opšti razvoj. Muzičkim razvojem utiče se na razvoj kognitivnih sposobnosti: inteligencija, kognitivna kompleksnost, kreativna sposobnost, jezičke sposobnosti, sposobnost čitanja, socijalna interakcija idr. Brojni naučnici bavili su se uticajem muzike narazvoj deteta, a rezultati do kojih su došli, svakako, su impozantni.\nPrema mišljenju Mek Donalda (Mc Donald) i Remzija (Ramsey) angažovanje u muzici doprinosi razvoju ostalih psihofizičkih funkcija. Oni su u svojoj studiji dokazali da muzika pomaže razvoju kognitivnih veština u mnogim oblastima. Oni smatraju da muzika ima sposobnost da uvežba mozak za kompleksnije razmišljanje, odnosno razmišljanje koje podrazumeva rešavanje nekog problema, rasuđivanje, dokazivanje, analiziranje, sintetizovanje, upoređivanje, uočavanje sličnosti i razlika i evaluaciju informacija. Gardner (Gardner) ukazuje da deca sa porastom uzrasta shvataju umetnost pomoću složenijih i tananijih strategija, što ukazuje na povezanost kognitivnog razvoja i sposobnosti razumevanja i estetskog procenjivanja umetničkog dela. (Prema: Mirković-Radoš, 1996:269)\nLeitvud (Leithwood) i Fauler (Fowler) su uočili da vežbanje umotoričko-muzičkim zadacima poboljšava analitičke sposobnosti dece i dovodi do uspešnosti u socijalnim odnosima sa vršnjacima i odraslima. Parker (Parker) smatra da se, tzv. vođenim slušanjem, mogu razviti kognitivne veštine klasifikacije, serijacije, razumevana prostornih odnosa.\nŠo (Shaw) i Rošerova (Rauscher) dokazali su da je muzika od velike koristi u procesu obrazovanja i razvoja mozga. Slušanjem klasične muzike poboljšavaju se pamćenje i koncentracija, a učenje sviranja nekog instrumenta pokazuje da se uvećava spacijalno (prostorno) rasuđivanje.\nNajnovija istraživanje Raušerove na deci predškolskog uzrasta pokazuju da deca koja su se kontinuirano bavila muzičkim aktivnostima u okviru dobro planiranog kurikuluma imaju bolje spacijalno rezonovanje mereno tačnošću i brzinom sređivanja slagalica i lego kocki (njihov učinak je uvećan za 46%). Sviranje na instrumentu, pogotovu sa dirkama, bitno utiče na spacijalno rezonovanje, u većoj meri nego samo slušanje muzike. Pri sviranju je ostvareno sadejstvo vizuelnih i auditivnih informacija, tj. dete vidi ruke i čuje zvuke koje proizvodi. Uočena je i povezanost preferencije za složene misaone aktivnostii i kompleksne vidove umetničke muzike — naučnici i matematičari preferiraju umetničku muziku visokog nivoa složenosti.\nHervic (Hutwitz) ukazuje na poboljšanje veštine čitanja posle muzičke obuke. Kokos (Kokos) je ustanovio da učešće u Kodaljevom muzičkom programu unapređuje razvoj govora, te da razvija divergentno mišljenje. Rait (Rit) naglašava povezanost muzike i matematike. (Prema: Mirković-Radoš, 1996:269)\nNaučnici su uočili sličnost između obrazaca otkrivenih u mozgu i onih koji postoje u muzici. Naime, oni su koristeći supervodljivi kvantni interforencionalni uređaj (uređaj koji meri električnu aktivnost mozga) utvrdili da raspored tonotopične mape u auditivnoj zoni kore velikog mozga u velikoj meri odgovara (liči) klavijaturi sa jednakim razmacima između oktava. Tonotopične mape su putanje u mozgu i učestvuju u određivanju tona koji je odsviran na klaviru.\nProučavanja pokazuju da su ove mape za oko 25% veće kod ljudi koji se bave muzikom, što upućuje na to da bavljenje muzikom u toku detinjstva utiče na razvoj auditorne zone velikog mozga. Šo je 25 godina pravio kompjuterske modele koji stvaraju mape od matematičkih obrazaca koje neuroni izazivaju kada šalju impulse mozgu. Otkrio je da su neuroni organizovani kao stubovi poodređenom obrascu, te da oni međusobno "pričaju" odašiljući električne impulse. Uz saradnju doktora Lenga (Leng) Šo je dodelio svakom stubu muzičke tonove i otkrili da je mozak organizovan po nečemu što se činilo da su muzičke teme. Odabrali su delo koje je odgovaralo muzičkim temama na kompjuterskom modelu (Mozart "Sonata za dva klavira KV 448") i izložili ispitivane učenike toj muzici. Ustanovili su da muzika sa obrascima i temama sličnim onim pronađenim u mozgu uvećava spacijalno-temporalno rasuđivanje. Rezultati su bili još izraženiji kod učenika koji su bili izloženi uzastopnim časovima klavira. Muzika, dakle, utiče na obrasce u mozgu, što ima uticaja na način na koji se kolopovezanih neurona razvija u prvih nekoliko godina života.\nDeca sa dobrim spacijalno-temporalnim rasuđivanjem uživaju u šahu, apstraktnoj matematici višeg nivoa, razumeju razmere i proporcije, bolje razumeju prirodne nauke od ostale dece.\nHadžiz (Hagis) je praćenjem rada mozga kroz magnetnu rezonancu utvrdio da su određeni delovi mozga (planumtemporale i corpus collosum) veći kod muzičara nego kod onih koji to nisu.\nDr Lorens Parsons (Parsons) smatra da muzika angažuje ceo mozak, čime su učenje pospešuje. On smatra da je jedan od najznačajnijih aspekata učenja sviranja angažovanje obe hemisfere mozga pri sviranju. Bugarski lekar Lozanov je utvrdio da slušanje specifične muzike (muzike sa specifičnim ritmom, naročito muzika iz perioda baroka, npr. Bahova) izaziva sinhronizaciju telesnih ritmova/otkucaja srca i moždanih talasa sa taktom muzike.\n4. ZAŠTO JE BAVLJENJE MUZIKOM VAŽNO ZA DETE?\nMuzika ima ogroman značaj za razvoj deteta. Razvijanjem muzičkih sposobnosti, kod njega se uvećava niz posebnih sposobnosti, od kojih će imati puno koristi kako u detinjstvu, tako i kasnije tokom života. Sluh, vid, verbalno izražavanje, sposobnost čitanja, učenje stranih jezika, matematičke i kreativna sposobnost, socijalna prilagodljivost... samo su neke od sposobnosti koje muzičari izvanredno razvijaju.\nMuzika u potpunosti angažuje mozak. Obe hemisfere su aktivne kada dete uči da svira, što pospešuje mališanove intelektualne sposobnosti, naročito domen apstraktnog mišljenja. Ona utiče na psihički i fizički razvoj, a ulazeći u svet muzike dete počinje aktivno da razvija estetsko rasuđivanje i odnos prema umetnosti uopšte.\nMuzika ima sposobnost da uvežbava mozak za kompleksnije razmišljanje, ono koje uključuje rešavanje nekog problema, rasuđivanje, analiziranje, uočavanje sličnosti i razlika. Slušanjem klasične muzike se poboljšavaju pamćenje i koncentracija, a učenjem sviranja nekog instrumenta se razvija prostorno-vremensko rasuđivanje. Psiholozi su dokazali da deca koja se u predškolskom uzrastu konstantno bave muzičkim aktivnostima — upadljivo brže i sa većom tačnošću savlađuju probleme u igrama kao što su slagalice ili lego kocke. Uz dobro prostorno-vremensko rasuđivanje uživaju u šahu, matematici, shvataju razmere i proporcije, i bolje se snalaze u prirodnim naukama od druge dece.\nMuzikom se, što je naročito važno, podstiču kreativnost i mašta, a mališani koji sviraju neki instrument razmišljaju "bistrije"i kritički. Za povučenu decu, sa problemom ostvarivanja socijalnog kontakta, muzička aktivnost može da se koristi kao terapija, jer omogućava detetu da se izrazi, da se kroz pesmu i igru uklopi u društvo i razvije osećanje kolektivnog duha.\n4.1. Muzika pomaže razvoju govora\nMuzika pomaže razvoju govora. Veoma je značajno shvatiti da je sa uvođenjem muzike u život deteta potrebno početi što ranije, kako bi ono naučilo da voli i ceni klasičnu muziku. Od trenutka kada se beba začne u stomaku, pa sve do srednje škole — uloga roditelja, ma koliko oni bili muzikalni, sastoji se u neprestanom predstavljanju klasične muzike svojoj deci, pomoću raznovrsnih aktivnosti koje stimulišu njihovo učenje. Fetus je ustanju da čuje zvukove već u 20. nedelji starosti. Ukoliko mu se redovno omogućava da sluša muziku, imaće sposobnost da ranijei lakše razvije složenije jezičke stukture. "Mamine pesmice" ili ritmični muzički žargon koji majka koristi u komunikaciji sa bebom, pomaže bebi da razvije govor. Predškolska deca u "školicama" koriste razne ritmičke instrumente, pevaju pesmice, marširaju uz muziku... zahvaljujući čemu se usavršava njihova koordinacija pokreta, osećaj za ritam, memorija, kao i sposobnost slušanja.\nKada deca krenu u školu, najvažniji zadatak koji se pred njih postavlja jeste da nauče da čitaju. Korišćenjem muzike, ovaj posao će biti učinjen znatno lakšim. Učeći ritmične pesmice, koristeći ritmičke instrumente i igrajući muzičke igrice — deca uče sklopove koje formiraju zvukovi i ritam. Lakše prepoznaju samoglasnike i dele reči na slogove, što će im kasnije biti od velike pomoći kada budu učila da čitaju.\n4.2. Lakše se uči matematika\nNeuromuzikologija, ili kako muzika deluje na mozak, naučna je disciplina koja se ubrzano razvija poslednjih godina. Naučnici sudošli do otkrića da muzika trenira mozak za više nivoe razmišljanja. Prema pomenutom istraživanju, muzika takođe podstiče razvoj vremensko-prostornog rezonovanja, koje se koristi prilikom učenja viših formi matematike i nauke.\n4.3. Razvija se intelekt\nMuzika utiče na mozak i na druge načine. Zbog svojih kompleksnih struktura koje se ponavljaju, ona povezuje i razvijamotorni sistem mozga, razvija čulo vida i sluha, snaži koordinaciju, koncentraciju i memoriju. Istraživanja su pokazala da studenti koji slušaju klasičnu muziku dok uče, lakše "upijaju", zadržavaju i reprodukuju sadržaje od onih koji uče u tišini. Današnji naučnici su u situaciji da, kao nikada do sada, protumače na koji način mozak funkcioniše. Oni znaju da bogato iskustvo stvara "bogat mozak", kao i da beba dolazi na svet pripremljena za prihvatanje različitih stimulacija. Ova činjenica izbacuje u prvi plan ulogu roditelja, koji treba da svom detetu omogući brojna, svakodnevna i obogaćujuća iskustva, koja će podstaći razvoj detetovog mozga.\n4.4. Podstiče druželjubivost\nMuzika podstiče socijalne veštine kod deteta. Deca koja se bave muzikom, razvijaju viši nivo socijalne kohezije i lakše im je da razumeju sebe i druge. Emocionalni aspekt muzičke aktivnosti takođe podstiče razvoj jedne veoma važne socijalne veštine kaošto je empatija (saosećanje sa drugima).\nVećina učitelja će vam reći da muzikom dete na lakši način izražava svoje unutrašnje emocije, kao i da uz njenu pomoć lakše razvija samopouzdanje. Kao jedan vid nejezičkog izražavanja, muzika je u stanju da prenese kompleksnost emocija, i na taj način — posebno stidljivom ili plašljivom detetu, kome je teško da komunicira govorom, pomogne da se izrazi.\nMuzika se često koristi u razredu kao mehanizam socijalne interakcije. Dokazana je povezanost muzike i muzičkog iskustvasa pojedinim vidovima lične i socijalne kompetencije. Ona nije izvor samo muzičkog razvoja, već je i sredstvo stvaralačkog ispoljavanja deteta, njegovog socijalnog, emocionalnog i psihomotornog razvoja. Muzika omogućava detetu da se izrazi i samo potvrdi kroz njemu najbliže aktivnosti: pesmu i igru. Deca koja su povučena, nekada čak i obeležena kao nedovoljno inteligentna i nemuzikalna, sa oduševljenjem učestvuju u sviranju na dečjim instrumentima i to jednako dobro kao i ostala deca. Učestvujući u igrama i sviranju deca razvijaju kolektivni duh, osećaj za pomoć i saradnju.\nKorišćenje muzike u terapeutske svrhe poznato je tokom čitave istorije ljudske civilizacije, a muzikoterapija kao naučna disciplina se ubrzano razvija tokom dvadesetog veka.\nMuzikoterapija je psihoterapijska tehnika koju primenjuje edukovani muzikoterapeut, a u dijagnostičke i terapijse svrhe koristi zvuk, koji može, ali i ne mora biti muzika. Muzikoterapija se može primenjivati kod zdravih u cilju psihoprofilase, povećanja kreativnosti, te intenzivnijeg psihološkog i duhovnog razvoja.\n5.1. Muzikoterapija u trudnoći\nVibracije zvuka deluju na sve procese u mozgu, i time direktno utiču na kognitivne (saznajne), emocionalne i telesne funkcije, što muziku svrstava u delotvorno terapijsko sredstvo. Naučna istraživanja su dokazala da zvuk utiče na ćelije i organe, a samim tim deluje na stanje svesti, harmonizaciju leve i desne strane mozga, krvni pritisak, cirkulaciju, disanje i druge procese koji se odvijaju u telu.\nU mnogim zemljama postoje specijalizovani muzikoterapijski programi namenjeni trudnicama i njihovim partnerima. Oni se koriste nizom muzikoterapeutskih metoda koje se sprovode na individualnim i grupnim seansama.\nPrednosti su brojne — od bioloških (delovanje na disanje i krvni pritisak), pa do socioloških (stvaranje osećaja zajedništva kod trudnice i medicinskog osoblja).\nDa bi muzikoterapija bila efikasna, nije potrebno da trudnicaima muzičko obrazovanje ili talenat. Ova vrsta terapije doprinosi ugodnijoj i zdravijoj trudnoći. Ona deluje na probavni sistem, krvni pritisak, cirkulaciju, mišiće, pomaže kod stresa, postizanja opuštenosti i ublažavanja depresivnih stanja. To je veoma važno, s obzirom da se zna kako stres može negativno da utiče na tok trudnoće i uzrokuje komplikacije, a nedavno je otkriveno da trudnice koje su duži vremenski period bile depresivne, rađaju decu sklonu depresivnim stanjima.\n5.2. I bebe slušaju muziku\nTerapija muzikom pomaže u zbližavanju sa bebom. Sluh je prvo čulo koje se razvija kod nerođenih beba, i one često (udarcima "iznutra") i same pokazuju koja im se muzika sviđa, a koja ih iritira. Takođe, pevanje trudnice deluje smirujuće na bebu. Dokazano je da nerođena deca pamte zvuke koje su slušala dok su bila u maminom stomaku, i da ih nakon rođenja prepoznaju i rado slušaju.\n6. UTICAJ MUZIKE NA UČENJE\nRezultati do kojih su došli naučnici dovoljno govore u prilog značaja muzike za muzički i opšti razvoj deteta. Roditelji moraju od najranijih dana obezbediti svojoj deci muzički podsticajnu sredinu sa iskustvima koja će "hraniti" njihov mozak. Muzika pospešuje funkcionisanje mozga kod kompleksnije matematike i prirodnih nauka, a rezultat toga u budućnosti jeste pojedinac koji će biti konkurentan potrebama savremenog društva.\nOstvarenje muzičkog potencijala ostvaruje se putem podsticajne sredine, usmerenosti porodice na dosledno i kontinuirano podsticanje deteta u okviru odgovarajućeg kulturno-pedagoškog nivoa, kao i kompetentnom muzičkom nastavom. Kompetentna muzička nastava ne podrazumeva samoodgovarajući nastavni kadar već i dobro osmišljene nastavne planove i programe na svim nivoima obrazovanja.\nMeđunarodno udruženje za procenu postignuća uobrazovanju je 1988. god. sprovelo testiranje kojim se vršila procena veštosti dece u prirodnim naukama. U ovom istraživanju učestvovalo je sedamnaest zemalja, a prva tri mesta zauzele su Mađarska, Japan i Holandija. Ustanovljeno je da ove tri zemlje imaju opsežno muzičko obrazovanje, koje je deo nastavnog programa koji počinje u obdaništu i nastavlja se do kraja srednje škole. Muzički programi u ovim zemljama su impresivni, te se, prema mišljenju stručnjaka ovog udruženja smatra da su oni razlog visokog postignuća u oblasti matematike i prirodnih nauka. U ovim zemljama učenici se svakodnevno bave muzikom i imaju priliku da nauče da sviraju neki instrument. Nastavni plan muzičkog obrazovanja uključuje i komponovanje. Mađarski nastavnici veruju da postoji direktna korelacija izmeću muzike, matematike i prirodnih nauka, te da muzika pomaže deci da razmišljaju logički i kritički i da bavljenje muzikom izgrađuje karakter i razvija celokupnu ličnost.\nNeki se i dalje pitaju da li muzika zaista ima veliki uticaj na obrazovanje. Obavljeno je na stotine istraživanja kojima je utvrđeno sledeće:\n— deca mnogo brže uče reči pevajući ih uz učitelja\n— rezultati postizanja osnovnih veština učenika prvog razreda povećani su kada im je muzika uvršćena u plan i program\n— muzika ubrzava proces učenja\n— muzika poboljšava čitanje i razumevanje pročitanog\n— učenici koji sviraju neki instrument sa klavijaturom postižu bolje rezultate iz istorije i matematike od učenika koji to ne čine\n— sluh i vid istančaniji su kod dece koja se muzički obrazuju\n— poboljšava se učenje stranog jezika kada se u nastavu uključi muzika\n— muzika pomaže razvoju dodatnih sposobnosti.\nU školama gde je muzika sastavni deo procesa učenja postoje izvanredni primeri akademskog uspeha. U tim školama umetnosti nemaju prednost nad čitanjem, pisanjem, matematikom ili prirodnim naukama, već su vešto integrisane u nastavni plan i program, mada se predaju i kao posebni predmeti. Muzikom se podstiču kreativnost i mašta. Deca razmišljaju bistro i kritički u većem stepenu ako sviraju neki instrument.\nPrema našem iskustvu muzika van škole i muzika kao školski predmet predstavljaju za dete dve različite oblasti. Muzika koju dete uči u školi, a pogotovu način na koji je uči, nije usmerena na zadovoljavanje egzistencijalne i ekspresivne potrebe učenika. Naša škola obrazuje i vaspitava budućeg ljubitelja muzike, pri čemu se često zapostavljaju dečji razvoj i muzički zahtevi. Otuda se javlja potreba intenzivne saradnje muzičkih pedagoga i psihologa, koja je prilično skromna kod nas, na svim stupnjevima, počevši od predškolskog obrazovanja, preko obrazovanja u osnovnoj do obrazovanja u srednjoj školi. Potrebno je izvršiti premeštanje težišta na razvijanje dispozicija (sklonosti) dece, među kojima je svakako najvažnije interesovanje i muzička osetljivost.\nPosebno je važno kvalitetno psihološko-pedagoško obrazovanje muzičkih pedagoga predškolskih ustanova, osnovnih i srednjih škola.\nI ne zaboravite, muzički angažujte decu od najranijih dana.\nRoditelji koji pevaju deci, koji ih ljuljaju, igraju sa njima, koji ih podstiču na stvaralačku aktivnost (vokalnu, motoričku i izvođačku), koji stvaraju okruženje u kome se sluša umetničkamuzika — doprineće boljem muzičkom i opštem razvoju deteta.\nZdravlje kao baza i osnova da se čovekova harmonična ličnost svakodnevno potvrđuje u porodici, na radu, u kreativnom procesu, omogućava svakom biću stabilnost, smirenost, otpornost na delovanje nemilosrdne svakodnevice. Ali, isto tako živimo, danas, u vreme velikih emotivnih naboja, medijskih pritisaka, tragičnih zbivanja koji doprinose psihičkoj disharmoniji i traže, često hitnu pomoć od medicine.\nMedicina i muzika dovode se u vezu, još u davnoj ptošlosti. Stari narodi su patnju i bolest često odklanjali uz pomoć magijskih rituala čiji pratilac je bila muzika. Već su sledbenici velikog Pitagore lečili muzikom groznicu i padavicu, jer su smatrali da je bolest poremećaj svemirskog sklada čiji je proizvod i čovek sam. Platon je uveo pevanje u terapiju da bi čoveku, kod koga je taj sklad poremećen, brže se vratilo zdravlje, često uz učešće starih instrumenata.\nTako je MELOTERAPIJA počela da se razvija. No, tek od XIX veka lekari, posebno psiholozi, počinju da proučavaju lekovito dejstvo zvuka, harmonije, melodije, boje pojedinih instrumenata u procesu lečenja i poboljšanja stanja obolelog čovečijeg tela i duše. Naročito se u savremenoj psihijatriji postižu određeni rezultati, jer u toj oblasti blagotvorni uticaj muzike vodi obolelog na staze rehabilitacije pa i do potpunog ozdravljenja.\nTekst Bojana Jovanović ?\n• Habermeyer, Sharliene (2001): Prava muzika za vaše dete. Preveo sa engleskog Miloš Đerić. Čačak:Inter Gradex Trade.\n• Manasteriotti, Višnja (1969): Muzički odgoj na početnomstupnju.Zagreb: Školska knjiga.\n• Radoš Mirković, Ksenija (1996): Psihologija muzike. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva.\n• Stojanović, Gordana (1996): Nastava muzičke kulture od I do IV razreda, Priručnik za učitelje i studente učitečjskog fakulteta, Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredstva.\n• Jovanović, Radomir (2006): Veliki leksikon stranih reči iizraza, Beograd — Alnari\n• Enciklopedija Britanika (sažeto izdanje, knjige VI i X) — Politika — Beograd 2005\n• Internet : yumama.com, bebinsvet.com, elefmagazin.com, google.com, wikipedia.org ...


SD: Ko nakon skandala sa Milutinom Đukanovićem nastavi da podržava Abazovićevu vladu, postaje saučesnik u brukanju Crne Gore | Kodex.ME\nNakon odluke Vlade da na inicijativu premijera Abazovića predloži jednog od čelnika DF-a Milutina Đukanovića za predsjednika Odbora direktora Elektroprivrede Crne Gore, najznačajnije kompanije u državi, postaje kristalno jasno ono što od samog starta SD tvrdi: ovako koncipirana manjinska vlada je jedna od najvećih političkih prevara koja je našoj državi u poslednje vrijeme servirana, saopšteno je danas iz te partije\n23. 06. 2022 - 14:53 Autor: M. B.\n"Nema više izmotavanja. Ko pristane da nakon ovoga dalje učestvuje u Vladi ili da joj na bilo koji način pruža podršku, postaje saučesnik u brukanju Crne Gore i daljem urušavanju temeljnih vrijednosti za koje smo se prethodnih decenija, svi skupa, teškom mukom izborili", ukazali su iz SD-a.\nDanašnja sjednica Vlade je kako poručuju samo potvrdila da je Dritan Abazović Vučićev šegrt koji je odlučio da ovu državu satre do kraja, i da završi ono što je 2020. godine započeo.\n"No, SD od Abazovića i njegove Vlade nas ništa ne čudi. Jer Abazović je samo umivenija verzija Milutina Đukanovića, sa istim zadatkom. Milutin je, makar, iskren u svojim namjerama i političku podršku dobija na jasno definisanoj agendi. Abazović, s druge strane, predstavljajući se kao “pomiritelj” Crne Gore i demokrata, za ove 2 godine uspio je više nego Milutin Đukanović i svi funkcioneri Nove srpske demokratije otkako postoje na političkoj sceni Crne Gore", istakli su iz SD-a.\nJednom je poručuju Abazović prevario Crnogorce čije glasove sad koristi za realizaciju Vučićevog “srpskog sveta”.\n"Nas nije, niti će, baš kao što nas neće natjerati da ćutimo zbog bilo kakve “dubine”. Ova kakofonska družina, na žalost građana, funkcionise upravo onako kako smo najavili: Abazović ustupa državna preduzeća DF-u kao da izdaje ličnu garsonjeru; DF se više ni ne trudi da glumi opoziciju; SNP opošljava Temeljni ugovor i Otvoreni Balkan; a građanske partije tvituju nakon što redovno bivaju preglasavane, dok oni koji ih sve skupa podržavaju…pišu saopštenja", dodali su iz SD-a.\nUpitali su li dosta bilo?!


𝗠𝗼𝗷𝗠𝗮𝗷𝘀𝘁𝗼𝗿.𝗵𝗿® - Cijena Pregradni zid Novo Selo na Dravi\nPregradni zid Novo Selo na Dravi\nPregradni zid Novo Selo na Dravi, pregradni zid cijena Novo Selo na Dravi, cijena pregradni zid Novo Selo na Dravi, pregradni zid cijena m2 Novo Selo na Dravi, pregradni zid cijena kvadrat Novo Selo na Dravi\nZgrada nema lifta. Stan je trenutno prazan (nitko u njemu ne živi). Novo Selo na Dravi\nTrebam ponudu za izgradnju pregradnih zidova. Novo Selo na Dravi\nTrebam ponudu za izgradnju podkrovlja sve komplet sa krovom i poslije fasadu sa 5 cm debelom izolacijom i završnom bojom. kuća je dimenzija 8 x 14 metara, a treba kompletna betonska ploča na postojeću kuću i zidanje 5 redova bloka u visinu te pregradni zidovi. Plan mi je gore imati 4 sobe i 2 kupatila sa 2 vanjska balkona. Molim kompletnu ponudu i cijenu za materijale i vaš rad. Novo Selo na Dravi


Otvoren konkurs za PRiZNANJE\nYou are at:Home»Vesti»Otvoren konkurs za PRiZNANJE\nBy Vesna Kovačević on\t 04/03/2015 Vesti\nDruštvo Srbije za odnose s javnošću, strukovna organizacija profesionalaca iz oblasti komunikacija, raspisala je konkurs za 18. po redu dodelu godišnjih nagrada PRiZNANJE. Nagradu dobijaju pojedinci, organizacije, kompanije, institucije i agencije za najkvalitetnije i najprofesionalnije komunikacijske aktivnosti u prethodnoj godini. Za učešće na konkursu neophodno je prijaviti rad, kampanju ili aktivnost, a nagrade se dodeljuju u 13 kategorija. Konkurs je otvoren do 10. aprila 2015. godine.\nO tome ko će dobiti ovogodišnje PRiZNANJE odlučuje stručni Žiri koji čine ugledni profesionalci iz oblasti komunikacija, predstavnici korporativnog i neprofitnog sektora, kao i akademske zajednice. Nagrade će biti svečano dodeljene na tradicionalnom godišnjem PRijemu, krajem maja ove godine.\n“Godina pred nama zaslužuje da se ponovo u njoj oprobamo i izmerimo koliko su komunikacione strategije i kampanje u našoj struci bile kreativne, inovativne i kakav su utisak ostavile na odabrane ciljne grupe. PRiZNANJE je prilika da se okupimo oko najboljih, onih koje smatramo promoterima profesije kojom se bavimo i da, ne umanjujući vrednost svih koji učestvuju u ovom nadmetanju, najboljima odamo počast i da prema njihovim rezultatima ocenimo napredak struke. Radujemo se nastavku tradicije i očekujemo puno dobrih primera koji će ukazati na trendove razvoja, ali i na izazove koji određuju budućnost komunikacija i odnosa s javnošću”, rekla je dr Danijela Lalić, predsednica Žirija za dodelu nagrada PRiZNANJE 2015, povodom raspisivanja ovogodišnjeg konkursa.\nUslove konkursa, propozicije i kategorije, kao i prijavni formular i PRavilnik o radu Žirija, možete pogledati na sajtu DSOJ-a:http://pr.org.rs/prijem-2015/


Naslovnica › Vijesti › Objave za medije › Tečajeve stranih jezika pohađalo tri četvrtine...\nNajviše ispitanika na edukacijama provelo više od pet godina\nU većini slučajeva ispitanici su sami plaćali tečaj\nLokacija, termini i veličina grupe najvažniji pri odabiru škole\nNajbolje škole, prema mišljenju ispitanika, Centar za strane jezike Vodnikova i Sova\nU kojoj se mjeri pohađaju tečajevi stranih jezika, koje su škole stranih jezika najatraktivnije i koji su elementi tečajeva najvažniji pri odabiru škole? Na ta pitanja odgovorilo je gotovo 800 ispitanika koji su sudjelovali u istraživanju portala EduCentar (www.EduCentar.net) provedenom tijekom prosinca 2010.\nKoji su glavni razlozi iz kojih bi se odlučili na određenu školu stranih jezika?


Godina u kojoj se ceo svet menja menja i okvire u kojima će se festival održati.\nFestival ove godine svoj put nalazi i oživljava u televizijskoj adaptaciji i na internetu.\nNušićijada, koja se vodi Nušićevom definicijom pravog humora kao faktora koji ublažava surovost života, a u poseban fokus stavlja temu autocenzure, biće održana od 3. do 5. septembra 2020. godine na programu televizije NovaS, kao i na društvenim mrežama i Jutjub kanalu festivala Nušićijada.\nTV izdanje Nušićijade počinje 3. septembra 2020. u 23.10 televizijskom premijerom dokumentarnog filma “Nušićijada, više od festivala”. Film je snimljen i premijerno prikazan 2017. godine na festivalu Nušićijada u Ivanjici.\nU petak i subotu, 4. i 5. septembra 2020, sa početkom od 20.40, biće prikazane dve kulturno-zabavne emisije kolažnog tipa koje svojom strukturom, a i sadržajem prate formu pređašnjih festivala i čine ih dramske forme, muzički sadržaji, humor i satira, kao i normalni razgovori običnih ljudi.\nNušićijada na internetu takođe počinje u četvrtak, kada će od 18.30 početi prikazivanje pozorišnih predstava Narodnog pozorišta. Zahvaljujući ovoj kući publika Nušićijade moći će da svakog festivalskog dana u istom terminu gleda predstave rađene po komadima Branislava Nušića: Narodni poslanik, Gospođa ministarka i Sumnjivo lice.\nO tome će na svoj autentičan, uvek drugačiji i zanimljiv način, govoriti dugogodišnji prijatelji i učesnici festivala. Među njima su Petar Božović, Tihomir Stanić, Gorica Popović, Lane Gutović, Radoslav Rale Milenković, Goran Marković, Zdravko Šotra, ekipa Refletkor teatra, ekipa PLJIŽ-a – Mićko Ljubičić, Voja Žanetić i Draža Petrović, kao i ekipa Mentalnog razgibavanja Darko Mitrović i Marko Stepanović.\nU razgovorima običnih ljudi u neobičnim vremenima, učestvuju Petar Srbutina, Milena Dragićević Šešić, Milan Ćulibrk, Dušan Petričić, Predrag Koraksić Koraks, Iva Eraković, Vojislav Arsić, Dragoljub Đuričić, Branislav Guta Grubački.\nMuzički deo festivala čine nastupi Wonder String kvarteta i Aleksandra Radulovića, Jovana Maljokovića i Dragoljuba Đuričića i bubnjara, združeni sa muzičkim pozdravima koji su kao podrška Nušićijadi stigli iz regiona: od Vlatka Stefanovskog iz Makedonije, od benda Who See iz Crne gore i od Josta Spejkersa i njegovog benda iz Holandije.


Ni no Kuni II: Revenant Kingdom – RPG u stilu Giblija – Geekovacha\nDeveloper Level-5 nam opet stiže sa novom bajkovitom RPG igrom, emotivnom pričom i ranimljivim svetom sve u stilu klasičnih Gibli anime. Po prvi put ovaj serijal nam stiže i za PC platformu uporedo sa konzolnim verzijama. Doduše iako su na prvom delu zapravo radili ljudi iz Studija Gibli ovde je njihov broj i uključenost znatno smanjena ali čak i ta vest ne smanjuje previše konačni proizvod i njegov kvalitet.\nSama priča počinje poprilično čudno i posle kratkog opisa sveta u kom se odvija igra prelazimo na potpuno drugi, moderni, i veoma sličan našem svetu. Tokom povorke u kojoj predsednik ide ka samitu u jednom gradu dešava se nuklearna eksplozija i istoimeni predsednik i povorka bivaju odbačeni nazad i na samrti. U tom momentu predsetnik magično biva transportovan u bajkovit fantaziski svet, i podmlađen, pre nego što se pojavi u sobi mladog Evana, tačno pred momenat njegovog krunisanja. Koincidentno u istom tom momentu i pre nego što Roland, predsednik, i Evan stignu da razdele propisno objašnjenje na čudno pojavljivanje jednog od njih sam zamak biva napadnut od strane Mauzingerove vojske, ili ti savetnika predhodnog kralja koji u tom momentu izaziva puč i preotima kraljevstvo od maldog Evana. U tom momentu i pošto on sam izgubi veoma dragu osobu Evan odlučuje da osnuje novo kraljevstvo, jedno u kojem će svi podanici moći da žive srecno zauvek. I da iako ovo zvuči pomalo čudno samo po sebi ovo je mesto gde počinje priča i koja se polako razvija u veoma lepu bajku.\nSam gejmplej je pretrpeo popriličan broj promena u odnosu na prvi deo, i mnoge stavke koje se nisu svidele igračima su izbačene dok su nove opcije dodate. Tako da krenimo od najosnovnijh opcija prilikom borbe, izbačen je pokemon nalik sistem iz prvog dela i sada je više koncentracija na aktivnoj borbi, izbegavanju, blokiranju i korišćenju sposobnosti likova. Tokom same borbe imaćete ne samo pomoć još dva kompjuterski kontrolisana lika nego i od malih Higglery čuda koja ćete sakupljati tokom igre, bolje je ovo videti nego objasniti. Svaki lik će moći da opremi tri oružja za blisku borbu i brzo ih smenjivati po potrebi, kao i jedno oružje za daljinu, i naravno svaki lik ima određena oružja koja može da koristi. Samim time RPG element će se ovde najviše svoditi na sam loot koji ćete skupljati i kojim ćete unapređivati likove, ostatak igre će biti poprično linearan osim kod izbora izgradnje vašeg kraljevstva.\nKad smo već kod pomenutog za početak moraćete baš da se naigrate da dođete do samog momenta kad osnujete kraljevstvo a onda ide i njegovo unapređivanje i opremanje. Kod ovog moda ćete trošiti sve one materijale koje budete usput skupljali i za koje ćete morati da radite misije kako bi pridobili još članova kraljevstva, ili ti rekruta, koji će moći da pomognu pri njegovom razvitku. Što se razvijanja tiče bolje je specijalizovati se u jednom ili dva smera nego pokušati sve da se otključa i unapredi. Igra će takođe više nego jednom dodati neke nove modove, mini igre, mini tamnice i raznorazne druge opcije za prelaženje nekih deonica i time vam nikad neće postati apsolutno dosadno ili monotono da je prelazije. Jedan od modova je borba chibi jedinica tokom osvajanja raznih zona na mapi. Kad se ne borite na mapi možete, opet predstavljeni u chibi formi, da istražujete i otkrivate lokacije i skrivena blaga. Pored ovako dobrog gejmpleja igra ubacije izvanredno dobar i nevin humor u kom ćete uživati iako će neki momenti u samoj igri biti itekako ozbiljni i ako malo više razmislite možda čak i veoma čudni za ovakav naslov.\nMuzika i zvučni efekti su poprilično naglašeni i fino prate atmosferu igre. Doduše iako je pristna glasovna gluma čak i za engleski jezik, mnoge scene nisu odrađene tj. ukoliko nije veća scena ili sinematik glasovna gulma je nepostojeća. Drugi problem dolazi do muzike koja može biti repetativna i nepotrebno glasna i bombastična u momentima kad se samo šetate po mapi bez ikakve borbe.\nIako se grafika može reći da je cell shaded, sam still, dizajn likova i dizajn lokacija je odrađena predivno, kao da ste ušli u neki bajkoviti anime svet viđen samo kod animacija iz Gibli studija. Samo kretanje i animacija takođe nimalo ne zaostaju sa grafikom. A sam svet je prepun čudnih lokacija i kreatura koje će vas često naterati samo da stanete i gledate u njih.\nMana u suštini i nema, igra je potpuno stabilna i radi bez ikakvih problema. Ponekad će vam možda kamera za smetati u toku borbe ili će vam okršaji izgledati prelaki ali to je više do toga kolko se dobro snađete.\nNi No Kuni 2 Revenant Kingdom je apsolutno odličan naslov i nastavak na ono što je započeto prvim delom iako se sama priča ne nastavlja direktno na prvi deo. Ako ste ljubitelj JRPG naslova, bajkovitih priča ili svetova, ako želite da se samo opustite uz jedan veoma lep i prijatan naslov koji vam daje razne mogućnosti tokom prelaženja onda je ovo odličan naslov za vas i obavezan naslov za svakog JRPG fana. Na nama je samo da nastavimo u prelaženju ove igre i čekamo da vidimo šta će dalje da nam dođe iz Level 5 studija.\nRazvojni tim: Level-5\nPreporučena PC konfiguracija: OS: Windows 7, 8.1, 10 64bit\nZa: Bajkovit svet i seting nalik na Gibli anime\nZa: Naizgled prosta ali izazovna borba\nZa: Pun nevinog humora\nProtiv: Kamera i kretanje su otežani u nekim momentima\nProtiv: Ponekad prelaki okršaji


Nismo u najboljem momentu u sezoni: Trinkijeri zabrinut pred derbi sa crveno-belima - Telegraf.rs\n13/11/19 | 21:18 ≫ 21:52\nCrno-beli drugi put uzastopno prikazali slabu igru u Evropi\nKošarkaši Partizana poraženi su od Tofaša u Turskoj sa 82:72 u 7. kolu Evrokupa. Ovo im je drugi poraz u ovom takmičenju, ali uzastopni, a dolazi u nezgodnom momentu pred prvi večiti derbi sa Crvenom zvezdom (nedelja 20.00 Arena sport)\n- Čestitam Tofašu, odigrali su veoma dobru utakmicu i zasluženo su pobedili. Odigrali smo veoma loše u prvoj četvrtini koja nas je koštala toga da celu utakmicu jurimo njihovu prednost. Vratili smo se, smanjili razliku na 5, ali nismo imali energije da završimo posao - rekao je Trinkijeri.\nSvestan je Italijan propusta u igri svog tima.\n- Nismo igrali dobro, trenutno nismo u najboljem momentu sezonu iz mnogo razloga, ali to nije izgovor. Čak i kada smo imali loš dan kao danas, uspeli smo da zadržimo razliku ispod 13 poena, koliko je iznosila naša pobeda u Beogradu i to je jedina dobra stvar u večerašnjem meču, uz učinak Uroša Trifunovića koji nam je nešto pružio," dodao je Trinkijeri.\nPartizan u nedelju očekuje večiti derbi protiv Crvene zvezde u ABA ligi, a 20. novembra dočekuje Ritas u 8. kolu Evrokupa.\nVideo: Sem mog zdravlja i Jankovićeve frizure sve je ok: Trinkijeri zasmejao novinare!\nJokić u Ol star ritmu: Dominirao je protiv Oklahome, Dončić izrešetao Vučevićev Orlando!\n14. novembar 2019 | 10:09\nPocela je kuknjava ahahahahha\nKIKIRIKI ODMAH NAPOLJE 😎😎😎😎😎\n14. novembar 2019 | 08:30\nDa li si ti birao pojacanja!?\nTrenirali su zajedno kada je bila beba, ali velika Ela bi i sada da zabada svoj nos\nJunad kod Đurovića teška su 600 kilograma: Otac i sin ne odustaju od govedarstva


Trinkijeri zna da je Limož nevažan, ali poručuje: Poštujmo IME na dresu! | Košarka\nTrinkijeri zna da je Limož nevažan, ali poručuje: Poštujmo IME na dresu! | Mondo Portal\nTrinkijeri zna da je Limož nevažan, ali poručuje: Poštujmo IME na dresu! 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n17.12.2019. / 18:44 18:52\nIzvor Tanjug 17.12.2019. / 18:44 18:52\n"Biće teško motivisati ekipu, ali to nije važno", rekao je trener Partizana.\nTrener košarkaša Partizana Andrea Trinkijeri rekao je danas da je teško igrati utakmice bez rezultatskog značaja, ali je istakao da crno-beli u predstojećem meču protiv Limoža imaju obavezu prema sebi i navijačima.\n"Ove utakmice su jako teške jer ne igraš za rezultat", rekao je Trinkijeri novinarima u Beogradu.\n"Opet, nema šale. Moramo igrati ovu utakmicu. Pre svega, moramo poštovati naš rad, drugo moramo poštovati navijače, a treće - moramo poštovati ime koje imamo napisano na dresu, na drugima, ne na leđima".\nPartizan će u sredu od 20.30 dočekati Limož u poslednjem kolu prve faze Evrokupa.\n"Biće teško motivisati ekipu, ali to nije važno. Ako imaš važne ciljeve, ako imaš cilj da budeš bolji svaki dan, da se trudiš, svaka utakmica je dobra šansa da budeš bolji. Moramo igrati ovu utakmicu i moramo poštovati naš rad, navijače i ime Partizana", istakao je Trinkijeri.\nUpitan kako je zadovoljan formom ekipe, on je kazao da nikad nije zadovoljan.\n"Ja sam zadovoljan kad se ide u Grčku na more, kad je jako toplo... Sad nije vreme da trener bude zadovoljan. Neke stvari idu dobro, u nekim stvarima moramo biti bolji, igramo kao tim ali ima puno prostora da budemo bolji. Nije momenat da budemo zadovoljni", rekao je Trinkijeri.\nPartizan bi večeras trebalo da sazna protivnike u narednoj fazi Evrokupa.\n"U 20 godina karijere sam nešto naučio - kad biraš uvek gubiš. Neka dođe, ko dođe, biće teška grupa. Bila je i ova teška i uspeli smo da budemo drugi, moglo je bolje - da. Imena su poznata, to su velike ekipe, veliki igrači... Šta bude, biće", zaključio je Trinkijeri.\n17.12.2019. / 20:39\nNajveci srpski tim KK Partizan od sledece pa narednih 10 god igrace EL sa A licencom. To je završena priča. A ove sezone uzimamo sve. Pet trofeja. ABA super kup, ABA ligu, srpsko prvenstvo i srpski kup i Evrokup.\nCharlie DOMINIRAJ DOKTORE I SAMO GAZI\n17.12.2019. / 19:40\nDominacija bračnog para Čović u srpskoj košarci: 20 trofeja za pet godina! Nebojša je predsednik Crvene zvezde od 2011. godine, a retko ko zna da je njegova supruga Vesna podigla ženski košarkaški pogon na noge Crvena zvezda je objedinila šampionske titule. Posle titule šampiona Srbije u ženskoj konkurenciji, muška ekipa je prošle i ove sezone odbranila titulu šampiona Srbije, a ono što je zanimljivo i što povezuje obe ekipe je porodica Čović. U muškoj ekipi je to Nebojša Čović predsednik kluba na čijem čelu je ekipa osvojila pet uzastopnih titula prvaka Srbije četiri ABA lige, četiri Kupa Koraća I Superkup Aba. Sa druge strane žensku ekipu poslednje tri godine podigla je na noge Vesna Čović, koja ima funkciju potpredsednika Upravnog odbora, ali je alfa i omega kluba. Košarkašice su osvojile Kup Srbije 2016, a 2017 godine titulu i Kup Srbije, a 2018 godine odbranile titulu šampiona Srbije i u sezoni 2018/2019 opet osvojile Kup Srbije i titulu šampiona Srbije. DUPLA KRUNA !! Šest trofeja za tri godine. Ukupno u poslednjih pet godina bračni par Čović je osvojio 20 trofeja i to ( Četiri Aba lige, četiri kupa Koraća, jedan Superkup Aba i pet titula šampiona Srbije muškog tima, te tri kupa Srbije i tri titule šampiona Srbije ženskog tima).\n17.12.2019. / 20:31\n@Charlie DOMINIRAJ DOKTORE I SAMO GAZI Bolje bi bilo da si naučio nešto pametno i korisno po tvoj mizerni život bez svrhe i koristi, umesto što kao omađijan pratiš uvlakača svake vlasti, sa sve prigradskom gospojom iz čarobnog sveta FMP-a. Nego, što tebe nikad nema nakon poraza Zvezde, nego se pojaviš kad se smiri promaja u toj tvojoj glavi?! Budi muško, sine, i ako svi znamo da to nisi, pa se javi i kada ne ide, a ne da se kriješ kao Čović iza tuđih skuta!


pink.rs | Uoči slave Beograda: Gost NOVOG JUTRA gradonačelnik Zoran Radojičić!\nUoči slave Beograda: Gost NOVOG JUTRA gradonačelnik Zoran Radojičić!\n- Gosti prelistavanja štampe biće politički analitičar Dragomir Anđelković i bivši dopisnik "Politike" Miroslav Stojanović\n- Koje sve strane obaveštajne službe rovare Srbijom,pa prisluškuju i samog predsednka države,iza kog paravana se kriju,koliko se tajne službe zloupotrebljavaju od strane političkih centara moći, da li je tačno da se njihove ingerencije proširuju i na diplomatske misije, ali i ko vrbuje pojedine srpske političare i s kojim ciljem?\n- Kako će Beograd obeležiti gradsku slavu, kojom trasom će se kretati litija, ali i koje nas izmene u saobraćaju očekuju, o tome razgovaramo sa gradonačelnikom Beograda Zoranom Radojičićem\n- Povećaj vodostaja reka usled obilnih kiša doveo je do proglašenja vanredne situacije u 15 opština i gradova. Procenu štete od poplava čućemo narednih dana, a sada je pitanje da li su poplave mogle da budu manjih razmera i koliko na njih utiče ljudski faktor?\n- Kako Srbija dočekuje Svetski dan zaštite životne sredine, ali i zbog čega se samo u Srbiji postavlja pitanje izgradnje mini hidroelektrana? Šta je istina,a šta zabluda,o tome razgovaramo sa direktorom Zavoda za zaštitu prirode Srbije Aleksandrom Dragišićem\n- Kako je "Pan teatar",od malog postalo pozorište za koje se traži karta više, pod reflektorima "Novog jutra" pitamo glumicu Oliveru Viktorović\n- Kako se,pored bračnog,pravi i dobar muzički duet, čućemo od Ivane Jordan i Ivana Mileusnića\n- Direktor Centra beogradskih festivala Damir Handanović najaviće šta publiku očekuje na ovogodišnjem BELEF-u\n- "Hit jutra" rezervisan je za autora i izvođača koji neguje raznovrsnost zvuka,od džeza do pop numera i komercijalnih svetskih hitova - pevačicu Lenu Kovačević


Poštanski sandučić Favor, crna - Poštanski sandučići i kućni brojevi - Željezarija\nPoštanski sandučić Favor crne boje, kompaktan je sandučić kvalitetne izrade. Izrađen je od kvalietnog pocinčanog čeličnog lima otpornog na sve vremenske uvjete. Za zaštitu od kiše zaslužan je kosi pok... Pregledaj potpun opis proizvoda\nPoštanski sandučić Favor srebrne boje, kompaktan je sandučić kvalitetne izrade. Izrađen je od kvalietnog pocinčanog čeličnog lima otpornog na sve vremenske uvjete. Za zaštitu od kiše zaslu�... Pregledaj potpun opis proizvoda\nPoštanski sandučić Favor smeđe boje, kompaktan je sandučić kvalitetne izrade. Izrađen je od kvalietnog pocinčanog čeličnog lima otpornog na sve vremenske uvjete. Za zaštitu od kiše zasluž... Pregledaj potpun opis proizvoda\nPoštanski sandučić Favor, crna je uspješno dodan u košaricu.


Marti Ahtisari oboleo od Alchajmerove bolesti – DnevniZurnal\nMarti Ahtisari oboleo od Alchajmerove bolesti\nby admin 03/09/2021, 10:29 1.7k Views\nBivši finski predsednik, nekadašnji specijalni izaslanik UN za status KiM i dobitnik Nobelove nagrade za mir Marti Ahtisari boluje od Alchajmerove bolesti.\nOn se zbog toga i povukao se iz svih javnih aktivnosti, saopštio je kabinet finskog predsednika Saulija Niniste.\nKao učitelj u osnovnoj školi, koji je postao diplomata, Ahtisari je decenijama radio kao diplomata i mirovni posrednik za finsku vladu i Ujedinjene nacije, a za svoj rad na rešavanju međunarodnih sukoba dobio je Nobelovu nagradu za mir 2008. godine. Kako navodi AP, Ahtisari koji je bio i specijalni izaslanik Ujedinjenih nacija za status Kosova i Metohije i, kako navodi američka agencija, pomogao je u “postizanju mirovnog sporazuma pri povlačenju srpskih snaga sa Kosova”.


Plan za kupovinu stana – razmislite unapred o svemu što vam je potrebno!, Cityexpert | City Expert Agencija za Nekretnine Blog\nPočetna » Cityexpert » Plan za kupovinu stana – razmislite unapred o svemu što vam je potrebno!\nSvi mi sanjamo da ćemo jednog dana naći fantastičan stan u koji ćemo se zaljubiti na prvi pogled. Istina je da u realnosti ne postoji nešto kao savršen stan i da je uvek potrebno napraviti određeni kompromis. Uvek ćete naići na nešto što nije savršeno, ali što pre shvatite da ne mora baš sve da bude kao što ste vi zamislili, pre ćete naći idealan stan.\n#1 Izaberite dobar deo grada\nProverite da li se vaš stan nalazi u blizini prodavnica, parkova, škola, teretana i svih ostalih ustanova i objekata koji su vama lično važni. Nije potrebno da tražite stan blizu posla, jer se poslovi menjaju, a stan ipak kupujete jednom ili dva puta u životu. Jedino što je važno kod odlaska na posao jeste da imate pristup javnom prevozu.\n#2 Proverite da li vam i koliko smeta buka\nNivo buke sa kojom živimo svakodnevno je i više nego previsok. Zato gledajte da kupujete stan u delu grada u kojem će vam biti prijatno i tiho za život. Da biste videli koliko je zapravo bučno u tom stanu, obavezno ga posetite popodne u toku radnog dana da biste videli koliko je zaista bučno tu.\nAko imate auto, jednostavno znate koliko je problematično parkirati se u gradu i koliko je naporno tražiti parking svakog dana. Raspitajte se da li je moguće kupiti parking mesto, da li postoji slobodan parking zgrade gde se možete parkirati i da li se uz stan prodaje garaža.\n#4 Detaljno ispitajte svaki deo zgrade\nDa li se vaš stan nalazi u staroj zgradi? Koliko koštaju troškovi održavanja? Da li je zgrada kvalitetna i da li su za nju korišćeni kvalitetni materijali? Kakav je kvalitet zvučne izolacije između stanova? Ovo su sve pitanja koja morate postaviti prodavcu ili investitoru, kako biste bili sigurni da ćete imati kvalitet stan koji će držati vrednost i gde će vam biti udobno za stanovanje.\nAko kupujete stan u staroj zgradi, obavezno pitajte da vidite podrum, a ako je u pitanju poslednji sprat pitajte da vidite tavan ili čak krovnu terasu. Proverite da li stan ima tragove vlage, curenja i prokišnjavanja. Ako je u pitanju novogradnja pitajte investitora da vam dostavi specifikaciju materijala koji su korišćeni za gradnju i onda konsultujte stručno lice koje može da vam objasni da li su ti materijali kvalitetni ili ne.\nTakođe, čuvajte se kozmetičkog renoviranja i proverite da li možda spušteni plafoni kriju neke fleke od vode i prokišnjavanja i da li je novi reljefni zid u stvari postavljen kako bi prikrio neke veće pukotine.\n#5 Postarajte se da uvek imate 20% za učešće\nAko stan kupujete u kešu onda ne morate da brinete u vezi sa učešćem i hipotekom.\nAli, kako većina kupaca kupuje stan preko hipotekarnog kredita, onda moramo da pričamo o učešću. Učešće minimalno iznosi 20% od ukupne cene nekretnine. Pored toga što finansijski obezbeđuje deo stana, učešće je takođe važan pokazatelj da ste mogli i imali da uštedite, da ste spremni da se posvetite štednji i da ste ozbiljni kupac.\n#6 Ostanite u okviru budžeta\nKada počnete da tražite stan na City Expert sajtu, počnite sa biranjem filtera koji će suziti vašu pretragu. Za početak izaberite cenovni rang i gledajte samo one stanove koji se uklapaju u vaš budžet. Bolje je da počnete od manjih i jeftinijih stanova, pa da nastavite da povećavate cenu, nego da krenete obrnutim putem. U tom slučaju ćete gledati samo one stanove koji su mnogo preko vašeg budžeta i osećaćete neku odbojnost prema svemu što nije toliko savršeno.\n#7 Sačuvajte nešto novca u kešu\nZnamo da ste u iskušenju da opremite ceo stan, da kupite sve novo i da novi stan opremite kao iz kataloga. Ali, savetujemo da ipak ostavite jedan deo novca sa strane kako biste mogli da pokrijete troškove selidbe.\nNaravno da će vam biti potreban novi nameštaj, ali uvek možete početi od kupovine najvažnijih komada kao što su kauč i krevet, pa onda nastaviti dalje sa ostalim stvarima.\n#8 Renoviranja su skupa\nAko kupujete stariji stan u Beogradu ili Novom Sadu, moraćete potpuno da ga renovirate. I to renoviranje će puno da košta. U starijim stanovima ćete verovatno morati da promenite sve, od poda do instalacija i naravno stolarije. Ti radovi su skupi, ali zahvaljujući tome imaćete prelep dom u kome ćete zaista uživati. Takođe, ti radovi i će povećati vrednost vašeg stana.\nKod renoviranja je važno da zapamtite da je bolje da zamenite električne i vodovodne instalacije nego da kupite skup dizajnerski nameštaj.\n#9 Ignorišite trenutni dizajn enterijera\nOvaj scenario smo videli nekoliko puta: kupci pronađu stan, ali ih odbije trenutni enterijer, jer ne vole možda isuviše hladne tonove, jarke boje ili starinski nameštaj. Obično tada kupci kažu da im se ne sviđa „energija“ i da ih nešto prosto odbija. Ali to zaista ne bi trebalo da bude tako, jer prodavac će svakako izneti svoj nameštaj i stvari i vi ćete imati prilike da sve opremite od nule.\nBilo bi idealno da unajmite arhitektu koji može da nacrta ceo plan vašeg enterijera, ali i da pogleda tlocrt na našem sajtu i da vam predloži šta možete da uradite u stanu.\n#10 Obratite pažnju na dokumentaciju\nZahvaljujući našem modelu poslovanja mi proveramo dokumentaciju za svaki stan koji postavimo na sajt. Ali, isto tako vi morate da proverite vašu kreditnu sposobnost i da budete spremni da brzo kupite stan. Naš pravni tim će pomoći u sastavljanju predugovora i ugovora i pomoći vam da ceo proces protekne dobro od samog početka do kraja.\nKupovina nekretnina Cene stanova Beograd Agencija za nekretnine


Uefa čeka izveštaje sa utakmice Atletika i Sitija\nBeta 14. aprila 2022. 18:55\nEvropska fudbalska unija (Uefa) sačekaće izveštaje sa revanš utakmice četvrtfinala Lige šampiona Atletiko Madrida i Mančester sitija, pre nego što odluči da li će pokrenuti disciplinski postupak zbog nesportskog ponašanja igrača.\nMančester siti se sinoć plasirao u polufinale Lige šampiona, pošto je u revanš utakmici četvrfinala u Madridu odigrao nerešeno 0:0 protiv Atletika. Siti je prošao dalje zbog pobede u Mančesteru 1:0, prošle sedmice.\nU završnici utakmice igrači obe ekipe izgubili su kontrolu i došlo je do koškanja i oštrih prekršaja. Igrač Atletika Felipe isključen je zbog starta na Filu Fodenu, koga je u prvom poluvremenu udario u glavu, a čini se da je njegov saigrač Stefan Savić glavom udario Rahima Sterlinga, dok je tokom koškanja povukao za kosu Džeka Griliša.\nFelipe je u prvom minutu nadoknade dobio drugi žuti karton, a Savić je u isto vreme kažnjen žutim kartonom. Utakmica je produžena više od 10 minuta.\nKako je preneo Skaj, Uefa čeka izveštaje, a mogla bi da postavi disciplinskog inspektora da istraži ceo slučaj.


Poslednji okidač masovnih ubica: Kad objave "manifest" prezira, pucaju do poslednjeg metka (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n4. avgust 2019 | 10:44 » 11:05\nU slučaju Patrika Krusijusa (21) iz Teksasa, koji je juče ubio 20 ljudi u supermarketu, manifest je bio skriven na forumu\nFoto: Twitter/@KTSMtv, Tanjug/AP\nSnažna, ali iskrivljena ideologija, frustracije, usamljenost... To je ono što vezuje masovne ubice hrišćanske veroispovesti, koji su ove decenije šokirali čitav svet. I još jedna stvar - "manifest" koji objavljuju na internetu.\nZapravo, dok ne počine stravičan zločin za njih možemo reći da su sasvim obični, bezazleni pojedinci, ali pomalo neobičnog ponašanja, navika i stavova. Duboko razočarani ili frustrirani, opčinjeni religijom ili opterećeni navodnom nepravdom prema naciji, rasi, polu, oni na internetu pokušavaju da nađu uzore i sledbenike.\nPatrik Krusijus, Foto: Twitter/@KTSMtv\nNeposredno pre nego što krenu u krvavi pohod, oni to, na kraju, nagoveste na društvenim mrežama. Ali, ozbiljnost te poruke kasno bude shvaćena. Oni su, ipak, samo pojedinci u moru ljudi koji pišu neobične stvari na forumima, a samo povezivanje kritičnog teksta sa eventualnim zločinom koji će uslediti zahteva i podrobnu analizu osobe koja ga je napisala. A njih, na mreži, istinski niko ne poznaje.\nKada dođe "sudnji dan" u njihovoj glavi, oni nemilosrdno i hladnokrivno ubijaju svakoga koga ugledaju na mestu gde su se namerili i nikakva unutrašnja sila razuma i saosećajnosti ih neće sprečiti u tome. Pucaju dok imaju municije...\nPATRIK KRUSIJUS - SAD\nU slučaju Patrika Krusijusa (21) iz Teksasa, koji je juče ubio 20 ljudi u supermarketu, manifest je bio skriven na forumu gde pojedinci anonimno ostavljaju komentare. On je najpre podržao martovsku pucnjavu na Novom Zelandu, kada je Brenton Tarant ubio 51 vernika u džamiji, a sopstveni napad okarakterisao je kao odgovor na "invaziju" Latinoamerikanaca u Teksas.\n- Ja prosto branim moju zemlju od kulturnog i etničkog prebacivanja uzrokovanog invazijom - napisao je.\nMigranti su mu bili krivi za sve probleme u Americi - od gubitka posla do zagađenja vazduha.\nKao metu odabrao je tržni centar u koji meksički turisti dolaze u šoping. Oni dolaze u SAD, a potom se vraćaju svojim kućama. Niko nije slutio da će toga dana biti meta.\nOn je detaljno objašnjavao i koje oružje je bolje za ovaj svirepi čin.\n- Brzo sam shvatio da ak47 nije najbolji izbor, jer je reč o "civilnoj" verziji koja nije dizajnirana za brzo pucanje unaokolo - napisao je.\nOpisao je da mu je za pripremu napada trebalo manje od mesec dana. Kazao je da je sve uradio pre nego što bi izgubio nerve i da je, na kraju, napad sa manifestom bolja opcija od napada bez manifesta.\nDodao je i tvrdnju da on "nije rasista".\n- Ovo nije akt imperijalizma, već očuvanja. Amerika je puna licemera koji će moju akciju da objasne kao rezultat rasizma i mržnje prema drugim zemljama, uprkos svim dokazima o problemima koje nam je donela i tek će doneti ova invazija - napisao je.\nBRENTON TARANT - NOVI ZELAND\nI Tarant je napisao manifest i to na čak 74 strane. Nazvao gaje "Velika zamena". Bio je pun govora mržnje prema migrantima i muslimanima, a govorio je da treba ubiti i Angelu Merkel.\nBrenton Tarant, Foto: Tanjug/AP\n- Milioni ljudi navalili su, legalno, na naše granice. Pozivaju ih i država i korporacije da zamene bele ljude jer beli ljudi nisu uspeli da se razmnožavaju i rade jeftino. Ovo je beli genocid. Moramo da popravimo natalitet i ispravimo katastrofu hedonizma i nihilističkog individualizma. Ali, treba nam vreme, a vremena nemamo zbog krize masovne migracije koja će nas uništiti - samo je deo njegovog hladnokrvno napisanog teksta.\nA Tarant spominje i Brejvika. On mu je uzor. Andres Brejvik je u ime nekakve kvaziideologije počinio jedan od najtežih posleratnih terorističkih napada u Evropi. Nikada se nije pokajao što je u centru Osla automobilom bombom ubio je 8 ljudi, a potom i 69 mladih kojio su na ostrvu Utoja bili u kampu Laburističke partije.\nAndreas Brejvik, Foto: Tanjug/AP\nANDREAS BREJVIK - NORVEŠKA\nBrejvik je imao mnogo više strpljenja, njegov manfiset ispisan je na čak 1.518 strana. To je bio istovrmeno dnevnik, politički esej, ali i uputstvo za masovne ubice. U tom tekstu Brejvik je spominjao i NATO bombardovanje Jugoslavije. To ga je, kaže, podstaklo da počne da deluje, a žarko je želeo da upozna Radovana Karadžića. Spominjao je i cara Lazara i Kosovski boj. I Tarant, ubica sa Novog Zelanda, imao je svoje srpske uzore, čija je imena ispisivao na svom oružju.\n- Nedopuštanjem Srbiji da reši problem na svojoj suverenoj teritoriji zapadni režimi iskopali su grob za Evropu. Napravili su budućnost u kojoj će nekoliko mini-pakistanaca (bombaša samoubica) na kraju biti stvoreno u svakoj zapadnoevropskoj prestonici. To je neprihvatljivo, potpuno neprihvatljivo - pisao je Brejvik.\nNema sumnje da je on ovim činom podstakao ili bar ohrabio zločince da učine sličnu stvar, I tako se napravila nekakva veza između masovnih ubica u tri različita kraja sveta - Brejvik je inspirisao Taranta, a Tarant Krusijusa. Zajednička im je samo pripadnost zapadnoj kulturi, ali i mržnja, nezadovoljstvo, pa verovatno i neke psihopatološke smetnje koje su ih navele da besomnučno ubijaju ljude pred sobom.\nDa ste bilo koga od njih dan ranije sreli na ulici, sigurno bi se ponašao kulturno. Njihova mržnja savršeno je dobro kontrolisana, a zločin koji su počinili precizno planiran.\nPodignuto 35 optužnica protiv osoba koje su posedovale i delile snimak masakra iz Krajstčerča\nTagovi: Andreas Brejvik, brenton tarant, manifest, patrik krusijus\nČovek 04.08.2019 17:39\nMene interesuje samo jednp: zašto je čovek koji se deklariše kao musliman kada ovo počini etiketiran kao terorista, a opet neko during koji istu stvar uradi a vodi se i sebe smatra hrišćaninom, mada po meni ništa od ovoga veze nema sa pravom religijom, bude nazvan "masovnim ubicom"?\nNessa 04.08.2019 15:41\nOvakve ubice nazvati debilcinama i teroristima..jadni su i sami sebi bedni i neprimetni od .drustva..nikad zadovoljni...psiholoski nestabilne licnosti bez svog ja..ne treba im suditi niti im dati pravo na sudjenje i bilo kakav oblik zivota..ovakve bi mucio.dok ne crknu u naj gorim mukama..ej ubio 80 ljudi mnoge osakatio i ziv je..debilizam..taj je trebao da trune odavno..e to je greska naseg drustva hranis i lecis ubicu u zatvoru, masovne ubice..zasto i zbog cega ga ne ubiti kao psa?moralnost mozda..kakva moralnost ovakve poslati na pravo mesto u zaborav i pod zemlju..i za takve ljude leka nema..posle takvih zlocina od ljudi ne sme da ima oprost..neka mu bog oprosti ako moze\nironija 04.08.2019 14:24\nZanimljivo kako hriscanski teroristi posebno amerikanci ubijaju zbog toga sto im ''migranti navaljuju na zemlju i kvare im kulturu'' a zaboravljaju da su bas njihovi potomci navlili na zemlju domorodaca koji su se s postovanjem ophodili prema prirodi i imali civilizaciju za razliku od sake bandita,lopova,ulicara,olosa i sljama koji se brodovima dovukao do njihove obale.


eKapija | EU finansira turističku rutu secesije Osijek-Subotica - Promocija turizma kroz prekograničnu saradnju\nIzvor: seebiz.eu | Sreda, 30.08.2017.| 11:39\nEU finansira turističku rutu secesije Osijek-Subotica - Promocija turizma kroz prekograničnu saradnju\nSubotica (Foto: Srdjan Randjelovic/shutterstock.com)\nTuristička ruta secesije od Subotice do Osijeka jedan je od projekata koje će finansirati Evropska unija kroz Interreg IPA program prekogranične saradnje Hrvatske i Srbije.\nSecesija ili art nouveau (francuski "nova umetnost") je stilski pravac u umetnosti koji se javio kao reakcija na akademizam i eklekticizam poslednjih decenija 19. veka. U gradovima Srednje Evrope, tadašnje Austro-Ugarske, brzo su se pojavili nacionalni oblici tog pravca koji je želeo da "ulepša" industrijsku proizvodnju, spoji umetnost i trgovinu, ukrasi bezlične fasade zgrada.\nProjekat S.O.S. (Subotica Osijek Secession Tourist Route) želi da promoviše turizam kroz saradnju Osječko-baranjske županije i Zapadnobačkog i Severnobačkog okruga. Ideja je da ruta turistima otkrije najlepše primere secesije s kraja 19. i početka 20. veka.\nTri najznačajnije građevine na području Vojvodine u stilu secesije su Sinagoga, sagrađena 1902. godine, Raichl palata i Gradska kuća, sve tri u Subotici. Svoj današnji lik Subotica je dobila u neverovatno kratkom razdoblju od 20 godina krajem 19. veka, a zbog brojnih primera ovog stila tamošnji turistički vodiči već nude rutu koja vodi "Putevima secesije".\nInterreg IPA program prekogranične saradnje Hrvatska–Srbija za period 2014–2020. obuhvata područja četiri županije severoistočne Hrvatske i pet okruga severozapadne Srbije u kojima živi oko 2,3 miliona stanovnika.\nMeđu projektima vrednim 5,5 mil EUR, za koje su ugovori potpisani u utorak (29. avgusta 2017. godine) u Zagrebu, našli su se još i jahanje konja u Sremu, razvoj hortikulture, nadzor hrvatsko-srpske pogranične zone radi očuvanja biodiverziteta i prirodnog blaga, zaštita močvarnih oblasti, te prekogranična mreža za inovacije i preduzetništvo na području IT-a. Prvi poziv na dostavu projektnih predloga izazvao je veliki interes: prijavljeno je 127 projekata, a prihvaćeno ukupno 23.\nBudžet šestogodišnjeg Interreg IPA programa prekogranične saradnje Hrvatske i Srbije iznosi 40 mil EUR, u kojem EU učestvuje sa 34 miliona.\nSubotica Osijek Secession Tourist Route\nturistička ruta secesije Subotica Osijek\nprekogranična saradnja Hrvarska Srbija\nPoljski PEPCO planira da otvori 30 prodavnica u Srbiji 02.07.2020.


Medijska strategija je manevar vlasti\nRad na novoj Medijskoj strategiji je samo manevar vlasti za kupovinu vremena kako bi se legalizovalo finansiranje partijskih glasila u Srbiji javnim sredstvima, ocenio je u Kragujevcu član Radne grupe za izradu nove Medijske strategije Vukašin Obradović. Govoreći u debati o medijskoj situaciji u Srbiji, Obradović je poručio da je u zabludi svako ko misli […]\nRTS je večeras, nekoliko sati nakon konferencije za novinare na kojoj je reporter N1 zatražio od predsednika Srbije Aleksandra Vučića da ne vrši pritisak na novinare javnog servisa i ne etiketira televiziju N1, skinuo SBB-ovu reklamu za EON, koju na osnovu ugovora već danima emituje, saopštio je putem Tvitera Jugoslav Ćosić, direktor programa N1 za […]\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije osvojila je titulu prvaka sveta, pošto je danas u Jokohami u finalu pobedila selekciju Italije sa 3:2 (21:25, 25:14, 23:25, 25:19, 15:12). Ovim uspehom odbojkašice Srbije su potvrdile dominaciju, jer su i aktuelne prvakinje Evrope i olimpijske vicešampionke. Trijumf u Japanu je najveći uspeh naše ženske odbojke. Jedinu medalju na šampionatima […]\nPomozite svojim stopalima da se osećaju bolje, odmah. Da li ste znali da oko 88% žena nosi cipele koje su premale za njihova stopala? Koliko god to čudno zvučalo, male i neudobne dipele su samo jedan od mnogobrojnih razloga zašto imate bolove u stopalima. Zato pogledajte šta možete da promenite i uradite kako biste se […]\nPušenje i preterano izlaganje suncu ubrzava starenje, ali to svi znaju. Međutim, mnogo su opasnije one navike kojih ni sami nismo svesni, ili za koje smo ubeđeni da nam ne štete, a zapravo ostavljaju posledice na našoj koži. Ako želite da malo usporite sat, onda obavezno obratite pažnju na ove naizgled bezazlene navike. 1. SPAVATE […]\nŠta dužina sna govori o nama?\nBilo da ste noćna ptica ili osoba koja ne voli da prespava jutro, vaše navike o spavanju otkrivaju nešto više o vama. Verovali il ne , naučnici iz toga mogu da utvrde pojedinosti o vašem karakteru, osbinama ličnosti, ali i strukturu mozga i trajanje života. Oni koji idu ranije na počinak, društveniji su, preuzimaju kontrolu […]\nSezona slava i praznika je pred nama, savršen izgovor da se zaboravimo na zdravu ishranu i posegnemo za onim slatkim a „zabranjenim“. Evo nekoliko trikova kako da iz sezone koja je pred nama izađete bez viška kilograma. 1) PODSTAKNITE HIDRATACIJU ORGANIZMA Bilo da je reč o bilo kom godišnjem dobu, voda je nešto što je […]


Otišao je i Nikola Piale | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Auto sport » Otišao je i Nikola Piale\nOtišao je i Nikola Piale\n24. август, 2016.\nVeliki broj sportskih vozača, prijatelja i rodbine ispratili su u Zemunu nekadašnjeg automobilistu i čoveka koji je kod svih bio omiljen. NIKOLA PIALE – NIKOLICA je krajem sedamdesetih godina počeo sa trkama na Ušću, Požegi, Mariboru, Rijeci, Kraljevu i drugim popularnim stazama jugoslovenskih ljubitelja takmičarskih volana.\nBilo je to zlatno vreme YU AUTO SPORTA, vreme kada je na auto trke stizalo više gledalaca nego na nekim fudbalskim utakmicama. Nije bilo trke a da se na verifikaciji učesnika ne registruje preko 100 vozača !!!\nUobičajeno, najveća gužva se stvarala u legendarnoj NACIONALNOJ KLASI od 785 kubika. Zbog male propusne moći staza redovno su se održavale kvalifikacije a ko ih je prošao smtrao se „facom“ i boljim vozačem. Beograd je tih godina bio centar auto sporta, imao je zaista izvanredne trkače ali su briljantni automobilisti dolazili i iz Zagreba, Sarajeva, Ljubljane i Titograda.\nNa kraju šampionata države 1980. godine, posle 7 održanih trka, u nacionalnoj klasi 785 kubika juniori posle velike borbe u veoma jakoj konkurenciji PRVAK DRŽAVE je postao Beogradjanin ALEKSANDAR MILOŠEVIĆ, drugi je bio DARKO OTENHAJMER takodje iz Beograda a treći AĆIMIĆ TIHOMIR iz Crne Gore. Potom su u plasmanu bili DRAGUTIN RISTIĆ,BORISAV BOJOVIĆ,BOŠKO MARKOVIĆ,DRAGAN MLADENOVIĆ,NENAD BRENČUN iz Zagreba, PREDRAG MATIĆ, GORAN BURSAĆ,VLADAN KOVAČEVIĆ, VITOMIR CVETIĆ, NIKOLA PIALE, BAKIR HADŽIĆ iz Sarajeva i drugi….\nU kategoriji 785 specijal šampion je bio PREDRAG AĆIMIĆ, ispred SLAVKA MILJKOVIĆA i LJUBIŠE MILENKOVIĆA.\nU kategoriji 115o kubika prva tri mesta su osvojili MILOVAN AĆIMIĆ,JOSIP LONČAR ( Zagreb ) i BRANKO ZORMAN ( Škofja Loka ).\nU kategoriji 1150 kubika grupa 2 pobedio je DAGMAR ŠUSTER ( Ljubljana ), drugi je biio DRAGO REGVART ( Zagreb ) a treći JANEZ MILAVEC ( Ljubljana ).\nU kategoriji 2000 kubika šampion države je postao DRAGO MACUKIĆ ( Zagreb ), ispred RATKA DJOKIĆA iz Crne Gore i ANTUNA VIDMAJERA ( Zagreb ).\nNajzad, u kategoriji FORMULA SUPER VW slavili su VLADAN SLAVKOVIĆ, TANASIJE KUVALJA i MIROSLAV FINŽGAR.\nTe 1980. godine ČAK 120 VOZAČA JE OSVOJILO BODOVE a veliki broj nije uspeo da se domogne poena.\nNaredne 1981. godine NIKOLA PIALE se takmičio u kategoriji 785 kubika specijal i ostvario najveći uspeh, DRUGO MESTO NA PODIJUMU, u trci „Nagrada Kraljeva 1981!.\nU tom okruženju, u tom periodu, u najpopularnijoj klasi „junior fikusa“ vozio je i naš NIKOLICA. Život je proveo pokraj supruge NADJE i sinova, kao i prijatelja iz sveta brzine. Svi oni su mu , svako na svoj način, omogućili da lakše prebrodi teške godine posle velikog udesa. Ostaće nam u sećanju kao PRAVI ČOVEK.


Historijska odluka: Dodik ili međunarodna zajednica! - Kozarac.ba\nDanas ističe rok koga je visoki predstavnik Valentin Inzko dao Skupštini RS-a da povuče svoje zaključke o prenosu nadležnosti sa entiteta na državu.\nNakon tajne korespondencije na relaciji OHR – vlasti RS, da se naslutiti kako je Inzko izgleda ovoga puta zauzeo čvrst stav i srpskoj političkoj eliti jasno objasnio šta je to u njihovim zaključcima direktan udar na Dayton.\nU isto vrijeme Dodik i Radojičić, uz podršku ostalih srpskih političara i stranaka, čine sve kako bi amortizirali Inzkov zahtjev i cijelu stvar ponovo uvukli u koloplet pregovora, o nečemi o čemu se u principu – ne pregovara.\nRadi se o taktici odugovlačenja koju smo imali prilike već vidjeti kada je Dodik doslovce spriječio bivšeg Visokog predstavnika Miroslava Lajčaka da provede odluke koje je već donio.\nOni, to – naravno – ne čine sami i na svoju ruku! Jasno je kako su se posljednjih mjeseci u međunarodnoj zajednici – kada je BiH u pitanju – iskristalizirale dvije struje: ona koja je, uslovno rečeno, za jačanje države BiH i snažan angažman stranaca, te druga koja je za “poštovanje stanja na terenu”.\nO kakvom se poštivanju realnosti radi najbolje svjedoči izjava Williama Montgomeryja, koji ni održavanje referenduma o nezavisnosti RS ne smtara nemogućim!\nPrva opcija smatra kako posao u BiH konačno treba završiti, te BiH izvesti na put prema Evropi i NATO savezu i druga koja stvari vidi na način da je već sve nekako završeno i da sada treba uvažiti stanje na terenu, odnosno do kraja legalizovati faktičku podjelu zemlje.\nKoja će od ove dvije struje odnijeti prevagu, za sada je otvoreno pitanje, jer u krugovima međunarodne zajednice još traju neformalni pregovori i lobiranja. Na neki način, BiH se nalazi u gotovo istom položaju kao na početku devedestih kada se u međunarodnim centrima moći razgovaralo o budućnosti zemlje.\nDa li je takozvana međunarodna zajednica bilo šta naučila iz pogrešnih koraka koji su napravljeni prije dvadesetak godina?