The Cult of Ghoul: 27.06.2012.\nMI PLAČEMO IZA TAMNIH NAOČARA (2012) – Rivju i najava\nOsnovni podaci o ovom PLAKANJU o niškoj rokenrol sceni već su okačeni OVDE. U međuvremenu sam ga i ja pogledao, pa evo ukratko mog suda. Radi se o vrlo dobrom dokumentarcu: konciznom, jasnom, dinamičnom, zabavnom – čak i meni, koga r'n'r slabo zanima i u svetu, a kamoli u Srbiji, a još ponajmanje u Nišu. I kad sam već kod toga, smesta moram da izrazim žaljenje što u njemu nisu pomenute niti prisutne niške grupe koje su mi žanrovski bliže i srcu draže, kao npr. FIGURATIVE THEATRE i MARGITA JE MRTVA; elektronika, industrija i srodni alternativci nisu ovde obrađeni. Znam da je razlog tome tipična niška ležernost svih involviranih, a naročito muzikanata, a ne namerni ili nesvesni previd autora filma – ipak, šteta je. Ili nije? Možda će industrijalci i mašinci da zasluže zasebnu priču o sebi?\nEnivej, glavno što treba reći jeste da je ovo manje film o rokenrolu a više o (ne)životu u Srbiji u poslednjih par decenija, a posebno u Nišu. Dakle, ne očekujte da će se ovde mnogo govoriti o muzici, o estetici, o poetici, o uticajima, uzorima, inspiracijama, o muzama, o sviračkoj tehnici, o lepoti stihova i sl. Ne. Nema toga skoro nimalo. Umesto toga, govori se pretežno o mukama, besparici, problemima, parama, nevoljama, nemanju para, mraku, odsustvu novca, crnilu, zaradi, nemaštini, odsustvu zarade i slave, kao i o ekonomskoj krizi, i krizi svega drugog. PLAKANJE je, istina, naglašeno već i u naslovu, ali ne očekujte previše žalopojki. Mada je priča uglavnom nevesela, tj. melanholična, ili elegična, ipak je iznesena sa mnogo humora i opuštenosti. Čućete zabavne anegdote vezane za pokušaje bavljenja muzikom u Nišu i za (uglavnom jalove) pokušaje probijanja do Beograda, čućete neke tračeve, pa i ozbiljne optužbe sa svih strana...\nOvo je istovremeno kvalitet i problem... Problem je ako očekujete da saznate nešto više o ovim grupama i tome kakvu su muziku pravili, zašto baš takvu, i šta su njome hteli reći. Kvalitet je, pak, utoliko što film – makar mu to možda i nije bila osnovna namera – postaje priča o nečem većem i važnijem od grupice čupavaca i pijanaca koji su drndali gitare i lupali u bubnjeve dok su se drali o ko zna čemu i tako savatavali lake ženske. Između redova, i u samim redovima, MI PLAČEMO... prilično dobro oslikava jedno (ne)vreme. Ono što je naročito jasno svakom pažljivom gledaocu, on takođe vrlo precizno daje skicu jednog grada – Niša – odnosno njegovog mentaliteta, atmosfere, idiosinkratičnih muka i nevolja...\nAutore posebno pohvaljujem što ovde nema naratora ni komentara. Tvorci se ne pojavljuju pred kamerama, niti iza njih nešto sufliraju. Umesto toga, pozvali su sve relevantne sagovornike, i još gomilu nekih pride, opsežno ih propitali, pustili ih da sami otvore srca i to malo duše, da se pokažu u pravom svetlu, to izmontirali – i ko ima oči, videće sve kao na dlanu, bez potrebe da mu neko crta. Videće, između ostalog, deprimirajuću sliku provincijskog mentaliteta koji je, uz svu kuknjavu nad "beogradizacijom", centralizacijom, besparicom itd. zapravo sam svoj uzrok i posledica, zatočen u začaranom krugu bezvoljnosti, plitkih i sitnih ambicija, pilićarstva, palanačke zavisti, ego-tripova, neutemeljenih manija veličine, snova u koje se ne uloži dovoljno rada i pameti da bi se actually ostvarili, zadovoljavanje sitnim i nebitnim (da me čuju drugari i ženske, da se proslavim u svojoj mahali, da dobijem gajbu piva, da zaradim za letovanje...), olako dizanje ruku od ozbiljne rabote i, u suštini, kilav fanatizam - bez koga, muškog i beskompromisnog, kao što znamo, nema umetnosti!\nFilm je, inače - sasvim predvidivo - ustalasao lokalne palančane, a pre svega rok-učesnike: neki su, izgleda, mislili da će MI PLAČEMO... biti samo ili pretežno o njima, pa su se zabezeknuli kad su videli da je u film ušla samo ona jedna rečenica koju su rekli a da nije bio preveliki blam da se tu stavi; drugi su valjda mislili da su rekli nešto pametnije od onoga što je montirano u film; treći ne znam ni sam šta su očekivali (Mika se pojavljuje čak tri puta u filmu, a ja imam samo dve rečenice! A zašto je Žika ispao lepši od mene? A Peri pustili i spot, a od moju muziku se ne čuje ni nota u film! i sl.)\nUkratko rečeno, to su te rok grupe koje je Niš proizveo: da je imao i mogao bolje, on bi ih napravio. Ali nije. Zatim: to su ti političari koji su iz Niša potekli. To su ti spisateljski gedžovani koji su postali bestseler pisci. To je to. To je Niš. Ako je bilo nešto bolje, ili je pobeglo, ili je pokleklo.\nŠto se tiče filma, iako zasnovan na talking head principu, uslikan je na raznovrsnim lokacijama, sa variranjem u kadriranju, tako da je vizuelno bogat, šaren, nije jednoličan. Ovo nije niška verzija "Beogradske hronike" nego pravi, fino skockani dokumentarac koji može da nam služi na čast.\nIstina, rađen je sa malo para, i to se mestimično vidi i čuje – najviše zato što autori nisu imali tzv. "bubice" nego samo velike mikrofone, pa postoje određene slabosti u zvuku u nekim scenama snimanim u eksterijerima. Ove, naglašavam, nisu tolike da bi otežale praćenje filma, daleko od toga, ali jesu primetne. Šteta je što grad nije malo više odrešio kesu za ovaj projekat, ali ajde, kakvim sve glupostima daju pare a kakve divote odbijaju (npr. moj projekat antologije srpskih horor priča!) hvala im i na to malo što su dali, pre par godina, na konkursu za projekte iz oblasti kulture...\nOd zamerki imam još samo jednu: umesto sadašnjeg predugačkog, poetsko-plačljivog naslova mnogo bi bolje bilo da su mu dali neki kraći, zabavniji i prigodniji, kao npr. ROKERI S NIŠAVU...\nSve u svemu, ovo je intrigantan film čak i za one koje tematika možda ne zanima previše i ja preporučujem da iskoristite priliku i pogledate ga ako možete. On će ovog leta biti prikazan na Grosmanu, u Sloveniji, a u Beogradu ga možete videti večeras, u Domu Omladine – gde ćete moći da sretnete i autore i porazgovarate s njima.\nBeogradska promocija je 27. juna u maloj sali Doma Omladine u 19h.\nO filmu će govoriti: Predrag Cvetičanin, urednik Digitalne arhive Niša i koordinator projekta "Zlatni rudnik" - nekadašnji pevač i gitarista grupe "Dobri Isak", Velimir Stojanović i Marijan Cvetanović, autori filma "Mi plačemo iza tamnih naočara", Dejan Dabić (filmski kritičar) i Branimir Lokner (muzički kritičar). Tu ćete moći da pogledate novu, malo kraću verziju od one na niškoj premijeri, u trajanju od 60 minuta.\nA sada, ekskluzivno, samo na ovom blogu i nigde drugde u univerzumu, razotkrivam kompletnu (?) listu svih učesnika u ovom ostvarenju. Ko pogleda film, videće i čuće šta su na temu niškog rokenrola imali da kažu:\nivan jelenković - fama\nbratislav stamenković – advokat, galija\nzoran ćirić - pisac\nvladan stanojević - autor niške rok enciklopedije\nveroljub radojković - novinar\npredrag milosavljević - galija\nnebojša savić - fleke\npetar vušurović - angus dei\ngoran kostić - novembar\ndejan vučetić - darkwood dab\nvladimir žikić - trivalia\ndejan anđelković - kramer\nbranimir babić - obojeni program\nnenad cvetičanin - alnold layne & alhemija\ndejan karalić - mup monopol\nmiloš stojanović - stentor\nsaša trajković - stentor, serbon\ndejan bojić - stentor, revolution\ndejan stojiljković - kafedžija\nmiloš vukotić - ružne religiozne lutke\nigor kutoš - cyco\nljubiša mitić - totalni klošari\nsaša nikola stojanović - totalni klošari\nzoran kostić - partibrejkers\njovan matić - del arno bend\nivan blagojević - nišville\nivan momčilović - t-error\ntomislav nikolić - kerber\ngoran šepa - kerber\nmarko aksentijević - za ili protiv\nvelibor petković - novinar\nigor bogdanović - gospodin pinokio\ndanijel stojanović - gospodin pinokio\nbranimir lokner - rok kritičar, novinar\nolivera todorović - wagner hat lang gehalten\nnikola stojanović - wagner hat lang gehalten\nmarija peternel - menadžer u kulturi\nmilan srdanović - proces & danilov doživljaj beča\nmilan krajnalić - proces\nkristina pavlović - nahty\ndejan perašević - kontraritam\npetar janjatović - rok kritičar, novinar\nrista trajković - daltoni, galija, OKE connection\nzoran živković - političar\ndejan gavrilović - funky junkie\ndejan šobot - novinar, hibrid, agnus dei\nvladan đurić - puls\nzoran cekić - 40 dana\npredrag tasić - fotograf\nivana antović - novinar\nbojan ilić - triput\noliver nektarijević - kanda, kodža i nebojša\nnikola ristić - danilov doživljaj beča\nvladimir bogosavljević - danilov doživljaj beča\nvlada mijajlović - fast radio\nnenad tančić - novinar, fast radio\nvasil hadžimanov - pijanista\ndragan aranđelović - happy house\nradenko stojanović - voodoo popeye\nvelibor stanojević - styptic\nmiodrag branković - styptic\npetar todorović - kitch ensemble\nmilan mitrović - plastic sunday\nivica blanuša - IBee\npavle dinić - decokvaritelji\njanko džambas - decokvaritelji\noliver katić - kantautor\nmilan stanković - sevdahBABY\nivica živković - pesnik, okoreli mačka\nmarko jovanović - marconiero, d-fence\ndušan arsenijević - pesnik\nmiodrag ignjatović - navta kriejtiv kru\nvladimir stanković - navta kriejtiv kru\ndejan dinić - balkanrock\nmarko anđelković - naopak ništarija\nbratislav blagojević - ding dong\nmarko marković - ding dong\nrobert kitanović - ding dong\nnikola cvetković - naked like the newborn\nluka nikolić - naked like the newborn\nmarko mitić - naked like the newborn\npredrag ljubenović - naiss guy\nmarjan todorović - joker, d-fence\ndejan ilijić - eyot\nmilorad mladenović - diluvijum\nbojan bojković - plan 9 soundsystem\ndamjan anđelković - KZP\naleksandar mitić - KZP\ndimitrije antić - bitange\njovana dinić - ego\nmilan mirić - ego\nslađan mihajlović - ego\naleksandar stošić - noćna fiskutura, kiša kerozina, nahty\nmilutin popović - dok 7\nivan matejić - dok 7\nОбјавио Dejan Ognjanovic у 11:33 2 коментара:\nОзнаке: dogadjaji, dokumentarci, domaći, muzika, Niš, promocije, rivjuz\n▼ јун (17)\n▼ јун 27 (1)


Titovo strateško partnerstvo sa okupatorom - Komentari\n1 subota, 11 septembar 2010 14:27\n2 subota, 11 septembar 2010 14:46\n3 subota, 11 septembar 2010 16:16\nAli šta vredi,kad mi ni danas nismo došli do pameti.Nema naroda koj se odrekao sebe,kao što su Srbi to uradili.Pa mi još uvek slavimo svog dželata.Eto neki iz inata pišu latinicu,pa o čemu mi pričamo.Niko ne spominje da Broz nikada nije obišao Jasenovac,i da je pustio ustaše još 6 meseci da unište dokumenjntaciju,i mirno napuste logor,u kome su se takmičili u klanju Srba.\n4 subota, 11 septembar 2010 16:22\n5 subota, 11 septembar 2010 16:25\n6 subota, 11 septembar 2010 18:18\n7 subota, 11 septembar 2010 20:53\nako vi potičete od SRPA (oruđe kojim se žanje) je vaša privatna stvar a moja je da potičem od oba roditelja SRBINA. Uostalom vaše je pravo da i dalje koristite pravopis Aleksandra Belića i ostatka kompanije iz pedesetih. Šta je za vas normalno nije potrebno da naglašavate još jedanput.\nČlanak nije pisao Samardžić već Josip Broz Tito koji je sve gore navedene dokumente izdavao.\nO slučaju Divci sam napisao onoliko koliko i ima da se napiše a to je da je Draža na nemački poziv došao u seosku kafanu, saslušao nemačke predloge o saradnji i izašao napolje iz kafane za razliku od Broza koji je slao pismo za pismom Nemcima da ga prime pod svoje skute.\nInače, Draža je napravio sa Titom kardinalnu grešku kad nije poslušao svog ađutanta da se kaplar likvidira iz zasede nakon sastanka u Struganiku. Držao se časne oficirske reči a imao je Tita u rukama. Tito mu se odužio 1946. g. tako što ga je streljao a telo raskomadao sekirama i bajonetima.\n8 subota, 11 septembar 2010 20:59\nHvala ѕa tekst.\n9 subota, 11 septembar 2010 22:10\nBroz je, dakle, uspeo da balansira između ne dve, nego tri strane. To je, mora se priznati, veliko umeće, bez obzira na to o kakvom se zlotvoru radi. Plus, uspeo je da politički manipuliše uzdrmanim poverenjem običnog srpskog naroda u Kraljevinu. Mi tada nismo imali istinskih saveznika i jedina pametna solucija iz ove perspektive bilo je pristupanje Trojnom paktu. Broz je gledao u budućnost, a mi smo ostali u šemama iz prošlosti, verujući starim "saveznicima". Draža je mnogo pre kraja rata shvatio šta se dešava, ali je bilo prekasno da se išta uradi.\n10 subota, 11 septembar 2010 23:04\n11 nedelja, 12 septembar 2010 08:39\nEvo prihvatiću sve što gospodin Sotirović piše...Ali, pošto sam rođen daleko poslije rata, imao bi i nekoliko pitanja za gospodina Sotirovića:\n1 Da li su se partizani uopšte prije, ali i poslije, martovskih pregovora borili protiv tih Njemaca? Ili su samo fingirali sukob manevarskom municijom?\n2 Kad su partizani već toliki anti- Srbi što su onda četnici zajedno s njima uopšte oslobađali Čačak?\n3 Partizani su bili produžena ruka Sovjetskog Saveza a na štetu Srba? Englezi su nas znači pomagali nesebično (prije svega 27.-og marta!) i na našu korist?\n4 I ko sad nama mlađima treba da bude uzor? Partizani? Četnici? I jedni i drugi? Ni jedni ni drugi nego Milan Nedić, Dragi Jovanović i Mita Ljotić?\n5 I na kraju - koja vojska uopšte pobjedi u tom ratu? Ima li bar o tome nekakvih naučno utemeljenih historijskih podataka?\nInače naučio sam i to da su se partizani i SUBNOR svrstali na stranu petooktobaraca - izgleda da su pod stare dane uspjeli da postanu kvislinzi i peta kolona! Kakav salto mortale!\n12 nedelja, 12 septembar 2010 09:09\nZnate, kad je Tito u pitanju sve je moguće.Taj nije imao ograničenja kad god je nešto naumio da postigne.Međutim, postoji duga istorija naučnih radova i stavova po koja je njemu davala za pravo i stavljala ga na mesto na komeje on bio borac protivu fašizma a Draža kolaboracionista.U celoj stvari igrale su se igre i na jednoj i na drugoj strani, kao u ,kockarnici pa ko dalje pljune.Da je Draža pobedio bilo bi moguće očito doći do dokumenata koji kazuju suprotno.Pisac ovog kom etara na to ukazuje, sem ako navode te vrste ne falsifikuje, što je malo vetrovatno jer bi se našlo mnogo onih koji bi mogkli da ga faksimilima demantuju.Moram priznati da su neki stavovi veoma sugestivni.Kad neko kao Tito šuruje sa Čerčilom, slika se s njim,i nekako nerado ide kod Staljina a Staljinove slike širom Srbije obajvljuje kao da je Staljin mesija bez koga ne bi bilo ničega, kad ga napušta 48 i ide na zapad, kad i od zapada traži spas u nesvrstanima, on je čovek koji se prilagođava i pri tom nema pardona.On je okružen mlađima od sebe i kad god mu treba da se reši nekih tennzija ili posumnja da neko od njih poželi da ga smeni, ili samo uobrazi da se to može desiti on ih, jednog po jednog, skidao,dramatično smenjivao terao u zaborav a sam osvežen kao Feniks nikao iz svakog pepela.Tako je bilo i 68 kad je prešao studente.Sve je on to činio izuzetno vešto.Draža je tu bio amater.I nastradao .Inače očito je tačno da su igre bile dvostrane ali je isto tako tačno da je Draža imao taktiku koja bi da Tita nije bilo , bila bolja, sa manje gubitaka.Ti saveznici su igrali razne žmurke i u Prvom i u Drugom svetskom ratu na naš račun.Zašto ih ne izblefirati.Radiš koliko je potrebno, spasavaš im pilote, preživiš i kad dođe vreme pojaviš se kao oslobodilac.Tito je, osećajući slabnosti te varijante otpora, odigrao lukaviju partiju i doveo do društzvene radikalizacije, spasao Hrvate i naterao Srbe da priznaju kako nisu u stanju ništa bez njega da učine.Sledi nastavak\n13 nedelja, 12 septembar 2010 09:35\nTito je dokaz da su prilagođavanja, laži u politici delotvorne i da fame koje se vešto proizvode bivaju ubitačne.On je Srbe veome vešto izmanipulisao.One koji su stvorili Jugoslaviju doveo u poziciju da budu na sporednim kolosecima u njegovoj Jugoslaviji.Tako su Slovenci vodili glavnu reč a jedan od njih , nedoučeni učitelj, pravio glavne zakone u Srbiji koja je u devetnaestom veku imala pravnike svtskog formata i ugleda.Kad vas neko dovede u tu situaciju da aminujete nešto što bolje znate od drugog, vi gubite samopouzdanje.Svi obračuni protivu srpskih kadrova i stručnjaka vodili su laganom uništenju nagona da se branimo i on nas je doveo do toga da u Sloveniju gledamo kao uzor džavu.Mi koji smo tu Sloveniju iznmislili.To je velimi krah Srba u zemlji koju smo stvorili.Oni koje smo u jednom ratu oslobodili i ujedinili u jednu državu posle drugog rata su nas uništili.Od Tita se nećemo lako oporaviti i to što nas ganjaju svetski moćnici ko bog đavola sumnjam da nije njegovo masonsko ili kakvio drugo prepredenjačko delo,.On je učinio da usvojimo defanzivu kao stav.Mi smo čitavih pola veka u defanzivi i sad je to u našim genima.Mi se neprstano od nekog branimo.A na siromaha i zec onu stvar vadi,Šiptari danas imaju svetske zaštitnike i sponzore, mi nemamo nikoga.Pa to je u startu krah jednog naroda,Mi više ne možemo ni da ratujemo za svoj opstanak.I prvo ističemo da ćemo sve da rešimo mirnim putem.A šta ako oni oko nas to neće.Ako oni krenu da ratuju - šta ćemo onda .To nam je naša borba dala .Ali je to i politika i sudbina .Ko zna šta ćemo još da saznamo ako sve dopre do javnosti.Samo da li sad to nije kasno .Moglo bi mnogo još da se kaže.Ali neka to učine drugi ako nađemo u bilo čemu zajednički jezik mi Srbi.A moramo.\n14 nedelja, 12 septembar 2010 10:07\n15 nedelja, 12 septembar 2010 15:02\ng.Sotiroviću, SRBSKI je gramatički netačno, tj. bilo je tačno za vreme korišćenja slavjano-serbskog jezika, koji je ukinut, zamislite, pre više od vek i kusur.\nRadi se o glasovnoj promeni, jednačenju suglasnika po zvučnosti, a ne o mestu za plasiranje rodoljublja i patološku mržnju, koju ste izgovorili u svom komentaru vašeg članka.\nSvako ko kroz korišćenje tog izraza pokušava da naglasi/pojača svoju "arijevsku pripadnost nebeskom narodu", za mene je izgubljen u vremenu i prostoru...\nSrećno vam bilo, odsada pa zanavek, u Letuvi.\n16 nedelja, 12 septembar 2010 15:17\n17 nedelja, 12 septembar 2010 15:22\nJel* veliko umeće što je smanjio Srbiju,što je dao pokrajne,što je Hrvatskoj dao more,koje nikad nije imala,što je izmislio Crnogorce,Makedonce i Bošnjake,što je bio kum svakom 9-om šiptarskom detetu,što je zabranio Srbima povratak na Kosmet,što mu je ustaška emigracija kupila Kadilak,koji je sada atrakcija na Brionima,što je posle 45-e pobio sve srpske domaćine,i intelektualce?????\n18 nedelja, 12 septembar 2010 17:10\nBesmisleno ispravljanje krive Drine i rasipanje energije na kvazi-ideološke rasprave sada kada neki drugi okupator drži i parazitira na Srbiji\n19 nedelja, 12 septembar 2010 17:43\nTragedija koja teče je slepilo u kome izgleda uživamo...Sedamdesetak godina posle drugog svetskog rata mi još uvek ne znamo ko se borio protiv okupatora,ko je s njim kolaborisao,ako su se protiv Švaba borili i jedni i drugi-ko je to radio bolje i iskrenije,a ko je gledao da lovi u mutnom...Samo ovaj tekst i komentari na njega govore više nego bilo šta drugo o nama-ko smo i kakvi smo.\nOvde je od krucijalne važnosti ko je bio kaplar,a ko pukovnik...\nPritom,fanovi pukovnika i ne pokušavaju da odgonetnu ZAŠTO SU TOLIKI SRBI UMESTO UZ NjEGA KRENULI ZA AUSTROUGARSKIM KAPLAROM?\nKraljevina Jugoslavija nije bez razloga nazivana "trulom Jugoslavijom".To je bila država k'o upisana-slika i prilika današnje Srbije;Postojala je parlamentarna demokratija-ali su se političari oko podrške vladi dogovarali kao i danas:U četiri oka i ispod žita.Svaki zakon je imao svoju cenu.Na biračkim mestima ljudi ošamučeni šećerušom koju su im kupovali kandidati su se boli noževima i vilama...Dnevnica kosca je bila "banku i po (15 dinara)a kopača i radnika u industiji - banka (10dinara),što je bilo ekvivalent današnjoj dnevnici od 10 i 15 evra.Školovati su se mogli samo oni koji imaju novca.Zdravstvena zaštita praktično nije postojala...Mogao bih do sutra.\nSrpski narod je pristao uz "kaplara" a protiv svoje "elite" jer mu je bilo dosta i lažljivih političara i "čizmaša" i popova-koji su nekako uvek uz jačeg,uz vlast.Možda nije prava tema za komentarisanje ovo što je postavio gospodin Sotirović;Bilo-ne povratilo se!\nMožda bismo konačno trebali da porazgovaramo o tome: Šta je to što srpsku elitu tera da se ponaša poput kriminalaca i kukavica-a šta tera građane da se ponašaju kao da im je "o'šla katodna" pa za takve glasaju?\n20 nedelja, 12 septembar 2010 18:35\nNe jaše Tito Srbe nego Britanci-on je samo maskota.\nMuči me jedno pitanje ili dilema:Zašto ličnost kao što je Staljin, koja je skidala glave na samo šuškanje o partijskoj izdaji, nije odmah po odigravanju G.Vakufa skinula Tita i dovela nekog novog Mustafu Golubića?\n21 nedelja, 12 septembar 2010 19:24\nSvaka čast redakciji NSPM!\n22 nedelja, 12 septembar 2010 22:47\nDobro, baš kad razmislim, "veliko umeće" možda i nije najprikladniji izraz. Nama, kao narodom, može da manipuliše i poslednji amater, kao što je npr. Boris Tadić. To ne govori toliko o Brozu ili Tadiću koliko govori o nama samima.\n23 nedelja, 12 septembar 2010 23:49\n24 ponedeljak, 13 septembar 2010 04:36\n25 ponedeljak, 13 septembar 2010 05:32\nČitalac Cvijanović izrekao suštinu! Koliko je srpskih oficira u zadnjem ratu u Bosni izašlo iz JNA i SKJ šinjela pa su se našli uz svoj narod kad je došlo stani-pani?! I jedan Milan Tepić je izašao iz tog filma, treba li da ga se odreknemo?! Dosta više s tim avetima prošlosti i kontraproduktivnim kapricom - podignite glave iz zadubljenosti u prošlost i osvrnite se oko sebe - ugledaćete državu koja je to samo na papiru a u suštini je kolonija!\n26 ponedeljak, 13 septembar 2010 07:46\nI fašisti i komunisti su lutke u istom igrokazu. Danas su to demokrate, liberali, republikanci, konzervativci,laburisti, anarhisti...\nSamo, ko povlači žice?\n27 ponedeljak, 13 septembar 2010 08:52\nPoštovani g-dine Sotiroviću, bilo bi poželjno, radi istorijske istine, ali i radi prestanka građanskog rata između srpske levice i srpske desnice, prethodno razjasniti nekolike stvari, a iz Vaše struke. Prvo, kako je Josip Broz, zvani Tito došao na čelo Komunističke partije Jugoslavije 1937, kada znamo da su prethodne vođe, Srbi rođenjem (Filip Filipović) ili izborom (Josip Čižinski, alias Milan Gorkić), ELIMINISANI u staljinskim čistkama. Tačnije, radi JEDINSTVA SRPSKOG NARODA, tj. JEDINSTVA SRPSKE LEVICE I DESNICE (a na opštenarodnu polzu!), MORAMO SAZNATI KO JE "SMESTIO" Gorkiću i Filipoviću? Drugo, takođe MORAMO SAZNATI KO JE "OCINKAO" GESTAPO-u MUSTAFU GOLUBIĆA, Staljinovog čoveka od poverenja i po svemu sudeći Staljinovog čoveka sa specijalnom misijom u okupiranoj Jugoslaviji 1941?! Ovo je VEOMA VAŽNO kada uzmemo u obzir KAKO SU JUGOSLOVENSKI KOMUNISTI, a napose Srbi, gledali na Staljina i Sovjetsku Rusiju. Znači, treba insistirati na otvaranju arhiva Kominterne i drugih sovjetskih i ruskih arhiva, koji se odnose na dati period, kao i arhiva (sada, po svemu sudeći u SAD, Velikoj Britaniji i Nemačkoj) GESTAPO-a i drugih "specijalizovanih" službi nemačkog Rajha, posebice za područje Balkana tih godina. Dosada smo, sem nedovoljno istorijski razjašnjene uloge Broza, uglavnom imali senzacionalističku glorifikaciju Broza (počev od "Pinki je video Tita", pa do "Novih priloga za biografiju J.B. Tita") ili senzacionalističko osporavanje svakog Brozovog istorijskog značaja (tipa koliko je Broz STVARNO imao žena i sinova?!). U tom kontekstu kratka notica, zabeležena od Miodraga Bulatovića, našeg poznatog pisca, da mu je LIČNO veliki španski slikar Salvador Dali potvrdio da je Broz BIO U ŠPANIJI, tokom građanskog rata i to kao STALjINOV LIKVIDATOR, mit zvani Tito čini jo tajnovitijim i ne doprinosi njegovom razjašnjenju, počev od proste činjenice da li je pravo ime "druga Tita" stvarno bilo Josip Broz i da li je On stvarno rođen u Kumrovcu, u hrvatskom Zagorju?!\n28 ponedeljak, 13 septembar 2010 08:57\nAko je savremena Ravna gora light version, ovakvi kao vi su hard!\nBog je i Sina svog jedinorodnog dao da postrada za svet, a on "ni trske stučene nije prelomio..."\nDraža je velika, sveta žrtva naroda koji je od pamtiveka progonjen.\nZnate, nama SrBima se desio JBT, ali ne zaboravite, jedini narod koji je na kraju zločinačkog veka imao Svetog Patrijarha, to smo mi, SrBi.\nMolitve naših Svetih pred Prestolom Svevišnjeg su moćne, a "Bogu je moguće ono što ljudima nije".\n29 ponedeljak, 13 septembar 2010 09:13\nda li je iko od ovih partizana otišao da provjeri ove izvore koje navodi autor? o čemu se priča ovde?\n30 ponedeljak, 13 septembar 2010 11:28\n31 ponedeljak, 13 septembar 2010 12:02\nItekako je važno utvrditi ko je, šta i kako radio za vreme 2.sv.r. kao i posle njega. Moramo da saznamo istinu da bismo krenuli dalje, a ne da Srbiju gradimo na Titovim lažima. Smatram da bi bilo najbolje da se o ovim pitanjima izjasni SANU i jednom zauvek stavi tačku na koještarije koje imamo prilike da čujemo. Isto tako smatram da je veoma važno da se istraže sva mesta gde su zakopani ostaci Srba pobijenih posle 2.sv.r. od strane režima JBT, da se ta mesta prikladno obeleže, a njihovi ostaci sahrane kako to i dolikuje! Takvih mesta ima u svakom iole većem mestu u Srbiji! Kada bismo to uradili verujem da bi u dobroj meri zapušili usta Titovim "advokatima" u Srbiji danas!\nMeni je odavno jasno da je njegova politika bila pogubna za Srbiju, kao što mi nije jasno da postoje i Srbi koji ga i dalje poštuju, cene, podržavaju!? Jednom sam to već negde napisao, ne možeš da voliš i Tita i Srbiju, ne možeš da poštuješ njegovo (ne)delo i da bude iskreni srpski patriota. Jedno drugo isključuje!\nMora se reći istina zbog generacija dece koja nam (ponovo) rastu uz partizanske filmove!\n32 ponedeljak, 13 septembar 2010 13:52\nNije problem toliko u Titu koliko u nama. Opšta je matrica velikog dijela srpske desne političke misli da svi problemi i ćorsokaci srpskog naroda u 20.-vijeku mogu da se pripišu Titu i KPJ. Neće biti da je tako. Osnova nesporazuma između bivših jugoslavenskih naroda, prije svega Srba i Hrvata, bila je Jugoslavija odnosno odnosi snaga i suprotstavljenost interesa u njoj. Jugoslaviju nije stvorio Tito već, dobrim dijelom, SRPSKI regent Aleksandar Karađorđević. Tito svakako nije odgovoran ni za nedoraslost političke elite Srbije nacionalnim i socijalnim izazovima između 2 svjetska rata. U kakvom ekonomskom, unutrašnjopolitičkom i socijalnom stanju je Kraljevina Jugoslavija dočekala 1941.-u? Mislim da će se tu saglasiti skoro svi, bilo desni, lijevi, liberali, antiglobalisti da je Jugoslavija dočekala 1941.-u u mizernom stanju.\nTito s pojavljuje 1937.-e: Staljin je htio apsolutno odanu osobu i kao žrtva pada Gorkić. Pokazaće se da se Staljin prevario u procjeni. Interesantno je pitanje kako je Gestapu aprila 1941.-e u ruke pao general NKVD, heroj Sovjetskog Saveza i bivši pripadnik Crne ruke Mustafa Golubić. Rješenje ove zagonetke moglo bi možda odgovoriti na brojna pitanja.\nTito jeste bio vjeran direktivi Kominterne "Slaba Srbija - jaka Jugoslavija". Ne bi mogao tvrditi da je on bio neki veliki anti-Srbin. On je pokušavao oslabiti uticaj Srbije ne bi li drugi narodi zdušnije prihvatili Jugoslaviju. Tvrditi za Tita da se vodio velikohrvatskim motivima je istorijska besmislica - kolko je pripadnika "vojske NDH" likvidirano 1945.-e? Da li je dozvolio proljetarima da se razmahnu ili ih je sasjekao?\n33 ponedeljak, 13 septembar 2010 13:55\nDruga Jugoslavija se raspala zahvaljujući ustavu iz 1974.-e? Jeste ali ustav 1974. je samo anticipirao stanje stvari na terenu a to je bilo postojanje država u državi - to stanje stvari nije nastalo 1945.-e već još 1918.-e.\nJa sam za što objektivniji pristup cijeloj ovj problematici - bez revanšizma i istoijskog revizionizma. Ima dosta ljudi kojima su i pripadnici četničkog pokreta ubili nekoga - jel treba zato da pišemo istoriju po devizi "Oko za oko..."?! Takav pristup nas može samo na stranputicu odvesti i u nove međusobne antagonizme. Mi moramo da težimo jednoj novoj ozbiljnoj državotvornoj, po mom mišljenju antiglobalističkoj, nacionalnoj politici. Bez puštanja istorijskih duhova iz flaša. Naime mi smo već sad kolonija, neprijatelj ne spava već provodi svoj plan (Zukorlić, "Ovo je Turska!", Statut Vojvodine, pritisci na RS, ekonomsko i dužničko ropstvo...)! Ali čekaj da se mi dogovorimo oko četnika i partizana prvo! Dobro, samo se vi dogovarajte, meni još bolje i lakše, reći će Veliki Brat.\n34 ponedeljak, 13 septembar 2010 15:05\n35 utorak, 14 septembar 2010 08:49\nza Gorana Maksimovića\nNaravno da smo sami najviše krivi za situaciju u kojoj smo. Tačno je da smo sami stvorili Jugoslaviju, da nam je elita bila nedorasla za situaciju u kojoj smo se našli između dva rata, da nam je elita posle rata bila još jadnija, sve je to tačno! Da li to amnestira Broza za sve što je uradio za vreme i posle rata? Da li je zbog toga manje kriv za hiljade pobijenih Srba posle rata pod lažnim optužbama? Vi ne sporite njegov anti-srpski karakter ali ste nekako ipak više na strani njegovih partizana nego Dražinih četnika. Ako je , neosporno, bio protivnik Srba, zašto Vam je teško da poverujete u njegove dogovore sa Nemcima, a protiv četnika? Potrebno je reći istinu o Brozu, jer ovaj zaluđeni i u dobroj meri rasrbljeni narod još uvek ima pogrešnu sliku o Titu i Jugoslaviji, pa mnogi još uvek slave onog koji ih je lagao, podelio, učinio ih građanima drugog reda u državi koju su stvorili, ubijao! Potrebno je da raščistimo sa prošlošću, da shvatimo gde smo grešili i konačno se okrenemo samo sebi!\nZa kraj, mislim da je Broz veoma uspešno krio da je zapravo bio veliki Hrvat! Da se sa ustaškim elementima obračunavao kao sa četničkim verujem da bi danas mnogo toga bilo drugačije! Uspeo je da na silu usadi ideju jugoslovenstva i bratstva i jedinstva u Srbiji! Zašto nije uspeo u Hrvatskoj?\n36 utorak, 14 septembar 2010 13:23\n37 utorak, 14 septembar 2010 15:02\n38 utorak, 14 septembar 2010 15:10\n39 utorak, 14 septembar 2010 22:15\n40 sreda, 15 septembar 2010 05:59\nZaista je smehotresno kakvim se sve nebuloznim konstrukcijama služe opsesivni mrzitelji Tita i komunista. Pa ima li boljeg i jačeg dokaza protiv ovih autorovih fantastičnih iskrivljivanja od činjenice da se koristi dokumentima pohranjenim u Vojnom arhivu ili Arhivu Jugoslavije u Beogradu? Zar bi ove dokumente nova komunistička vlast brižno čuvala u svojim arhivima da su oni zaista po nju kompromitujući, tj. da zaista svedoče o "strateškom partnerstvu" komunista sa okupatorom?!\nNaravno da ne bi. Ovi dokumenti bi bili uništeni, ili bi ih fanatični progonitelji komunista i tragači za njihovim "zlodelima", u najboljem slučaju, našli na sasvim drugom mestu, recimo u zaplenjenim nemačkim arhivima. Stoga se može sasvim mirno zaključiti: nikakvog strateškog partnerstva tu nije bilo. Sam autor navodi da je nemačka vrhovna komanda izričito odbila bilo kakvu saradnju sa partizanskim "banditima" (Hitler je izjavio da sa "pobunjenicima ne treba pregovarati, već ih treba streljati"). I time sam sebi upada u usta. Još jednom se ispostavlja da je sasvim dovoljno čitati ovakva i slična vesela štiva da bi se shvatilo kako u njima izložene antikomunističke izmišljotine daleko nadmašuju "Avanture barona Minhauzena". I utoliko više su zabavnije...\nI ne samo da realno nije bilo nikakvog strateškog partnerstva među toliko sukobljenim stranama; ono nije postojalo ni u Titovim namerama ili planovima. Sve ovo o čemu se ovde piše samo svedoči o pokušaju TAKTIČKOG zbližavanja protivniku. Strateški plan ostaje, na autorovu žalost, mrlja na obrazu četnika koji su neposredno sarađivali sa Italijanima, a posredno sa Nemcima, mnogo duže od ovih par nedelja iznuđenih i propalih pregovora iz marta 1943. Tito se sasvim racionalno odlučio za taktičke pregovore sa trenutno nadmoćnijim protivnikom, u situaciji kada je pretilo potpuno uništenje partizanskog pokreta, i time svakog otpora okupatoru. Usredsređivanje na četnike takođe je logično jer su se ovi u to doba isticali napadima na partizane, ništa manje od Nemaca...\n41 sreda, 15 septembar 2010 11:31\n42 sreda, 15 septembar 2010 11:39\nthinking maize@ komentatorima, "glede" toga "ko je u pravu"\nPoštovani Drugovi i Gospodo, dok Vi još vodite Bitke/"Bitke" na Neretvi i Zelengori i nadgornjavate se oko kokardi i petokraka, Tita i Draže, patriotizma\n/"patriotizma" i izdaje/"izdaje" HRVATSKI KOMUNISTI I USTAŠE SU SE DAVNO POMIRILI I ZASNOVALI NACIONALNU DRŽAVU HRVATA , koja će po svemu sudeći biti LIDER ZAPADNOG BALKANA, uprkos vrućoj želji "DŽordža Klunija".\nA Vi ćete i dalje praviti Jugoslavije, bile one kapitalističke ili komunističke i tako SVE DO POSLEDNjEG SRBINA! Jel Vam SVRAKA POPILA MOZAK?! Ili je u pitanju nešto mnogo gore?! ALOOOOO...!!!\n43 četvrtak, 16 septembar 2010 08:00\n44 četvrtak, 16 septembar 2010 13:00\n45 četvrtak, 16 septembar 2010 20:56\n46 četvrtak, 16 septembar 2010 22:31\n47 četvrtak, 16 septembar 2010 22:39\n48 četvrtak, 16 septembar 2010 23:28\n49 subota, 18 septembar 2010 07:16\nSamo da napomenem da se Čedo Višnjić u pisanju svog djela "Kordunaški proces" (ne "Partizansko ljetovanje") služio dokumentima iz arhiva KPH (SKH). Knjiga je sve samo ne zbirka ideološke crveno-crne istorije! Joco Eremić ne igra centralnu ulogu u procesu nezadovoljnim srpskim partizanskim intelektualcima već prije svega Veljko Korać i Ilija Žegarac. Stevo Kosanović Jabučar i Joco Eremić prebjegli su Njemcima odnosno četnicima spašavajući živu glavu, vođeni vojničkim pragmatizmom, a ne iz nekih četničkih ubjeđenja. Srž nezadovoljstva i zabrinutosti gore navedenih ljudi bio je način i strategija ratovanja vrha KPH (prije svega Bakarića i Rukavine a naravno i Krajačića) koje je potkopavalo opstanak srpskog naroda na Kordunu. Posebno se radilo o odnosu prema ustašama odnosno Talijanima. Ali ti ljudi, su svi do jednoga bili antifašisti i ljevičari!\nU djelu se spominje i čestita uloga sekretara OK KPH Karlovac Ive Marinkovića - prijatelja srpskog naroda... Prestanimo sa zavaravanjem naroda i pisanjem ideoloških crveno-crnih istorija! Dosta je bilo zaviriti u arhive KPH i stenograme sa saslušanja i suđenja da bi se složila logična cjelina u najvećoj mogućoj mjeri bliska istorijskoj istini - a u njoj partizani odnosno KPH ne prolaze baš najbolje iako su to njeni sopstveni srhivi! Umjesto da se tako djeluje tj. sa punom odgovornošću prema istorijskoj istini mnogi se i dalje ponašaju kao da su na mitinzima Vuka iz 90.-ih (Isti taj Vuk je sada najveći NATO-vac u Srbiji).


Novosadska premijera filma „Električni orgazam za ljude budućnosti“ uz unplugged svirku Gileta • Novosti • TvProfil\nTreći svijet • četvrtak, 24. jun 2021. 15:38\nJubilarna godina bioskopa Arena Cineplex donela je brojne nove sadržaje koji su naišli na oduševljenje publike raznih interesovanja, dok prava poslastica iz sveta filma i muzike stiže 24. juna.\nU četvrtak, 24. juna u 20 časova, u saradnji sa Udruženjem Free Space, u najvećoj sali bioskopa Arena Cineplex biće održana novosadska premijera filma „Električni orgazam za ljude budućnosti“. Nakon projekcije publika u sali će imati priliku da prisustvuje unplugged svirci frontmena grupe Električni orgazam, Srđana Gojkovića Gileta, kao i razgovoru o filmu. Karte po ceni od 800 dinara su u prodaji na blagajnama bioskopa.\nGosti ovog specijalnog događaja biće rediteljka i producentkinja filma Marija Vukić i glavni akter, Srđan Gojković Gile, koji je pripremio sjajan muzički program. Prateći Električni orgazam na njihovoj prekookeanskoj turneji proleća 2018. godine, prikazan je portret jednog od najpopularnijih i najdugovečnijih rok bendova na prostorima bivše Jugoslavije, otkrivajući zanimljive i manje poznate detalje koji su činili njihovu 40 godina dugu karijeru, a sve direktno iz sećanja samih članova benda. No censure, no filter.\nPoslednji album Električnog orgazma “Gde smo sad?” svojim nazivom kao da poziva na rekapitulaciju i rezimiranje karijere, no situacija u stvarnosti je drugačija. Kritičari su puni hvale i ističu kako bend zvuči veoma sveže i nadahnuto, a pritom nastupa po regionu i nešto daljem inostranstvu, te se nakon 41 godine karijere i dalje drži u vrhu domaće rokenrol scene. Upravo jedna od tih inostranih turneja, po Kanadi i SAD, sasvim slučajno i spontano je poslužila kao povod za prvi dokumentarni film o Električnom orgazmu u četiri decenije dugoj karijeri grupe.\nFilm “Električni orgazam za ljude budućnosti” prikazan je na brojnim međunarodnim filmskim festivalima, a nagrađen je Specijalnom nagradom festivala Prvi kadar u Istočnom Sarajevu.\nFoto: Miško Nećak\nThe post Novosadska premijera filma „Električni orgazam za ljude budućnosti“ uz unplugged svirku Gileta appeared first on Trecisvijet.com.\nPara – Wir sind King (2021- )


3x3 razgovor: Vladimir Vinkić - Fondacija Saša Marčeta\n3×3 razgovor: Vladimir Vinkić\nFoto: Vesna Opavski\nVladimir Vinkić rođen je u Pančevu 1978. godine. Diplomirao je slikarstvo na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu i specijalističke studije na Accademia di Belle Arti, Firenca. Izlagao je na velikom broju samostalnih i grupnih izložbi, a poslednjih godina je naročito poznat po radu na filmu “S ljubavlju, Vincent”, prvom u potpunosti ručno oslikanom filmu u istoriji kinematografije.\nSa Vladimirom razgovaramo povodom još jednog filmskog projekta, koji će biti realizovan na isti način. Biće to manjinska srpska koprodukcija za celovečernji animirani film “Seljaci”, u tehnici animacije uljanog slikarstva. U saradnji s beogradskim studijom Digitalkrafts, 15 srpskih slikara će u Beogradu dočarati motive vojvođanskih sela i narodnih nošnji. Reč je o adaptaciji romana poljskog nobelovca Vladislava Rejmonta, u režiji Dorote Kobjele i oskarovca Hjua Velčmana.\nBrakethrufilms / iz trejlera za film „Seljaci“\nRadićete na filmu „Seljaci“ – dugometražnom animiranom filmu koji je u potpunosti naslikan rukom. U kojoj fazi je trenutno taj projekat i u čemu se tačno sastoji vaša uloga, budući da ste navedeni kao jedan od supervizora slikarske ekipe?\nFilm je trenutno u fazi pred-produkcije i u narednim mesecima očekujemo materijal po kome bi trebalo da započnemo produkciju. Ukratko, film je snimljen sa glumcima u Poljskoj ispred hroma-ki platna, dok su pozadina i scenografija urađene u Beogradu u 3-D tehnologiji. To je trenutno novi način pravljenja filma. Taj deo posla radi DigitalKraft studio iz Beograda sa kojim imamo odličnu saradnju. Sada sa njima radimo na testiranju slikara. U studiju za animaciju koji je izgrađen u Beogradu testirali smo do sada oko 80 slikara i slikarki. Drago mi je da je odziv bio veliki i da su svi kandidati veoma kvalitetni. Ovih nedelja završavamo testiranje i biće prilično teško izdvojiti dvadesetak najboljih za sledeću fazu obuke. Oni će raditi 2-3 nedelje novu animaciju i imati priliku da nauče da animiraju.\nNakon toga, 10 kandidata počinje da radi sa nama na slikanju filma. U ovom procesu ja radim kao supervizor zajedno sa koleginicom Biserkom Petrović. Naš zadatak je da svakome objasnimo način rada i uvedemo ih u animiranje. Svaki kandidat ima 3 dana za slikanje i animiranje. Proces je svakome veoma težak i zahtevan, ali ako ste dobri u ovome i ako razumete proces veoma brzo sve postaje zanimljivo i lako. Generalno, svi naslikaju prvi frejm (sliku), a potom preko nje dodaju poteze prateći projekciju i postepeno pretvaraju urađenu sliku u sledeći frejm. To se zatim fotografiše i tako lagano nastaje animacija. Iskreno se radujem početku produkcije krajem sledećeg meseca jer ću se i sam uključiti u slikanje filma.\nSlikanje i animiranje filma „S ljubavlju Vinsent“ (Loving Vincent) je trajalo 4 godine, i film je imao veoma dobru kritičku recepciju. Šta ste naučili tokom rada na ovom filmu i koliko vam je bilo teško (ili lako) da slikate na stotine sličnih kadrova tokom dugog vremenskog perida?\nMoj rad na prethodnom filmu je trajao 6 meseci i za to vreme sam uradio oko 500 slika. Imao sam priliku da naučim mnogo. Nisam siguran da bih kao slikar sam došao u situaciju da slikam 3 slike dnevno. To jeste mnogo ali sam proces je lak. Ubrzao sam svoj stvaralački proces, mnogo sam sigurniji u slikanju. Najveće zadovoljstvo je ipak saradnja sa drugim slikarima, jer svi postajemo jedna velika porodica. Ovaj način rada zapravo pomaže slikarima da se oslobode sujete i da približe se jedni drugima. To nije takmičenje i svi delimo iskustva i znanja.\nČime se još bavite u poslednje vreme pored ovih projekata i koliko uopšte stižete da se bavite autorskim stvaralačkim radom?\nRad na prethodnom filmu mi je otvorio nova vrata. Skoro sam završio saradnju sa Etnografskim muzejem u Beogradu gde sam radio animacije i vizuelni dizajn postavke za izložbu „Dvopređne čarape Srbije“. Izložba će trajati godinu dana, pa posetite Muzej. Neverovatno je koliko je to slično sa novim filmom „Seljaci“ na kom sada radim. Naime, poklapaju se vremenski periodi filma i narodne nošnje Srbije. Tom prilikom sam upoznao bolje našu narodnu nošnju koja je veoma slična Poljskoj i to će mi sigurno značiti u daljem radu.\nPored slikarstva, bavim se ilustracijom i 2-D animacijom. Uvek me je privlačila tehnologija pa sam i u svom stvaralaštvu koristio računar kako bih izrađivao skice za slike. To radim i danas samo su alati koje koristim noviji; a ulje, četkicu i slikarski nož nikad neću zameniti.


Preko dve stotine prijava za 47. Gitarijadu u Zaječaru - Rock SvirkeRock Svirke\nSrbija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Slovenija, Crna Gora, Makedonija i Bugarska su zemlje iz kojih su stigle prijave demo bendova za učešće u takmičarskom delu 47. Gitarijade koja će se održati od 1. do 3. avgusta u Zaječaru.\nOd ukupnog broja prijava 180 su validne, odnosno toliko bendova biće u konkurenciji za polufinale.\nŽiri će do polovine juna odabrati dvanaest polufinalista koji će pored učešća u takmičarskom delu i predstavljanja pred više hiljada ljubitelja gitarske muzike imati priliku da učestvuju i na Rock Akademiji od 25. do 31. jula, takođe u Zaječaru.\nVeliko interesovanje izvođača koje konkurs ove godine nije geografski obuhvatio navelo je organizatore da ozbiljno razmisle da 2014. otvore vrata za demo bendove iz čitavog sveta.\nU narednih nekoliko sedmica organizacioni tim krenuće sa otkrivanjem revijalnog dela programa, koji bi trebao da zadovolji i one najprobirljivije.


UPUTSTVO za prijavu i korake do odbrane doktorske disertacije\nUPUTSTVO ZA PRIJAVU TEME I KORAKE KOJI PRETHODE ODBRANI DOKTORSKE DISERTACIJE\n*U skladu sa odlukom Dekanskog kolegijuma od 26. avgusta 2016. godine (Redosled aktivnosti prilikom slanja materijala za veće doktorskih studija) svi materijali za Veće doktorskih studija se dostavljaju u elektronskoj formi najkasnije poslednjeg petka u mesecu, a potpisani dokumenti najkasnije narednog utorka do 12 h.\n**Svi materijali koji se dostavljaju službi treba da budu štampani jednostrano.\nProcedura prijave teme doktorske disertacije I određivanje mentora\nTemu doktorske disertacije prijavljuje student.\nObrazac za prijavu teme za studente koji su upisali doktorske studije pre 2016.godine ( Obrazac 1) popunjava i potpisuje student i rukovodilac modula doktorskih studija u jednom primerku. Rukovodiocu modula student šalje i nepotpisanu elektronsku verziju prijave.\nStudent koji je doktorske studije upisao 2016. godine ili kasnije podnosi prijavu teme na obrascu koji propisuje Univerzitet (Obrazac 2). Jedan primerak prijave student dostavlja referentu za doktorske studije, a nepotpisanu elektronsku verziju dostavlja nadležnoj Katedri/rukovodiocu modula.\nPrijavu teme sa pratećom dokumentacijom student predaje u studentskoj službi.\nZa dnevni red VDS Katedra prosleđuje kroz sistem za elektronski dnevni red prijavu teme i dopis šefa Katedre sa predlogom Komisije za ocenu ispunjenosti uslova i naučne zasnovanosti teme. Katedra dostavlja referentu i jedan potpisan primerak dopisa šefa Katedre. Komisiju čine najmanje tri člana iz reda nastavnika, odnosno istraživača iz oblasti koja je srodna temi doktorske disertacije. U tročlanoj Komisiji najmanje jedan, a u četvoročlanoj i petočlanoj najmanje dva člana Komisije moraju biti zaposleni na Fakultetu. Najmanje jedan član mora biti lice koje nije zaposleno na Fakultetu. Za studente koji su doktorske studije upisali 2016. ili kasnije, mentor ne može biti član Komisije za ocenu ispunjenosti uslova kandidata i naučne zasnovanosti teme doktorske disertacije.\nNakon sednice NNV, članovi Komisije koje je imenovalo NNV dobijaju odluku o imenovanju Komisije.\nPredsednik Komisije za ocenu ispunjenosti uslova kandidata i naučne zasnovanosti teme doktorske disertacije u roku od 30 dana od dana prijave teme na NNV dostavlja izveštaj (Obrazac 3) koji potpisuju svi članovi Komisije. Izveštaj komisije se razmatra na sastanku nadležne Katedre, koja nakon usvajanja izveštaj prosleđuje na dnevni red VDS i NNV. Nepotpisana elektronska verzija se u sistem za dnevni red unosi u.pdf (fajl generisan iz .doc fajla) i u .doc formatu. Referentu za doktorske studije se dostavljaju dva potpisana primerka izveštaja Komisije.\nNakon usvajanja od strane NNV, na predloženu temu i mentore daje saglasnost nadležno Veće naučnih oblasti Univerziteta u Beogradu. Nakon sednice Veća naučnih oblasti, materijal sa sednice (uključujući rešenja o prihvatanju teme i mentora) je dostupan na odgovarajućoj internet stranici (za veće naučnih oblasti prirodnih nauka: http://www.bg.ac.rs/sr/organi/veca-naucnih/sednice-pri.php)\nPo dobijanju odluke sa Veća oblasti, Fakultet odluku o prihvatanju teme i određivanju mentora dostavlja studentu i mentoru skeniranu u .pdf formatu. U slučaju da se zahteva izmena teme ili mentora, Fakultet po dobijanju odluke sa Veća naučnih oblasti o tome obaveštava studenta i predloženog mentora.\nProcedura nakon završene izrade doktorske disertacije\nStudent koji je završio izradu doktorske disertacije i položio sve ispite (ocene moraju biti evidentirane u elektronskom indeksu), uz saglasnost mentora, finalnu verziju doktorske disertacije u .pdf formatu preko referenta za doktorske studije šalje na softversku proveru originalnosti teksta u Univerzitetskoj biblioteci. Uz elektronsku verziju teze treba dostaviti podatke o mentoru - ime, prezime i e-mail adresu.\nZa studente koji su doktorske studije upisali pre 2016. godine: mentor obaveštavaVDS i NNV o tome da je kandidat završio izradu teze i predlaže Komisiju za pregled i ocenu urađene doktorske disertacije (Obrazac 4a).\nZa studente koji su doktorske studije upisali 2016. godine ili kasnije: mentor obaveštava nadležnu Katedru o tome da je student završio izradu teze, nakon čega Katedra predlaže Komisiju za pregled i ocenu napisane doktorske disertacije. Katedra predlog Komisije unosi u sistem za elektronski Dnevni red I predlog prosleđuje na VDS. Uz predlog Komisije Katedra u sistem za elektronski Dnevni red unosi izjavu mentora da je teza poslata na softversku proveru originalnosti (Obrazac 4).\nPo izvršenoj softverskoj proveri teze, Univerzitetska biblioteka šalje mentoru e-mail poruku sa linkom i kredencijalima za pristup potpunom izveštaju softverske provere. Na linku https://valtez.rcub.bg.ac.rs/contact možete pronaći informacije o softverskoj proveri i tumačenju rezultata softverske provere originalnosti teze. Mentor je dužan da u roku od 15 dana formira izveštaj sa obrazloženjem rezultata softverske provere (Obrazac 5). Ovaj izveštaj se prilaže naknadno, ili ako je pripremljen pre NNV na kome se imenuje Komisija za pregled i ocenu disertacije, može zameniti Obrazac 4.\nČlanovi Komisije mogu biti lica u nastavnom ili naučnom zvanju za oblast srodnu temi doktorske disertacije. Komisija broji 3-5 članova, od kojih najmanje jedan (u tročlanoj Komisiji) odnosno dva (u 4- i 5-članoj Komisiji) moraju biti zaposleni na Biološkom Fakultetu, a najmanje jedan član mora biti lice koje nije zaposleno na Fakultetu.\nZa studente koji su na doktorske studije upisani 2016. godine ili kasnije mentor ne može biti član Komisije.\nKomisija u roku od 45 dana od dana imenovanja dostavlja izveštaj o urađenoj doktorskoj disertaciji (Obrazac 6). Izveštaj Komisije mora sadržati deo o softverskoj proveri originalnosti doktorske disertacije. Nepotpisana elektronska verzija Izveštaja o urađenoj doktorskoj disertaciji u .pdf i .doc formatu, teza u .pdf formatu i spisak užih naučnih oblasti članova Komisije se dostavlja referentu za doktorske studije. Dva ukoričena primerka teze, dva potpisana primerka izveštaja Komisije i CD sa .pdf formatom teze se dostavljaju u studentsku službu. Elektronsku verziju teze i nepotpisanog izveštaja referent za doktorske studije postavlja na uvid javnosti (https://uvidok.rcub.bg.ac.rs/). Ukoričena teza i potpisan izveštaj su dostupni na uvid javnosti u studentskoj službi.\nOd trenutka dostavljanja izveštaja, teza i izveštaj stoje na uvidu javnosti najmanje 30 dana pre razmatranja na narednom NNV. Katedra u skladu sa ovim na vreme unosi u sistem za elektronski Dnevni red izveštaj Komisije i ovom izveštaju pridružuje izveštaj mentora o softverskoj proveri originalnosti (obrazac 5, videti gore).\nNakon usvajanja izveštaja Komisije od strane VDS i NNV, nadležno Veće naučnih oblasti Univerziteta daje saglasnost na izveštaj Komisije o urađenoj doktorskoj disertaciji. Po objavljivanju odluke o prihvatanju izveštaja kandidat može da pristupi odbrani teze.\nNakon odbranjene doktorske disertacije, mentor ili predsednik Komisije za javnu odbranu doktorske disertacije dostavlja studentskoj službi četiri primerka zapisnika sa odbrane doktorske disertacije. Za studente kojima funkcioniše elektronski indeks, ovaj izveštaj se unosi u elektronski indeks i odatle štampa. Za studente koji nemaju elektronski indeks popunjava se Obrazac 7. Ukoliko se članovima Komisije isplaćuju honorari, uz izveštaj sa odbrane se službi dostavljaju i popunjeni autorski ugovori (Obrazac 8) za sve članove Komisije za odbranu doktorske disertacije. Autorski ugovori moraju biti u potpunosti popunjeni za sve članove Komisije koji nisu zaposleni na Fakultetu.\nUkoliko se članovi Komisije odriču honorara, potrebno je da predsednik Komisije sastavi izjavu u kojoj je naveden sastav Komisije i broj članova Komisije koji se odriču honorara (ukoliko se ne odriču svi). Za studente kojima je mentor član Komisije, potrebno je naglasiti ko je u komisiji mentor, a ko član.\nAutorski ugovori (odnosno izjava, ukoliko se Komisija odriče honorara) se dostavljaju studentskoj službi neposredno nakon odbrane doktorske disertacije, uz zapisnik sa odbrane. Potvrdu o uplati za odbranu doktorske disretacije dostavlja student lično, ili može biti dostavljena sa zapisnikom.\nZa studente koji su upisali DAS do 2016\nZa studente koji su upisali DAS 2016 i kasnije\nKorak 1 – prijava teme\nStudent: Obrazac 1 sa pratećom dokumentacijom – podnosi u studentskoj službi, a nepotpisanu elektronsku verziju prosleđuje rukovodiocu modula.\nKatedra: u elektronski dnevni red unosi nepotpisanu elektronsku verziju prijave i dopis Katedre sa predlogom Komisije za ocenu ispunjenosti uslova i naučne zasnovanosti teme. Ovaj dopis potpisuje šef Katedre i jedan potpisan primerak dostavlja studentskoj službi.\nFakultet: nakon NNV dostavlja imenovanim članovima Komisije odluku o imenovanju\nStudent: Obrazac 2 sa pratećom dokumentacijom podnosi u studentskoj službi, a nepotpisanu elektronsku verziju prosleđuje rukovodiocu modula.\nKatedra: u elektronski dnevni red unosi nepotpisanu elektronsku verziju i dopis Katedre sa predlogom Komisije za ocenu ispunjenosti uslova i naučne zasnovanosti teme. Ovaj dopis potpisuje šef Katedre i jedan potpisan primerak dostavlja studentskoj službi.\nMentor ne može biti član Komisije za ocenu ispunjenosti uslova i naučne zasnovanosti teme.\nKorak 2 – prihvatanje teme doktorske disertacije\nKomisija: u roku od 30 dana od dana imenovanja na NNV dostavlja izveštaj o ispunjenosti uslova i naučnoj zasnovanosti teme – Obrazac 3.\nKatedra: razmatra izveštaj i u sistem za elektronski dnevni red za VDS unosi nepotpisanu elektronsku verziju izveštaja. Dva potpisana primerka izveštaja dostavlja u studentsku službu.\nFakultet: Nakon usvajanja na NNV izveštaj prosleđuje Veću naučnih oblasti. Nakon razmatranja na Veću naučnih oblasti Fakultet prosleđuje Odluku sa Veća naučnih oblasti mentoru i studentu putem e-mail-a.\nKorak 3 – završena doktorska disertacija\nStudent: u dogovoru sa mentorom finalnu verziju teze u .pdf formatu šalje referentu za doktorske studije, koji tezu šalje na softversku proveru originalnosti\nMentor: obaveštava Katedru da je student završio izradu doktorske disertacije i predlaže Komisiju za pregled i ocenu disertacije (obrazac 4a). Obaveštava Katedru da je teza poslata na softversku proveru originalnosti (Obrazac 4).\nKatedra: Dopis mentora sa predlogom komisije i obaveštenje o softverskoj proveri (Obrazac 4 i 4a) unosi u elektronski dnevni red VDS, a studentskoj službi dostavlja po jedan potpisan primerak ova dva obrasca.\n*Ukoliko je teza prošla softversku proveru i mentor sastavio izveštaj (Obrazac 5) pre NNV, popunjen obrazac 5 može zameniti obrazac 4\nFakultet: Nakon NNV dostavlja članovima Komisije odluku o imenovanju Komisije.\nMentor: obaveštava Katedru da je student završio izradu doktorske disertacije i da je teza poslata na softversku proveru originalnosti (Obrazac 4).\nKatedra: predlaže Komisiju za pregled i ocenu disertacije (dopis šefa Katedre). Kroz sistem za elektronski dnevni red za VDS unosi dopis šefa Katedre sa predlogom Komisije i Obrazac 4 koji je popunio mentor. Po jedan potpisani primerak dopisa i obrasca 4 dostavlja u studentsku službu.\nMentor ne može biti član Komisije.\nKorak 4 – izveštaj o urađenoj doktorskoj disertaciji\nKomisija u roku od 45 dana od dana imenovanja na NNV dostavlja izveštaj o urađenoj doktorskoj disertaciji. Izveštaj se dostavlja referentu za doktorske studije u elektronskoj verziji, u .pdf i .doc formatu. Uz izveštaj se dostavlja finalna verzija teze u .pdf formatu.\nStudentskoj službi se dostavljaju dva potpisana primerka izveštaja Komisije, dva ukoričena primerka teze i CD sa .pdf verzijom teze.\nIzveštaj Komisije i teza stoje najmanje 30 dana na uvidu javnosti pre razmatranja na NNV.\nUz izveštaj Komisije se dostavlja izveštaj mentora o softverskoj proveri teze (Obrazac 5), ukoliko nije dostavljen u prethodnom koraku. Ovaj izveštaj se ne stavlja na uvid javnosti, već se razmatra na NNV uz izveštaj o urađenoj tezi.\nKatedra: Razmatra izveštaj mentora i Komisije i blagovremeno unosi ove dokumente kroz sistem za elektronski dnevni red za VDS.\nFakultet: Nakon razmatranja izveštaja Komisije na NNV prosleđuje izveštaj Veću naučnih oblasti.\nNakon odbrane disertacije Komisija dostavlja referentu za doktorske studije četiri potpisana primerka zapisnika sa javne odbrane i po potrebi aneks ugovora o autorskom delu za članove Komisije ili izjavu kojom se članovi Komisije odriču honorara.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Uz rijaliti programe ne može se do Sorbone"\nRAMBO AMADEUS 15. 05. 2019. 15:34 >> 15:33 6\n"Kada vas djeca vide da gledate šund sadržaj, nemojte onda od njih očekivati da će završiti na Sorboni", ovu poruku je povodom Međunarodnog dana porodice roditeljima u Crnoj Gori uputio ambasador dobre volje UNICEF-a Antonije Pušić poznatiji kao Rambo Amadeus.\n"Glavni zadatak roditelja je da prije svega upoznaju djecu sa kvalitetom - bilo kojim, jer dijete upoznato sa kvalitetom iz bilo koje oblasti, po automatizmu izoštrava svoje kriterijume", kazao je Pušić.\nProfesorica sa Filozofskog fakulteta, Lidija Vujačić poručila je da biti medijski pismena osoba znači imati kritički pristup prema sadržajima koji su lošeg kvaliteta, beskorisni ili neadekvatni uzrastu, ali i naći ravnotežu između korišćenja medija i drugih aktivnosti.\n"Kao 'vodiči' kroz programsku šemu, roditelji bi morali svojoj djeci da ukažu na korisne i štetne medijske sadržaje, da im pojasne razliku između realnog svijeta i fikcije, dobrih i loših uzora", istakla je Vujačić.\nU NVO Roditelji smatraju da je porodica ključna kada je riječ o medijskoj pismenosti djece, te da je neophodno prvo medijski opismeniti roditelje.\n"Kao organizacija koja okuplja roditelje želimo više da se pozabavimo ovom temom, jer porodica ima veliki uticaj na razvijanje medijske pismenosti djece, posebno u ranom razvoju", istakla je izvršna direktorica NVO Roditelji Kristina Mihailović.\nMladi reporteri kampanje medijske pismenosti "Birajmo šta gledamo" saopštili su da ih je razočarao podatak da su rijaliti programi na prvom mjestu najtraženijih video sadržaja društvene mreže You-tube iz Crne Gore tokom 2018. godine.\n"Kada smo u istraživanju kampanje medijske pismenosti pitali roditelje Crne Gore koliko često prate rijaliti TV programe, većina njih, tj. 71 posto, je reklo da ih nikada ili rijetko gleda. Očigledno je da se radi o društveno poželjnom odgovoru, tj. da svi roditelji koji su odgovarali na ovo pitanje u našem istraživanju nijesu bili iskreni. Ostaje nam da se nadamo da djeca ne gledaju rijalitije ni na TV-u ni na društvenim mrežama", kazao je mladi volonter reporter Matija Sekulić.\nIstraživanje kampanje pokazalo je da skoro jedna trećina roditelja ne ograničava djecu da prate samo medijske sadržaje koji su adekvatni za njihov uzrast, kao i da svaki četvrti roditelj nikada ili rijetko razgovara s djecom o sadržajima na internetu i na TV-u koji nijesu adekvatni za njihov uzrast.\n"Djeca ovih roditelja su zanemarena, tj. prepuštena sama sebi kada su u pitanju mediji, jer njihovi roditelji se ne bave razvojem njihove medijske kulture i pismenosti. Na Međunarodni dan porodice, želim da podsjetim da u digitalnom dobu biti dobar roditelj nužno znači i baviti se time šta djeca prate u medijima, učiti ih kako da prepoznaju kvalitet, kako da biraju šta gledaju, slušaju i čitaju i kako da sve poruke iz medija kritički analiziraju", poručila je mlada volonterka reporterka Milica Vujošević.\nKampanju medijske pismenosti "Birajmo šta gledamo" pokrenuli su Agencija za elektronske medije i UNICEF u februaru prošle godine.\n"Godinu dana nakon njenog početka, svaki drugi građanin Crne Gore čuo je za ovu kampanju koja ima za cilj podsticanje razvoja medijske pismenosti djece i roditelja, kao i jačanje kapaciteta medija da prave kvalitetne medijske sadržaje s djecom i mladima i da na etički korektan način izvještavaju o svim pitanjima prava djeteta u Crnoj Gori", zaključuje se u saopštenju AEM-a.\nRambo Amadeus Medijska pismenost\nZbog dezinformacija svijest ljudi je deponija idiotarija\n"Od razvijanja medijske pismenosti danas zavisi društvo sjutra"\n05. 03. 2020. 2\nRambo Amadeus urednik programa EKotorArt


05.05.2017 14:21 7575 0 0\nHoteli rade na bazi all inclusive-a, tako da je prosječna cijena u periodu od 1. aprila do sredine novembra za hotel Park između 55 i 60 eura, a u Delfinu je niža za desetak eura.\nInstitut Igalo od 4. maja otvara i staro zdanje.\nU Institutu Dr Simo Milošević, u novoj fazi, boravi oko 500 gostiju, odnosno, 142 Norvežanina, 130 Holanđana, a tu je i 20 Šveđana, kao i 150 osiguranika Fonda zdravstva Crne Gore, te 50 individualnih gostiju\nOtvaranje prve faze Instituta planirano je za 4. maj. Najbrojniji gosti ovog dijela biće korisnici crnogorskog Fonda zdravstva, zatim ostali sa prostora BiH, Srbije i Republike Srpske.\nTrenutna iskorišćenost kapaciteta hotela je preko 50 odsto. Najviše gostiju je iz Velike Britanije, Izraela i Srbije.\nU kompleksu Hunguest hotels na Toploj trenutno boravi 100 gostiju iz Holandije i Srbije, a bile su već i posjete grupa iz Tajvana i Finske, kao i jedan internacionalni skup sa oko 70 učesnika.\nKompleks ima kako individualne tako i rezervacije za grupe. Na tržištu je Srbije, Mađarske, Finske, Slovenije, Švedske, kao i u zemljama dalekog istoka – Tajvan, Koreja i Kina.\nU hotelu Lighthouse u Igalu trenutna posjeta je oko 250 gostiju iz Italije, Slovenije, BiH, Hrvatske, Mađarske, Makedonije, kao i dvije veće grupe gostiju iz Srbije i oko 50 domaćih gostiju. U ovom hotelskom zdanju najveći broj gostiju u toku sezone dolazi iz Ruske federacije, kao i iz Srbije, BiH i Crne Gore.\nHotel Lighthouse nudi usluge: od noćenja sa doručkom, do punog pansiona, a cijene se kreću od 26 do 55 eura po osobi dnevno, u zavisnosti od perioda sezone, vrste smjestaja i usluge.\nDetaljnije 5063 8\nDetaljnije 2302 12\nDetaljnije 9182 1 1\nDetaljnije 1464 4\nDetaljnije 2025 10\nDetaljnije 4903 12\nDetaljnije 2495 7\nDetaljnije 3520 14


Argomento per Jorgovanka Tabakovič - Tabaković: Aranžman sa MMF vrlo izvestan\nGuverner NBS Jorgovanka Tabaković izjavila je da postoje vrlo izvesne mogućnosti da Srbija sklopi aranžman sa MMF. Mi MMF nismo doživeli kao mesto gde stanuju neki naši strogi učitelji, naprotiv - rekla je Tabaković\nBEOGRAD - Guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavila je danas da deo pregovora sa MMF, koji se tiče monetarne politike, ukazuje na to da postoje vrlo izvesne mogućnosti da Srbija sklopi aranžman sa tom međunarodnom finansijskom institucijom.\n"Očekujem da završni sastanak sa MMF sutra rezultira konkretnim datumo kada će ta misija da dobije konkretne oblike daljih pregovora", rekla je ona.\nPročitajte više: Novosti.rs (19. novembar 2012.)\nTorna al sondaggio: > Serbia > Politici > Jorgovanka Tabakovič\nRelated sondaggi:Vojislav Šešelj, Boris Tadić, Čedomir Jovanović, Vojislav Koštunica, Nenad Čanak, Mirko Cvetković, Slavica Đukić Dejanović, Ivica Dačić, Božidar Đelić, Tomislav Nikolić, Velimir Ilić, Mlađan Dinkić, Vuk Drašković, Dragan Todorović, Slobodan Milošević, Dragan Marković Palma, Oliver Dulić, Aleksandar Vučić, Nebojša Stefanović, Nataša Mićić


ZAPALIO DRUŠTVENE MREŽE: MLADIĆ SKINUO DODIKA I VUČIĆA | Hayat.ba\nZAPALIO DRUŠTVENE MREŽE: MLADIĆ SKINUO DODIKA I VUČIĆA\nPopeo se na vijadukt na autoputu “9. januar” i skinuo Dodikovu sliku i svima zvani natpis “Svjetlo na kraju tunela”. Uradio je to mladi političar – opozicionar, pa sve to snimio kamerom i postavio na društvene mreže. Naravno, rasprava je počela istog trena.\nAkciju je izveo Ivan Begić, lider mladih banjalučkog PDP, poznatiji javnosti kao saradnik Draška Stanivukovića.\n– Pošto zakoni moraju biti isti za sve, upravo zbg onih koji svijetle sa bilborda, TV ekrana, sve je manje svjetlosti u Republici Srpskoj – poručio je Begić i dodao da “novi putevi i autoputevi, služe za samo za odlazak iz zemlje.”


Svako od nas se pre ili kasnije susretne sa procesom prilagođavanja na novu sredinu. Primer jednog takvog neizbežnog prilagođavanja je prelazak iz srednje škole na fakultet, što se smatra veoma stresnim. Osim promene sredine, selidbe u drugi grad i promene društva, brucošima najčešći problem predstavlja prilagođavanje na veću količinu obaveza. U nastavku teksta možete saznati kako da se brže prilagodite promenama do kojih dolazi prilikom započinjanja svog akademskog života.\nFOTO: About Education\nU razgovoru sa studentima različitih nivoa studija, došli smo do određenih zaključaka. Ovo su njihovi saveti.\n1. Organizujte svoje vreme\nPočetak studiranja podrazumeva i veću količinu obaveza oko predavanja, poštovanje rokova oko predaje seminarskih radova i obavezne kolokvijume. Da biste uspešno izbalansirali vreme između mnogobrojnih fakultetskih obaveza i privatnih obaveza, poželjno je koristiti planere/rokovnike, bilo u štampanoj formi, bilo u telefonima. Planeri vam mogu značajno pomoći da organizujete svoje vreme, kao i to da u svakom trenutku znate kog datuma imate koje neodložne obaveze.\n2. Deo svog svakodnevnog vremena odvojite za redovno učenje\nIako se ovo čini kao neverovatno teško, svakoga dana odvojite jedan deo vremena koji ćete posvetiti samo učenju i/ili izradi seminarskih radova. Veliki broj studenata ove obaveze odlaže do poslednjeg dana, pa nekoliko dana pred samu predaju radova ili pred ispit „kampanjski“ uče velike količine gradiva. Ovakav način spremanja ispita izuzetno je stresan, a nakon takvog učenja osećate izuzetno jak umor, što vam onemogućava da se nakon učenja bavite nekim stvarima koje vas interesuju.\nMeđutim, studenti koji imaju visoke ocene sugerišu da se postizanjem rutine prilikom redovnog učenja, znatno lakše usvaja gradivo i da su bez izuzetka ocene znatno više ako se sa obavezama krene na vreme i ukoliko se one obavljaju redovno.\n3. Prihvatite težinu studiranja\nJedna od najvažnijih stvari u situaciji prilagođavanja na nove akademske obaveze je prihvatanje činjenice da je svaki fakultet težak na svoj način i da je potrebno uložiti dosta truda i strpljenja da bi se sve obaveze odradile na vreme. Mnogi studenti pribegavaju različitim mehanizmima odbrane, kada se nađu u ovakvoj situaciji, ali još je veći broj onih koji se suoče sa ovom činjenicom. Nemojte svoj fakultet činiti još težim time što stalno razmišljate o tome koliko vam je teško da učite, napišete seminarski i slično. Potrudite se da svakoga dana pronađete bar nešto zanimljivo u gradivu koje učite.\n4. Upoznajte se sa svojim kolegama\nSvima je podjednako teško prilagođavanje na akademski život. Velika je verovatnoća da većinu svojih novih kolega nećete poznavati od ranije, a dobro društvo i učenje u grupicama vam može značajno pomoći da prevaziđete krizu prilikom prvog susreta sa fakultetskim obavezama.\nTokom vremena možete shvatiti da sa pojedinim kolegama delite mnogo više zajedničkih interesovanja, nego što ste na samom početku mislili. Takođe, poznato je i to da mnoga prijateljstva stečena na fakultetu opstaju i nakon završetka. Uvek je lakše poteškoće prevazići u grupi dragih ljudi, sa kojima vam je uvek prijatno.\n5. Odaberite predmet koji vam je zanimljiv\nVećina uspešnih studenata je kao jednu od najvažnijih stavki navela upravo ovu. Pronađite neki predmet koji vam je zanimljiv za učenje. Posvetite deo svog vremena istraživanju tema koje ste obrađivali na tom predmetu. Birajte kao izborne predmete one koji su slični tom, a možete tražiti od profesora i dodatnu literaturu. Ukoliko uspete da pronađete zadovoljstvo u nečemu što učite na fakultetu, mnogo lakše ćete učiti i stvari koje vam nisu baš toliko omiljene.\n6. Vannastavne aktivnosti, volontiranja i prakse\nPosećivanje različitih tribina i radionica namenjenih studentima su odličan način da steknete uvid u to šta sve možete zanimljivo da pronađete na vašem fakultetu. Mnogi studenti se ravnodušno ophode prema svom fakultetu, smatrajući da nemaju nikakve zanimljive mogućnosti koje bi mogli da iskoriste. Istina je, u stvari, da većina tih studenata nije dovoljno dobro informisana o vannastavnim aktivnostima, za šta vam razne tribine i radionice prevashodno i služe.\nTakođe, ukoliko postoji mogućnost da volontirate ili radite praksu u svojoj oblasti, trebalo bi da razmotrite i tu mogućnost. Na taj način možete steći mnogo korisnih znanja, ali i upoznati mnogo novih i zanimljivih kolega.\nSaveti koje su studenti podelili sa nama mogu vam pomoći da uspešnije prevaziđete krizu prilagođavanja na akademski život. Pojava ove krize je u potpunosti normalna i dešava se kod svih studenata, samo je potrebno pristupiti joj na pravi način da biste je lakše prevazišli. Iako ne postoji univerzalan savet sa prilagođavanje na akademski život, nadamo se da će vam ovo značajno pomoći da se brzo prilagodite na fakultet i uživate u svojim studentskim danima.


Akademija potpisuje sporazume o saradnji sa POLAMK, RSKK i Laurea Univerzitetom u Finskoj - Vesti - Akademia e Kosovës për Siguri Publike\nAkademija potpisuje sporazume o saradnji sa POLAMK, RSKK i Laurea Univerzitetom u Finskoj\nFinska, 21 oktombar 2019 – Generalni Direktor Kosovske Akademije za Javnu Bezbednost (KAJB) g-din Ismail Smakiqi, u pratnji g-din Avni Istrefi, rukovodioca Kancelarije za Soljne Odnose, otputovali su na jednoj službenoj poseti u Finsku. Tokom ove posete potpisan je novi sporazum o saradnji između Kosovske Akademije za Javnu Bezbednost, Instituta za Obuku za Zatvorske i Probacijske službe (RSKK), i Finskog Univerziteta za Primenjene Nauke u Laurei.\nCilj sporazuma je nastavak saradnje između triju institucija kako bi podržali dugoročne strateške ciljeve u oblastima obuke, visokog obrazovanja, istraživanja i razvoja i odnosa s javnošcÌu.U okviru ove posete, direktor g-din Smakiqi obavio je niz radnih aktivnosti koje su od strateškog značaja za buducÌnost Akademije u oblasti međunarodne saradnje.\nTokom ove posete, direktor Smakiqi je potpisao novi sporazum o nastavku saradnje i sa Univerzitetom Finskog Koledža Policije (POLAMK).\n“Ovim sporazumom je odlučeno da se nastavi bliska saradnja koju smo do sada razvijali. Da nastavimo da podržavamo jedni druge radi obostrane koristi, izražavajucÌi našu spremnost da doprinesemo daljem unapređenju veza u obrazovanju, kulturi, istraživanju i razvoju “, rekao je g-din Smakiqi.Sporazum uključuje razvoj i koordinaciju dodiplomskih i postdiplomskih studija, veze istraživanja i razvoja, u bliskoj buducÌnosti kako bi se u potpunosti operacionalizirale sve vrste razmene.\nTakođe je rečeno da Akademija veoma ceni sporazume o dobrovoljnoj saradnji institucija zbog činjenice da je KAJB prihvacÌen kao recipročni partner sa svim gore navedenim institucijama.\ng-din Smakiqi je rekao da je ovo još jedno ohrabrenje u načinu na koji provodimo viziju i misiju KAJB-a.\nIzmeđu ostalog, vredi primetiti da su stručnjaci iz POLAMK-a, RSKK-a i Lauree iz Finske, bili su deo uspešne implementacije dva projekta bratimljenja za Akademiju: IPA I „Unapređenje obrazovanja u sektoru javnog reda i bezbednosti na Kosovu“ i IPA II „Dalja podrška obrazovanju o javnoj bezbednosti na Kosovu“, ovi projekti finansirani od strane Evropske Komisije sa 1,5 miliona i 1,4 miliona evra, koji su u periodu 2012-2014. i 2016-2019. sprovele države članice Finska i Estonija. Ovi projekti su rezultirali uspostavljanjem visokog obrazovanja u oblasti javne bezbednosti na Akademiji i razvojem šest stručnih ili vokacijonalnih nastavnih programa za potrebe Agencija za Javnu Bezbednost na Kosovu.\n„Kao deo prioriteta zasnovanih na novoj Strategiji razvoja KAJB-a 2019-2022godina Kosovska Akademija za Javnu Bezbednost uspešno uspeva u postizanju svojih strateških ciljeva i ciljeva, kao i čini značajne korake ui dalje u uzdisanju njenog nivoa u okviru internacionalizacije i međunarodne saradnje sa odgovarajucÌim institucijama zemalja EU-je “, rekao je g-din Smakiqi.\nTokom svoje službene posete Finskoj, Generalni Direktor Akademije g-din Ismail Smakiqi, održao je radne sastanke sa gore navedenim predstavnicima institucijama na kojima je tema razgovora bila saradnja na potencijalno finansiranim projektima iz EU-je. Takođe Kosovska delegacija je imala i radne sastanke sa bivšim stručnjacima dotičnih institucija koji su bili deo implementacije dva projekta Akademije tokom perioda 2012 – 2019 godine.


Hrvatski Savez za rijetke bolesti » 20. rujna – Međunarodni dan svijesti o dječjem rastu\nŠto se razvoja tiče, od najranije dobi djece prate se tjelesni, emotivni, socijalni, kognitivni i mentalni razvoj, tj. procjenjuje se ostvaruje li dijete u određenoj dobi ono što je tada očekivano. Dok se za pojedine aspekte razvoja, već od najranije dobi, počelo obraćati više pažnje i skretati pozornost na nužne korake i ranu intervenciju koja bi mogla polučiti napredak kako bi se spriječile nepovratne posljedice na zdravlje djeteta, postoje aspekti razvoja kod kojih se poveznica sa zdravljem ne radi tako često.


Domaće, nego šta\n“Radije uzmem domaće, pošto sam ja proizvođač, pa bih ja volio da neko uzme moje domaće, a izbjegava strano. Mislio sam uzeti dječici nešto slatko, ali ću uzeti domaće.”\n“Pa, najvolim ovo gradačačko, ovo kiselo što uzimam.”\n“Svi koji se direktno od naših sirovina proizvode i na našem tržištu.”\n“Pa, eto ja “vegetu” još uvijek doživljavam kao našu.”\n“Mi smo baš sad tražili domaće proizvode. Ne možemo da se orijentišemo. Ova nova mljekara što se otvorila da nađemo, da kupimo. Ne mogu da se snađem gdje je. Domaće, brate, najbolje nam je. Nego šta nego domaće kupovati.”\nMarketinška katedra Ekonomskog fakulteta provela je istraživanje o uticaju nacionalnosti na izbor potrošača prilikom kupovine proizvoda. Rezultati su pokazali da Srbi, Hrvati i Bošnjaci nemaju isto mišljenje o tome šta je domaći proizvod. Tako proizvode iz susjednih zemalja smatraju domaćim, u ovisnosti od etničke pripadnosti. Profesor Ekonomskog fakulteta Anto Domazet:\n“Najveću etnocentričnost imaju potrošači bošnjačke nacionalnosti, što znači da su oni najviše spremni da kupuju domaći proizvod BiH, ali u smislu kako ga oni razumiju, a to je proizvod proizveden u BiH. Iza njih slijede Srbi, koji su međutim spremni da kupuju domaći proizvod, ali kako ga oni razumiju. Skoro njih jedna trećina razumije to kao proizvod iz Srbije i Crne Gore. I na kraju, najmanju etnocentričnost, dakle najmanju spremnost da kupuju proizvod domaći, u čemu je i proizvod iz Hrvatske uključen u kategoriju domaćih proizvoda, pokazuju Hrvti, što znači da su Hrvati spremni da kupuju i proizvode iz Njemačke, Austrije, Francuske, čak i prije nego što je to spremnost da kupe proizvode domaće, u koje su uključeni i proizvodi iz Hrvatske.”\nPrema rezultatima istraživanja, 83,2 posto Bošnjaka domaćim smatraju proizvode koji su proizvedeni u BiH, 44 posto Srba bh. proizvode smatraju domaćim, a 33 posto domaćim zovu proizvode iz SCG. Nasuprot njima, 44 posto bosanskih Hrvata proizvode iz Hrvatske smatra domaćim, a 37 posto njih bh. proizvode doživljava kao domaće. Prilikom izbora kupovine bh. proizvoda ulogu igra i to u kojem entitetu su proizvedeni:\n“Tako da će i oni hrvatski potrošači koji prihvataju bh. kao domaći, pri tome imati u vidu proizvod koji je proizveden na području Federacije, a da će potrošači iz RS-a, dakle potrošači srpske nacionalnosti, uglavnom pod domaćim proizvodom podrazumijevati proizvod proizveden u RS-u.”\nOsim što preferiraju određene proizvode po mjestu proizvodnje, istraživanje govori o tome da građani imaju i animozitet prema proizvodima koji dolaze iz susjednih zemalja. Animozitet može biti politički (zbog nedavnih ratnih sukoba), ili ekonomski zbog veće ekonomske razvijenosti druge zemlje. Tako Bošnjaci i Srbi imaju ekonomski animozitet prema proizvodima iz Hrvatske, jer je razvijenija zemlja, Bošnjaci politički animozitet prema proizvodima iz SCG, a Srbi i Hrvati prema bh. proizvodima. Stavovi potrošača proistekli iz tradicije, stvaranja navika u vrijeme kada smo bili u jednoj državi i zbivanja u protekloj deceniji teško će se promijeniti, upozorava profesor Domazet, ali na tome treba raditi:\n“Prije svega, treba da se radi na osvajanju domaće proizvodnje, niza proizvoda. Vi danas nemate domaće košulje, nemate domaćih cipela, nemate viših, kvalitetnih marki domaćih odijela i niza drugih proizvoda uopće nemate u izboru kao domaće proizvode. Drugo, treba podići kvalitet domaćeg proizvoda, ne samo kvalitete u smislu fizičkih svojstava, nego još više u smilsu proširenih svojstava, u smislu brenda, imidža koji taj brend izaziva kao asocijacija potrošača.”\nO kupovnim navikama pitali smo i one koji odlučuju o domaćoj proizvodnji i privrednom razvoju naše zemlje. Sudeći prema njihovim odgovorima, bh. proizvodnja cvjeta, a bh. proizvodi su nadaleko poznati. Miloš Jovanović, zastupnik u državnom parlamentu:\n“Ja u principu preferiram sve domaće proizvode. Kad idem u trgovinu da kupujem, ja gledam da li su domaći proizvodi ili su uvozni, bez obzira da li je mlijeko, da li je kisela voda, da li je obična voda, da li su sokovi, ili bilo šta drugo.”\nDragan Doko, ministar u Vijeću ministara:\n“Recimo, domaće vino, s obzirom da preferiram vino i mlijeko. Uglavnom su to hercegovačka vina.”\nSeada Palavrić, zastupnica državnog parlamenta:\n“Ja moram priznati da otkad znam za sebe koristim “vegetu” i da druge začine stvarno nisam ni probala.”\nKad su pitanju sokovi, da li je to “Fructal” ili “Vegafrut” ili neki drugi?\n“Bio je “Fruteks” iz Čelića, jer su zaista imali istu tehnologiju kao što je imao “Fructal”. Sad kad kupujem sok, onda je to “Fructal” - isključivo zbog kvaliteta.”\nIako većina političara tvrdi da kupuje samo domaće, primjer gradačačke mljekare “Imer” dovoljno govori o odnosu vlasti prema domaćoj proizvodnji. Subvencije mljekara kod naših susjeda u odnosu na bh. mljekare su dvadesetostruko veće, a zbog ugovora o slobodnoj trgovini domaće mlijeko sve teže pronalazi kupce. Osman Mujanović, farmer iz Krepa:\n“Dosad smo radili s Mljekarom “Imer” koja je u situaciji izuzetno teškoj, koja više ne može otkupljivati naše mlijeko. I najvjerovatnije da će moja porodica i porodice koje žive od te farme biti u situaciji da budu socijalni slučajevi. Mislim da je politika drežave, vlasti koja može riješiti problem, da ona više želi da napravi nas socijalnim slučajevima nego da pomogne, da potpori poljoprivrednu proizvodnju.”\nDok domaći mljekari prosipaju mlijeko za koje ne mogu pronaći tržište, BiH godišnje uveze milijardu i po konvertibilnih maraka prehrambenih proizvoda. Ako se tome doda i podatak da je godišnji trgovinski deficit više od 6 milijardi konvertibilnih maraka, nije teško zaključiti da se BiH ne smiješi svijetla budućnost.


Kasim Kotorić izabran za predsjednika Grupacije poslodavaca ZDK pri UPFBiH – Biznis.ba\nNaslovnaBiHKasim Kotorić izabran za predsjednika Grupacije poslodavaca ZDK pri UPFBiH\nobjavljeno 28. jun 2018. u 14:48\nNa izbornoj Skupštini Grupacije poslodavaca Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) koja je danas održana u Zenici, Kasim Kotorić izabran je za predsjednika Upravnog odbora Grupacije poslodavaca ZDK pri Udruženju poslodavaca FBiH (UPFBiH), a Mladen Ivešić i Ibrahim Meškić za potpredsjednike.\nZa članove UO izabrani su Suad Roša, Josip Jukić, Admir Čakrama, Maid Buljubašić, Sulejman Haračić, Vladimir Franjić, Džemal Rošić, Zoran Stapić, Enes Karić, Ernes Đelmić, Dinka Semić, Ekrem Oruč, Ismet Begić i Salih Čajdro.\nAlma Zaimović je izabrana za predsjednicu, a Sulejman Haračić za potpredsjednika Skupštine Grupacije poslodavaca ZDK pri UPFBiH.\n– Uloga našeg Udruženja je da kroz tripartitni ciljani dijalog sa Vladom i sindikatima učestvuje u kreiranju povoljnijeg poslovnog ambijenta. Upravni odbor Grupacije poslodavaca ZDK mora rješavati probleme koje imamo u segmentu obrazovanja i zdravstva a koji su na nivou kantona. Moramo se aktivnije uključiti u pregovore o donošenju kolektivnih granskih ugovora, jer je dosadašnji pristup bio dosta opušten. U naredne dvije godine moramo postati ravnopravan partner Vladi i Sindikatu – kazao je Kotorić, novoizabrani predsjednik Grupacije poslodavaca ZDK pri UPFBiH.\nSkupština Grupacije poslodavaca ZDK usvojila je Izvještaj o radu, a usvojen je i Pravilnik o organizaciji i radu Grupacije proslodavaca ZDK pri UPFBiH, saopćeno je iz UPFBiH.


Za uskrsnuće najznačajnijih močvara srednjeameričkog Pacifika - TEME - 2022\nZa uskrsnuće najznačajnijih močvara srednjeameričkog Pacifika\nDonji sliv rijeke Tempisque, na sjeverozapadu Kostarike, područje je s najvećom koncentracijom močvara u pacifičkoj ravnici Srednje Amerike, s više od 100.000 hektara močvara, močvara i mangrova. Na razočaranje mnogih ekologa, to je ujedno i jedno od najproduktivnijih poljoprivrednih područja u zemlji, koje generira gotovo svu proizvodnju dinje, polovinu šećerne trske i trećinu riže proizvedene u Kostariki.\nDa bi pretvorili poplavno područje u poljoprivredno zemljište, inženjeri su izgradili više od 30 kilometara nasipa na obalama rijeka i iskopali više od 20 kilometara korita u tom području. Ovi su radovi, osim onečišćenja agrohemikalijama, rezultirali nestankom više od 35% močvara i više od 60% riječnih šuma u regiji, prema podacima Organizacije za tropske studije (OET), a konzorcijum sa univerziteta u Sjedinjenim Državama i Latinskoj Americi. Da bi smanjio ovu štetu i spriječio dalje, OET je udružio napore s raznim nacionalnim i međunarodnim organizacijama da poboljša upravljanje donjim slivom rijeke Tempisque, prikupi naučne informacije za donošenje odluka, promovira održivu poljoprivredu i obnavlja ekosisteme.\nInicijativa za upravljanje slivom rijeke Donje Tempiske ima financijsku potporu Kostaričko-američke fondacije za suradnju, fondacije Avina, američke Službe za ribu i divlje životinje i Ducks Unlimited Inc., projektnih nacionalnih organizacija poput Univerziteta Kostarike, Nacionalnog univerziteta, Tehnološkog instituta Kostarike, Tropskog naučnog centra, Nacionalnog instituta za učenje, Nacionalne službe za vodu, navodnjavanje i odvodnju i Nacionalnog sistema zaštićenih područja. OET igra ulogu voditelja i naučnog savjetnika za ove institucije i organizacije prisutne u tom području.\n"Namjeravamo postaviti temelje i dobiti osnovne informacije kako bismo definirali močvare koje postoje u slivu rijeke Tempisque i, prije svega, pokazati njihovu ekološku vrijednost i, u određenoj mjeri, ekološko-financijsku vrijednost", kaže Eugenio González, suradnik koordinator projekta za OET.\nProjekt integrira izgradnju geografskog informacijskog sustava zasnovanog na biofizičko-okolišnim, socijalnim i ekonomskim podacima područja; obuka lokalnih samouprava i malih i srednjih proizvođača u održivoj poljoprivredi; praćenje kvaliteta vode; i obnavljanje močvara. González ističe da je donji sliv rijeke Tempisque toliko izmijenjen da je vjerovatno da neće imati iste uvjete kao prije velikog agroindustrijskog razvoja regije.\nNada se, međutim, da će studije omogućiti definiranje smjernica za prepoznavanje ekoloških usluga koje generiraju močvare, kao što je upravljanje ispuštanjem voda na pirinčana polja. "Kvaliteta voda bez sumnje ovisi o tome o kvaliteti ekosustava ", kaže Marco Solano, koordinator Nacionalnog programa za močvare u Ministarstvu okoliša.\nPrema Solanu, močvare u donjem slivu rijeke Tempisque jedinstvene su, između ostalog, i po broju ptica koje imaju. Međutim, odvodnjavanje močvara i intenzivno navodnjavanje usjeva uzrokuju gubitak nivoa vode u rijeci i utječu na divlje životinje. Mnoga nalazišta koja su nekada bila močvare izgubila su i svoje biološke funkcije, kao i blagodati punjenja vodonosnika, pročišćavanja vode, zaštite divljih životinja i stvaranja drveta i prirodnih vlakana.\nZbog toga je jedan od najvećih napora na tom području obnavljanje močvara, prema González-u, koji je ujedno i direktor Biološke stanice Palo Verde, kojom upravlja OET. Nacionalni park Palo Verde, koji štiti dio sliva Tempisque, obuhvaća njegove glavne močvare. González potvrđuje da su ove močvare ne samo najvažnije mjesto u Srednjoj Americi za ptice selice, već i mjesto s najvećim napretkom u istraživanju, upravljanju i očuvanju močvara na tropskom nivou. Park, zajedno sa ostalim zaštićenim područjima na području koje su domaćin močvarama, predstavlja Ramsarsko područje ili močvaru od međunarodnog značaja.\nZahvaljujući zajedničkom radu Ministarstva zaštite okoliša, Tehnološkog instituta Kostarike i OET-a, u Palo Verdeu se obnavljaju prirodni tokovi, činjenica koja je, prema brojevima OET-a, omogućila povratak više rezidentnih i ptica selica svake godine, od 1999. Posljednje prebrojavanje, provedeno u januaru 2003., pokazalo je prisustvo 20 vrsta vodnih ptica, neke s nekoliko tisuća jedinki.\n"Palo Verde je cijela škola, kako nacionalna, tako i međunarodna, koja se bavi problemima močvara", kaže Solano.\nZajednice u blizini Tempisque-a imale su dio ovih problema. César Gutiérrez, suradnik i osnivač Udruženja za sliv rijeke Donje Tempiske, kaže da su zajednice Ortega i Bolsón pogođene podizanjem brana za sistem navodnjavanja šećerne trske, što je promijenilo korita na raznim mjestima u slivu. . Područje pati od poplava tokom zime, ali pati i od ekstremnih sušnih situacija ljeti.\nZajedno sa ostalim pogođenim zajednicama i tehničkim savjetima organizacija poput Nacionalnog univerziteta, ovi stanovnici Ortege i Bolsóna odlučili su provesti kontrolne akcije kako bi zadržali vodu u sušnom periodu. Na primjer, ljeti su gradili brave kako bi održali nivo vode u zaštićenim područjima u kojima je voda puno curila.\n"Obnova za nas ima veze sa stvarnim učešćem ljudi, a ne samo izvođenjem radova za djela. Moramo uključiti zajednice", kaže Gutiérrez. Rezultat je da su njihovi problemi s poplavama i sušama svedeni na najmanju moguću mjeru i da imaju izuzetno vrijedan turistički resurs koji počinju da koriste. Sada je na ovom mjestu prisutno više vodenih ptica, uključujući jabiru (Jabiru mycteria), žlicu žlice ruža (Platalea ajaja) i bijeli ibis (Eudocimus albus).\nOsim obnove močvara, inicijativa želi integrirati poljoprivredu s okolišem, što je, prema González-u, najteži dio. Stotine tona bogate aluvijalne zemlje izgubljeno je na poljoprivrednim parcelama zbog lošeg upravljanja zemljištem i vodnim resursima. Stoga je važna komponenta projekta obuka malih i srednjih poljoprivrednika tehnikama za upotrebu i upravljanje vodom i zemljištem. Zahvaljujući tehničkoj podršci Nacionalnog instituta za učenje (INA), neki su proizvođači razvili nova proizvodna iskustva, poput proizvodnje organske riže, ugradnje biofabrike za proizvodnju patogenih gljivica koja će se koristiti umjesto kemijskih pesticida, i proizvodnja papirnih predmeta od mačjeg repa (Typhadominguensis), iste biljke koja je utjecala na vodena tijela u Palo Verdeu i koja se iskorjenjuje u sklopu obnove močvare.\nPrema González-u, u roku od pet godina planira se imati osnovni dokument za vlasti u regiji, koji će služiti za donošenje odluka. Na taj način najvažnije močvare mezoameričkog Pacifika i dalje će imati priliku da prežive.\nVideo: Posljednja večera (Maj 2022).\nStani! Kotrljanje promjene\nVišestruko trovanje. Glifosat i pregled\nO paradigmama, sistemima i modelima\nCopyright 2022 \_ Za uskrsnuće najznačajnijih močvara srednjeameričkog Pacifika...


Istripovao da je Isus Hrist pa šeta i urla usred Knez Mihailove propovedajući učenja "Baklje", a onda je usledilo najgore (FOTO) - alo.rs\nAUTOR: Alo/Blic/V.M. DATUM I VREME: 12.12.2019. 18:11\nNapao dvojicu dečaka.\nBler, koji je dospeo u žižu javnosti nakon što je verbalno napao dva deteta u Knez Mihailovoj ulici, predstavlja se kao evanđelista, koji je deo sveštenstva takozvane "Baklje Hristove", sa sedištem u Lejk Čarlsu, u Luizijani.\n- Filip i tim provešće nedelju dana u Srbiji, kako bi radili sa lokalnim vernicima, i propovedali jevanđelje. Zatim će krenuti u Budimpeštu, gde će propovedati na ulicama, čime će zaključiti 2019. godine - navodi se u kalendaru događaja na sajtu Baklje Hristove, od drugog o 16. decembra.\nFilip Bler, Foto: Youtube/Printscreen\nFilip je, kako na njegovom Tviter nalogu piše: "sledbenik Isusa Hrista, otac, evanđelista, direktor 'Baklje Hristove', bivši marinac SAD". Propovednike poput Blera imali smo prilike da vidimo samo u američkim filmovima i serijama, ali nikada u našem okruženju, direktno pred sobom na ulici.\nPoneko ga je, kako se na snimku može videti, snimao mobilnim telefonom, ali nikakvu posebnu Bler reakciju nije izazvao među Beograđanima. Sve dok mu dva dečaka nisu navodno nešto dobacila - Filip Bler tvrdi da su ga opsovali, mada se na snimku ne čuje - i to ga je raspomamilo.\nEto povoda da priča o tome kako deca ne poštuju starije, kako nam je svima potrebno spasenje...\n- To dete je zaposednuto duhom antihrista - jedan je od komentara Blerovih pratilaca, a neko je pomenuo i demona lično.\nMeđutim, ne gledaju baš svi blagonaklono na njegova radikalna hrišćanska propovedanja.\nTako je u Sidneju, pre nego što je čoveku u kolicima rekao da "Bog želi da ga dodirne, a on ne dozvoljava", govorio o nekim "opštim" problemima: ljudi, smatra on, utehu traže "na dnu čaše, na dnu plastične kese, guraju beli prah u nos".\n- Bio sam na obe strane - kaže Bler, indirektno priznajući upotrebu ne samo alkohola, već i droga, a dok osuđuje konzumerizam, nosi majicu poznatog sportskog brenda, vidi se na snimku.\nOsim u Australiji, bes građana izazvao je i u Engleskoj, gde je čak reagovala i policija, kada je svojim govorom uznemiravao putnike u londoskom vozu.\nČinjenica je da bi u Srbiji, zbog vikanja u Knez Mihailovoj, mogao da dobije i prekršajnu prijavu zbog remećenja javnog reda i mira.\nPre posete Mađarskoj i Srbiji bio je u Indiji, Keniji, Južnoj Africi, a u martu nam je bio u komšiluku, tačnije u Bugarskoj. Fotografije te posete: favele, siromašni klinci i Filip Bler koji briše nos siromašnom detetu, očigledno imaju za cilj da ilustruju njegovu ideju: on je taj koji ljudima donosi spas.\nJednom znaku je lepota urođena, svojom pojavom zasenjuju sve oko sebe\nKošarkaški klasik regiona u nedelju u Štark Areni\nNapadač na crnogorskog biznismena ispalio nekoliko hitaca! Koristio municiju velike razorne moći\nDarko Lazić zbog zdravstvenog stanja ovo nije smeo nikako da uradi! Lekari zabrinuti (FOTO)\nAmfilohije poziva sve vernike u Nikšić 21. decembra


Krstiću 14 i po godina za zločin na Kosovu - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Vijesti Hronika Krstiću 14 i po godina za zločin na Kosovu\nKrstiću 14 i po godina za zločin na Kosovu\nPRIŠTINA – Posebno odeljenje Osnovnog suda u Prištini osudio je prvostepeno Zlatana Krstića na 14 i po godina i Destana Šabanaja na sedam godina zatvora, zbog navodno počinjenih ratnih zločina prema Albancima u selu Nerodimlje kod Uroševca.\nOptužnica je Zlatana Krstića teretila da je kao pripadnik srpskih policijskih snaga, navodno 26. marta 1999. godine u selu Gornje Nerodimlje kod Uroševca, direktno učestvovao u napadu na civilno stanovništvo albanske nacionalnosti, odnosno na 19 članova porodice Nuhiu, koji nisu aktivno učestvovali u oružanom sukobu, prenosi RTS.\nDestan Šabani optužen je da je 1. aprila 1999. godine, u svojstvu policijskog inspektora, “nepristojno, ponižavajuće i pogrdno” postupio sa ubijenima, jer je navodno naredio da tela budu pokopana bez obreda.\nKako se navodi, advokati osuđenih najavili su žalbe Apelacinom sudu.\nPrethodni tekstGrad Novi Pazar podržao realizaciju projekta “Da nas je više” koju sprovode ginekolozi Narodnog fronta iz Beograda\nSledeći tekstSjenica: Prvi put raspisan medijski konkurs, izdvojena dva miliona dinara


Bogorodica (1999.) cijeli film\nDISCLAIMER: I do not own this movie. This footage and its sound recording belong to their real owner. It has been uploaded here for purely entertainment, and non-profit purposes. No copyright infringement intended. Co...\nThe Wounds (Rane) – (Movie) – (Cobra Film 1998) – (english) – ceo film\nRANE Uloge: Dusan Pekic, Milan Maric, Andreja Jovanovic, Dragan Bjelogrlic, Vesna Trivalic, Predrag Miki Manojlovic, Gorica Popovic, Branka Katic, Nikola Kojo Muzika: Aleksandar Habic Scenario: Srdjan Dragojevic ...\nPodmornica. (1981) (Nemački film) (Srpski prevod)\nGodina 1942., nemačka podmornička flota intenzivno je uključena u bitku na Atlantiku čiji je cilj potopiti engleske transportne brodove. Pratimo posadu koja u teškim uslovima izvršava naređenja nacističkog režima čiji...\nMetastaze – cijeli film\nOtkucaj smrti (TICKER) Film sa prevodom\nNaslov Orginala : Ticker Godina: 2001 Žanr: Akcija Uloge: Steven Seagal, Dennis Hopper, Tom Sizemore Režija: Albert Pyun Trajanje: 92 minuta Opis:Detektiv San Franciska Rej Netls (Tom Sajzmor)i njegov partner Fa...\nFilm: Daleko koliko me noge nose (2001) sa srpskim prevodom\nFilm iz 2001. godine, snimljen po istinitoj priči i istoimenoj knjizi Jozefa Bauera. Film govori o bekstvu nemačkog vojnika Klemensa Forela iz logora u Sibiru što je rezultiralo putovanjem od 13 000 km preko bespuća s...\nCanakkale Yolun Sonu (2013) (Turski film- bosanski prijevod)\nCanakkale-Kraj puta (2013) Turski ratni film sa bosanskim prijevodom. April, 1915. Prvi Svjetski Rat na podurčju Turske. Dva brata napuštaju svoje selo i porodice i odlaze se boriti protiv okupatora nevjernika za svo...\nRode u magli 2 – Ceo film


Uhapšen Leskovčanin zbog pokušaja ubistva u Nišu - Dnevnik Juga\nPočetna / HRONIKA / Uhapšen Leskovčanin zbog pokušaja ubistva u Nišu\nUhapšen Leskovčanin zbog pokušaja ubistva u Nišu\nS. Zdravković 04/12/2018\tHRONIKA, Leskovac Ostavi komentar\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu uhapsili su M.M. (1992) iz Leskovca, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo ubistvo u pokušaju.\nSumnja se da je on, sa još jednom osobom za kojom policija traga, juče u prepodnevnim satima metalnom šipkom više puta udario po glavi i telu tridesetčetvorogodišnjeg muškarca iz Niša, ispred ulaza zgrade u kojoj stanuje.\nMuškarac je prevezen u bolnicu, gde su mu konstatovane teške telesne povrede.\nPrethodni Srpska narodna partija u Leskovcu proslavila krsnu slavu\nSledeći Osnovna škola „Vasa Pelagić“ iz Leskovca pobednik takmičenja „Izvor“


Regionalni centar srpskih kompanija - Domaćinska kuća\nRegionalni centar srpskih kompanija\nKuća » Agro vesti » Regionalni centar srpskih kompanija\nNedavnim sporazumima između Privredne komore Srbije i slobodnih zona Emirata, kompanijama i poslovnim ljudima iz Srbije i regiona Zapadnog Balkana omogućeno je da pod povoljnim uslovima samostalno osnivaju ogranke firmi u slobodnim zonama.\nObezbeđene su im ubrzane procedure za otvaranje firmi, uz minimalne i značajno smanjene troškove, kao i podrška poslovnih banaka i kompletna logistička i ekspertska podrška za što efikasnije pokretanje biznisa. „Emiratski partneri prepoznaju potencijal Srbije koju vide kao strateškog partnera i lidera ekonomskog razvoja Zapadnog Balkana“, ocenio je Selaković.\nSporazume o saradnji sa Savetom slobodnih zona Dubaija i Kalifa industrijskom zonom Abu Dabi, početkom sedmice potpisao je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, čime je za kompanije iz Srbije i Zapadnog Balkana obezbeđena platforma za dalji razvoj i investiranje ka globalnim tržištima.\nPrilikom boravka delegacije PKS, održani su i sastanci sa predsednikom Privredne komore Dubaija, Hamadom Buamimom, rukovodiocem Strateškog komiteta Saveta slobodnih zona Dubaija, Džumom Al Matrušijem, direktorom grupe Abu Dhabi Ports, Mohamedom Al Šamisijem, kao i sa brojnim privrednicima.\ndubaji, marko čadež, PKS\nPrevPrethodnaOrganska proizvodnja u Srbiji\nSledećaNoć Ukusa na Đeram pijaciNext


"Sumnjivo lice" beogradskog Okret teatra na večernjoj sceni Nikšićkog pozorišta - Nikšićko pozorište\n"Sumnjivo lice" beogradskog Okret teatra na večernjoj sceni Nikšićkog pozorišta\nPredstava „Sumnjivo lice“, Okret teatra iz Beograda biće odigrana na večernjoj sceni Nikšićkog pozorišta u srijedu, 10. oktobra, sa početkom u 20 sati. Cijena ulaznice je 4,00 €, uz popust od 50% za učenike, studente, penzionere i lica sa invaliditetom. Ulaznice možete kupiti na biletarnici Nikšićkog pozorišta, od petka, 5. oktobra, do dana izvođenja predstave, u intervalu od 10 do 20 sati. Dodatne informacije možete dobiti telefonom (brojevi: 040 213-566 i 068 7461-310).\nPredstava „Sumnjivo lice“ je rađena po jednom od najpoznatijih djela Branislava Nušića, a namjenjena kako učenicima osnovnih i srednjih škola, tako i starijoj publici.\nUloge tumače: Marko Nikolić, Danijela Tanasković, Marija Ćeranić, Nikola Krneta i Milan Vranešević. Glumci ovog komada na „duhovit, zanimljiv i lepršav način, uz kreativno osmišljenu scenografiju i kvalitetnu muziku, oživljavaju živopisne likove kojima je Nušić opisao stanje u društvu, ali i ismijao loše karakterne osobine ljudi, koje su univerzalne i prisutne u svakom vremenu".\nTrupu čine diplomirani glumci sa iskustvom stečenim kroz brojne ostvarene uloge u beogradskim pozorištima: „Boško Buha", „Pozorište na Terazijama", „Jugoslovensko dramsko pozorište", „Narodno pozorište", „Madlenianum", kao i u televizijskim igranim serijama, dječijim televizijskim programima i igranim filmovima.\nIzdavacka djelatnost Nikšićkog pozorišta


Zubne proteze - Stomatološka poliklinika Oral B Čukić\n/ Zubne proteze\nZubne proteze se izrađuju sa ciljem da se ponovo uspostavi kontinuitet zubnog niza i na taj način omogući normalno odvijanje svih funkcija orofacijalnog sistema a to su žvakanje, gutanje, govor ali obezbedi i adekvatan izgled pacijenta što nije nimalo zanemarljiva uloga proteze.\nProteze se mogu izraditi i kao privremena pomagala kako pacijent ne bi bio bez zuba u periodu pripreme zuba i mekih tkiva, zarastanja rana ili osteointegracije implantata.\nOsnovna podela zubnih proteza je na totalne koje se izrađuju kod gubitka svih zuba u jednoj ili obe vilice odnosno kod bezubih pacijenata i na parcijalne koje se izrađuju kod različitih oblika delimičnog gubitka zuba odnosno krezubosti akada izrada mosta nije moguća.\nKlasična totalna proteza izrađuje se najčešće od akrilata dok parcijalnih zubnih proteza ima više vrsta (takođe akrilatna, fleksibilna, skeletirana ali i kompleksne proteze koje se izrađuju u kombinaciji sa fiksnim nadoknadama odnosno krunicama i mostovima). Skeletirana proteza i kompleksne proteze predstavljaju najkvalitetnija rešenja i treba ih izraditi kad god uslovi to dozvoljavaju.\nMeđutim, koja vrsta proteze je optimalna u datom slučaju zavisi od broja, rasporeda i stanja preostalih zuba kao i opšteg zdravstvenog stanja.\nPre izrade bilo kojeg protetskog rada sva tkiva usne dublje moraju biti pripremljena i dovedena u optimalno stanje zdravlja.