Iskoristite besplatnu letnju proveru Fijatovih automobila – Auto Moto Vesti – Polovni automobili Srbija\nIskoristite besplatnu letnju proveru Fijatovih automobila\nBy admin | 07/07/2017\nKompanija Fijat Krajsler Automobili Srbija (FCA Srbija) i ove godine organizuje za sve vlasnike njihovih vozila veoma korisnu akciju besplatne letnje provere automobila, kao i 10% popusta na usluge servisa ukoliko se uoči kvar ili nedostatak koji je potrebno otkloniti.\nS obzirom da je sezona godišnjih odmora, kada mnogi planiraju da se sa svojim četvorotočkašem upute na neku destinaciju dosta udaljeniju od uobičajenih dnevnih ruta, čini se da je ovakva gratis mogućnost prilika koju ne treba propustiti.\nAkcija se odnosi na sva vozila FCA grupacije, što znači da obuhvata automobile marki Fiat, Fiat Professional, Alfa Romeo, Lancia, Chrysler i Jeep, a važi i za vozila kojima je istekao garantni rok.\nBesplatna letnja provera vozila se može zakazati u bilo kom Fijatovom ovlašćenom servisu (spisak možete pronaći na oficijelnoj FCA Srbija internet prezentaciji), a kako se navodi u pozivu ove kompanije, akcija će trajati sve do 31. avgusta 2017. godine.\nPlanom ove akcije predviđeno je da se provera vozila obavlja u ukupno 11 definisanih tačaka, u koje spadaju vizuelni pregled vozila, provera stanja pneumatika i provera nivoa ulja u motoru.\nProfesionalno testiranje rada se vrši i proverom akumulatora, kontrolom upravljačkog sistema, proverom kočionog sistema (nivo ulja, vizuelni pregled prednjih kočnica), kao i kontrolom trapa (prednjeg, zadnjeg).\nKontrola centrale ubrizgavanja (Examinerom – WYTECH), provera ventilacionog (rashladnog) sistema, rashladne tečnosti, kontrola metlica brisača i kontrola prednje svetlosne grupe i signalizacije, takođe spadaju u opisanih 11 stavki koje su obuhvaćene akcijom.\nKako se naglašava u obrazloženju ove ponude, u slučaju konstatovanja kvara, vlasnici vozila imaju 10% popusta na rad i 10% popusta na originalne rezervne delove za otklanjanje detektovanog kvara u nekom od ovlašćenih servisa.\nSve provere se, navodi organizator akcije, izvode sa izuzetnom preciznošću, kako bi Vaš automobil bio potpuno spreman i bezbedan i za duža i zahtevnija putovanja.\nUkoliko ste među onima koji nisu skoro proveravali ispravnost i bezbednost svog četvorotočkaša, a posebno ako planirate da na odmor putujete autom, ova besplatna akcija Vam svakako može biti od velike koristi.\nCategory: Fiat Tags: akcija, besplatna provera, bezbedno putovanje, FCA Srbija, Fiat, Fijat, kontrola ispravnosti vozila, letnja provera automobila, popravka, servis\n← Volvo krenuo sa serijskom proizvodnjom nove generacije SUV modela XC60 Treća generacija kompaktnog hečbeka Hyundai i30 →


BIC Denizbank A.Ş., İzmir 1. Sanayi Sitesi (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Denizbank A.Ş., İzmir 1. Sanayi Sitesi\nFaks: +90 2122148764\nBIC Denizbank A.Ş., İzmir 1. Sanayi Sitesi (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Denizbank A.Ş., İzmir 1. Sanayi Sitesi u gradu İzmir je DENITRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Denizbank A.Ş., İzmir 1. Sanayi Sitesi u gradu İzmir. Shodno tome, İzmir se nalazi u zemlji Turska. Denizbank A.Ş., İzmir 1. Sanayi Sitesi se može kontaktirati na 2324597071.


Uklos | Školovanje\nAktivan član Udruženja kabinsko-letačkog osoblja ima dozvolu izdatu od Direktorata civilnog vazduhoplovstva Srbije. To znači da su programi obuke bazirani na preporukama ICAO i odobreni od strane Ministarstva saobraćaja. Važnost dozvole je dve godine. Za produženje dozvole potrebno je zdravstveno uverenje, uspešno položen test iz emergency procedura, kao i potvrda o naletu, minimum 100 sati.\nSve srpske avio kompanije imaju svoje trening centre od kojih je, razumljivo, najveći Školski centar Jat Airways-a u kome se obuči više od % članova kabinske posade. Program obuke člana kabinske posade obuhvata: bazni kurs, kurs za određen tip aviona (ATR-72, B-737 i dr) , kurs za zvanje persera, kao i kurseve provere i osveženja znanja.


Mnogo je tu uvredljivih komentara, mnogo destruktivnosti i malo konkretnih prijedloga, kaže Husić-Mehmedović\nA. Ovčina 22.06.2021\nOBRAZOVANJE Ministrici pristizale prijetnje zbog izmjena Zakona o visokom obrazovanju: Pokajem se svaki dan što sam ušla u politiku\nHusić-Mehmedović: Sistem ne funkcionira\nMinistrica visokog obrazovanja Kantona Sarajevo Melika Husić-Mehmedović izazvala je brojne reakcije na društvenim mrežama nakon što je objavila status u vezi s izmjenama Zakona o visokom obrazovanju.\nPoručila je da je iznenađena i zbunjena studentskim reakcijama, veoma negativnim komentarima, pa čak i prijetnjama koje je dobila...\nU statusu na Facebooku napisala je kako su, kad je razmišljala da li da iz komfora svoje pozicije redovne profesorice Univerziteta u Sarajevu uđe u politiku, prevagu napravili studenti, ali se svaki dan pokaje zbog toga.\n- Kada sam razmišljala da li da iz komfora svoje pozicije redovne profesorice uđem u turbulentnu (da ne kažem prljavu) političku arenu, prevagu su učinili moji studenti. Imala sam čast družiti se sa 19 generacija Ekonomskog fakulteta u Sarajevu i svi su se oni javljali s predivnim riječima podrške. Zbog njih volim svoj posao i zbog njih sam se odlučila na ovaj korak, a, iskreno, među nama, pokajem se svaki dan - istakla je Husić-Mehmedović.\nU izjavi za „Avaz“ kazala je da o prijetnjama i ružnim komentarima koje je dobivala najbolje svjedoče reakcije na status.\n- Mnogo je tu uvredljivih komentara, mnogo destruktivnosti i malo konkretnih prijedloga. Nažalost! Pozvala sam, i pozivam, sve studente na saradnju i dijalog, što znači da prijedlozi nisu konačni i želim da čujem konkretan i kvalitetan studentski glas s boljim idejama - istakla je Husić-Mehmedović.\nKako je navela, visina školarine se neće promijeniti.\n- Smatram da nije adekvatan cjenovnik iz 2003. godine, nećete vjerovati, školarina za većinu fakulteta se nije mijenjala 18 godina i iznosi 1.000 KM godišnje za društvenu grupaciju ili 1.200 KM godišnje za humanističku grupaciju i smatram da se treba izračunati cijena koštanja po studentu za svaki fakultet, ali to sada nikako nije u planu. Dakle, Zakon o visokom obrazovanju ne spominje visine školarina i one se nisu povećale niti je to uskoro planirano - dodala je Husić-Mehmedović.\nStatus izazvao brojne reakcije\nNavela je i da se broj studenata koji su oslobođeni plaćanja školarine na UNSA-i neće smanjiti te da njih 54 posto ne plaća školarinu..\nMišljenja je da sistem koji sada postoji ne funkcionira te da nema smisla da brucoš na osnovu ocjena iz srednje škole i rezultata na prijemnom ispitu dobije doživotno pravo na stipendiju.\nPozvala je sve studente na ozbiljno učešće u javnoj raspravi.\nNaglasila je kako želi nagraditi najbolje studente i stimulirati studente da rade više i bolje te da se rad i rezultati valoriziraju. Ukoliko ne dobije bolji prijedlog, kaže da će joj najlakše biti da ostavi rješenje kakvo trenutno postoji u onom zakonu iz 2017. godine.\nViše o temi Melika Husić-Mehmedović\nTemelji novog zakona o visokom obrazovanju nisu dobri, brojne su zamjerke\nHusić-Mehmedović: Novi zakon o visokom obrazovanju pred Skupštinom do kraja mjeseca\n03.06.2021 u 14:07\nMelika Husić-Mehmedović Sarajevo Zakon o visokom obrazovanju KS


Pesma Evrovizije – Eurosong | Samo lepa sećanja\nPesma Evrovizije ili popularno zvani Eurosong je godišnji festival zabavne muzike takmičarskog karaktera na kome učestvuju predstavnici zemalja čije su nacionalne televizije članice Evropske unije za radiodifuziju. Svaka nacionalna televizija koja učestvuje na Pesmi Evrovizije bira svoju pesmu na nacionalnom takmičenju, pesme se izvode uživo uz direktan televizijski prenos, a pobednik se određuje glasanjem čija pravila su se menjala u toku višegodišnje istorije ovog festivala.\nOvde možete poslušati i pogledati u periodu od 1956 do 1992 godine :\n–\tPredstavnike i pesme koje su zastupali Jugoslaviju na takmičenju Pesma Evrovizije\n–\tSve pobedničke pesme na istom festivalu\n–\tCelokupan prenos svih festivala koji su nažalost prenošeni na različitim jezicima, ali nam svakako daje predivnu sliku i podsećanja na razvoj samog festivala Pesma Evrovizije\n[tubepress mode=”playlist” playlistValue=”DDDCA84B272FD094″] Ime festivala koji traje od 1956 godine je vezano za televizijsku distributivnu mrežu poznatu pod imenom Evrovizija, održava se svake godine u maju mesecu, a TV prenos festivala predstavlja najgledaniji nesportski TV prenos širom sveta jer se direktno prenosi na sve kontinente. Ovo je ujedno i TV program sa najdužom tradicijom, a samo takmičenje kao i pobedničke pesme tradicionalno obeležavaju šlageri ili pevljive pop pesme, uz laganu orkestraciju i lako pamtljiv refren.\nEvropska unija za radiodifuziju osmislila je Pesmu Evrovizije po uzoru na popularni festival Sanremo, a prvo takmičenje je održano 1956 godine u Luganu – Švajcarska uz učešće sedam zemalja koje su tada prvi i jedini put poslale po dve pesme. Zemlje učesnice prve Pesme Evrovizije bile su : Francuska, SR Nemačka, Italija, Holandija, Belgija, Luksemburg i domaćin Švajcarska koja i pobeđuje sa pesmom “Refrain” u izvođenju Lys Assie. Od tada broj zemalja učesnica se stalno povećavao, format takmičenja i glasanja menjao, ali popularnost festivala je i dalje trajala. Format Pesme Evrovzije se menjao tokom vremena, ali su se uvek pesme izvodile uživo uz direkatn prenos putem evrovizijske mreže u sve zemlje učesnice. Na samom početku festivala učesnici su nastupali u televizisjkim studijima, pozorišnim ili koncertnim salama, da bi se u kasnijoj fazi takmičenje preselilo u velike hale gde se po pravilu postavljala grandiozna pozornica sa spekatkularnom scenografijom. Zvanični jezici festivala su engleski i franucski tako da se voditelji programa obraćaju publici upravo na ovim jezicima bez obzira u kojoj se državi festival održava. Mesto održavanja festivala određuje se na osnovu pobedničke pesme sa prethodnog festivala, zemlje domaćini Pesme Evrovizije bez obzira na velika ulaganja i opsežne pripreme koriste ovu jedinstvenu manifestaciju za uspešnu turističku promociju.\nOvo pravilo nije primenjeno za prva dva festivala kada su se Švajcarska i Nemačka same javile za organizaciju Pesme Evrovizije, takođe 1960 godine takmičenje organizuje BBC u Londonu jer je Holandija odbila organizaciju zbog troškova, ista situacija se dešava i 1962 kada Francuska iz istih razloga odbija organizaciju pa je festival ponovo održan u Londonu. 1972 godine BBC organizuje takmičenje u Edinburgu jer Monako nije mogao da obezbedi adekvatni prostor, 1974 opet BBC ovaj put u Brajtonu jer Luksemburg odbija zbog troškova takmičenja. Poslednji put se takva situacija desila 1980 kada se takmičenje održava u Hagu jer Izrael takođe odbija oragnizaciju. Godinama se na samom festivalu vršila promocija zemalja učesnica kada su njihovi takmičari najavljivani uz odabranu razglednicu tj spot koji je prikazivao njihove zemlje, u poslednje vreme došlo je do promene tako da se svi učesnici predstavljaju uz specijalno pripremljene spotove koji prezentuju zemlju domaćina festivala. U toku dugogodišnje istorije Pesme Evrovizije dolazilo je i do promene načina glasanja koja je odlučivala o pobedniku, nekada se koristio samo stručni žiri, zatim stručni žiri uz glasove publike iz svih zemalja, uglavnom uvek su glasanja propraćena sa velikom pažnjom i uzbuđenjem, često i sa neizvesnošću do poslednjeg trenutka.\nNa Pesmi Evrovizije uvedena su i razna pravila koja su se takođe menjala u toku razvoja festivala, samo je pravilo da svi vokali moraju biti izvođeni uživo ostalo i do današnjih dana. Na ranim Evrovizijama bilo je pravilo da živi orkestar koji obezbeđuje zemlja domaćin svira na sceni, od 1973 godine dozvoljene su unapred snimljene intrumentalne matrice mada je zemlja domaćin u obavezi da obezbedi živi orkestar tako da učesnici imaju pravo izbora. Prve godine trajanje pesama nije bilo vremenski ograničeno, ali već od 1957 godine uvodi se granica od 3.5 minuta, da bi se 1962 godine uvelo strogo pravilo da trajanje pesme mora biti striktno samo tri minuta. Na Pesmi Evrovizije nije dozvoljeno izvođenje samo instrumentalnih kompozicija. Takođe postoji nepisano i ne baš potpuno definisano pravilo da izvođenje i sam tekst pesme ne smeju da dovedu Pesmu Evrovizije na loš glas.\nPravila Pesme Evrovizije ohrabruju, ali i ne obavezuju zemlje učesnice da u svoje nastupe uključe i elemente nacionalne kulture i pevaju na svom jeziku, to pravilo je bilo striktno do 1973 godine. Od tada dopušta se izbor jezika na kome će pesma biti izvođena pa se često dešavalo da se pesme izvode na engleskom jeziku zbog njegove popularnosti i veće verovatnoće dobijanja glasova. U periodu od 1956 do 1970 broj izvođača je bio ograničen na solo ili duet, od 1963 i trojaca da bi 1973 godine broj izvođača na sceni bio ograničen na pet što je ostalo i do današnjih dana. Sami izvođači koji predstavljaju neku zemlju mogu biti različite nacionalnosti pa se i to dešavalo u toku raznih festivala, pravilo starosti je uvedeno 1989 godine kada se desilo da izraelski predstavnik ima 11 , a francuska predstavnica svega 12 godina, od tada je pravilo da učesnici moraju biti stari bar 16 godina, a za mlađe talente je uvedena Dečija pesma Evrovizije.\nBroj zemalja učesnica Pesme Evrovizije se stalno povećavao, od prvobitnih 7 do preko 20 krajem osamdesetih godina, tako da je uvedeno pravilo da direktan TV prenos ne bi treba da traje duže od 3 sata što je prihvatljivo kao razuma dužina trajanja prenosa za prosečnog TV gledaoca.\nPobeda na Pesmi Evrovizije omogućije pobedničkom izvođaču da nakon uspeha i publiciteta započne ili unapredi svoju međunarodnu karijeru. Ipak često se može čuti konstatacija da ovaj festival nije proizveo veliki broj internacionalnih zvezda i mega hitova. Najpoznatiji pobednici Pesme Evrovizije koju su nakon pobede ostvarili slavu i postale mega zvezde su svako švedska grupa ABBA koja je pobedila 1974 godine sa pesmom “Waterloo”, takođe se mora spomenuti nastup kanadske pevačice Celine Dion koja je nastupala 1988 godine za Švajcarsku sa pesmom “Ne parlez pas sans moi” i nakon nekoliko godina postigla međunarodnu slavu i uspeh sa brojnim hitovima. Johnny Logan iz Irske je jedini učesnik koji je pobeđivao više puta na ovom festivalu pa je s pravom dobio nadimak “Mr Eurovison” . Dešavalo se da i neke pesme koje nisu bile pobedničke postanu hitovi i rado slušane širom sveta.\nJedan od kurioziteta što se tiče pobednika je svakako 1969 godina kada su pobedu odnele četiri zemlje Španija, Francuska, Holandija i Velika Britanija sa podjednakim brojem glasova, nakon toga pravila se menjaju pa o pobedniku u slučaju istog broja glasova određuje broj slučajeva kada je ta pesma dobila glasove kao drugoplasirana, trećeplasirana itd. Među pobednicima Pesme Evrovizije neupredivo je veći broj žena izvođača tako da su žene pobeđivale u otprilike 70 % slučajeva.\nPobednici Pesme Evrovizije od njenog nastanka pa do 1992 godine su bili :\n1956\tŠvajcarska Lys Assia sa pesmom ‘Refrain’\n1957\tHolandija\tCorry Brokken\t‘ Net als toen’\n1958\tFrancuska\tAndre Claveau\t‘ Dors, mon amour ‘\n1959\tHolandija\tTeddy Scholten\t‘ Een beetje ‘\n1960\tFrancuska\tJacqueline Boyer\t‘ Tom Pillibi ‘\n1961\tLuksemburg\tJean Claude Pascal\t‘ Nous les amoureux ‘\n1962\tFrancuska\tIsabelle Aubret\t‘ Un premier amour ‘\n1963\tDanska\tGrethe and Jorgen Ingmann\t‘ Dansevise ‘\n1964\tItalija\tGigliola Cinquetti\t‘ Non ho l’eta ‘\n1965\tLuksemburg\tFrance Gall\t‘ Poupee de cire, poupee de son ‘\n1966\tAustrija Udo Jurgens\t‘ Merci Cherie ‘\n1967\tVel. Britanija\tSandie Shaw\t‘ Puppet on a String ‘\n1968\tŠpanija\tMassiel\t‘ La ,la, la ‘\n1969\tŠpanija\tSalome\t‘ Viva cantando ‘\n1969\tVel. Britanija\tLulu\t‘ Boom Bang-a- Bang ‘\n1969\tHolandija Lenny Kuhr\t‘ De Troubadour ‘\n1969 Francuska Frida Boccara\t‘ Un jour, un Enfant ‘\n1970 Irska\tDana\t‘ All Kinds of Everything ‘\n1971\tMonako\tSeverine\t‘ Un banc, un arbre, une rue ‘\n1972\tLuksemburg\tVicky Leandros\t‘ Apres toi ‘\n1973\tLuksembrug\tAnne Marie David\t‘ Tu te reconnaitras ‘\n1974\tŠvedska\tABBA\t‘ Waterloo ‘\n1975\tHolandija\tTeach – In ‘ Ding- A- Dong ‘\n1976\tVel. Britanija\tBrotherhood of Man\t‘ Save Your Kisses for Me ‘\n1977\tFrancuska\tMarie Myriam\t‘ L’oiseau et l’enfant ‘\n1978\tIzrael\tIzhar Kohen and the Alphabeta\t‘ A-Ba-Ni-Bi ‘\n1979\tIzrael\tGali Atari and Milk and Honey\t‘ Hallelujah ‘\n1980\tIrska\tJohnny Logan\t‘ What’a Another Year? ‘\n1981\tVel. Britanija\tBucks Fizz\t‘ Making Your Mind Up ‘\n1982\tNemačka\tNicole\t‘ Ein bichen Frieden ‘\n1983\tLuksemburg\tCorinne Hermes\t‘ Si la vie est cadeau ‘\n1984\tŠvedska\tHerreys\t‘ Diggi- Loo- Diggi- Ley ‘\n1985\tNorveška\tBobbysocks\t‘ La det swnge ‘\n1986\tBelgija Sandra Kim\t‘ J’aime la vie ‘\n1987 Irska\tJohnny Logan\t‘ Hold Me Now ‘\n1988\tŠvajcarska\tCeline Dion\t‘ Ne parlez pas sans moi ‘\n1989\tJugoslavija\tRiva\t‘ Rock Me ‘\n1990\tItalija\tToto Cutugno\t‘ Insieme : 1992 ‘\n1991\tŠvedska\tCarola\t‘ Fangad av en stormvind ‘\n1992\tIrska\tLinda Martin\t‘ Why Me ‘\nNa osnovu gornje liste može se napraviti kratka analiza o uspešnosti zemalja učesnica na Pesmi Evrovizije u periodu od 1956 do 1992 godine. U tom periodu pobede su odnele 17 različitih zemalja među njima i Jugoslavija kada je grupa Riva iz Zadra iznenadila evorpsku javnost i pobedila 1989 godine pa nam tako donela organizaciju Pesme Evrovizije koja je održana 1990 u Zagrebu. Najviše pobeda u ovom periodu Pesme Evrovizije ostvarile su Francuska i Luksemburg sa ukupno 5 pobeda, slede Holandija, Velika Britanija i Irska sa po 4 pobede i na karju među uspešne zemlje može se uvrstiti i Švedska sa tri pobede. Po broju osvojenih drugih mesta ubedljivo je prva Velika Britanija kojoj je to uspelo 13 puta, slede Francuska i Nemačka sa 4 puta i na kraju Irska i Španje koje su tri puta bile druge.\nSFR Jugoslavija je bila do pada Berlinskog zida jedina socijalistička zemlja koja je učestvovala na Pesmi Evrovizije. Prvo pojavljivanje Jugoslavije na Pesmi Evrovizije desilo se 1961 godine u Kanu kada nas je predstavljala Ljiljana Petrović sa pesmom “Neke davne zvezde” i zauzela osmo mesto. Od te godine naša zemlja je stalno učestvovala na Pesmi Evrovizije pod imenom Jugoslavija sve do 1992 godine, izuzeci su napravljeni u periodu od 1977 do 1980 kada je JRT odlučio da ne šalje naše predstavnike zbog loših plasmana, kao i 1985 godine jer se Pesma Evrovizije održavala 4 maja na godišnjicu smrti Josipa Broza Tita. Izbor naše pesme za Pesmu Evrovizije se vršio na nacionalnom takmičenju na kome su svi studiji iz bivših jugoslovenskih republika slali svoje pesme. Najuspešniji je bio studio Zagreb čije su pesme pobedile na nacionalnom takmičenju deset puta, a takođe ostvarile i najbolji plasman na samoj Evroviziji, sledi studio Ljubljana sa 6 pobeda, studio Beograd i Sarajevo sa četiri i na kraju studio Titogad sa dve pobede. Naši najbolji plasmani do čuvene pobede grupe Riva 1989 godine su bila četvrta mesta koje su osvojili :\n1962 godine Lola Novaković u Luksemburgu sa pesmom ‘ Ne pali svetlo u sumrak ‘\n1983 godine Danijel u Minhenu sa pesmom ‘ Džuli ‘\n1987 godine Novi Fosili u Briselu sa pesmom ‘ Ja sam za ples ‘\nSpisak svih naših učesnika na Pesmi Evrovizije po godinama kao i ostvareni plasman je bio :\n1961 Ljiljana Petrović ‘ Neke davne zvezde ’\t8 mesto\n1962\tLola Novaković\t‘ Ne pali svetlo u sumrak ‘ 4\n1963\tVice Vukov\t‘ Brodovi ‘\t11\n1964\tSabahudin Kurt\t‘ Život je sklopio krug ‘\t13 nula poena\n1965\tVice Vukov\t‘ Čežnja ‘ 12\n1966\tBerta Ambrož\t‘ Bres besed ‘\t7\n1967\tLado Leskovar\t‘ Vse rože sveta ‘ 8\n1968\tDubrovački Trubaduri\t‘ Jedan dan ‘\t7\n1969\tIvan & 3 M\t‘ Pozdrav svijetu ‘ 13\n1970\tEva Sršen\t‘ Pridi, dala ti bom cvet ‘\t11\n1971\tKrunoslav Slabinac\t‘ Tvoj dječak je tužan ‘\t14\n1972\tTereza Kesovija\t‘ Muzika i ti ‘\t9\n1973\tZdravko Čolić\t‘ Gori vatra ‘\t15\n1974\tKorni Grupa\t‘ Moja generacija ‘ 12\n1975\tPepel in Kri\t‘ Dan ljubezni ‘\t13\n1976\tAmbasadori\t‘ Ne mogu skriti svoju bol ‘ 17\n1981\tSead Memić Vajta\t‘ Leila ‘\t15\n1982\tAska\t‘ Halo, halo ‘\t14\n1983\tDanijel\t‘ Džuli ‘\t4\n1984\tVlado i Izolda\t‘ Ciao amore ‘\t18\n1986\tDoris Dragović\t‘ Željo moja ‘\t11\n1987\tNovi Fosili\t‘ Ja sam za ples ‘ 4\n1988\tSrebrna Krila\t‘ Mangup ‘\t6\n1989\tRiva\t‘ Rock me ‘\t1\n1990\tTajči\t‘ Hajde da ludujemo ‘\t7\n1991\tBebi Dol\t‘ Brazil ‘\t21\n1992\tEkstra Nena\t‘ Ljubim te pesmama ‘\t13\tZahvaljujući pobedi grupe Riva mi smo 1990 organizovali Pesmu Evrovizije u Zagrebu. Takmičenje je održano 5. maja u Koncertnoj dvorani Vatroslav Lisinski uz učešće predstavnika 22 zemlje. Voditelji 35. izbora za Pesmu Evrovizije su bili Helga Vlahović i Oliver Mlakar. Takmičenje je bilo uspešno organizovano uz par sitnih propusta. Sve pesme su izvođene na nacionalnom jeziku, a pobednik je bio Italijan Todo Cutugno sa pesmom ‘ Insieme : 1992 ‘ koja je osvojila 149 glasova, dok su drugo mesto podelili predstavnici Francuske i Republike Irske sa po 132 glasa.\nPreviousMeđunarodni sajam muzike MESAM\tNextBakine supe i čorbe\tAbout The Author\nDomaća serija Bolji život


Na manifestaciji Miletić koji volim tražilo se najbolje pečeno prase – Moji Odzaci App\nNa prvoj “Gudijadi” u Srpskom Miletiću održanoj u okviru manifestacije “Miletić koji volim” pekli su se takmičarski prasići na ražnju, a svi učesnici imali su šansu da osvoje vredne nagrade i pehare za tri najbolje ekipe.\nZa pobedu je bilo potrebno da zadovolje žiri u kome su bili pravi gurmani koji znaju kakav izgled i ukus treba da ima savršeno pečena prasetina.\n– Gledamo boju mesa, boju kože, slanoću… Nema tu neke velike filozofije, sve su to kvalitetna prasad koja su na farmi hranjena i držana baš kako treba. Sve zavisi od takmičara kako će ih spremiti i ispeći – kaže Veljko Kocić, član žirija na “Gudijadi”.\n– Presudio je kvalitet, trebalo je u pravo vreme prekinuti pečenje, nekima su prasići prepečeni, nekima je meso ostalo živo, a mi smo smatram najbolje ispekli i zato smo i osvojili prvo mesto – ispričao je Nikola Milić, član pobedničke ekipe.\nTuristička organizacija opštine Odžaci organizovala je prvu manifestaciju “Miletić koji volim” uz podršku lokalne samouprave u Odžacima. Pored bogatog kulturno-umetničkog programa, sportskih nadmetanja, izbora najteže ekipe, najveću pažnju privuklo je takmičenje u pečenju prasića na tradicionalni način koje je okupilo četrdeset ekipa u kojima je svako imao svoje zaduženje: jedni su pripremali meso za pečenje, drugi su održavali vatru i okretali prase, dok su treći bili zaduženi za savršenu atmosferu.\nTakmičarskim ekipama organizatori su podelili prasiće za pečenje na ražnju, što je trajalo nekoliko sati koje su učesnici proveli u dobrom raspoloženju, pripremajući i druge specijalitete van konkurencije.\nNa ovom festivalu gurmanluka i dobrog provoda od ranog jutra pekao se bik težine preko 650 kilograma i porcije mesa su deljene besplatno posetiocima. Posebno iznenađenje za učesnike bio je izbor najteže ekipe, a nagrada je bila u skladu sa temom cele manifestacije.\n– Zamisao je bila da učestvuju sve ekipe, svaka sa po pet takmičara koje sami odaberu i koji će se meriti na ovoj našoj stočnoj vagi. Tražili smo najtežu ekipu koja je dobila specijalnu nagradu, a to je bilo jedno živo, malo prase koje će oni naravno da sačuvaju do tamo neke sledeće godine – kaže Vesna Petković, direktorica Turističke organizacije opštine Odžaci.\nFolklorni ansambli nastupima na velikoj bini upotpunili su dobru atmosferu i program ove lepe manifestacije.\n– Opet je Kulturni centar “Atanasije Nikolić” organizator umetničkog dela u projektima koje organizuje Opština Odžaci i Turistička organizacija. Pripremili smo jedan lep program koji će verujem privući pažnju naroda koji je prisutan na ovoj manifestaciji. On će biti sadržan uglavnom od narodnog stvaralaštva, kroz pevačke grupe, folklorne ansamble, recitatore i instrumentaliste, ali će taj program pratiti i priča o značaju kulture u životu naroda – navodi Nenad Živanov iz Kulturnog centra “Atanasije Nikolić”.\nNa “Gudijadi” su bili prisutni i članovi udruženja “Mladi Srpski Miletić” koje je prodavalo plišane igračke i tako prikupljalo novac za lečenje dečaka Boška Guglete.\n– Naše udruženje građana je danas ovde učestvovalo sa svojom takmičarskom ekipom na “Gudijadi” i iskoristili smo ove priliku gde sad ima dosta ljudi da napravimo humanitarnu akciju za malog Boška – kaže Tomislav Dabanović, “Mladi Srpski Miletić”.\nDruženje Miletićana i njihovih gostiju uz degustaciju pečenja potrajalo je do večernjih sati kada je lokalni “Triptih bend” dobro zagrejao publiku kao uvod u nastup Katarine Živković. Pred njen koncert već se bila okupila masa ljudi koja je iskoristila pruženu priliku da uživa u lepoj letnjoj večeri, spektakularnom vatrometu i sjajnoj atmosferi koju je već sa prvim taktovima napravila poznata pevačica.


Orban: EU želi dopustiti ulazak migranata | Migranti, Evropska unija | Al Jazeera Balkans\nViktor Orban: Nije ispravno to što žele od nas oduzeti pravo na zaštitu granica i to što Brisel želi dirigirati odbranom mađarskih granicaAP\nPrema njegovim riječima, evropske birokrate "ne žele zaustaviti imigraciju, već žele njome upravljati", prenosi agencija AP.\n"Nije ispravno to što žele od nas oduzeti pravo na zaštitu granica i to što Brisel želi dirigirati odbranom mađarskih granica. Naše granice ne samo da brane profesionalci, već i patriote", kazao je on.\n"Naša pozicija o problemu je jasna, naša otadžbina nije prolaz, niti prihvatni kamp. Da se želimo miješati s drugim kulturama i civilizacijama, onda bi se o tome konsultirali i odlučili. Međutim, poručio bih mađarskom narodu da ne prihvati ovakvu ideju", rekao je Obran, prenosi AP.\n"Nisu bili u stanju zadržati Veliku Britaniju u Evropi i nisu bili u stanju migrante zadržati van Evrope. To su dvije ozbiljne, historijske greške", kazao je Orban.


VELIKA POLICIJSKA AKCIJA: U JEDNOM AUTOMOBILU PRONAĐENO NEKOLIKO MIGRANATA | Hayat.ba\nVELIKA POLICIJSKA AKCIJA: U JEDNOM AUTOMOBILU PRONAĐENO NEKOLIKO MIGRANATA\nU sarajevskoj općini Ilidža u poslijepodnevnim satima desila se velika policijska akcija u kojoj je u jednom automobilu pronađeno nekoliko migranata.\nKako su nam potvrdili iz sarajevske policije trenutno se provodi istraga.\nPolicijski službenici su zaustavili jedan automobil u Lužanjskom polju i u njemu pronašli određeni broj migranata. Istraga o cijelom slučaju i dalje traje – kazali su kratko iz sarajevske policije.\nNaglasili su da će o ovom slučaju više informacija biti poznato kasnije.


eKapija | RS usvojila izmjene i dopune Zakona o fiskalnim kasama\nIzvor: Capital | Nedjelja, 08.03.2015.| 18:41\nRS usvojila izmjene i dopune Zakona o fiskalnim kasama\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je u petak (6. mart 2015. godine), po hitnom postupku, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalnim kasama, čiji je cilj jačanje kontrole u oblasti prometa i usluga posredstvom fiskalnog sistema.\nOvim zakonom vrši se usklađivanje sa Zakonom o prekršajima, u dijelu koji se odnosi na nadležnost za izricanje mjere zabrane obavljanja djelatnosti u prekršajnom postupku, te se propisuje nadležnost Poreske uprave da u upravnom postupku, u zavisnosti od vrste povrede ovog zakona, izrekne mjeru zabrane obavljanja djelatnosti u trajanju od 15 dana.\nUsvojen je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, kojim se ukupna stopa doprinosa smanjuje za 1,4%, te se umanjuje osnovica doprinosa za nosioce nekomercijalnih poljoprivrednih gazdinstava sa dosadašnjih 30% od prosječne bruto plate u Srpskoj na 20%.\nUsvojen je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, kojim se predlaže rasterećenje privrednih subjekata, osnivača i vlasnika udjela privrednih društava na način da se oslobađa prihod od dividende i udjela od dobiti od oprezivanja poreza na dohodak.\nParlament Srpske usvojio je Nacrt zakona o porezu na nepokretnosti, kojim se utvrđuje jedinstvena poreska stopa na nepokretnost za sve jedinice lokalne samouprave od 0,25%, te niže poreske stope za nepokretnosti koje se koriste direktno u proizvodne svrhe od 0,20%.\nUsvojen je Nacrt zakona o računovodstvu i reviziji Republike Srpske, koji predviđa ukidanje obaveze sastavljanja i prezentacije polugodišnjih finansijskih izvještaja.\nUsvojen je Nacrt zakona o obaveznim osiguranjima u saobraćaju, kojim se kao novina uvodi postepena liberalizacija cijena obaveznog osiguranja od odgovornosti za vozila.\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je Nacrt zakona o odgođenom plaćanju poreskog duga, kojim je predviđeno odgađanje plaćanja poreskog duga jednokratno najduže do godinu dana i u jednakim mjesečnim anuitetima najduže do 60 mjeseci.\nUsvojen je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom registru finansijskih izvještaja Srpske, radi usklađivanja sa novim zakonom o računovodstvu i reviziji Srpske.\nParlament Srpske usvojio je Nacrt zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza, kojim se uređuju rokovi izmirenja novčanih obaveza između privrednih subjekata međusobno, kao i javnog sektora i privrednih subjekata.\nUsvojen je Nacrt zakona o porezu na dobit, koji treba da obezbijedi efikasniju i potpunu primjenu zakona, s ciljem unapređivanja stanja u oblasti poreza, što podrazumijeva rast finansijske discipline i kontinuitet prihoda po osnovu poreza.\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, koji predviđa uvažavanje inicijativa za uvođenje mreže zdravstvenih ustanova, novih zdravstvenih ustanova, te dodatnog finansiranja domova zdravlja od lokalne samouprave.\nUsvojen je Nacrt zakona o advokaturi Republike Srpske, kojim se uređuju organizacija advokatske službe, način i oblici rada advokata, prava, obaveze i odgovornosti advokata, stručnih saradnika za pravne poslove i advokatskih pripravnika, te nadležnosti Advokatske komore Republike Srpske.\nOvim nacrtom zakona predviđeno je da visinu nagrade i naknade advokatima koji su angažovani za odbranu po službenoj dužnosti utvrđuje Vlada Republike Srpske, na prijedlog ministra pravde.\nUsvojen je Nacrt zakona o fiskalnoj odgovornosti, kojim je predviđeno osnivanje fiskalnog savjeta Republike Srpske, kao nezavisnog organa koji ocjenjuje kredibilitet fiskalne politike.\nParlament Srpske usvojio je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o investicionim fondovima, kojim se određuje da se zatvoreni investicioni fondovi trebaju transformisati u otvorene investicione fondove u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nNacrti zakona upućeni su u javnu raspravu u trajanju od 60 dana. Za obavljanje javne rasprave zadužena su resorna ministarstva koja o tome treba da dostave izvještaje parlamentu Srpske.\nZakon o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalnim kasama RS\nZakon o prekršajima RS\nfiskalni sistem u RS\nreforma privrede RS\nzakonska reforma u RS


Budžet grada Bora veći za oko 351 milion dinara, rebalans na javnoj raspravi - Bor 030\n3. jula 2022. | 17:39\nNaslovna Vesti Gradske vesti Budžet grada Bora veći za oko 351 milion dinara, rebalans na javnoj...\nBudžet grada Bora veći za oko 351 milion dinara, rebalans na javnoj raspravi\n5.6.2021. | 23:20\nPrvi ovogodišnji rebalans budžeta Grada Bora biće na javnoj raspravi od 8. do 22. juna, odlučili su članovi Gradskog veća na današnjoj sednici.\nPredloženim rebalansom predviđeno je da budžet grada za 2021. godinu bude uvećan za 15,41%, odnosno za 350.972.802 dinara.\nRebalans budžeta se radi kako bi se rasporedila preneta neutrošena sredstava iz prethodnih godina, kao i neraspoređeni višak prihoda i primanja iz ranijih godina.\nJoš jedan od razloga izrade rebalansa budžeta je i delimično veće ostvarenje planiranih prihoda u periodu od 1. januara do 30. aprila ove godine.\nDirektni i indirekni korisnici dostavili su svoje predloge finansijskih planova na osnovu kojih su stručne službe, zajedno sa funkcionerima grada Bora, pripremili Nacrt Odluke o izmeni i dopuni Odluke o budžetu grada Bora za 2021. godinu.\n„Zahvaljujući rastu privrede na teritoriji grada Bora i kompaniji Ziđin dolazimo do situacije da rebalans budžeta Grada Bora bude veći za oko 351 milion dinara. To nam znači puno jer ćemo sredstva rasporediti, pre svega, na kapitalno uređenje grada, ali i na sve ono što smo se u prethodnom periodu dogovorili sa sugrađanima u mesnim zajednicama. Bužet nakon rebalansa će iznositi nešto manje od 2,7 miLijardi dinara i ovo je najrealniji budžet u istoriji grada. Verujem da će iz godine u godinu, kako bude rasla proizvodnja u kompaniji Ziđin, tako rasti i budžet a to će dati priliku da naš lepi grad Bor razvijamo i da sve planirane projekte realizujemo“, kazao je gradonačelnik Aleksandar Milikić.\nNacrtom rebalansa je predviđeno da najviša novca ode na organizaciju saobraćaja i saobraćajne infrastrukture – 115,4 miliona dinara, za komunalne delatnosti biće izdvojeno dodatnih 48,3 miliona, a za opšte usluge lokalne samouprave 38,9 miliona. Za razvoj sporta i omladine biće izvojena dodatna sredstva u iznosu od 25,3 miliona, a za predškolsko obrazovanje 22 miliona dinara.\nJavna rasprava o rebalansu ovogodišnjeg budžeta biće sprovedena od 8. do 22. juna, a sve neophodne informacije biće objavljene na sajtu grada početkom naredne nedelje.\nU planu izgradnja još jednog vetroparka na teritoriji grada Bora\nBudžet grada Bora skoro pet milijardi dinara\nGradsko veće usvojilo Pravilnik o merama energetske sanacije porodičnih kuća, stanova i stambenih zajednica\nVećnici grada Bora usvojili predlog Rešenja o nastavku realizacije projekta za izgradnju nove toplane


Vučić: Voleo bih da nastavim da radim ovaj posao! Jeremić i Janković favoriti na izborima - Telegraf.rs\n27/12/16 | 22:21 ≫ 22:27\nVučić bi da nastavi da bude premijer, ali "ostaje da se vidi šta narod želi"\nPremijer i lider SNS Aleksandar Vučić izjavio je večeras da stranački organi na kojima će biti doneta odluka o predsedničkom kandidatu stranke još nisu zakazani.\nŠreder: Odlična odluka Vučića - Srbija ka EU, ali i dobra s Rusijom\nVučić je istakao da poštuje dosadašnji rad predsednika Tomislava Nikolića, a da bi on lično voleo da nastavi da obavlja premijersku funkciju.\n- Voleo bih da ovaj posao nastavim da radim, a šta će sve da se događa i kako - o tom potom. Želim o svemu da razgovam sa Nikolićem i mislim da je on radio pristojno i da je dobre rezultate dao - rekao je Vučić za televiziju Prva, u emisiji sa bivšim kancelarom Nemačke Gerhardom Šrederom.\nPremijer je rekao da parlamentarnih izbora "neće biti, ako ne budu neophodni". Odluka će biti doneta, ističe, na osnovu procene kako funkcionišu stavri u vladi i skupštini. Ako ih i bude, tvrdi, građani neće platiti nikakvu cenu, ukoliko "idu" zajedno sa predsedničkim.\n- Zavisiće od toga da li će biti većine u parlamentu ili ne. Kako gledamo na budućost i da li možemo da sprovedemo ustavne reforme, koje jse moraju sprovesti najkasnije do druge polovine 2018. - objasnio je Vučić.\nPodsetio je da su i prošli izbori prošli bez stvaranja deficita, ne zbog toga što je to stavio kao uslov MMF, već zbog discipline vlade.\nUpitan da prokomentariše Nikolićevu izjavu da je ubeđen da će mu SNS i Vučić dati podršku, premijer odgovara da veoma poštuje predsednika i njegov rad, te da je sa njim više puta razgovarao o tome i da će nastaviti razgovore. Vučić smatra da je Nikolić, za razliku do dela javnosti koja potcenjuje njegov rad, obavljao dobro svoj posao, u interesu Srbije, da je omogućio stabilnost i nije "zabijao nož u leđa vladi", kada je na tome mogao da dobija poene, tokom teških reformi.\nPremijer je, navodeći da je on tema i meta svih onih koji su se kandidovali do sada, rekao da će SNS odlučiti o predsedničkom kandidatu kojeg će podržati, a da će u kampanji učestvovati najduže 25 dana.\nPrema njegovom mišljenju, favoriti su Vuk Jeremić i Saša Janković, koje naziva "dosovskim kandidatima", Jeremića jer je bio u vlasti od 2004. do 2012. godine, a Jankovića, jer će ga podržati "dosovske stranke".\nNavodeći da oni imaju ulogu "velikih favorita", Vučić je rekao da će SNS sa svojim kandidatom pokušati da kratkom i jezgrovitom kampanjom prikaže zašto je važna stabilnost i da se politika predsednika ne razlikuje od vladine politike, jer u suprotnom zemlja ulazi u haos i političke turbulencije.\nŠREDER: Drugi viču "ja hoću", a Vučić - radi\nBivši nemački kancelar Gerhard Šreder primetio je večeras, u emisiji Prve tv, da je u Srbiji situacija trenutno takva da "drugi viču ''ja hoću'', a Vučić radi".\nŠreder je to rekao na pitanje šta bi savetovao srpskom premijeru kad je reč o kandidaturi za predsedničke izbore.\n- Vučić nije čovek koji uvek mora da viče ''hoću ja''. To rade drugi, to će on uraditi kad bude trebalo - rekao je Šreder.\nDodao je i da ne želi Vučiću da deli savete javno, jer su iskazani saveti "više udarci, nego saveti".\nNOVI DETALJI NAPADA U BERLINU: Napad nije mogao biti sprečen!\nŠreder: Odlična odluka Vučića - Srbija ka EU, ali i dobra s Rusijom! Šta je loše u "migovima"?\nOGLASIO SE I KARIĆ: Pravda spora, ali dostižna, posle 20 godina. Idemo sad da gradimo Srbiju!\n28. decembar 2016 | 09:06\nVucic i treba da radi taj posao jer opzicija i zeli da ga makne odatle.Pa ga zato i provociraju.\nNarod ne želi te "favorite"\n28. decembar 2016 | 08:18\nNijedan kandidat opozicije nema šanse protiv kandidata SNS-a.\nKolekcionar (49) pronađen mrtav: Policija u kući zatekla više od 100 zmija, uključujući pitona od 4 metra


Novosti.RS | Tag | Tema | košarkaški trener\nTag košarkaški trener\nMILOJEVIĆ I DALjE ZAKOPČAN: Ne mogu da otkrijem gde ću da odem\nKOŠARKAŠKI trener Dejan Milojević izjavio je da mu prija odmor nakon što je ovog leta napustio klupu Mege, ali da još ne može da otkrije gde će da nastavi karijeru.\n10. 10. 2020. u 14:19\n21. 09. 2020. u 09:09\nIZA Igora Kokoškova je već nekoliko nedelja rada u ekipi Fenerbahčea.\nDILEME VIŠE NEMA: Evo ko je najbolji trener u NBA ligi\nTRENER Toronto Reptrosa Nik Nurs proglašen je za najboljeg stratega NBA lige za ovu sezonu.\n22. 08. 2020. u 19:25\n06. 08. 2020. u 15:07\nVujošević nastavlja saradnju sa Klužom: Ovde imam sve što mi je potrebno mogu da živim savršeno\nDuško Vujošević je produžio saradnju sa Klužom.\n24. 06. 2020. u 13:48


Pedeset šest procenata mladih smatra da je čovečanstvo osuđeno na propast\nVeliko istraživanje u kome je učestvovalo 10,000 mladih ljudi iz 10 različitih država pokazuje koliko zapravo anksioznosti širom sveta izaziva klimatska kriza.\npisao Sophia Smith Galer\nDeca se igraju na ledu koji se topi u selu Napakiak na ušću reke Jukon na Aljaski u aprilu 2019. Foto: MARK RALSTON/AFP via Getty Images\nLihen, 18, koji živi na Havajima ranije je brinuo da će doći do kraja sveta, a sada se oseća kao da ga na neki način već živi. Sada se plaši šta dolazi sledeće. A ovoga se, izgleda, plaši i polovina mladih širom sveta.\nPrema rečima autora dosad najvećeg istraživanja na svetu koje je ispitalo strahove mladih povezane sa klimatskom krizom, 45 posto populacije između 16 i 25 godina reklo je da osećaju anksioznost i nemir povezan sa klimom koji utiče na njihove svakodnevne živote i sposobnost da normalno funkcionišu.\nOva 'mrtva zona' u Meksičkom zalivu sada se prostire na 16,405 kilometara kvadratnih, kažu naučnici\nGotovo 60 posto od ovih 10,000 mladih ljudi koji su u 10 država ispitani smatra da su njihove nacionalne vlade deo ovog problema, jer su “izdale” buduće generacije time što ne reaguju. 56 posto učesnika ovog istraživanja složilo se sa izjavom da je čovečanstvo osuđeno na propast, dok je 75 posto reklo da veruje da je budućnost zastrašujuća.\nOvo istraživanje, objavljeno u Lancet Planetary Health koje su vodili akademici i profesionalci pri Univerzitetu u Batu, Stenfordovom medicinskom centru za inovacije u globalnom zdravstvu, Oksfordov je da ljudi iz država koje su direktnije i trenutnije pod uticajem klimatskih promena imaju tendenciju da više brinu o budućnosti. 92 posto mladih Filipinaca reklo je da je budućnost zastrašujuća, u poređenju sa samo 56 posto mladih ispitanika u Finskoj.\nMladi u UK i SAD imaju manje poverenja u vlade od mladih u Nigeriji i Indiji. Samo 28 posto i 21 posto mladih Britanaca i Amerikanaca misle da treba verovati vladi kada se radi o planeti — a 51 posto Indijaca ima poverenja u vlasti.\nAutori ovog izveštaja kažu da je anksioznost povezana sa klimom “stresor od koga se ne može pobeći”, kao i da nepredvidive i ekstremne vremenske promene samo još više dovode do psihološkog nemira.\nLihen je posmatrao kako su izgledali požari u domovini njegovog oca, u Australiji, i kaže da je to “zaista zastrašujuće”, kao i da se jako plašio kada je bio mali.\n“Dešavalo mi se da se usred nekog posla jako zamislim o tome”, kaže on za VICE World News preko Instagrama. Sada želi da se bavi novinarstvom povezanim sa životnoms redinom — misli da će se zbog toga osećati bolje.\nVolonteri u borbi sa požarima u Turskoj prošlog meseca. Foto: YASIN AKGUL/AFP via Getty Images\nZa Maliku, 15, iz Libana, klimatska anksioznost je samo pogoršala njene probleme sa mentalnim zdravljem. Seća se kada se kao dete zarazila virusom jer je plivala u jednoj od mnogih zagađenih reka u Libanu; to je jedno od mnogih sećanja koja su bila zaslužna da joj dijagnostikuju anksiozni poremećaj prošle godine, jer je od tada jako zabrinuta za budućnost planete. Ona se oseća da u školi nisu dovoljno govorili o klimatskim promenama. “Radili smo male projekte koji nemaju uticaja na čitav svet”, rekla je ona za VICE World News preko Instagrama. “Zbog toga sam uvek, a i sada, bila anksiozna kada se pitam šta će biti sa svetom. Da li ćemo umreti od posledica klimatskih promena? Da li će ljudi nastaviti da pate i nakon naše smrti?”\nKoautorka ovog istraživanja, Kerolajn Hikman s Univerziteta u Batu, rekla je: “Anksioznost naše dece je potpuno racionalna, uzevši u obzir neadekvatne odgovore vlada na klimatske promene kojima svi svedočimo. Šta je vladama još potrebno da čuju da bi preduzele nešto?”\nNeki političari pokušavaju da govore i o klimatskoj anksioznosti. Prošlog meseca, predstavnici najveće koalicije u Australiji tražili su od premijera da finansira postojanje savetnika za klimatske promene u školama.\nIpak, kada se pogledaju objave na društvenim mrežama, ne čini se da mladi primećuu svoju klimatsku anksioznost. Na severnoj polulopti, mladi iz Portugalije pokazali su se kao najzabrinutiji od svih ispitanih država, usled požara koji su sve češći od 2017, ali posmatrajući samo Instagram, nema toliko objava na portugalskom jeziku na ovu temu; pod tagom #ecoansiedade objavljeno je oko 100 postova, a pod tagom #ansiedadeclimatica još manje. Na engleskom jeziku, pod tagom #Ecoanxiety objavljeno je oko 14 hiljada objava, što deluje kao relativno malo u odnosu na tag #anxiety pod kojim postoji 18 miliona objava.\nNa TikTok-u, pak, tag #climateanxiety ima 370,000 pregleda. Alaina Vud, TikTok kreator i naučnica u oblasti održivosti, kaže da je zabrinuta zbog sadržaja koji vidi na ovoj aplikaciji, pogotovo onog koji širi nihilizam vezan za klimu, uz zvukove iz distopijskog filma Boa Brnhema, Inside. “Mladi vide ove nihilističke video snimke i pomisle da je prekasno da se bilo šta uradi kako bi se rešila ova kriza”, kaže Vud. “Ja sam napravila mnogo video snimaka u kojima govorim o klimatskoj anksioznosti i u kojima govorim zbog čega ne treba potpadati pod klimatski nihilizam, a svakodnevno dobijam komentare u kojima mi se ljudi zahvaljuju što sam izgovorila ime za ono kako se osećaju - klimatska anksioznost.”\nDakle, šta mogu biti simptomi klimatske anksioznosti?Megan Kenedi-Vudvord i dr Patrik Kenedi-Vilijams su suosnicači Climate Psychologists, organizacije koja obezbeđuje psihološku podršku i komunikacione taktike za one koji su posvećeni spasavanju planete. “Klimatska i eko anksioznost natkriva čitav spektar emocija koje mogu biti izazvane klimatskom krizom”, rekla je Kenedi-Vudvord. “Krivicu, bes, žalost i očajanje.”\nKenedi-Vilijams dodaje: “To može rezultirati povlačenjem iz društva, problemima sa spavanjem i koncentracijom, a to su samo neke od potencijalnih posledica. Klinički govoreći, kada radimo sa mlađom decom, trudimo se da podržimo roditelje da vode produktivne i značajne razgovore sa svojom decom.”\nNaučnici su naučili krave da idu uredno da piške u WC da bi smanjili zagađenje\nKenedi-Vudvord preporučuje da se mladi okrenu brizi o sebi, kao i da kada je to neophodno pauziraju sa konzumacijom društvenih medija i informacija o klimi, kako bi umanjili ovaj osećaj anksioznosti. Ukoliko se osećate preopterećeno, ona savetuje da porazgovarate sa nekim profesionalcem u oblasti mentalnog zdravlja.\nIpak, autori ovog istraživanja žele da vlade shvate svoj uticaj na manjak akcija povezanih sa sprečavanjem klimatskih promena, kao i da shvate kakav to uticaj ima na mlade ljude, a ne da očekuju da će mladi sami rešiti taj problem.\n“Javni diskurs treba da ohrabruje izražavanje osećanja koja oseća 60% mladih ispitanih u ovom istraživanju, a to je da se osećaju ignorisano i odbačeno”, napisali su autori ovog istraživanja. “Mi tvrdimo da je nesposobnost vlada da adekvatno umanje, preveniraju ili utiču na štetu izazvanu klimatskim promenama doprinosi psihološkom nemiru kao i moralnoj nepravdi.”\nTagged:IstraživanjeZagađenjeŽivotna sredinavesti iz sveta


Ogranak Kolubara - Lazarevac - Ljudski resursi\nU Rudarskom basenu „Kolubara”, najvećem ogranku JP „Elektroprivreda Srbije”, zaposleno je 12.248 radnika. Najveći broj zaposlenih, 6.803, radi u Pogonu „Površinski kopovi” i oni su stub proizvodnje kompanije. U „Preradi” je zaposleno 1.595 radnika, u „Metalu” 2.079, u „Projektu” 87 i Direkciji 1.684 zaposlenih.\nOkosnicu proizvodnog procesa u „Kolubari” čine radnici sa trećim, četvrtim i petim stepenom stručne spreme. Među fakultetski obrazovanim radnicima najzastupljeniji su inženjeri tehničkih nauka – rudarsko-geološke, mašinske i elektrostruke.\nZahvaljujući visokim standardima, kad je reč o širokim mogućnostima za usavršavanje i napredovanje, materijalnoj sigurnosti i jakom osećaju pripadnosti kolektivu, lojalnost zaposlenih u RB „Kolubara” je izuzetno visoka, što pokazuje činjenica da većina radnika svoj radni vek do penzije provede u okviru kolektiva.


Majkl Daglas i Ketrin Zita Džouns ne žive zajedno\n28.08.2013. 21:58h 22.05.2017. 23:14h\nHolivudski glumci su rešili da neko vreme više ne žive pod istim krovom pre nego što definitivno odluče da li će staviti tačku na svoj brak\nMajkl Daglas i Ketrin Zita Džons više ne žive zajedno. Holivudski glumci su rešili da neko vreme više ne žive pod istim krovom pre nego što definitivno odluče da li će staviti tačku na svoj brak.\n"Odlučili su da naprave malu pauzu", rekao je izvor blizak holivudskom paru.\nMajkl je trenutno na Sardiniji, a Ketrin je ostala u Njujorku. Inače, supružnici nisu zajedno viđeni u javnosti od aprila ove godine, kada su zajedno stigli na crveni tepih gale "Annual Chaplin Award".\nKetrin Zita Džons i i 25 godina stariji Majkl Daglas su u braku 13 godina, a imaju i dvoje dece - sina Dilana Majkla i kćerku Keris Zita.\nKetrin Zita Džonsmajkl daglasrazlazraskid


Na sastanku kod ministra Fiše: Od inspekcija zatraženo uklanjanje Europlakatovih reklama | Vlada Kantona Sarajevo\nNa sastanku kod ministra Fiše: Od inspekcija zatraženo uklanjanje Europlakatovih reklama\nRaskid ugovora Vlade Kantona Sarajevo sa firmom "Europlakat" bio je povod današnjeg sastanka ministra saobraćaja KS Muje Fiše i direktora Direkcije za puteve KS Nermina Drnde sa predstavnicima Kantonalne uprave za inspekcijske poslove.\nVlada KS je prije četiri mjeseca raskinula ugovor sa ovom firmom zbog neizmirivanja finansijskih obaveza za zakup reklamnog prostora na javnim površinama Kantona Sarajevo.\nPrema ugovoru, obaveza "Europlakata" je bila da isplaćuje novčanu nakanadu za korištenje lokacija na kojima su postavljali billboard-e i citylight-ove do 15. decembra za svaku ugovornu godinu, a s obzirom da to nije ispoštovano Vlada je raskinula ugovor.\n"Iako je ugovor raskinut, 'Europlakat' nije uklonio billboard-e i citylight-ove sa 154 lokacija. Zbog toga smo zatražili inspekcijski nadzor i aktivno uključivanje općinskih inspektora u rješenju ovog problema. Poslate su i urgencije Federalnoj inspekciji koja treba donijeti rješenje za uklanjanje svih Europlakatovih reklama", istakao je ministar Fišo. Naglasio je da se ovaj problem negativno odražava i na prihode u Budžetu, jer bi se taj prostor novim rješenjima mogao dati u zakup drugim firmama.\n"Najvažnije je da smo pokrenuli inicijativu preko inspekcijskih organa da se ti procesi ubrzaju, jer trenutno 'Europlakat' koristi sve lokacije oglašavanja a ne plaća naknade", istakao je direktor Drnda.\nOvom prilikom ministar Fišo je od kantonalnih inspektora zatražio da izvrše reviziju i kontrolu svih firmi koje se bave ovom vrstom posla u Kantonu Sarajevo.


Rosa Salazar – Filmonizirani\nPočetna/Oznaka: Rosa Salazar\nTag arhiva: Rosa Salazar\nUndone (2019- )\n09/06/2019 Amazon serije, Serije, Traileri\nSerijaPrikazuje se … 2019. god. Žanr:Animacija / Porodična serija Glavne uloge:Rosa Salazar, Angelique Cabral, Constance Marie, Bob Odenkirk … Radnja serije:Žena otkriva da ima novu vezu s vremenom nakon što …\nU Netflixovoj drami “Bird Box” Sandra Bullock mora zaštititi djecu od vanzemaljaca\nStigao je prvi trailer za novi Netflixov horor naziva “Bird Box” u kojem Sandra Bullock i John Malkovich tumače glavne uloge. Radnja predstojeće naučnofantastične drame bazirana je na istoimenom romanu …\n25/11/2015 Drame 2015, Filmovi 2015, Komedije 2015, Traileri\nU kinima od decembra 2015 god. Žanr: Komedija / Drama Režija: Charles Hood Glavne uloge: Adam Pally, Rosa Salazar, Rob Huebel, Tony Hale, Peter Krause… Radnja filma: Radoholičar Kevin se napije jednu noć i …\n08/11/2014 Akcijski filmovi 2014, Drame 2014, Filmovi 2014, Traileri, Trileri 2014\nU kinima … 2014 god. Žanr: Akcija / Drama / Triler Režija: Steven C. Miller Glavne uloge: Tim Daly, Jonathan Bennett, Talulah Riley, Rosa Salazar, Willa Ford, Cody Christian, Mario Van Peebles… Radnja filma: Vožnja …


Kompanija „Alumina“ u Zvorniku, u posljednjih sedam godina, bilježi trend pozitivnih poslovnih rezultata. Skoro cjelokupna proizvodnja se izvozi, a kupci se nalaze u četrdesetak zemalja, tako da proizvodi „Alumine“ danas stižu na pet kontinenata.\nOd 2013. godine do danas, u razne projekte i nove proizvodne programe, „Alumina“ je imala ulaganja od blizu 70 miliona konvertibilnih maraka.\nZahvaljujući snažnoj investicionoj aktivnosti izgrađeno je više od 16.000 kvadratnih metara novih objekata, koji umnogome mijenjaju sliku fabrike, ali i proizvodnog programa najvećeg zvorničkog kolektiva.\n„Alumina“ je do prije šest godina imala samo četiri proizvoda, dok se danas, u proizvodnom portfoliju kompanije, nalazi 26 vrsta proizvoda.\nOd uvođenja stečaja u matičnom preduzeću „Birač“ A.D., početkom aprila 2013. godine, „Alumina“ je platila poreza i doprinosa u iznosu 75,7 miliona KM zaključno sa avgustom 2019. godine. Istovremeno, u proteklom periodu za usluge prevoza Željeznicama Republike Srpske i troškove struje Elektro Bijeljini plaćeno je 78,9 miliona KM. Kompanija redovno isplaćuje plate i regres zaposlenima. Trenutno prosječna neto plata iznosi 1038 KM.\nU „Alumini“ je posljednjih godina realizovano nekoliko investicionih projekata, s ciljem rasta proizvodnje, povećanje poslovnog dohotka i novog zapošljavanja.\nU posljednje tri godine najveća investicija u kompaniji je izgradnja pogona za proizvodnju fino precipitiranih hidrata.\nGrađevinski kompleks ovog pogona obuhvata blizu 10.000 metara kvadratnih korisnog prostora na kome je instalirana tehnološka oprema.\nKompanija „Alumina“ sa proizvodnjom fino precipitiranih hidrata od 2017. godine zakoračila je na inostrano tržište sa kapacitetom od 10.000 tona godišnje. Do sada realizovane faze ovog projekta omogućuju godišnju proizvodnju od 40.000 tona fino precipitiranih hidrata.\nProbni rad i uvođenje instalisane opreme u rad u okviru faze „tri B“ predviđeno je do kraja ove godine. Završetkom ove faze stvaraju se uslovi za dostizanje godišnjeg kapaciteta proizvodnje od 60.000 tona fino precipitiranih hidrata.\nUkupna vrijednost ovog projekta je oko 30 miliona KM.\n„Alumina“ trenutno zapošljava više od 1.530 radnika i u proteklih šest godina broj zaposlenih povećan je za oko 600 radnika, među kojima je više od 180 sa fakultetskom diplomom.\nUporedo sa razvojem novih proizvodnih programa, „Alumina“ je postala ciljni partner za mnoge evropske i svjetske kompanije koje ili traže proizvode ove fabrike ili određeno partnerstvo u razvoju novih proizvoda iz programa koji su definisani na bazi alumosilikatne hemije kao i nemetalurške proizvodnje na bazi hidrata i glinice. Vjeruje se da je to pravi i jedini put daljeg razvoja i prosperiteta ove kompanije.


Startup Business Forum 18-Тhe future is coming 20. новембра у НТП Београд - Naučno-tehnološki park Beograd\nStartup Business Forum 18-The future is coming 20. novembra u NTP Beograd\nPosted on 16/11/2018 16/07/2021 by NTPteam\nPrvi poslovni forum inovativno-tehnoloških preduzeća Startup Business Forum 18-The future is coming biće održan 20. novembra u Naučno-tehnološkom parku Beograd.\nForum će okupiti domaće startap kompanije, uspešne, velike kompanije koje posluju u Srbiji i regionu, kao i institucije zadužene za razvoj domaće privrede. Cilj foruma je da podstakne saradnju malih i velikih preduzeća – da pomogne tehnološko-inovativnim startap preduzećima da predstave svoje poslovne poduhvate uspešnim kompanijama, dok će velike kompanije, sa druge strane, dobiti mogućnost da u direktnoj komunikaciji sa startapima nađu partnere i podršku za unapređenje i inoviranje poslovnih procesa.\nStartapi će u okviru B2B susreta u kratkoj formi od 5-10 minuta predstaviti svoj proizvod ili uslugu velikim kompanijama. Kompanije sa kojima će se sastati, startapi biraju unapred. Takođe, u formi reverse pitch-a velike kompanije predstaviće svoje izazove sa kojima se suočavaju tokom poslovanja kako bi dobili potencijalni predlog rešenja.\nPrvi Startup Business Forum organizuje Privredna komora Srbije u saradnji sa Naučno tehnološkim parkom Beograd, organizacijom Privredni forum mladih i Ministarstvom omladine i sporta.


OSIGURANJE NIJE TROŠAK VEĆ INVESTICIJA Radionica u manastiru Tvrdoš Trebinje “Dunav osiguranja” i “Agropresa” – Plodna Zemlja\nOSIGURANJE NIJE TROŠAK VEĆ INVESTICIJA Radionica u manastiru Tvrdoš Trebinje “Dunav osiguranja” i “Agropresa”\nBojan Popović, generalni direktor "Dunav osiguranja" Banjaluka Foto: Promo\nKompanija „Dunav osiguranje“, u saradnji sa „Agropresom“, na radionici u Trebinju u manastiru Tvrdoš, 14. septembra, predstavila je vinogradarima i vinarima tog kraja usluge osiguranja i informisala ih i o značaju zaštite proizvodnje od brojnih rizika izazvanih klimatskim promenama i štetama koje mogu prouzrokovati.\nGeneralni direktor „Dunav osiguranja“ Banjaluka Bojan Popović rekao je tom prilikom da na ovom području osiguranje useva nije bilo naročito zastupljeno, ali da je u poslednjih pet godina došlo do pomaka.\n„Intenzivno razvijamo ovu vrstu osiguranja i premija raste iz godine u godinu. Ove godine uspeli smo da ostvarimo premiju od 750.000 KM i očekujemo da će naredne godine biti duplo veća nego sada“, kaže Popović.\nIstiče da na teritoriji Hercegovine imaju nekoliko velikih osiguranika, te da je uglavnom reč o poljoprivrednicima koji imaju zasade višnje, ali i o nekoliko vinara. Cilj radionice je, kaže, da im ukažu na činjenicu da osiguranje nije trošak već investicija, i da će se njihov trud sigurno isplatiti ukoliko svoju proizvodnju zaštite od brojnih rizika. Istakao je i da u saradnji sa Agrarnim fondom Grada Trebinja nastoje da poljoprivrednicima putem projekata približe usluge osiguranja, a velika prednost je i to što resorno ministarstvo subvencioniše premije sa 50 odsto. Popović kaže da u saradnji s tim fondom u Trebinju pripremaju ponudu osiguranja za narednu sezonu, koja će biti od velike koristi, naročito manjim poljoprivrednicima.\nIako je u Hercegovini fokus na osiguranju vinograda, vinove loze, kako stabla tako i ploda, ali i same imovine. Kompanija „Dunav“ takođe pruža i mogućnost osiguranja ostalih voćarskih kultura, ali i stočnog fonda. Popović ističe da je prošle godine visina štete samo na jednom zasadu pod višnjama iznosila čak 100.000 evra.\nVeselin Dutina, direktor Agrarnog fonda Grada Trebinja\n„Cilj je da im pomognemo da uđu u ozbiljniju proizvodnju, i da ih afirmišemo u veće poljoprivredne proizvođače“, kaže on i dodaje da je u poslednje tri i po godine iz budžeta Grada Trebinja kroz Agrarni fond realizovano 25 programa podrške, a uloženo 460.000 KM. Dodaje da je iz lokalnog budžeta sa 1,2\nmiliona KM podržano preko 1.500 malih poljoprivrednih proizvođača u okviru otkupa proizvoda putem brenda „Hercegovačka kuća“, ali i kroz brojne programe.\n„Imamo dva objekta koji otkupljuju proizvode naših proizvođača putem brenda ‘Hercegovačka kuća’, u planu nam je širenje poslovne mreže objekata i u drugim gradovima Republike Srpske, kao i otvaranje objekta u Srbiji“, kaže Dutina.\nIstiče da za narednu godinu pripremaju programe koji će podrazumevati podršku malim poljoprivrednim proizvođačima, koja će uključiti i osiguranje.\n„Važno je da proizvođači imaju nekog ko će stati iza njihove poljoprivredne proizvodnje. Naš cilj je da zaštitimo malog poljoprivrednog proizvođača koji nema mogućnost da krene u ozbiljniju proizvodnju, ali i da budžet Grada Trebinja obezbedimo od neplaniranih troškova usled nepogoda ili klimatskih promena. To možemo postići jedino saradnjom s osiguravajućom kućom. Ako nema osiguranja, a desi se nepogoda, kao prošle godine, kada je velik broj poljoprivrednika pretrpeo štetu od olujnog vetra, onda je jasno koliko je važno da se osigura proizvodnja i samim tim stvori mogućnost da se ta šteta naplati, kaže Dutina.\nTihomir Kuduz, direktor Vinarije “Tvrdoš”\nDirektor Vinarije „Tvrdoš“ Tihomir Kuduz takođe je ukazao na značaj osiguranja jer su, kako kaže, svedoci sve učestalijih klimatskih promena te su se zbog šteta koje su se dešavale tri godine unazad odlučili da osiguravaju zasade. Manastir Tvrdoš poznat je i van granica Republike Srpske i regiona po proizvodnju crvenih vina, ali i belih, kao što je žilavka, čija godišnja proizvodnja dostiže 200.000 boca. Vinarija „Tvrdoš“ izvozi vina u 16 država sveta. Agronom i vinar Igor Dabić upozorava takođe da su klimatske promene na području Hercegovine sve učestalije, naročito pojava ranih mrazeva, te da se saradnja s osiguravajućim kućama, naročito s „Dunav osiguranjem“, pokazala kao neophodna i jedina prava zaštita za finansijska ulaganja u poljoprivrednu proizvodnju.\nPredavači i učesnici na radionici održanoj u manastiru Tvrdoš u Trebinju\nGoran Đaković iz „Agropresa“ kaže da je cilj skupova poput ovog u manastiru Tvrdoš da se poljoprivrednima ukaže na značaj osiguranja i da se informišu o tome kako funkcioniše sistem osiguranja i koja su njihova prava i obaveze.\n“Više od 20 učesnika u radionici, a mahom vinogradari iz Trebinja i okoline, dobar su\nprimer kako treba raditi”, kaže Đaković.\nTagoviAgropres Dunav osiguranje Goran Đaković Klimatske promene Manastir Tvrdoš Osiguranje Trebinje Vinogradari Vinogradarstvo\nMILENIJUM osiguranje zlatni sponzor Vaterpolo kluba Zemun\nSedmi ŠEKSPIR festival uz podršku UNIQA osiguranja, od 12. do 16. septembra u vili “Stanković” u Čortanovcima


5 faza oporavka koje vas čekaju nakon raskida\nPljuvanje bivših na internetu može da vas košta 4 miliona dinara!\nNovi trend: predbračni ugovor za društvene mreže. Ko pljuje partnera na Fejsu mogao bi skupo da prođe, pa će supružnici više paziti da prljav veš ostane - oflajn!\nKAKO BISTE VI REAGOVALI: Dok dečko tuče devojku na ulici, svi skaču, ali kad je obrnuto...\nSlučajni posmatrači odmah su primetili šta se događa i pokušali nešto da preduzmu, a neki su zapretili da će pozvati policiju.\nSignali za prepoznavanje ljubavne prevare\nUkoliko posumnjate da Vas ona vara, ovi znaci mogu da Vam pomognu.\n9 znakova koji vam pokazuju da li se vaše ličnosti podudaraju i da li ste jedno za drugo\nKoji je pravi afrodizijak za vaš horoskopski znak\nSvaki horoskopski znak ima afrodizijak koji je baš za njega. Pročitajte koji je vaš.\n5 koristi ljubljenja\nPored toga što izaziva leptiriće u stomaku i pomaže da se povežete sa drugom osobom, poljubac znatno poboljšava vaše zdravlje i jača vaš imunitet.


Автор темы Yzeturo\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org12. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za рамп ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti rampmarketplace u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


Tema: Susret Sejdiua i Tadića u martu u Sloveniji\nhttp://www.blic.rs/Vesti/Politika/17...tu-u-Sloveniji Susret Sejdiua i Tadića možda u martu u Sloveniji Šef diplomatije Slovenije Samuel Žbogar najavio je mogućnost susreta predsednika Srbije Borisa Tadića i kosovskog predsednika Fatmira Sejdiua na sastanku predstavnika EU i lidera zapadnog Balkana, u martu, preneo je danas prištinski "Ekspres" u elektronskom izdanju. Slovenačka državna agencija prenela je ranije da će 20. marta na na Brdu kod Kranja butu održana konferencija o Zapadnom Balkanu, na kojoj se očekuje prisustvo lidera svih zemalja ovog regiona, prvi put posle 18 godina.\nPremijer Slovenije Borut Pahor je u jednoj od ranijih izjava ocenio da će ova konferencija "biti prelomna iz više aspekata" i da je njen cilj da se "nadju rešenja za otvorena pitanja u zapadnobalkanskom regionu". On je naveo da će na konferenciju biti pozvan i predstavnik Kosova koji će, prema njegovim rečima, biti "zastupljen na primeren način", a govoreći o pitanju stabilnosti regiona on je posebno istakao "konstruktivnu ulogu" srpskog predsednika.\nSrbija se ne protivi učešću Kosova na regionalnim samitima\nSrbija se ne protivi učešću Kosova na regionalnim skupovima i samitima pod uslovom da je to u skladu sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN, rečeno je danas agenciji Beta u Kabinetu predsednika Srbije Borisa Tadića. To znači da Kosovo na takvim skupovima bude predstavljeno kao Kosovo-Unmik, rečeno je u kabinetu. ЗА ПРАВОГ МАЧКА, СВАКИ МЕСЕЦ ЈЕ ФЕБРУАР\nRe: Susret Sejdiua i Tadića u martu u Sloveniji\nMozda i nije losa ideja da se sretnu. Neka sednu i razgovaraju, gore biti ne moze, a mozda se pronadje i neko kako takvo resenje.\nOriginal postavio meda_01 Mozda i nije losa ideja da se sretnu. Neka sednu i razgovaraju, gore biti ne moze, a mozda se pronadje i neko kako takvo resenje.\nЈа се бојим...да му се Бота не почне извињавати... ЗА ПРАВОГ МАЧКА, СВАКИ МЕСЕЦ ЈЕ ФЕБРУАР\nOriginal postavio МАЧАК Ја се бојим...да му се Бота не почне извињавати... Ne samo izvinjavati, nego i da mu da malo da se ovaj ne ljuti na njega i nas naravno\nOriginal postavio jevdokan Ne samo izvinjavati, nego i da mu da malo da se ovaj ne ljuti na njega i nas naravno\nНемам ништа против да му да своју буљу...\nПлашим се...да му не понуди нашу...\nOriginal postavio МАЧАК Немам ништа против да му да своју буљу...\nE moj МАЧАК, odavno je to smece pocelo da nudi okolo nase boolje, ali izgleda da mnogi ovde na forumu toga nisu svesni ili mozda i jesu, ali im drago da nesto ucare, pa makar i u boolju.\nP.S. Ovo boolju pisem zato sto je njima taj deo tela bolji od glave.\nПа у том случају Борис СТВАРНО НЕ ТРЕБА ВИШЕ НИ ДА СЕ ВРАЋА У СРБИЈУ... и што ја морам све теме да отварам да се нервирам.........ај' одох у три лепе....\nOriginal postavio eremita Па у том случају Борис СТВАРНО НЕ ТРЕБА ВИШЕ НИ ДА СЕ ВРАЋА У СРБИЈУ... и што ја морам све теме да отварам да се нервирам.........ај' одох у три лепе....\nДавно је тај отишо из Србије.......\nМито...опуштено....Неће ни он дуго....\nmag je bota\nmozda izdejstvuje da shiptarchine nastave etnichko chishcenje malobrojnih preostalih srba po evropskim standardima a ne stihijski i divlje ko dosad\nOriginal postavio Derer mag je bota\nПа јест.И да понуди помоћ.Ипак је он водећи лидер Балкана.\nBas me interesuje kakav ce da bude kurs dinara prema euru neposredno nakon tog sastanka.\ntreba da se dogovore kako da opet upadnu sa tenkovima i siptarskim specijalcima i u ostale srpske manastire, da se dokrajce srbi na kosovu


travelRS - Travel.RS - Page 93 of 94\nOpština Ada smeštena je u srednjem delu Istočne Bačke, na desnoj obali Tise. Zauzima površinu od 228,6 km² na kojoj živi oko 19000 stanovnika u 5 naseljenih mesta: Ada, Mol, Sterijino, Utrine i Obornjača. Ada se nalazi na veoma povoljnom geografskom položaju, koji joj omogućuje razvoj lovnog, ribolovnog, sportsko-rekreativnog i seoskog turizma.Plaža u Adi je …\nŽetelački dani predstavljaju manifestaciju u sklopu proslave dana opštine Ada. Pored žetalačkog bala, interesantna su sa etnološke strane, razna takmičenja u košenju i vršenju žita, koja se obavljaju na stari tradicionalni način. Susret ljubitelja motocikala u organizaciji kluba Kobra iz Ade gde se okupljaju i takmiče vlasnici i ljubitelji motocikala iz zemlje i inostranstva. Manifestaciju prati …\n← Prethodna strana 1 … 92 93 94 Sledeća strana →


Projekti za kvalitetnije obrazovanje u šabačkim školama – Podrinske\nProjekti za kvalitetnije obrazovanje u šabačkim školama\nSaradnja sa relevantnim republičkim organima važna je ukoliko želimo da kvalitet obrazovanja u šabačkim školama bude na još višem nivou, istakao je gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović prilikom posete Branislava Ranđelovića, direktora Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja, šabačkom Centru za stručno usavršavanje (CSU).\nU razgovoru sa Branislavom Ranđelovićem i Tatjanom Marković Topalović, direktorkom CSU, gradonačelnik je podsetio da je jedan od ciljeva Grada Šapca da sva deca idu u istu smenu, da imaju zdrav obrok u školi, više fizičke aktivnosti, da uče programiranje i strane jezike, a da domaće zadatke rade u školi sa svojim nastavnicima i učiteljima.\n– Da bi ostvarili naše ideje važna nam je saradnja sa Zavodom za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja. Posetili smo Centar za stručno usavršavanje jer je ova ustanova, pored naših škola, jedna od najvažnijih karika u lancu obrazovanja. U Šapcu želimo da imamo moderne škole, da se naša deca školuju u sistemu koji je sličan obrazovnim sistemima u razvijenim evropskim zemljama, ukazao je Zelenović.\nBranislav Ranđelović ocenio je da je poseta šabačkom CSU prilika da se upozna sa novim rukovodstvom i razgovara o mogućnosti za saradnju.\n– Nije mi nepoznata priča o centrima za stručno usavršavanje koji postoje u Srbiji, jer sam pre osam godina bio na čelu Centra u Nišu. Sećam se perioda kada je uz pomoć švajcarske vlade osnovan šabački CSU, a posebno mi je drago što vidim da dobro funkcioniše. Očekujem dobru saradnju Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja i centara u Srbiji, uključujući i šabački CSU, dodao je Branislav Ranđelović.\nPoseta jednog od prvih direktora regionalnih centara za stručno usavršavanje, a sada direktora Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja, prilika je da se razgovara o dogovorenim zajedničkim projektima ali i budućoj saradnji, rekla je Tatjana Marković Topalović.\n– Prva ugovorena saradnja naše dve institucije je obuka nastavnika za standarde. U naredna dva meseca imaćemo obuku 30 nastavnika iz 15 stručnih škola. Oni će se obučiti za standarde i njihovu primenu u različitim predmetima, rekla je Tatjana Marković Topalović i najavila da će u narednom periodu sarađivati i u drugim projektima.


Gerontološki centar dobio android aplikaciju | (Vesti - 09.04.2019) Subotica\nKomentara: 16 | Pregleda: 2598\n09.04.2019 u 15:18h\nGerontološki centar u Subotici je prva ustanova socijalne zaštite u Srbiji koja je napravila svoju aplikaciju za mobilne telefone. Aplikacija je nastala u okviru projekta "Brigom protiv predrasuda" a dostupna je na srpskom, engleskom, mađarskom i romskom jeziku.\nAplikacija, koja je za sada samo za android, treba da olakša korisnicima i njihovim porodicama da se upoznaju sa radom Gerontološkog centra, a u budućnosti bi ovim putem trebalo da bude moguće zakazivanje sastanaka sa stručnim radnikom i popunjavanje formulara za useljenje.\nPo rečima Nenada Ivaniševića, direktora Gerontološkog centra, aplikaciju su uradili zaposleni u ovoj ustanovi, a troje pripadnika romske zajednice, koji su učestvovali u projektu "Brigom protiv predrasuda" dobiće posao u Gerontološkom centru, što je najbolji primer inkluzije Roma.\n- Završavamo zvanično projekat „Brigom protiv predrasuda“, koji je ukupne vrednosti oko 30 hiljada dolara i koji je inicirao da dokažemo tri stvari – da Gerontološki centar ima prijatelje širom Srbije a to su ovoga puta prijatelji iz Fondacije za otvoreno društvo, da ovde ne stanuju predrasude prema polu, rasi, seksualnom i verskom opredeljenju i mi smo ponosni na to, kao to što možemo da kažemo da smo prva ustanova socijalne zaštite koja ima svoju aplikaciju – ističe Nenad Ivanišević. – Kroz aplikaciju koja se vrlo jednostavno može „skinuti“ sa Google Play može se pratiti i sajt Gerontološkog centra na romskom jeziku, što je veoma važno jer je domaćinski da svima kojima želimo da ponudimo svoje usluge to učinimo na njihovom maternjem jeziku. U budućnosti ćemo prevesti na slovački, rusinski i na ostale jezike ljudi koji žive u Vojvodini.\nPredstavnici Fondacije za otvoreno društvo imali su dva dobra povoda za posetu našem gradu – Međunarodni dan Roma koji je obeležen juče i predstavljanje aplikacije Gerontološkog centra.\n- Projekat sa Gerontološkim centrom je bio dobra investicija, iako to zvuči malo grubo, pre svega zahvaljujući koleginici koja je prepoznala dobru ideju. Ostajemo posvećeni rešavanju problema romske zajednice i u naredne četiri godine uložićemo milion do milion i po dolara u rešavanje njihovih problema – najavljuje Miodrag Milosavljević, programski direktor Fondacije za otvoreno društvo.\nGerontološki centar ide u korak sa tehnološkim inovacijama, pa je u planu i razvoj IOS aplikacije.\nPostavljeno pre 320 dana i 14 časova\nC [pre 320 dana i 13 časova] Odgovori\nAndroid aplikacija za upoznavanje sa radom gerantološkog centra?\nLjudi obično naprave web sajt za to, a na taj način može da se pristupi sa bilo kog tipa uređaja i nije potrebna preinstalacija nekog softvera. Jednostavnije i veća publika, zar ne?\nAli vi to već imate pa niste znali šta da radite?\nMislim da je pametnije bilo da uradite optimizaciju sajta za "mobile" umesto aplikacije za (samo) android, višestruki benefiti na taj način.\n#272706 (1) (57)\nDragan [pre 320 dana i 3 časa]\nVidi, sve Ok ... i ovaj malo preteruje, ali imas sa struge strane jednu baku iz mog komsiluka koja cesto ide u Gerontoloski u posetu i koja je jako zadovoljna uslovima tamo i negom i posvecenoscu. Eto kad bi ovako bilo na svim mestima, ja se ne bih bunio; a verujem ni vi.\n#272748 (20) (0)\nNenad [pre 320 dana i 12 časova] Odgovori\nHahahahahaha ovaj je neumoljiv....cccc strasno s cim se on bavi i eksponira...\n#272713 (1) (62)\nLupen [pre 320 dana i 10 časova]\nНаравно најбољи бизнис у србији поред избоза радне снаге...герантолошки и погребно\n#272723 (0) (51)\nGustika [pre 320 dana i 12 časova] Odgovori\nMoja kobila Mancika napamet zna put kuci kad uvece zavrsimo poso ona vozi sama ja na spediter dotleg samo sedim i motam moj Apple iPhone XS Max\nKako cu ja sad da gledam kako radidu u gerantološkom centru kada ovaj direktor nije predvideo program za moj telefon a i braca skoro svi imaju Apple.\n#272716 (0) (61)\nRadikal [pre 320 dana i 12 časova] Odgovori\nHa ha ha!!!!!!!!!!Fond za otvoreno društvo.Pa gde ste SNS ovce i veliki Srbi?Jeli ovo omraženi nam Soroš junior? Integracija i readmisija?Šta će reći "veliki Srbi" iz grada i srpskih udruženja?Ništa, kukavice imaju svoju cenu.Voli Vas sve i pozdravlja Viktor Orban primer državnika koji štiti svoj narod i ne dozvoljava njegovo nestajanje.Čujemo da Srbija ima prijatelje svugde i svi joj žele dobro!U ovaj narod se uvukao stokholmski sindrom!Jad i beda!Ne zaslužujete bolje!Zamislite da lovci na naciste među njima traže prijatelje ili strateške partnere.Ludilo koje prolazi kod naroda karaktera kišne gliste.\n#272718 (2) (40)\nSlobodan Vuković [pre 320 dana i 11 časova] Odgovori\nTaman ce buduci zainteresovani korisnici lako videti sta je i ko je Gerontoloski centar.\nSvaka cast na trosenju para na glupost.\n#272722 (1) (48)\nDa, da... [pre 320 dana i 9 časova] Odgovori\nOpet ovaj maneken.....\n#272725 (1) (43)\nA kad bi svi ovako posveceni svom poslu bili? Kami srece.\n#272749 (21) (4)\nFuj [pre 319 dana i 23 časa] Odgovori\n#272751 (0) (8)\njosa [pre 319 dana i 22 časa] Odgovori\n30000 $ je suština cele priče i da kroz taj novac šoroš ulazi u ove prostore.sigurno niko ne misli da je najvažnije za korisnike gerontoloških usluga android aplikacija.ali baš da ovolike smo ovce nisam pretpostavljao\n#272755 (0) (14)\nACA [pre 319 dana i 16 časova]\nJoso , dok je ovaca biće ~ džempera .\n#272786 (0) (5)\nUvek u pravu [pre 319 dana i 21 čas] Odgovori\nNisu ludi da nešto urade za omladinu jer su to izdajice koje beže u inostranstvo da bi pokušali da žive bolje. Samo romima i penzionerima jer to je neiscrpan izvor glasova a veoma su jeftini za održavanje.\n#272759 (1) (15)\nDUX [pre 319 dana i 18 časova]\n@Uvek u pravu... tako je jeftini sigurni glasaci moraju da se odrzavaju.\n#272779 (1) (9)\nDUX [pre 319 dana i 20 časova] Odgovori\nBravo doktoree ..bravo , nemoj slucajno romski da zaboravis trebace jer za 10tak godina Subotica postaje c....... mahala. Ne shvatam pokusaje da se neko socijalizuje u drustvo a to ne zeli nihovo je da kradu ,sverciju ,sikaniraju gradjane .Ako citas ovo da te pitam sta radi dete romsko u osnovnoj skoli sa preko 100 neopravdanih casova i dali je to dete stvarno za skolu ? Zasto moje dete ne sme da ima 100 i vise neopravdanih=,zasto uzina nije besplatna za sve osnovce nego samo za njih a i ne jedu je nego bacaju i gadjaju se (provereno) .Planiras li nekako da zastitis nas koji nismo romi od njih?\n#272768 (1) (21)\nLelemud [pre 319 dana i 18 časova] Odgovori\nMa ovo je gerontološka revolucija!\n#272776 (0) (13)


Mobilni Blog | Micro USB kao EU standard\nPametni telefoni jesu pametni, ali im je za dostizanje punog potencijala ponekad neophodno povezivanje sa drugim uređajima. Za to naravno služe brojne vrste konekcija. I dok se situacija kod onih bežičnih često čini sređenijom negoli kod onih putem kabla, dotle se i sami standardi konekcija razlikuju. Najočiglednija razlika ogleda se u segmentu univerzalnih micro USB konekcija (koje ujedno služe i kao punjači), koje su za većinu pametnih telefona standard, ali ne i za proizvode kompanije Apple. E… to bi moglo veoma brzo da se promeni.\nMicro USB je standard u EU od 2010. godine\nRadi se o inicijativi Evropskog parlamenta koji forsira ideju univerzalnog punjača, a pre nekoliko dana ova institucija je preduzela i prve konkretne korake na tom planu. Odbor za zajedničko tržište i zaštitu potrošača doneo je rezoluciju kojom se svi proizvođači mobilnih uređaja obavezuju da proizvode punjače istog tipa, a glavni razlog za to je smanjenje elektronskog otpada, nešto poput Phoneblocks projekta.\nMicro USB – EU vs Apple\nI dok je većina proizvođača mirne duše primila ovu odluku, dotle je Apple jedan od retkih koji još nije prihvatio ovaj standard. Inače, micro USB je na neki način evropski standard još od 2010. godine. Međutim, u čitavoj ovoj priči postoji jedna začkoljica, koja se odnosi na to da ova odluka nije obavezujuća, što bi značilo da Apple i dalje može isporučivati uređaje bez klasične micro USB konekcije, odnosno punjače sa 30 iglica i nove Lightning konektore, koji će se koristiti za novi iPhone 5S i nove generacije Apple-ovih uređaja.\nTAGOVI: Micro USB Micro USB apple Micro USB evropa Micro USB iphone Micro USB iphone 5s Micro USB karakteristike Micro USB standard


Ivo Van Dame - Tragična sudbina atletske legende\nHome » Featured » Ivo Van Dame – Tragična sudbina atletske legende\nIvo Van Dame, momak koji će svoje ime upisati među atletske velikane, rodio se 21. februara 1954. godine u Briselu. Ovaj sin policijskog komandira od malena je obožavao sport, posebno fudbal, pa je u detinjstvu trenirao „najvažniju sporednu stvar na svetu“ i maštao da će jednog dana biti uspešan fudbaler. Do svoje šesnaeste godine Van Dame je uspešno trenirao fudbal u Rasing Vajt Briselu, mada je po priči članova njegove porodice bio dosta brži od saigrača, ali i tehnički malo slabiji od njih, da bi onda posle povrede ramena i selidbe njegove porodice iz Brisela u maleno mesto Veltem odlučio da prestane sa šutiranjem „bubamare“. Već naredne godine kada se oporavio od povrede, sa nepunih 17 godina Ivo Van Dame je tražio od oca da mu kupi nove kopačke za fudbal i da proba da se ponovo vrati „bubamari“, a otac mu tada predlaže da mu kupi patike za atletiku i da umesto fudbala krene da trenira atletiku. Ivo Van Dame odlučuje da privati predlog oca i da se upiše u atletski klub „Darling klub Leven“ i da od tog dana atletika postane njegova životna pasija.\nVrlo brzo Ivo beleži odlične rezultate na 800 i 1500 metara, a prvi veći internacionalni uspeh beleži osvajanjem četvrtog mesta ne Evropskom prvenstvu za juniore u Duizburgu 1973. godine, kada je bio plasiran iza legendarnog Stiva Oveta, sa kojim je i u seniorskoj karijeri trebalo da vodi velike duele. Napredak Van Damea tada usporava mononukleoza, ali zato već 1975. godine Ivo Van Dame pokazuje svoj puni potencijal osvajanjem srebrne medalje i obaranjem belgijskog rekorda na 800 metara na Evropskom prvenstvu u dvorani u Katovicama. Naredne godine, Van Dame na istom takmičenju koje se ovog puta održavalo u Minhenu dolazi do zlatne medalje na 800 metara, ali i obezbeđuje plasman na Olimpijske igre u Montrealu koje su se održavale te godine. Ivo Van Dame nije bio među glavnim favoritima na Igrama u Montrealu, ali ga to nije sprečilo da pred put u izjavi za belgijske medije da optimističku izjavu: „Želim da na Igrama dođem bar do finala. Ne idem u Montreal kao turista, a ako dođem do finala, tamo je sve moguće.“ – govorio je Van Dame pred svoj nastup u Montrealu.\nIako je atletikom krenuo da se bavi tek u 17. godini, Ivo Van Dame je vrlo brzo pokazao svoj veliki atletski talenat.\nNa Igrama u Montrealu u disciplini 800 metara ulogu glavnog favorita poneo je Amerikanac Rik Voliter, najbolji na svetu na 800 metara te sezone, a glavni njegov izazivač u toj trci trebalo je da bude legendarni Alberto Huantorena, koji je veći favorit bio u trci na 400 metara, ali i čije šanse na duplo dužoj deonici nisu bile mnogo manje. Vodivši gotovo tokom cele finalne trke, Huantorena je uspeo zlatnoj medalji na 400 metara da doda i zlatnu medalju na 800 metara, odbivši nekoliko naleta Volitera, ali uspevši i da odbije fantastičan finiš Van Damea, koji se prvo plasirao u finale, a onda odličnim trčanjem u završnici finalne trke se umešao u borbu za zlatnu medalju dva velika favorita, ali na kraju uspeo da dođe „samo“ do srebra. Bila je to trka u kojoj je Huantorena postavio novi Svetski rekord, a Ivo Van Dame ostvario u tom trenutku treći najbolji rezultat svih vremena.\nPored trke na 800 metara, Ivo Van Dame je u Montrealu nastupio i na 1500 metara, a u disciplini u kojoj je zbog bojkota Igara od strane pojedinih afričkih zemalja odsustvovao aktuelni Svetski rekorder iz Tanzanije Filbert Baji, uloga apsolutnog favorita u trci pripala je Novozelanđaninu Džonu Vokeru. Posle jedne vrlo spore i taktičke trke, Voker je sjajnim finišem uspeo da dođe do zlatne medalje, a Ivo Van Dame je ništa manje sjajnom završnicom uspeo da srebru na 800 metara pridoda medalju istog sjaja i na 1500 metara, završivši trku tik iza Vokera, ali i ispred Nemca Velana i Irca Kulana. Usledio je povratak Van Damea sa Igara u domovinu, gde je Ivo proglašen i dočekan kao nacionalni heroj, ali on ipak nije bio potpuno zadovoljan urađenim u Montrealu. Smatrao je da je možda mogao da dođe i do bar jedne zlatne medalje, ali je u izjavi za medije rekao da ipak neće previše žaliti zbog toga, jer je siguran je da će na sledećim Olimpijskim igrama u Moskvi osvojiti zlatnu medalju i na 800 i na 1500 metara. I mnogi su verovali da će tako i biti i da će u atletskom smislu Igre u Moskvi obeležiti dueli Van Damea sa nadolazećim britanskim atletskim zvezdama Stivom Ovetom i Sebastijanom Kouom, ali je jedna tragična nesreća zaustavila Van Damea u osvajanju atletske planete…\nIvo Van Dame je posle fantastičnog finiša osvojio srebrnu medalju na 800 metara na Olimpijskim igrama u Montrealu.\n29. decembra 1976. godine, pripremajući se u francuskoj za narednu sezonu, vraćajući se sa treninga, kod mesta Oranž, na putu Marselj – Lion, u saobraćajnoj nesreći život je izgubio Ivo Van Dame. „Dame i gospodo, želimo vašu punu pažnju, jer imamo vanrednu tužnu vest. Naš mladi sportista Ivo Van Dame poginuo je jutros u saobraćajnoj nesreći u blizini Oranža na jugoistoku Francuske. Na Olimpijskim igrama u Montrealu osvojio je dve srebrne medalje na 800 i 1500 metara, a pre samo nekoliko dana dobio je Nacionalni nagradu za sportske zasluge.“ – javila je belgijska televizija tog tužnog 29. decembra 1976. godine. Tog dana nije ugašen samo jedan mlad život, već je i atletika izgubila jednog od najboljih i najtalentovanijih trkača u istoriji, ali i jednu od najneobičnijih atletskih pojava tog vremena. Ivo Van Dame je sa preko 190 centimetara i sa skoro 80 kilograma, ali i dugom kosom i velikom bradom, potpuno svojom pojavom odskakao od svih atletičara tog vremena i svojim imidžom privlačio dodatnu pažnju publike.\nIvo Van Dame je vraćavši se sa treninga smrtno nastradao u saobraćajnoj nesreći.\nKoliko je Ivo Van Dame bio impresivan i kolike su bile njegove atletske mogućosti, ali i koliki je bio njegov potencijal i talenat, možda najbolje govore reči legendarnog Sebastijana Koua: „Bio sam impresioniran njime. Moj najveći rival u domovini bio je Stiv Ovet, a njega je Van Dame „razbio“ u Montrealu. Da je Ivo još živeo, verovatno bi bio moj najveći atletski rival, veći i od Oveta. To bi za mene bio veliki izazov i sigurno bismo vodili mnoge fenomenalne duele na stazi, ali nažalost sudbina je htela drugačije.“ U čast Ivo Van Damea, grupa belgijskih novinara je odlučila da 1977. godine pokrene u Briselu atletski miting koji se zove „Memorijal Ivo Van Dame“. Miting koji se održava na „King Budoen“ stadionu u Briselu je tokom godina postao jedan on najprestižnijih i najkvalitetnijih atletskih mitinga na planeti i po mnogima na najbolji način oživljava uspomenu na fenomenalnog atletičara čiji je život prerano okončan, legendarnog Ivo Van Damea.


Parkiranje i izmena autobuskih trasa za vreme Exita – SveVesti.net\nParkiranje i izmena autobuskih trasa za vreme Exita\nTokom četiri dana festivala, neminovne su gužve u saobraćaju. Ako se odlučite da do Tvrđave dođete autobusom, linije će biti pojačane, a ako ipak želite da idete svojim kolima, evo gde možete da se parkirate, ako dođete na vreme.\nParking servis ove godine obezbedio je 220 besplatnih parking mesta i to u ulicama prote Mihaldžića, Trg vladike Nikolaja i parking prostor uz Kej skojevaca. I pored toga, moguće je da kapacitet parkirališta neće biti dovoljan za sve koji krenu automobilima.\nJasna Kovčin, portparolka JKP “Parking servis” kaže:\n“Tako da s jedne strane apelujemo na vozače da razmisle da li je najbolja opcija zapravo doći automobilom, a za one koje smartaju da to jeste najbolja opcija, da jednostavno budu spremni da se možda parkiraju i u nešto širem krugu oko Petrovaradinske tvrđave.”\nKao alternativa, GSP Novi Sad organizovao je adekvatan prevoz za sve posetioce Egzita. Uz izmene na redovnim linijama, uvode se i vanredne linije od kampa na Štrandu do Petrovaradinske tvrđave.\nPosetioci će imati mogućnost da kupe nedeljnu kartu, koja košta 841 dinar, sa kojom će imati neograničen broj vožnji po gradu. Karte mogu kupiti na platou ispred Železničke stanice, na kioscima GSP-a i u Egzit kampu.\nZa vreme trajanja festivala, autobusi koji će saobraćati na linijama do festivala i kampa, biće posebno obeleženi, a radiće i dežurna pauk služba u saradnji sa saobraćajnom policijom i komunalnom inspekcijom, kako usled nesavesnog parkiranja, ne bi došlo do kolapsa i saobraćajnih gužvi.\nPrevious Fotografije najboljih đaka i ove godine na bilbordima\nNext Kako do Novog Sada i Exit festivala?


Kada ovo počne da se dešava u braku, stvari među vama "idu nizbrdo" | Mondo Portal\nZnaci koji pokazuju da je brak los\nKada ovo počne da se dešava u braku, stvari među vama "idu nizbrdo" 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.11.2019. / 15:01\nIzvor mondo.rs 30.11.2019. / 15:01\nAko ste u nesrećnom braku, definitivno ćete se prepoznati u ovim redovima.\nBrakovi ne postaju nesrećni preko noći, zato je bolje da na vreme uočite stvari koje pokazuju da vaš odnos ide nizbrdo – i pokušate to da popravite.\nViše nemate se*s\nTo, naravno, nije najvažnije, ali je intimnost, i fizička i emocionalna, ono što romantičnu vezu odvaja od drugih.\nNemate šta da kažete jedno drugom\nAko se vaši razgovori svode samo na kuću, posao, obaveze... i nemate ništa osim toga da kažete jedno drugom, u problemu ste.\nJedno ili oboje imate emocionalnu aferu\nTrebalo bi da je vaš partner uvek osoba kojoj ćete se prvo poveriti, šta god da je u pitanju. Ako nije tako, već se prvo poveravate nekome od prijatelja, emocionalno se udaljavate od partnera.\nSvađe kojima se ništa ne rešava, već samo svaljujete krivicu jedno na drugo (ja uvek, ti nikad...) užasno škode vašem odnosu.\nFizički ste tu, ali to je sve\nVas dvoje živite zajedno, fizički ste prisutni, ali onako zaista prisutni u životu jedno drugog. Zapravo, više ste cimeri nego bračni partneri.\nUbeđujete sebe da ste srećni\nSvesni ste da imate problema u braku, ali odlučujete da ih gurate pod tepih i ubeđujete sebe da ste srećni i da je sve u redu. Problemi mogu da se reše i možete opet da budete srećni, ali ne tako što ignorišete probleme.\nZamišljate život bez partnera\nZapravo, vi sanjarite o tome.\nVaši životi imaju suprotne smerove\nAko ne razgovarate stalno o stvarima koje su vam i jednom i drugom važne, vremenom će vaši životi krenuti u različitim smerovima.\nPartner ne zadovoljava vaše potrebe\nNije važno da li je reč o se*sualnim, emocionalnim ili nekim drugim potrebama. Kada osobi nisu ispunjene potrebe u braku, ona će tražiti drugi način da ih zadovolji.\nDa li bilo ko od vas dvoje ima nerealna očekivanja koja partner jednostavno ne može da ispuni? Da li se poredite sa drugim srećnim parovima i tako stvarate sebi pritisak?\nNije zdravo ni da se svađate sve vreme, ali ni da se ne svađate uopšte. Ako među vama nema svađe, to znači da vas više nije briga.\nNe osećate poštovanje\nUžasno je veliki problem ako osećate da vas partner ne ceni, ne sluša onako zaista, ne poštuje.\nOsećate da vas partner kontroliše (ili vi njega)\nBilo da je reč o finansijskoj kontroli ili tome da jedno drugom ograničavate slobodu...\nNe uživate u zajedničkom vremenu\nAko ste u srećnom braku, trebalo bi da uživate u zajedničkom vremenu, čak i posle toliko godina. To je prilika za izgradnju bliskosti, što je veoma važno.\nDošlo je do neverstva\nNeki brakovi opstanu uprkos neverstvu, mada je za to potrebno mnogo truda.\nVeza je ispunjena negativnim ponašanjem\nKritikovanje, svaljivanje krivice, potreba da se jedan od partnera brani, sarkazam... sve su to obrasci negativnog ponašanja koji pokazuju da vaš brak srlja u propast.\nUkoliko je ovakvo ponašanje uobičajeno u vašem braku, znajte da je vaš odnos na "staklenim nogama". Međutim, to nije znak da je vaš brak gotov, već da je potrebno da uložite trud kako biste popravili vaš odnos.\nveze Ljubav ponašanje saveti brak\n30.11.2019. / 22:57\nMuskarac ili zena ce podici sidro i otploviti iz bracne luke iako se osete zapostavljenim/om. (Iko, Iko - Captain Jack)\n01.12.2019. / 12:14\n@Paznja tebi je ocigledno sidro palo na glavu...\nUpravo gledate Damir Džumhur: Zoranu Jovanović neću da komentarišem! Precenjena je. 0 Potcenjeno / Precenjeno Pre 47 min Damir Džumhur je dao svoj sud o Potcenjeno/Precenjeno pojmovima! Kaže da Novaka Đokovića svi vole, da Zoranu...


Drastično povećanje zarada - bi sprečilo odliv mozgova: Srbiju napusti preko 100 stanovnika - dnevno\n35.000 ljudi godišnje napušta zemlju\n"Poslodavci ionako teško dolaze do profita, jer su parafiskalni nameti visoki. Zato bi moralo nešto da se ozbiljno učini u reformi poreskog sistema da bi poslodavci recimo uspeli svoj višak profita da daju radnicima. Time bi se sprečilo njihovo dalje iseljavanje iz zemlje", ističe Atanacković za Politiku.\nizvor: Politika, agencije, foto: StockSnap, Pixabay


Prijepoljski privrednici priskočili u pomoć Novom Pazaru: 400 posteljina doniraju bolnici | Sandzak Live - Sandzaklive.Net- Najčitaniji web portal u Sandžaku - Sandzaklive\nHome SANDŽAK LIVE VIJESTI Prijepoljski privrednici priskočili u pomoć Novom Pazaru: 400 posteljina doniraju bolnici\nPrijepoljski privrednici priskočili u pomoć Novom Pazaru: 400 posteljina doniraju bolnici\nPrijepolje – Privrednici Prijepolja su prepoznali tešku situaciju izazvanu korona virusom kako u regionu tako i u celoj Srbiji, a Novi Pazar kao veliko žarište, zaslužuje veću pažnju i brigu.\n„Doniramo 400 komplet posteljina za pacijente novopazarskoj bolnici, zato što je postao regionalni kovid centar jer je na usluzi pacijentima i iz Sjenice i iz Raške i Tutine tako da ovaj čin nije lokalnog već regionalnog karaktera”, rekao je Elvin Banjica ispred privrednika.\nOn kaže da je Novi Pazar 2010. godine pomagao Prijepolju kada su ga pogodile poplave, što u novcu što u kućnim potrepštinama. Banjica navodi da su privrednici spremni da pomognu i bolnici u Prijepolju ako za to bude bio potrebe.\nIvan Ljujić iz udruženja Klaster tekstilaca iz Prijepolja rekao je da su im prijatelji iz Novog Pazara rekli šta im je potrebno.\n„Zbog velikog broja zaraženih potrebne su im posteljine, a mi imamo još materijala da im sašijemo ako bude trebalo.”\nInače, Klaster tekstilaca je organizacija koja okuplja proizvođače tekstila u Prijepolju. Klaster broji 10 članica, a ovom pozivu su se odazvale četiri firme Koning, Emel, Grantekst i Biljana Jovanović.\nPrevious articleZbog korone ponovo zabranjen rad ugostiteljskih objekata u crnogorskom dijelu Sandžaka\nNext articleNovi mobilni rendgen za Dom zdravlja u Sjenici


Hitno istražiti primjere prekoračenja ovlašćenja policijskih službenika – Centar za građansko obrazovanje\nNevladine organizacije MANS, Centar za građansko obrazovanje (CGO) i Institut Alternativa (IA) najoštrije osuđuju policijsku brutalnost nad građanima. Zahtijevamo da ministar unutrašnjih poslova Raško Konjević i direktor Uprave policije Slavko Stojanović najhitnije pokrenu postupke protiv policijskih službenika koji su evidentno prekoračili službena ovlašćenja.\nStevo Muk, Predsjednik UO IA


EU zaustavlja kineski projekat u BiH? - BIGportal.ba\n27 Jula, 2019 27 Jula, 2019 0142\nIzgradnja sedmog bloka u Termoelektrani Tuzla mogla bi ozbiljno biti dovedena u pitanje nakon što su predstavnici evropskih institucija u više navrata uputili direktna i indirektna upozorenja da ovaj projekat treba zaustaviti.\nSumnju da bi projekat zaista mogao biti zaustavljen dodatno je izazvala činjenica da je ova tačka skinuta s dnevnog reda na zadnjoj sjednici Savjeta ministara BiH, iako ju je predložio Mirko Šarović, ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Šarović nam u petak nije odgovorio na naše pitanje o čemu se radi, a ranije nam je rekao da ne vidi nijedan razlog da se projekat zaustavi.\nBarbora Pojner, portparol Sekretarijata Energetske zajednice u Beču, u petak nam je rekla da je ta organizacija donijela preliminarni zaključak da taj projekat nije usklađen s evropskim propisima koji se odnose na način dobijanja državne pomoći.\nNaime, parlament FBiH je nedavno podržao davanje garancija tog entiteta za projekat ukupne vrijednosti oko 900 miliona evra kineskoj banci koja treba da obezbijedi finansiranje za kineskog izvođača radova na ovom objektu.\n“Član 18, stav 1c Sporazuma o osnivanju Energetske zajednice, sadrži zabranu državne pomoći koja se, prema članu 19 sporazuma, takođe primjenjuje i na javne investicije koje su dobile specijalna ili ekskluzivna prava. Ove odredbe, zajedno s članom 6, zahtijevaju od ugovarača da u vlastiti pravni sistem uvrsti odgovarajuću zabranu državne pomoći, kao i da obezbijedi njenu primjenu u praksi”, naveli su iz EZ-a.\nŠarović je kada smo ga prošli put kontaktirali u vezi s rezervama Energetske zajednice rekao da one neće uticati na započinjanje samog projekta.\nInače, ovu temu proteklih mjeseci pratili su i evropski mediji, a više puta je isticano da stvarni razlog evropskog zaustavljanja projekta nije zabrinutost zbog državne pomoći, već učešće kineskih banaka i kompanija. U Evropskoj komisiji je prije nekoliko mjeseci održan sastanak, a i Evropski savjet je donio slične zaključke, po kojima bi na evropskom kontinentu trebalo ograničiti uticaj kineskih kompanija te su izrazili zabrinutost da se veliki broj evropskih projekata sprovodi kineskim sredstvima, uz učešće kineskih građevinskih kompanija.\nTuzlanskim lokalnim medijima su predstavnici nadležnih entitetskih organa izjavili da radovi počinju na jesen, te da su već odabrani izvođači pripremnih radova u visini od 18 miliona maraka, a činiće ih grupa izvođača ITC Zenica, “Prijedorputevi” Prijedor i “Integral inženjering” Laktaši.\nU Direkciji za evropske integracije BiH kažu da je EU u analitičkom izvještaju naglasila da se buduća ulaganja u energetsku infrastrukturu, uključujući termoelektrane i hidroelektrane, moraju sprovoditi u skladu s obavezama BiH prema Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju i ugovoru o Energetskoj zajednici.\n“Također, jedna od preporuka Evropske komisije sa posljednjeg sastanka Pododbora za transport, energiju, okoliš i regionalni razvoj zajedničkog tijela BiH i EU za praćenje provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, jeste da BiH treba osigurati pravilnu primjenu acquisa EU i Energetske zajednice o državnoj pomoći za sve investicijske projekte, uključujući izgradnju novih ili proširenje postojećih termoelektrana”, kažu oni.\nBritanac uložio 77.000 funti u modifikaciju Ford Transita\nOvako Bentley isporučuje ključeve modela Mulsanne W.O. Edition by Mulliner\nPortugal ili Italija bez Mundijala – paklen baraž za Makedonce!\nEvropljani su se u srednjem vijeku rijetko kupali – do pet puta godišnje