Nastanak gastronomije EU uči čobane kako da muzu ovce\nPodneblje diktira navike Sušno leto ispraznilo tegle\nEgzotika retko Brza hrana napada\nKorpa ipak poluprazna Plata dobrog kuvara i do 10000 evra\nNajskuplji restorani na svetu Lekovita jaja japanske prepelice\nČudesni pivski kvasac Švajcarsko vino (ni)je šampanjac\nIstroričari svedoče o dubokim promenama koje su nastale u tom periodu, o uvodjenju novih ukusa i novih manira za stolom, a daju i objašnjenje kako je do novog pokreta u kulinarstvu došlo. Francuska je u tom periodu bila jedna od najvećih evropskih sila po broju stanovnika, bogatstvima i kolonijalnom carstvu. Geografske karakteristike zemlje koja ima vrlo raznolike predele, nekoliko klimatskih zona i četiri izlaza na more davale su odlične mogućnosti za razvoj poljoprivrede. Spoj novog i inovatorskog pokreta u kulinarstvu i plodnog tla, pokrenuo je trajni proces u kome su se međusobno podstrekivali regionalni proizvodi i kuvarska umeća.\nEU uči čobane kako da muzu ovce\nČobani u poljskim Tatrama, proslavljeni stolećima po stadima ovaca i ukusnom siru oscipek, u šoku su - Evropska unija od njih traži da pohađaju kurseve kako ispravno da uhvate i pomuzu svoje ovce ili koze.\nKurs po zahtevu i o trošku Brisela organizuje poljski Savez odgajivača ovaca i koza i polaznici kursa, a svakako svi oni koji prave zaštićeni tradicionalni sir oscipek, moraju na kraju da polažu i ispit. - Možda bi to imalo nekog smisla za one koji su pored pravog oscipeka prošli u brzom vozu, ali za čobane kao što sam ja? - pita se u vikend izdanju dnevnika Super ekspres vlasnik najvećeg stada u Poljskoj od 1.200 ovaca Stanjislav Laš iz Novog Targa. Laš se, kao i većina gorštaka ovčara u Tatrama gde se i umeće i recepti spravljanja sira prenose s generacije na generaciju, brine o ovcama odmalena, a svoje stado ima više od dve decenije. - Gde bolje da naučimo nego iz naše podhalanske tradicije, iz udžbenika možda? - vrte glavom i drugi ogorčeni čobani i pitaju da li će to možda u ispitnoj komisiji sedeti i „bele kragne“ iz Brisela koje su ovcu videle valjda samo na slici.\nPodneblje diktira navike\nAko je siromašnima za utehu, ne znači da se narodi koji najviše troše na obroke, najbolje i hrane. Iako je nemoguće izvući generalni zaključak, svetski nutricionisti, koji su uradili ovo istraživanje, kažu da u kvalitetu ishrane živi paradoks: najkvalitetnije se hrane najsiromašniji i najbogatiji. Prvi, zato što u nedostatku pečenja i drugih mesnih đakonija jedu žitarice, a ovi drugi zato što imaju dovoljno para i svesti da kupuju samo provereno zdravu hranu.\nA, opet, sve zavisi od podneblja gde najsiromašniji žive i od navika najbogatijih.\nU Čadu, recimo, u kampovima izbeglice iz Sudana, medicinski gledano, jedu najzdraviju hranu (pod uslovom da joj nije istekao rok trajanja ili da nije moodifikovana ili prosto višak loše hrane koju dele međunarodne humanitarne organizacije). Oni nedeljno pojedu 20 kilograma žitarica i hrane sa dosta skroba što je, po zdravstvenim merilima, ideal svake zdrave ishrane. Na meso, ribu i jaja zajedno potroše 0,58 centi, piju samo flaširanu vodu, i po 50 centi nedeljno ode im na začine i orahe ili druge "grickalice". To je san svake evropske debeljuce koja uz nadzor lekara i okoline to ne može da postigne!\nEkstrabogati, opet ako je za utehu, jedu mnogo kavijara, a to nije dobro jer nosi u sebi holesterolsku bombu.\nIpak, navode nutricionisti, bogati imaju dovoljno para da kupuju sveže i zdrave namirnice, da se hrane pažljivo probranom hranom i specijalitetima poput skupocenih tartufa, ili manje skupih sparoga i artičoka.\nHrana je izvor zdravlja i nije zalud skrojena sentenca: reci mi šta jedeš i reći ću ti kakav si. Po njoj trebalo bi da budu najzdraviji Francuzi i Japanci. U ove dve udaljenje zemlje narodi jedu malo, kvalitetno i često, a to je jedno od glavnih oružja u borbi protiv bolesti debelih i dijabetesa, koje su zahvatile veći deo planete. Uz to, Francuzi piju vino, a Japanci sake i tako iz godine u godinu, i dok se osvrnu, eto njih u kasnim osamdesetim, zdravi i čili.\nProsečna japanska porodica, koja nedeljno potroši na hranu 317 dolara, na meniju ima najviše ribe i povrća, zatim žitarica i nezaobilaznog pirinča, i veoma malo slatkiša, grickalica i alkoholnih ili gaziranih pića. Francuzi, koji su usavršili uživanje (preuzeto od Rimljana) i koji od hrane prave erotski ritual, biraju najbolje: kratko bareno povrće (da ne izgubi svojstva) preliveno maslinovim uljem i začinima, malo belog mesa, ribe ili plodova mora.\nIako najviše potroše na hranu, po istraživanju reklo bi se da se Nemci kvalitetno hrane, jer na povrće i voće potroše nedeljno 78,10 dolara, dok za isto to Amerikanci potroše 41 dolar. Ali zato za pice budu nedeljno “kraći” za oko 70 dolara. Isto koliko potroše i Amerikanci, mahom na pivo i "koka-kolu".\nPodaci kazuju da Srbi ne piju mnogo piva: tek 3,4 flaše nedeljno, što je u odnosu na Nemce i Amerikance, koji toliko piju dnevno - mačji kašalj. Nedeljno, obična srpska familija popije još čašu vina, 4 litre voćnog soka, dve litre "koka-kole" i 6 litara flaširane vode.\nSušno leto ispraznilo tegle\nSEZONA pripremanja zimnice je u jeku, pa je na zelenim pijacama porasla potražnja za paprikama, kornišonima, patlidžanom, karfiolom i paradajzom. Ipak, trgovci kažu da će na trpezama ove zime domaći ajvar i turšija biti prava retkost, jer je u cegerima sada znatno manje zeleniša, nego prethodnih godina.\nSuša je uzela danak u prinosima, pa su i cene povrća ove jeseni do 15 odsto veće nego lane. Prethodnih dana posebno je poskupeo krastavac kornišon, koji se prodaje od 80 do, čak, 120 dinara, a paradajz je dostigao cenu od 150 dinara po kilogramu.\nNajskuplji paradajz ovih dana prodavao se u Novom Sadu, gde je zbog slabe ponude kilogram koštao 150 dinara. U Beogradu i Kraljevu paradajz se prodaje za 100 dinara, dok u Vranju ovo povrće može da se pazari i za 30 dinara.\nProdavci i poljoprivrednici na zelenim tržnicama i ove godine spuštaju cene kupcima na veliko. Međutim, popusti su veoma skromni. Kada potrošač kupuje od 10 do 20 kilograma paprika, cena "padne" za najviše pet dinara. Tek za kupce koji pazare 50 i više kilograma, crvena paprika od 50 dinara, na primer, može da bude jeftinija za desetak dinara.\nDok je početkom meseca računica pokazivala da je domaća zimnica jeftinija od kupovne, posle poskupljenja na zelenim tržnicama, cene su se gotovo izjednačile. Kada se u cenu domaćih specijaliteta uračunaju i troškovi pratećih sastojaka - zejtina, soli, belog luka, konzervansa, ali i struje, tegla ajvara staje, najmanje, 130 dinara. U radnjama ista količina ajvara može da se kupi za od 120 do 190 dinara. Ako se domaćica sama potrudi, tegla kiselih kornišona stajaće je oko 70 dinara, dok je na rafovima od 120 do 170 dinara.\nDa spremaju sok od paradajza, sada se isplati samo Vranjankama, jer je tamo kilogram 30 dinara. Litar paradajza žitelje ovog grada koštaće, najviše, 40 dinara. U Beogradu, troškovi za domaći sok od paradajza iznosiće oko 100, a u Novom Sadu, čak 150 dinara. Litar kupovnog soka je od 60 do 110 dinara.\nNeizostavan deo zimnice je kupus, ali sezona kiseljenja počinje tek narednog meseca, pa je i ponuda i potražnja na pijacama slaba. Patlidžan se na tezgama nudi po različitim cenama - od 20 do 50 dinara za kilogram. Za turšiju se kupuje šargarepa, a kilogram je od 50 do 100 dinara. Izbor zelenog paradajza je siromašan i njegova cena se kreće od 30 do 50 dinara.\n- Imamo sve vrste paprika za zimnicu - hvali svoju robu na beogradskoj pijaci Zeleni venac Ljiljana Angeloj, iz Sefkerina, kraj Zrenjanina. - Ovo je paprika kurtovka iz Makedonije, idealna za ajvar, jer je mesnata i tokom pečenja ne kalira mnogo. Slonovo uvo je krupna paprika koja ima više vode. Paprika madona je dobra za pečenje, za salate ili pohovanje.\nProsečna porodica u Srbiji nikada ne kupuje: Jastoga, koji u zavisnosti od veličine košta 1.500 dinara, rakove (u proseku od 600 do 1.000 dinara), školjke (sveže od 200 do 400, smrznute u proseku 300 dinara), morsku ribu i ostale plodove mora, maslinovo ulje, ulje od koštica grožđa, bundeve, mešanih žitarica. Retko kupuju soju, kiselo povrće, kapar...\nRetko ih i znatiželja natera da kupe neku od egzotičnih voćkica u supermarketima pored kojih su označeni ukus, zemlja porekla i način konzumiranja, kao na primer kineski kumkvat ( jede se uz divljač), fizalis (Peru), rambutan (Azija), karambola, marakuja...\nBrza hrana napada\nIako svaka nacija ima svoju nacionalnu kuhinju, podaci istraživanja nutricionista Njujorka, Tokija, Hongkonga i Londona ukazuju i na jedan globalni trend: nacionalne đakonije sve brže padaju u zaborav.\nPrvo zato što se danas svuda brzo živi i brzo zarađuje. I drugo, zato što bake svih nacija, koje u većini slučajeva spremaju za celu porodicu baš takve obroke - ne žive večno. Recepti nacionalne kuhinje uglavnom padaju u zaborav, a brza i nezdrava hrana dobija sve više pristalica. Uprkos toj računici, sarmi, na primer, kod nas još nije odzvonilo.\nKorpa ipak poluprazna\nSRBI su, ako se uporede svetske statistike, negde ispod zlatne sredine u potrošnji hrane za nedelju dana - porodica potroši oko 100 dolara. Ispada da su Nemci, ipak, najveće ždere. Jedu za dvojicu Amerikanaca, za petoricu Srba i za 150 Sudanaca. Za nedelju dana prosečan Nemac pojede 100 dolara, a prosečna porodica 500, dok su, očekivano, na dnu liste žitelji Sudana i Čada, gde petočlana porodica na hranu za sedam dana izdvoji tek 1,23 dolara!\nProsečna porodica u Srbiji - otac, majka, dvoje dece, za nedelju dana pojedu 6.200 dinara ili 9.000 dinara sa svim slatkišima, grickalicama i "koka-kolama" za decu. Najviše ode na meso, jer se baš ono najviše jede u Srbiji. Pileće, svinjsko, teleće, iznutrice, salama, viršle i obavezna slaninica u iznosu nešto jačem od tri kilograma zauzima centralno mesto na nedeljnoj trpezi. Od riba, na trpezi je uglavnom šaran, a retko se jede morska riba, koja je zbog nezasićenih masnih kiselina kudikamo zdravija. Od voća su najpopularnije jabuke i banane, a Srbi ne vole da istražuju: od bogate ponude egzotičnog voća u supermarketima najdalje su otišli do svežeg ananasa, indijskih oraščića, avokada, papaje i đumbira, koji se probio do svesti zbog lekovitih svojstava.\nStatističke podatke da je inflacija od početka godine dostigla 6,1 odsto demantuje svaki odlazak u prodavnicu ili na pijacu. Prosečna avgustovska zarada od 28.000 dinara, koju su Srbi dobili u septembru, mogla je da pokrije troškove zvanične potrošačke korpe iz jula. U međuvremenu, poskupeli su hleb, mleko, kiselomlečni proizvodi, meso, prerađevine, zejtin, slatkiši, začini, namazi, kafa i to za 15 do 20 odsto. Na tezgama zeleniš je skuplji za najmanje deset odsto.\n- Statistika ima svoj način i metodologiju, ali je život često negira, pa dolazimo do neusaglašenosti između zvaničnih podataka i iskustva ljudi koje svakodnevno srećemo u prodavnicama - kaže Vladana Hamović, pomoćnik direktora Instituta za ekonomiju poljoprivrede. - Svedoci smo da je potrebno mnogo više novca nego što to statistika pokazuje. Troškovi su, naime, često dva do tri puta veći od zvaničnih pokazatelja.\nHamovićeva ističe da je u strukturi potrošnje najveći deo rezervisan za hranu i piće - oko 40 odsto, na komunalije odlazi 23 odsto, a za razne usluge, među kojima je i saobraćaj, potrebno je oko 12 odsto prosečnog budžeta. Ostatak od oko 25 odsto odlazi za kupovinu udžbenika, opreme, garderobe, obuće...\nU razvijenim zemljama Evrope, troškovi stanovanja su veći, ali za hranu, zavisno od države, potrebno je barem deset do 15 odsto manje nego kod nas - ističe Hamovićeva. - Još ne možemo da govorimo o standardu, jer su kod nas hrana i piće njegovi glavni kriterijumi. O standardu govore i troškovi za kulturu, putovanja izlaske... Gotovo 60 odsto zaposlenih može da pokrije troškove potrošačke korpe, ali nema reči o poboljšanju kvaliteta života, jer sada prosečna porodica ima da zakrpi osnovne potrebe. Zato građani i ulaze u rizične kredite, ne znajući šta ih očekuje sutra.\nPlata dobrog kuvara i do 10000 evra\nNajčuveniji kuvari u bukureštanskim restoranima zarađuju i 10.000 evra mesečno, dok zarade izvršnih direktora hotela sa pet zvezdica dostižu između 5.000 i 6.000 evra, objavio je danas dnevnik "Biznis standard" (Busines).\nStručnjaci, na koje se poziva list, kažu da je normalno da kuvar ima dva puta veću platu od direktora, jer slava restorana, pa time i posećenost, najviše zavise od šefa kuhinje, prenosi agencija Rompres.\nNajveće plate među kuvarima imaju stranci, koji dolaze u Bukurešt na kratak rok (3-6 meseci).\nPrema pisanju lista, malo je restorana u Rumuniji koji mogu da izdvoje toliki novac, ali oni koji su odlučili da investiraju u šefa kuhinje ne žale sredstva - uz poveći ček, najmanje tri kuvara u Bukureštu dobijaju i besplatan automobil i stan.\nPrema rečima "lovca na kuvarske talente" Georgija Butunojua, strani kuvari koji nalaze posao u Rumuniji dobijaju veću platu nego što bi imali u Francuskoj ili Nemačkoj, jer je tamo konkurencija veća, a Rumuni se tek trude da izgrade imidž zemlje u kojoj može da se dobije dobra hrana iz internacionalne kuhinje.\nOvoliku platu nije lako zaraditi. Da bi stigao do nje, kuvar mora da završi gastronomsku akademiju (najčuvenije su u Francuskoj i Švajcarskoj) i potom odradi 10 godina šegrtovanja kod nekog čuvenog majstrora kuhinje.\nStrani kuvari su najbolje plaćeni u arapskim zemljama, SAD i Rusiji.\nZadovoljstvo odlaska na ručak ili večeru u restoran u nekim slučajevima može da košta čitavo bogatstvo.\nAko želite da probate specijalitete iz ponude elitnih svetskih restorana, spremite se na dugi put u Tokio, Toronto, Pariz i London. Upozorenje - troškovi avionskog prevoza nisu uračunati u cenu hrane.\nRestoran "Aragava" u Tokiju, kako prenosi "Kurir", poznat je po svom bifteku. Porcija ovog specijaliteta kuće za dvoje košta neverovatnih 277 američkih dolara, a životinje od kojih se pravi ovaj skupoceni obrok uzgajaju se na njihovoj farmi. Kao začini koriste se samo biber i senf, jer glavni kuvar smatra da bi svaki drugi prilog uništio biftek.\nKompleks "Ejdžensin farm" udaljen je dva sata vožnje od Toronta. Sve što se služi u restoranu gaji se organski na samoj farmi. Standardni meni, koji čini osam različitih jela, košta 213 dolara, ne uključujući vino.\nGlavni kuvar i vlasnik restorana Arpeže u Parizu napravio je svojevrsnu umetnost od spremanja povrća. Prosečna večera za dvoje košta 211 dolara. Na meniju dominira povrće, a izuzetna pažnja posvećuje se prezentaciji hrane, ukrašavanju stola i prijatnom ambijentu.\nKuvar Pjer i gastronom Mazouz udružili su svoje snage i umeće i stvorili jedno od najimpresivnijih mesta u Londonu pod nazivom "Skeč". Restoran se odlikuje posebnim luksuznim ambijentom, a kritičari su ga okarakterisali kao neponovljiv doživljaj. Prosečna večera za dve osobe u ovom restoranu košta 176 dolara, bez vina, naravno.\nI za lice i za telo :\nZa zdravlje :\nZa sportiste :\nU trudnoći :\nZa dijabetičare :\nProtiv stresa :\nZa mršavljenje :\nZa zdravu jetru :\nŠvajcarsko vino (ni) je šampanjac\nGrupa vinara iz švajcarskog sela Šampanja izgubila je bitku pred Evropskim sudom pravde, jer joj nije dozvoljeno da naziv svog naselja upotrebe na etiketama za lokalno vino.\nFrancuska se odlučno usprotivila davanju naziva "šampanjac" bilo kom vinu, ukoliko ono ne potiče iz francuskog regiona Šampanja u kojem se proizvodi čuveno penušavo vino.\nMedjutim, seoske vlasti u Švajcarskoj su čvrsto odlučile da nastave bitku za korišćenje oznake šampanjac. Oni su uporni da nastave sa običajem davanja imena svom vinu po selu, čiji se naziv Šampanja, uz varijacije u izgovoru, prvi put pominje u jednom dokumentu još davne 885. godine.\nVinari su svoj slučaj izneli pred sud u Luksemburgu pošto im je vladinom odlukom iz 1999. zabranjeno da koriste naziv šampanjac, koji je rezervisan za proizvod dobijen u regionu na severoistoku Francuske.\nLokalni proizvodjači vina ističu da se vino, koje nema tradicionalnu francusku penušavost, pravi u njihovom selu još od 10. veka, dok Francuska nije počela da proizvodi svoj šampanjac sve do kraja 17. stoleća.


Kraj sistema subvencija? | PC Press\nSrpske vlasti navodno nameravaju da preispitaju dosadašnji sistem subvencija stranim investitorima. Subvencije bi ubuduće trebalo da se dodeljuju samo za inovacije i nove tehnologije, umesto kao do sada za svako radno mesto, izvestili su iz lista Politika. Ta informacija, međutim, nije zvanično potvrđena.\nTakozvani irski ili slovački sistem subvencija započet je još 2006 godine, u vreme bivšeg ministra ekonomije Mlađana Dinkića, koji ga je praktično i uspostavio u Srbiji. Sistem je relativno jednostavan: strani investitor pokreće nekakvu proizvodnju u Srbiji i za to dobija razne vrste olakšica, uključujući tu i do 10.000 evra za svakog zaposlenog radnika.\nSistem je tokom godina uglavnom bio izložen čitavom nizu kritika ekonomskih stručnjaka. Ponekad se stoga moglo čuti da je možda pogrešno govoriti o stranim investicijama već o srpskim investicijama u inostrane kompanije. Neki svežiji podaci govore da je Vlada Srbije samo od 2015. godine dala 860 miliona evra subvencija stranim investitorima mada su svi koji su pokušali da izvedu računicu do kraja naišli na zid – ugovori su uglavnom tajni. Mijat Lakićević, zamenik glavnog urednika Novog magazina, smatra da taj sistem subvencija „nije bio dobar i da je stvarao velike probleme. Njega najverovatnije i nije trebalo uvoditi, a prostora za takvu vrstu subvencija više i nema. Taj sistem je jednostavno potrošen i tu više nema prostora za dalji rad“.\nSa tim je saglasan ekonomista i stručnjak za strana ulaganja Milan Kovačević. Šteta nastaje jer se podstiču radna mesta koja zapošljavaju najmanje kvalifikovanu radnu snagu. „To je dovelo do toga da smo se reklamirali kao zemlja jeftine radne snage, i to je štetno po sebi. Svima bi umesto toga trebalo da bude cilj da budemo zemlja koja povećava produktivnost, budemo uspešnija ekonomija i povećamo zarade zaposlenih“, kaže Kovačević.\nKao posebno lošu tendenciju, i kao novitet u sistemu subvencija, Lakićević vidi dolazak nemačkog Kontinentala u Srbiju. Do sada smo imali situaciju da su subvencije dobijale firme koje zapošljavaju one koji nemaju posao, kaže Lakićević. „Sada imamo podsticaje firmama koje uzimaju radnike iz domaćih kompanija, jer pošto su dobili subvencije, oni sada većim platama privlače ljude da prelaze kod njih, i tako ugrožavaju domaće firme.“\nŠteta je u svakom slučaju već napravljena i sada je samo pitanje koliko se Srbija može iščupati iz začaranog kruga zemlje jeftine radne snage i plaćanja investitorima za dolazak. Mijat Lakićević primećuje da postoji izvesna zabluda oko privlačenja investitora jeftinom radnom snagom. „Bugarska, recimo, ima još niže plate, razvijeniju privredu, ali nema baš neke najezde investitora. Mnogo se više investira, na primer, u Ameriku ili Sloveniju, iako su tamo visoke plate. Plate često nisu odlučujući kriterijum. Više se ceni brzina završetka papirologije, brzo dobijanje priključka za struju, da nema maltretiranja na sto mesta, da ne mora investitor da daje novac i levo i desno. To je ono što zovemo poslovnim ambijentom”, zaključuje Lakićević.\nTagovi: ekonomija, Investiranje, Mijat Lakićević, Milan Kovačević, poslovni ambijent, strani investitori, subvencije\n← Srbija uskoro potpisuje memorandum sa Alibabom\nUlogujte se na Login gejming događaj →


Commercium :: Vesti - Da li se može ostvariti pravo na refakciju plaćene akcize na derivate nafte ako se nabavljaju od lica koji nisu ovlašćeni distributeri?\nDa li se može ostvariti pravo na refakciju plaćene akcize na derivate nafte ako se nabavljaju od lica koji nisu ovlašćeni distributeri?\nOstvarivanje prava na refakciju plaćene akcize na derivate nafte koji se koriste u transportne svrhe u slučaju kada privredno društvo ne poseduje sopstvenu stanicu, kao ni cisterne za skladištenje i snabdevanje nafte, već derivate nafte nabavalja od distributera\n(Mišljenje Ministarstva finansija, br. 011-00-00210/2020-04 od 19.5.2020. god.)\nPravo na refakciju plaćene akcize na derivate nafte, koji se koriste kao motorno gorivo za transportne svrhe, ostvaruje lice koje obavlja delatnost prevoza lica i stvari u skladu sa propisima kojima se uređuje drumski prevoz lica i stvari, kao i proizvođač, uvoznik, odnosno ovlašćeni distributer istih kada ih koristi za sopstvene potrebe u transportne svrhe.\nRefakcija plaćene akcize na derivate nafte, odnosno biogoriva iz člana 9. stav 1. tač. 3), 5) i 7) Zakona, vrši na osnovu pismenog zahteva, podnetog Poreskoj upravi na Obrascu REF-T.\nPrivredno društvo, koje se bavi javnim prevozom tereta u domaćem saobraćuju, za koje poseduje licence izdate od strane nadležnog ministarstva, a ne poseduje sopstvenu stanicu za skladištenje i snabdevanje naftom u mestu sedišta privrednog društva, već derivate nafte nabavljaju od distributera, MOŽE DA OSTVARI PRAVO NA REFAKCIJU PLAĆENE AKCIZE NA DERIVATE NAFTE UKOLIKO DERIVATE NAFTE NABAVLjA OD OVLAŠĆENOG DISTRIBUTERA, KOJI POSEDUJE LICENCU IZDATU OD STRANE AGENCIJE ZA ENERGETIKU REPUBLIKE SRBIJE I BAVI SE PRODAJOM NA VELIKO, ODNOSNO NA MALO DERIVATA NAFTE, BIOGORIVA I BIOTEČNOSTI, AKO ZA KUPLjENE DERIVATE NAFTE POSEDUJE RAČUNE I DOKAZ O PLAĆANjU RAČUNA (IZVOD IZ BANKE) KADA NABAVLjA DERIVATE NAFTE OD OVLAŠĆENOG DISTRIBUTERA KOJI SE BAVI PRODAJOM DERIVATA NAFTE NA VELIKO, I TO ZA PERIOD ZA KOJI SE PODNOSI ZAHTEV, odnosno ako za kupljene derivate nafte poseduje fiskalne isečke sa računom koji sadrži podatake o rednom broju fiskalnih isečka o nabavljenim količinama derivata nafte, kada nabavlja te proizvode od ovlašćenog distributera koji se bavi prodajom derivata nafte na malo za period za koji se podnosi zahtev, kao i izveštaj o utrošku derivata nafte, odnosno biogoriva za prevozna sredstva koja učestvuju u javnom prevozu, bez obzira na to što ne poseduje sopstvenu stanicu, kao ni cisterne za skladištenje derivata nafte.


Crvena zvezda u Novom Pazaru izgubila prve bodove, trojka Vinter sporta u Kragujevcu – Futsal Srbija\nCrvena zvezda u Novom Pazaru izgubila prve bodove, trojka Vinter sporta u Kragujevcu\n8. marta 2020. 9. marta 2020. Futsal Srbija\nU subotu i nedelju na srpskim futsal parketima odigrano je osam utakmica: Zemun Samo pravo – Vranje 1:1, Ekonomac – Vinter sport 2:3, FON – Jastrebac 9:3, Kalča – Nova Pazova 3:1 i Novi Pazar – Crvena zvezda 1:1 (Prva liga) i SAS – RB 4:2, Radnički 2010 – Konjarnik 1:8 i Bečej 2003 – Smederevo 5:3 (Druga liga).\nVodeća Crvena zvezda više nema maksimalan učinak: drugoplasirani Novi Pazar joj je „otkinuo” prve bodove u prvenstvu (bodovna razlika ista: 40-32)\nVRELO U PENDIKU: Derbi je odigran pred 1.000 gledalaca Foto: A. Peković\nNovom Pazaru se, po vođstvu Crvene zvezde preko Stefana Stanojevića, isplatila igra sa petoricom u polju, sa Eldinom Redžovićem kao džokerom, te je izjednačio golom Predraga Jovanovića\nNovi Pazar – Crvena zvezda 1:1 (0:0)\nNovi Pazar – Dvorana: „Pendik”. Gledalaca: 1.000. Sudije: Aleksandar Minić (Knjaževac), Oliver Nikolić (Niš) i Željko Stoilkov (Aleksinac). Strelci: 0:1 Stanojević u 36, 1:1 P. Jovanović u 38. minutu. Žuti karton: El. Redžović (Novi Pazar).\nNagomilavanje prekršaja: Novi Pazar 3 (1-2), Crvena zvezda 7 (4-3)\nNOVI PAZAR: HOT, ALEKSIĆ, EL. REDŽOVIĆ, MUTAVDŽIĆ, D. JOVANOVIĆ, Ramadan, Vukadinović, Radetinac, Miralemović, Mujović, En. Redžović, P. Jovanović, Kolašinac.\nCRVENA ZVEZDA: VULIĆ, PERIĆ, PETROV, STANOJEVIĆ, TALES, Rnić, D. Popović, Marinković, B. Popović, Kopanja, Stojčevski, Radmanović.\nZemun Samo pravo – Vranje 1:1 (1:1)\nBeograd – Dvorana: „Pinki”. Gledalaca: 150. Sudije: Bojan Graovac (Ruma), Bane Papišta (Sremska Mitrovica) i Vladan Đermanović (Šabac). Strelci: 1:0 Kalanović u 1, 1:1 Krstevski u 4. minutu. Žuti kartoni: Mandić (Zemun Samo pravo), Stojanović, Tasić, Trajković (Vranje). Crveni karton: Petronijević (Zemun Samo pravo) u 14. minutu.\nNagomilavanje prekršaja: Zemun Samo pravo 5 (5-0), Vranje 7 (4-3).\nZEMUN SAMO PRAVO: ANTONIĆ, KALANOVIĆ, PETRONIJEVIĆ, MILOSAVLJEVIĆ, LAZIĆ, Jelić, Jeftić, Milenović, Mandić, Đuričić, Grujić, Tiosavljević, Inajetović, Mladenović.\nVRANJE: STOJANOVSKI, TASIĆ, P. NIKOLIĆ, KRSTEVSKI, TRAJKOVIĆ, Milosavljević, Krstić, Janjić, Dimčić, Stojković, Dimitrijević, Stojanović, M. Nikolić.\nEkonomac – Vinter sport 2:3 (1:1)\nKragujevac – Dvorana: „Jezero”. Gledalaca: 150. Sudije: Nebojša Panić (Beograd), Vladan Radulović (Beograd) i Strahinja Radović (Kragujevac). Strelci: 0:1 Maksimović u 4, 1:1 Vasić u 11, 1:2 Ramadani u 22, 2:2 Radojičić u 22, 2:3 J. Đorđević u 39. minutu. Žuti kartoni: Rosić (Ekonomac), Ramadani, Ilić (Vinter sport).\nNagomilavanje prekršaja: Ekonomac 9 (5-4), Vinter sport 7 (3-4).\nEKONOMAC: MILANOVIĆ, DIGIĆ, VASIĆ, RADOJIČIĆ, ROSIĆ, Marković, Milivojević, Brdar, Vranić, Rajić, Tadić, Jovanović, Milovanović, Milenković.\nVINTER SPORT: P. PAVLOVIĆ, MAKSIMOVIĆ, M. ĐORĐEVIĆ, ILIĆ, LEKIĆ, Vasić, J. Đorđević, Cenić, M. Pavlović, Stojanović, Ramadani.\nDragoljuba Dudića, predstavnika Nove Pazove, udaljio je sudija Dejan Stajić zbog upućivanja pogrdnih reči arbitru u 15. minutu\nSudija Danijel Ristić po završetku utakmice dodelio je crveni karton Bojanu Petroviću (Nova Pazova) zbog upućivanja pogrdnih reči sudiji\nKalča – Nova Pazova 3:1 (0:0)\nNiš – Dvorana: „Čair”. Gledalaca: 150. Sudije: Dejan Stajić (Vranje), Danijel Ristić (Vranje) i Ivan Stanković (Niš). Strelci: 1:0 Ramić u 23, 2:0 Knežević u 24, 2:1 Brkić u 39, 3:1 Ramić u 39. minutu. Žuti kartoni: Miljković (Kalča), Šošo, Živanović, Krkobabić, Tepavčević (Nova Pazova). Crveni kartoni: predstavnik Dudić u 15. i Petrović po završetku utakmice (obojica iz Nove Pazove).\nNagomilavanje prekršaja: Kalča 8 (4-4), Nova Pazova 9 (5-4)\nKALČA: ĐORĐEVIĆ, STOJADINOVIĆ, KNEŽEVIĆ, RAMIĆ, SPASIĆ, Nikolić, Miljković, Trojanović.\nNOVA PAZOVA: STOJNIĆ, ŽIVIĆ, ŠOŠO, KUKOLJ, BRKIĆ, Denić, Tepavčević, Živanović, Petrović, Pavlović, Pešić, Krkobabić.\nTrener RB-a Kosta Marković isključen je u 17. minuta zbog psovanja službenih lica. Po završetku utakmice ušao je na teren i nekoliko puta opsovao sudije i uneo se u lice Dragutinu Božoviću, a potom je ušao u sudijsku svlačionicu sa NN licem (u trenerci gostiju), gde je prvo verbalno, onda i fizički napao sudije. Brzom intervencijom redara udaljeni su iz svlačionice\nSAS – RB 4:2 (2:0)\nZrenjanin – Dvorana: „Kristalna”. Gledalaca: 100. Sudije: Dragutin Božović (Kula), Blagoje Mijailović (Vršac) i Marjan Sarka (Vršac). Strelci: 1:0 Damjanović autogol u 2, 2:0 Tomin u 19, 3:0 Novković u 22, 4:0 Aranitović u 30, 4:1 Ilić u 31, 4:2 Krstić u 40. minutu. Žuti kartoni: Novković, Vukoje, Tomin (SAS). Crveni karton: Marković (trener RB-a) u 17. minutu.\nNagomilavanje prekršaja: SAS 8 (6-2), RB 9 (6-3).\nSAS: RODIĆ, ARANITOVIĆ, NOVKOVIĆ, N. ŠARENAC, VUKOJE, Lojpur, Milićev, Mandić, M. Šarenac, Tomin, Rašić, Delić.\nRB: VIŠIĆ, ĐUKIĆ, PROKIĆ, KRSTIĆ, DAMJANOVIĆ, Tojčić, Ilić, Ranisavljević, Božić, Petrović, Ljubojević, M. Živanović, L. Živanović, Ranković.\nUtakmica Radnički 2010 – Konjarnik je kasnila 35 minuta iz opravdanih razloga: u hali je duže od predviđenog trajao prethodni meč\nDrugi gol Konjarnika je, kako piše u zapisniku, sporan: domaćin će dostaviti video snimak FSS\nRadnički 2010 – Konjarnik 1:8 (1:3)\nNiš – Dvorana: OŠ „Mika Antić”. Gledalaca: 100. Sudije: Bojan Spasić (Lazarevac), Dalibor Stanković (Beograd) i Marko Martinović (Lazarevac). Strelci: 1:0 Trojanović u 4, 1:1 Ljujić u 8, 1:2 Pejčić autogol u 13, 1:3 Ljujić u 18, 1:4 Vićić u 21, 1:5 Ratković u 28, 1:6 Vićić u 29, 1:7 Šljukić u 31, 1:8 Šljukić u 35. minutu. Žuti karton: Kokotović (Konjarnik).\nNagomilavanje prekršaja: Radnički 2010 8 (5-3), Konjarnik 5 (4-1).\nRADNIČKI 2010: PEJČIĆ, STOJILKOVIĆ, OBRADOVIĆ, STANKOVIĆ, MILENKOVIĆ, Trojanović, Đurđanović, Stanišić, Milanović, Atanasković.\nKONJARNIK: DRNDAREVIĆ, MILUTINOVIĆ, ŠLJUKIĆ, VIĆIĆ, LJUJIĆ, Rakić, Milosavljević, Kokotović, Malović, Ratković.\nPREOKRET DOMAĆINA: Detalj sa meča Bečej 2003 – Smederevo Foto: B. Pravilović\nBečej 2003 – Smederevo 5:3 (1:2)\nBečej – Dvorana: Đorđe Predin Badža. Gledalaca: 100. Sudije: Nikola Rabrenović, Predrag Lazarević i Đorđe Ninić (svi iz Beograda). Strelci: 0:1 Sabljić u 8, 0:2 Marković u 10, 1:2 Arvaji u 16, 2:2 Golub u 22, 3:2 Golub u 23, 4:2 Korać u 25, 4:3 Brkić u 28, 5:3 Arvaji u 29. minutu. Žuti karton: Paunović (Smederevo).\nNagomilavanje prekršaja: Bečej 2003 4 (2-2), Smederevo 7 (4-3).\nBEČEJ 2003: LAZOVIĆ, GOLUB, KORAĆ, BODONJI, STANIĆ, Ilčešin, Arđeljan, Kobiljski, Arvaji, Sekulić, Vadaski.\nSMEDEREVO: TEŠANOVIĆ, MARKOVIĆ, FILIPOVIĆ, SABLJIĆ, PAUNOVIĆ, Dobrosavljević, Brkić, Đorđević, Milićević, Pantić.\nPRVA FUTSAL LIGA – 14. KOLO\nBEOGRAD: Zemun Samo pravo – Vranje 1:1 (1:1)\n(Kalanović 1 – Krstevski 4)\nKRAGUJEVAC: Ekonomac – Vinter sport 2:3 (1:1)\n(Vasić 11, Radojičić 22 – Maksimović 4, Ramadani 22, J. Đorđević 39)\nBEOGRAD: FON – Jastrebac 9:3 (3:1)\n(Pešić 8, 23, Pavlović 11, Petrašević 14, 21, Milašinović 27, Aleksić 29, 34, Mihić 40 – Stojković 11, 30, 31)\nNIŠ: Kalča – Nova Pazova 3:1 (0:0)\n(Ramić 23, 39, Knežević 24 – Brkić 39)\nNOVI PAZAR: Novi Pazar – Crvena zvezda 1:1 (0:0)\n(P. Jovanović 38 – Stanojević 36)\nDRUGA FUTSAL LIGA – 16. KOLO\nZRENJANIN: SAS – RB 4:2 (2:0)\n(Damjanović ag 2, Tomin 19, Novković 22, Aranitović 30 – Ilić 31, Krstić 40)\nNIŠ: Radnički 2010 – Konjarnik 1:8 (1:3)\n(Trojanović 4 – Ljujić 8, 18, Pejčić ag 13, Vićić 21, 29, Ratković 28, Šljukić 31, 35)\nBEČEJ: Bečej 2003 – Smederevo 5:3 (1:2)\n(Arvaji 16, 29, Golub 22, 23, Korać 25 – Sabljić 8, Marković 10, Brkić 28)\nBEOGRAD: Banjica – Zufo (18.30)\n(Dvorana: „Banjica”, sudije: Petar Radojčić, Aleksandar Jakšić i Branko Galić, delegat: Đorđe Bilić)\nSOPOT: Sopot – Metalac Kolorado (20.00)\n(Dvorana: OŠ „Jelica Milovanović”, sudije: Nikola Aleksić, Miloš Jocović i Marko Savić, delegat: Robert Petrović)\nIVANJICA: Ivanjica – Tisa (20.30)\n(Dvorana: OŠ „Kiril Savić”, sudije: Bratislav Jović, Stevan Lazarević i Miloš Grujić, delegat: Milivoje Tomić)\nNaslovna: Detalj po završetku derbija Novi Pazar – Crvena zvezda Foto: A. Peković\n← ORLOVI ZA MAĐARSKU: Ivančić pozvao šestoricu iz Crvene zvezde\nMAĐARSKA – SRBIJA: Otkazano! →


TV Novosti | TIM U KOJEM CARUJE DRUGARSTVO\nTIM U KOJEM CARUJE DRUGARSTVO\n“Bronzane” devojke Anju Spasojević i Ivanu Đerisilo veže prijateljstvo dugo 10 godina\nAnja Spasojević i Ivana Đerisilo\nU svetu postoji jedno carstvo, u njemu caruje drugarstvo..., orilo se u subotu sa balkona Starog dvora u Beogradu, a desetak hiljada građana pevalo je sa odbojkašicama koje su sa Svetskog prvenstva u Japanu donele bronzu “zlata vrednu”. Zbog njih su Srbi promenili navike i ustajali sa prvim petlovima, a devojčice dobile nove idole.\nA da je reč o timu u kojem zaista “caruje drugarstvo” najbolje dokazuje primer Anje Spasojević i Ivane Đerisilo, čije je prijateljstvo dugo 10 godina. Anja i Ivana poznaju se još od kadetskih dana (od 1996) kada su obe igrale za Crvenu zvezdu. Ni same ne znaju koliko su puta jedna drugoj bile podrška u poslovnom, ali i u privatnom životu.\nU kratkom razgovoru za TV novosti, ove dve mlade dame požalile su nam se da nemaju vremena ni za šta, pa ni da zajednički proslave medalju, jer za nekoliko dana moraju da budu u svojim timovima u Italiji, Nemačkoj, Turskoj... Anja, pričljiviji deo ovog tandema, poverila nam je da se sa porodicom nije videla mesec dana i da su joj užasno nedostajali.\n- Ivana i ja smo brojale dane u Japanu, bile smo tamo 23, a činilo se mnogo više. Svi su nam dani bili nekako isti, a utakmice smo igrale izuzetno rano ujutru. Evo, i jutros smo se probudile u 5, kao vampiri, jer ne možemo da spavamo. To dođe kao da smo završile utakmicu u Japanu.\nPa, kako su provodile slobodno vreme?\n- Pronalazili smo nešto svaki dan. Naš doktor nam je jednom organizovao izlet u akva park, jedan od tri najveća na svetu, tako su nam rekli. Bilo je prelepo, videli smo sve - od delfina i raznih riba, pa čak i pingvine. Šetale smo, odmarale uz kafu u kafićima...\nIpak, obema je najviše nedostajala mamina kuhinja. "Dosta mi je sušija za ceo život", rekla nam je Anja, dok je Ivana (koja je od letos u braku sa Borisom Stankovićem, bivšim Zvedinim rukometašem) poručila da jedva čeka da ode kod majke ili svekrve na ručak i "najede se kao čovek".\nNjena prijateljica Ivana srećno je udata, a Anja nam je priznala da nema dečka:\n- Slobodna sam k`o ptica na grani - kazala nam je jedna od najlepših sportiskinja Srbije.\nSve vreme boravka u Japanu devojke su, zahvaljujući internetu, bile svesne podrške koje im pružaju njihovi verni, ali i oni novopečeni navijači.\n- Ne mogu da vam objasnim osećaj kada posle utakmice dođemo u sobu, uključimo internet i čitamo komentare ljudi koji su nas bodrili čak i kada smo pognute glave izlazile sa terena, što, srećom, nije bilo često - kaže Anja. Kapiten odbojkaške reprezentacije Vesna Čitaković-Đurišić bila je zadužena za podizanje morala u ekipi, a ona je i autor "smajlija" koji su sve devojke nosile na nadlanici.\n- Na nekom treningu svi smo bili smušeni i neraspoloženi, što nikako ne liči na nas, a Vesna je svakoj nacrtala smajlija da nas podseti da u svakom trenutku treba da se smejemo i da budemo pozitivne – otkriva Anja.\nJedna od naših najboljih odbojkašica, koju navijači zovu "ženski Vanja", kazala nam je da još ne uspeva da sredi utiske posle velikog uspeha.\n- Trebaće mnogo vremena da se srede utisci, da mi ne krenu suze na oči kad se setim onog poslednjeg poena i ovog dočeka.\nIvana nam je priznala da je ranijih godina bila na dočeku odbojkaša, košarkaša, vaterpolista...\nPa, kakav je osećaj kada se nađeš "sa druge strane"?\n- Ne znam kako da vam opišem ono što osećam. To vam je kao kada skačete sa bandžija. Skakala sam dva puta, jednom u Španiji, sa 370 metara, a drugi put na Adi sa 75m. Oni koji su to uradili znaju kako se sada osećam. Nikada pre ništa slično nisam doživela.\nNi ona nema vremena za odmor jer je u nedelju očekuje mečevi u turskom prvenstvu.\n- Imam samo toliko vremena da raspakujem jedan kofer, prepakujem stvari u drugi, i već moram da idem.\nNaredne godine na redu je EP za odbojkašice. Do Japana, niko nije ništa očekivao od njih. Sada, kada su "razmazile" navijače oni očekuju medalju, bar srebrnu.\n- Kada bismo stigle do finala, sigurno bih igrala na pobedu, makar nekom i slomila prste – kazala nam je Ivana polušaljivim tonom.\nI mi verujemo da će 150.000 evra, koliko dobijaju od Vlade Srbije, biti samo jedna u nizu nagrada koje ih očekuju.\nBata Živojinović operisan, Boris Dvornik poručuje\nPONOVO ĆEMO SNIMATI ZAJEDNO!\nSADA SAM SRBIN 100%!\nNA TI... sa Ivanom Zarić\nSVE KREĆE OD PRVOG POGLEDA\nŠta ima novo u kući Velikog Brata\nČEKA SE LjUBAVNI EPILOG IZMEĐU MARKA I ENE\niz “Agencije za SIS”\nĐOŠA MI JE KAO TATA\nSnima se film “Na lepom plavom Dunavu”\nBrajan Adams u Beogradu\nČOVEK BEZ SKANDALA\nŽENSTVENOST U GLAMURU ILI ROMANTICI\nLegende: Sve Bondove devojke\nEVOLUCIJA MEDENE JAHAČICE\n“Dvostruka igra”, film Martina Skorsezea\nNIKOLSON ZAHTEVAO DA BUDE JOŠ STRAŠNIJI\nSVE O TV SERIJAMA NA 8 STRANA


dočekali predsjednika sa transparentom "Gladni smo"\nĐukanović je nakon što se kolona vozila parkirala ispred zgrade Skupštine Opštine , izašao iz vozila, pozdravio se Golubovićem i brzo ušao u zgradu pljevaljskog parlamenta, ne obazirući se na radnike koji su na trotoaru preko puta, nekoliko metara dalje, sa uzdignutim transparentom na kojem je pisalo „gladni smo“ mirno protestovali ispred ulaza u zgradu Opštine\n82450 pregleda\t2667 reakcija\t101 komentar(a)\nDoček radnika Komunalnog preduzeća za predsjednika Crne Gore: Duguju im 16 plata, Foto: Goran Malidžan\nSa transparentom u rukama „gladni smo“, radnici Komunalnih usluga danas su ispred zgrade Opštine dočekali i predsjedmika Crne Gore Mila Đukanovića, koji je danas posjetio Pljevlja.\nĐukanović je nakon što se kolona vozila parkirala ispred zgrade Skupštine Opštine , izašao iz vozila, pozdravio se predsjednikom opštine Igorom Golubovićem i brzo ušao u zgradu pljevaljskog parlamenta, ne obazirući se na radnike koji su na trotoaru preko puta, nekoliko metara dalje, sa uzdignutim transparentom na kojem je pisalo „gladni smo“ mirno protestovali ispred ulaza u zgradu Opštine.\nPrethodno je ispred radnika raspoređen kordon policije a nekoliko policajaca u uniformama bilo je raspoređeno ispred ulaza u Skupštinu Opštine i na početku Ulice Kralja Petra.\nRadnici preduzeća Komunalne usluge kako su i najavili danas su protestovali ispred ulaza u zgradu Opštine Pljevlja, kako bi iskazali svoje nezadovoljstvo odnosom lokalne samouprave prema tom preduzeću čiji je osnivač.\nRadnicima koji su od juče u štrajku duguje se 16 zarada a poslednju su primili 3. aprila za maj predhodne godine.\nSa njima je na kratko razgovarao i predsjednik Opštine Igor Golubović koji je obećao radnicima da će sjutra u 14 časova primiti predstavnike radnika Komunalnih usluga.\nGolubović je kazao da razumije probleme radnika ali da se „ u tom razumjevanju mora napraviti komunikacija i ravnopravno dogovarati i nalaziti način kako da njima i preduzeću pomognu na zakonit način, stavljajući sa strane emocije i političke uticaje.\n„Vaše preduzeće je 2014 godine dobilo 35 odsto više radnika. Razumijem da svi treba da rade i razumijem da se svi borimo da pokažemo da želimo da zaposlimo na raznim mjestima ljude. Ti ljudi su 2014 godine iako u dobroj namjeri da se pomogne stavili teret na vrat vašeg preduzeća“, rekao je Golubović.\nKazao je da Komunalne usluge za poreze duguju 340.000 eura koji nisu godinama plaćani a zaposlenima 370.000 eura za zarade.\nVaše preduzeće duguje 50.000 eura za obaveze prema dobavljačima. Vi danas dugujete 750.000 eura. Od kada sam predjednik više od godinu počeo sam da se borimo da riješimo vaše probleme. Molili smo vas da radite izmišljali radite ono, plaćali. Imate u preduzeću 15 ljudi koji ne dolaze na posao. Zašto tim ljudima ne kažemo kako vas nije sramota“, rekao je Golubović radnicima.\nGolubović je dodao da ima plan kako da izađu iz problema ali da preduzeće mora raditi jer se bave komunalnim uslugama od Opšteg interesa. Groblje mora da radi. Da li će raditi sa vama ili nekim drugim preduzeće, vidjećemo. Ja bih volio sa vama. Svake godine subvencioniramo sa 80 hiljada eura preduzeće za rad groblja. Opština plaća 7 radnika u azilu za napuštene životinje. Ja ne znam šta drugo i na koji način mislite kako mi sada da damo 340.000 eura dospjelih obaveza“, rekao je Golubović.\nOn je zamolio radnike da mu ne otežavaju u jer ima dobru namjeru da i pomogne.\nGolubović je negativno odgovorio na pitanje jedne od radnica da li je račun preduzeća Poreska uprava blokirala na njegov zahtjev.\n„Račun je blokiran po zakonskom osnovu onaj kome dugujete novac. Niko nije zvao poressku upravu u Pljevljima da vam se račun blokira. Vi toga ko vam je to rekao dovedite neka meni to kaže. Pozivam vas sjutra na razgovor da se dogovorimo i da pozovemo Poresku upravu da vidimo koji je put rješenja “, rekao je prvi čovjek grada.\nNa pitanje Indire Gačić predsjednice NVO Pravo na Život zašto je angažovana firma iz Kotora za hvatanje pasa po pljevaljskim ulicama kada Komunalne usluge imaju obučene radnike za to Golubović je rekao da je to urađeno zato što su Komunalne usluge u blokadi.\n„Trudimo se nekim vratolomijama da platimo gorivo, hranu pa smo iz tog razloga bili prinuđeni da angažujemo firmu iz Kotora dok ne riješimo ovaj problem“, rekao je Golubović.\nKomunalno preduzeće Pljevljaradnici Komunalnog preduzeća PljevljaPljevljaMilo ĐukanovićDPSIgor Golubović\n20:17 h\t1843\n01.03. 12:52 h\t1213\t82697\n01.03. 08:04 h\t76913\n01.03. 14:19 h\t473\t70837\n01.03. 15:48 h\t154\t64800\n01.03. 20:17 h\t1843\t41250\n01.03. 15:41 h\t183\t1494\n01.03. 12:52 h\t153\t1213\n01.03. 20:17 h\t147\t1843


Naglašavanje ustavnog principa kolektivne jednakosti konstitutivnih naroda na cijeloj teritoriji BiH često je (ranije) isticao i Ustavni sud BiH | Avangarda\nStav OHR-a o promjenama Izbornog zakona BiH\nNa zahtjev Ustavnog suda BiH, u vrijeme odlučivanja o apelaciji Bože Ljubića o promjenama Izbornog zakona BiH, OHR je dostavio svoje mišljenje koje se u odluci Ustavnog suda BiH samo usput spominje. U tom mišljenju OHR detaljno objašnjava evoluciju odredbi Ustava Federacije BiH u odnosu na Dom naroda FBiH i na relevantna pravila predviđena u Izbornom zakonu BiH, te navodi da pitanja koja je pokrenuo Božo Ljubić “ne predstavljaju principe koji važe za izbore na svim nivoima vlasti u BiH niti se odnose na izbore poslanika i delegata Parlamentarne skupštine ili Predsjedništva BiH. (...) Shodno tome, važno je naglasiti da je na Ustavu FBiH da utvrdi sastav Parlamenta Federacije i postavi principe koji se primjenjuju na odabir njegovih članova, dok se u Izbornom zakonu moraju reflektirati i ‘operacionalizirati’ ona pravila koja su sadržana u Ustavu.”\nTreba li podsjećati da je Ustavni sud BiH uvažio Ljubićevu apelaciju? Iako je mišljenje OHR-a bilo više no jasno: “Konstatiramo da je podnosilac zahtjeva osporio određene odredbe Izbornog zakona, a da pri tome nije osporio odredbe Ustava FBiH. Ovim putem tvrdimo da odredbe Izbornog zakona jesu u skladu sa principima utvrđenim u Ustavu FBiH i da različite odredbe Ustava FBiH imaju unutrašnju konzistentnost i moraju biti primjenjivane istovremeno, uključujući konkretno putem Izbornog zakona.”\nOHR je dalje naveo da je uvjet da “najmanje jedan predstavnik svakog konstitutivnog naroda bude izabran iz svakog kantona u kojem postoji takav zastupnik u Kantonalnoj skupštini, bio dio Washingtonskog sporazuma u vezi sa Ustavom FBiH iz marta 1994. Mada su ustavi entitetâ izmijenjeni i dopunjeni kako bi odražavali sadržaj Sporazuma Sarajevo-Mrakovica koji je proistekao iz pregovora za provedbu Odluke Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda, opća obilježja sistema odabira delegata bila su netaknuta. U to vrijeme smatralo se važnim osigurati da svi kantoni u kojima se biraju predstavnici konstitutivnih naroda dobiju priliku da delegiraju najmanje jednog od ovih zastupnika da ih zastupaju u Domu naroda FBiH. To se smatralo načinom za naglašavanje ustavnog principa kolektivne jednakosti konstitutivnih naroda na cijeloj teritoriji BiH koje je često isticao Ustavni sud BiH. To je, također, bio i način za ostvarivanje jednog od sveobuhvatnih ciljeva Dejtonskog mirovnog sporazuma. tj. povratka izbjeglica i raseljenih osoba u njihove prijeratne domove i ponovno uspostavljanje multietničkog društva koje je postojalo prije rata.”\nMišljenje OHR-a u kome se poziva i na smjernice o izborima koje je donijela Evropska komisija za demokratiju putem zakona pri Vijeću Evrope (Venecijanska komisija), a u kojima se elaborira značenje jednakog glasačkog prava, donosimo u nastavku:\nUstavni sud Bosne i Hercegovine je 22. septembra 2014. godine zaprimio zahtjev dr. Bože Ljubića, predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u vrijeme podnošenja zahtjeva za ocjenu ustavnosti odredbi Izbornog zakona BiH, potpoglavlje B, i to konkretno članova 10.10, 10.12, 10.15, 10.16, i 20.16A (“Službeni glasnik BiHˮ, br. 23/01, 7/02, 9/02, 20/02, 25/02, 4/04, 20/04, 25/05, 52/05, 65/05, 77/05, 11/06, 24/06, 32/07, 33/08 i 37/08). Ustavni sud je 14. jula 2016. godine pozvao visokog predstavnika da učestvuje u javnoj raspravi zakazanoj za 29. septembar i pozvao je Odjel za pravne poslove Ureda visokog predstavnika da dostavi pisana zapažanja u vezi sa Zahtjevom i specifičnim pitanjima za koja je Ustavni sud utvrdio da su od značaja za donošenje njegove odluke.\nUred visokog predstavnika pozdravlja mogućnost koju mu je pružio Ustavni sud da predoči svoja mišljenja kako bi pomogao Ustavnom sudu, konkretno u vezi s pitanjima koja proizlaze iz amandmana na Ustav Federacije BiH koje je donio visoki predstavnik 19. aprila 2002. godine (“Službene novine Federacije BiH”, br. 16/02). Međutim, Ured visokog predstavnika konstatira da je na Ustavnom sudu da odluči o zahtjevu podnosilaca zahtjeva i da odluči jesu li osporavane odredbe u skladu s Ustavom BiH.\nZahtjev podnesen Ustavnom sudu odnosi se na način izbora delegata u Dom naroda Parlamenta Federacije BiH. Konkretno, u njemu se tvrdi da je pravilo po kojem je svaki kanton obavezan izabrati najmanje po jednog zastupnika iz svakog konstitutivnog naroda, ukoliko ima jednog takvog zastupnika u Kantonalnoj skupštini, u suprotnosti s članom I/2, II/1 i članom II/4 Ustava BiH.\nHistorijat činjeničnog stanja koji je dat u nastavku ovog dokumenta ima za cilj objasniti evoluciju odredbi Ustava Federacije BiH u odnosu na Dom naroda FBiH i na relevantna pravila predviđena u Izbornom zakonu. Ovim putem želimo konstatirati da podnosilac zahtjeva nije doveo u pitanje relevantne odredbe Ustava FBiH.\nUstav FBiH je donijela Ustavna skupština Federacije BiH, na zasjedanju održanom 24. juna 1994. godine. Njime se predviđalo sljedeće u vezi sa sastavom Doma naroda FBiH i izborom njegovih delegata:\n“Dom naroda sastoji se od trideset delegata Bošnjaka i trideset delegata Hrvata kao i ostalih delegata čiji je broj u istom omjeru prema šezdeset kao što je i broj poslanika kantonalnih zakonodavnih tijela koji se ne izjašnjavaju kao Bošnjaci i Hrvati u odnosu na poslanike Bošnjake i Hrvate u kantonalnim zakonodavnim tijelima.”\n“Broj delegata koji se bira za Dom naroda u svakom kantonu je proporcionalan nacionalnoj strukturi stanovništva kantona. U okviru tog broja, procenat delegata Bošnjaka, Hrvata i ostalih iz kantona bit će, što je moguće više, približan procentu Bošnjaka, Hrvata i ostalih poslanika u zakonodavnom tijelu tog kantona. U Domu naroda bit će najmanje jedan Bošnjak, jedan Hrvat i jedan delegat ostalih iz svakog kantona koji imaju najmanje jednog takvog poslanika u svom zakonodavnom tijelu, a ukupan broj delegata Bošnjaka, Hrvata i ostalih bit će u skladu sa članom IV. A. 6. Delegate Bošnjake, Hrvate i ostale iz svakog kantona biraju odgovarajući poslanici u zakonodavnom tijelu tog kantona.”\n“Objavljeni rezultati popisa stanovništva iz 1991. godine koristit će se u proračunima koji zahtijevaju podatke o stanovništvu.”\nAlija Izetbegović, u to doba predsjedavajući Predsjedništva BiH, pokrenuo je 12. februara 1998. godine, postupak pred Ustavnim sudom za ocjenjivanje usaglašenosti Ustava Republike Srpske i Ustava FBiH sa Ustavom BiH.\nČetiri djelimične odluke Ustavnog suda u predmetu br. U 5/98 (1) odnosile su se na brojne odredbe ustavâ entitetâ Bosne i Hercegovine, pri čemu je za pojedine od njih utvrđeno da su u suprotnosti sa Ustavom BiH. Konkretno, Ustavni sud je odlučio u svojoj Trećoj djelimičnoj odluci u predmetu br. U 5/98 od 30. juna i 1. jula 2000. godine (“Službeni glasnik BiH”, br. 23/00 od 14. septembra 2000. godine) da je isključivanje jednog ili drugog konstitutivnog naroda iz uživanja, ne samo građanskih prava nego i prava narodâ u cijeloj BiH u jasnoj suprotnosti s pravilima o nediskriminaciji sadržanim u Ustavu BiH, koja su osmišljena kako bi se ponovno uspostavilo multietničko društvo zasnovano na jednakim pravima Bošnjaka, Hrvata i Srba kao konstitutivnih naroda i svih građana.\nPredstavnici političkih stranaka Federacije BiH i Republike Srpske prihvatili su poziv visokog predstavnika da se sastanu tokom marta 2002. godine, kako bi pod njegovim pokroviteljstvom postigli sporazum o amandmanima na ustave entitetâ koji bi mogao biti proveden prije općih izbora koji su trebali biti održani iste godine. Napori na omogućavanju postizanja sporazuma koje je preduzeo visoki predstavnik naveli su neke od relevantnih političkih stranaka da sklope Sporazum 27. marta 2002. godine o različitim elementima neophodnim za provedbu navedene Treće djelimične odluke Ustavnog suda.(2)\nNavedeni Sporazum sadržavao je najširi mogući dogovor u cijeloj Federaciji BiH i Republici Srpskoj u pogledu uvrštavanja ovih ključnih elemenata putem kojih se pruža jednaka zaštita prava Bošnjaka, Hrvata i Srba kao konstitutivnih naroda, te Ostalih, i svih građana Bosne i Hercegovine u oba entiteta. Mada je ovaj Sporazum potpisala velika većina političkih stranaka koje su učestvovale u pregovorima, dvije značajne političke stranke – SDA i HDZ BiH, nisu prihvatile taj Sporazum.\nSporazum od 27. marta 2002. godine sadržavao je sljedeće odredbe u vezi sa sastavom Vijeća naroda i Doma naroda FBiH kao i izborom njihovih članova:\n“Sastav Vijeća naroda i Doma naroda će biti paritetan tako da svaki konstitutivni narod ima isti broj zastupnika.\nOstali imaju pravo da ravnopravno učestvuju u postupku većinskog glasanja.”\nS obzirom na obavezu, koju je prema članu 1.14. Izbornog zakona imala Izborna komisija BiH da obavijesti sve nadležne organe na svim nivoima vlasti o tome kada će biti provedeni izbori najmanje 170 dana prije održavanja izbora, Upravni odbor Vijeća za provedbu mira sastao se 27. marta 2002. godine i zaključio, između ostalog, da amandmani na ustave entitetâ moraju biti u cijelosti usklađeni sa sporazumom koji su postigle političke stranke 27. marta 2002. godine, te zahtijevao od entitetskih parlamenata da donesu amandmane do prve sedmice aprila 2002. godine.(3)\nDom naroda Federacije BiH usvojio je 18. aprila 2002. godine amandmane na Ustav FBiH usklađene sa četiri djelimične odluke Ustavnog suda u predmetu br. U 5/98, a kojima se poštuju odredbe Sporazuma od 27. marta 2002. godine. Međutim, istoga dana Predstavnički dom Federacije BiH nije usvojio iste amandmane.\nVisoki predstavnik je 19. aprila 2002. godine donio Odluku (br. 149/02) kojom se vrše izmjene i dopune Ustava FBiH (‟Službene novine Federacije BiHˮ, br. 16/02). Amandmani XXVII-LIV na Ustav FBiH činili su sastavni dio ove Odluke i tekst navedenih amandmana bio je zasnovan na tekstu amandmanima koje je usvojio Dom naroda FBiH. Amandmanima XXXIII i XXXIV na Ustav FBiH, koji su doneseni na osnovu te Odluke, predviđeno je sljedeće:\nZakonom o izmjenama i dopunama Izbornog zakona koji je usvojila Parlamentarna skupština BiH u julu 2002. godine uvedene su odredbe kojima se uređuje izbor delegata u Doma naroda FBiH u skladu s odredbama Ustava FBiH kako je utvrđeno u Amandmanu XXXIII i Amandmanu XXXIV na Ustav FBiH.\nKako je u prethodnom dijelu spomenuto, pitanja pokrenuta u zahtjevu odnose se na sastav Doma naroda FBiH i na način izbora njegovih članova. Ova pitanja ne predstavljaju “principe koji važe za izbore na svim nivoima vlasti u BiH” niti se “odnose na izbore poslanika i delegata Parlamentarne skupštine ili Predsjedništva BiH”. Samim tim, na osnovu sudske prakse Ustavnog suda,(4) ona ne spadaju u isključive nadležnosti BiH, nego predstavljaju nadležnosti koje potpadaju pod organizacionu autonomiju Federacije BiH. Shodno tome, važno je naglasiti da je na Ustavu FBiH da utvrdi sastav Parlamenta Federacije i postavi principe koji se primjenjuju na odabir njegovih članova, dok se u Izbornom zakonu moraju reflektirati i ‘operacionalizirati’ ona pravila koja su sadržana u Ustavu.\nKonstatiramo u tom smislu da je podnosilac zahtjeva osporio određene odredbe Izbornog zakona, a da pri tome nije osporio odredbe Ustava FBiH. Ovim putem tvrdimo da odredbe Izbornog zakona jesu u skladu sa principima utvrđenim u Ustavu FBiH i da različite odredbe Ustava FBiH imaju unutrašnju konzistentnost i moraju biti primjenjivane istovremeno, uključujući konkretno putem Izbornog zakona.\nČlanom IV.2.6. i članom IV.2.8. Ustava FBiH uređuje se sastav i izbor u Dom naroda FBiH i u tom pogledu se utvrđuju sljedeća četiri principa:\na) Dom naroda FBiH sastavljen je na paritetnom osnovu tako da svaki od konstitutivnih naroda ima po 17 delegata a Ostali imaju 7 delegata;\nb) Broj delegata koje bira neki kanton srazmjeran broju njegovog stanovništva;\nc) Sastav delegata koji se biraju u svakom od kantona odražavaju nacionalnu strukturu stanovništva u datom kantonu;\nd) Najmanje po jedan predstavnik iz svakog konstitutivnog naroda bira se iz svakog kantona koji ima takve zastupnike u svom zakonodavnom tijelu.\nSvaki od ovih uvjeta ima svoje vlastito obrazloženje, a kada se zajedno primjene, oni odražavaju činjenicu da Dom naroda FBiH kombinira jednaku zastupljenost konstitutivnih naroda (i zastupljenost Ostalih) i teritorijalnu zastupljenost kantonâ srazmjerno broju njihovog stanovništva.\nU datom slučaju, podnosilac zahtjeva tvrdi da primjena uvjetâ po kojima se najmanje jedan predstavnik svakog konstitutivnog naroda bira iz svakog kantona u kojem postoji takav zastupnik u Kantonalnoj skupštini, dovodi do kršenja drugih uvjeta, što, pak, dovodi i do kršenja samog Ustava BiH, i to konkretno njegovog člana I/2.\nKako je prethodno spomenuto, uvjet da najmanje jedan predstavnik svakog konstitutivnog naroda bude izabran iz svakog kantona u kojem postoji takav zastupnik u Kantonalnoj skupštini bio je dio Washingtonskog sporazuma u vezi sa Ustavom FBiH iz marta 1994.(5) Mada su ustavi entitetâ izmijenjeni i dopunjeni kako bi odražavali sadržaj Sporazuma Sarajevo-Mrakovica koji je proistekao iz pregovora za provedbu Odluke Ustavnog suda u predmetu br. U 5/98 (Odluka o konstitutivnosti naroda), opća obilježja sistema odabira delegata bila su netaknuta.\nU to vrijeme smatralo se važnim osigurati da svi kantoni u kojima se biraju predstavnici konstitutivnih naroda dobiju priliku da delegiraju najmanje jednog od ovih zastupnika da ih zastupaju u Domu naroda FBiH. To se smatralo načinom za naglašavanje ustavnog principa kolektivne jednakosti konstitutivnih naroda na cijeloj teritoriji BiH koje je često isticao Ustavni sud BiH (vidjeti Ustavni sud, Treća djelimična odluka, br. U 5/98 od 1. jula 2000. godine). To je također bio i način za ostvarivanje jednog od sveobuhvatnih ciljeva Dejtonskog mirovnog sporazuma. tj. povratka izbjeglica i raseljenih osoba u njihove prijeratne domove i ponovno uspostavljanje multietničkog društva koje je postojalo prije rata.\nKonstatiramo da je Ustavni sud već imao priliku da ispita način izbora delegata u Dom naroda FBiH u svom predmetu br. U 5/05 od 27. januara 2006. godine, kada je Sud nakon ispitivanja Amandmana XXXIII i Amandmana XXXIV na Ustav FBiH(6) naveo da: “Tako je, de iure, na osnovu spomenute odluke o konstitutivnosti naroda (ovim amandmanima) uspostavljeno načelo kolektivne ravnopravnosti sva tri konstitutivna naroda na cijeloj teritoriji Federacije BiH i, prema tome, u strukturama vlasti ovog entiteta, pa i u Domu naroda njenog Parlamenta.”\nIstovjetna je namjera da se konstitutivnim narodima pruži mogućnost da odbrane svoje nacionalne interese gdje god da su zastupljeni u političkim tijelima, što je kasnije dovelo do usvajanja Amandmana LXXIX na Ustav FBiH u vezi s članom V.7. Ustava FBiH, prema kojem se klub delegata konstitutivnog naroda formira uz uvjet da postoji najmanje jedan delegat tog konstitutivnog naroda izabran u zakonodavnom tijelu kantona. Ovim pravilom omogućava se konstitutivnom narodu koji predstavlja manjinu u konkretnom kantonu da njegov “vitalni nacionalni interes” u tom kantonu bude zaštićen.\nČetiri prethodno spomenuta uvjeta istovjetno su rangirana a moraju se tumačiti kao koherentna cjelina i primjenjivati istodobno. Striktna primjena samo jednog od ovih principa dovela bi do kršenja ostalih principa. Očigledan primjer koji to potvrđuje jeste i to da striktna primjena uvjeta prema kojem predstavljanje kantonâ u Domu naroda FBiH treba da bude srazmjerno broju njihovog stanovništva i uvjeta prema kojem delegati koje bira svaki kanton treba da predstavljaju konstitutivne narode srazmjerno brojnosti njihovog stanovništva u tom kantonu neizbježno bi obavezivala na odstupanje od principa jednake zastupljenosti konstitutivnih naroda u Domu naroda FBiH, ili od principa da najmanje jedan zastupnik svakog konstitutivnog naroda treba da bude izabran iz svakog kantona u kojem postoji takav zastupnik u Kantonalnoj skupštini.\nDrugim riječima, jasno je da načelo ‟po mogućnosti najmanje jedan predstavnik po konstitutivnom narodu i kantonuˮ dovodi do prekomjerne zastupljenosti konstitutivnih naroda u pojedinim kantonima na štetu drugih. Na isti način, načelo pariteta između konstitutivnih naroda, također, dovodi do pojave anomalije u pogledu zastupljenosti kantonâ gdje bi takva zastupljenost inače teoretski trebala biti proporcionalna brojnosti njihovog stanovništva, kao i u pogledu zastupljenosti konstitutivnih naroda, što također znači da pri izboru delegata u Dom naroda FBiH, glas jednog Hrvata ima veću težinu nego glas jednog Bošnjaka, a manju težinu od glasa jednog Srbina.\nUpravo je to dovelo do usvajanja člana IV.2.8. Ustava FBiH, kojim se u njegovom stavu 2. predviđa sljedeće: (2) Broj delegata za Dom naroda koji se biraju u svakom kantonu srazmjeran je broju stanovnika kantona, s tim što se broj, struktura i način izbora delegata utvrđuju zakonom.\nBroj, struktura i način biranja delegata dodatno su detaljnije utvrđeni u poglavlju 10, potpoglavlje B, i članu 20.16 A Izbornog zakona BiH kojim se operacionaliziraju svi principi utvrđeni u Ustavu FBiH.\nDa bi se to postiglo, zakon primjenjuje tzv. Sainte-Lagüe formulu proporcionalne zastupljenosti, što je zapravo metoda koja se koristi za preračunavanje broja glasova u broj zastupničkih mjesta na proporcionalan način. U ovom slučaju, ova metoda se koristi kako bi se preračunao broj stanovnika u broj zastupničkih mjesta po kantonima. Mada ova metoda nije jedina koju je moguće koristiti prilikom dodjele broja zastupničkih mjesta kantonima i konstitutivnim narodima, ona predstavlja sveopće priznatu formulu koja se primjenjuje u velikom broju zemalja širom svijeta. Ova metoda odabrana je umjesto drugih formula zastupljenosti, poput npr. D’Hondtove metode, zato što se pokazuje pogodnijom za manje kantone.\nTakođer, vrijedi konstatirati i to da je formulaciju koja se koristi u članu 10.12. stav 2, Izbornog zakona BiH, a prema kojoj se “svakom konstitutivnom narodu daje jedno mjesto u svakom kantonu”, moguće smatrati, ukoliko se ista promatra izolirano, kao formulaciju koja nije u skladu sa uvjetom iz člana IV.8. (3) Ustava FBiH, u kojem se predviđa potreba za izborom po jednog predstavnika iz svakog konstitutivnog naroda gdje god postoji takav predstavnik u kantonalnoj skupštini (zatamnjeni dio naglašen). Međutim, članom 10.16 dopunjuje se član 10.12 tako što se predviđa postupak koji će se primjenjivati ukoliko se ne izabere potreban broj delegata iz reda svakog konstitutivnog naroda ili iz reda Ostalih u datom zakonodavnom tijelu kantona. Prema ovom postupku, Centralna izborna komisija BiH vrši preraspodjelu mjesta koja se ne mogu popuniti iz datog kantona na način da ih dodjeljuje drugim kantonima. Ovim postupkom osigurava se da uvjet prema kojem je nužno imati po jednog predstavnika konstitutivnih naroda u s\nvakom kantonu bude ograničen na kantone u kojima postoje takvi predstavnici, u skladu s onim što se predviđa Ustavom FBiH.\nČlanom 20.16 Izbornog zakona raspodjeljuju se mjesta na kantone i konstitutivne narode u skladu s popisom stanovništva iz 1991. godine. Ovo također predstavlja pokušaj da se ispoštuju odredbe Ustava FBiH prema kojima se objavljeni rezultati popisa stanovništva iz 1991. godine koriste kao osnov za sva preračunavanja za koja su neophodni demografski podaci o stanovništvu, sve dok se ne ostvari potpuna provedba Aneksa 7.(7) Jasno je međutim da ova prvobitna raspodjela podliježe naknadnom postupku ponovne raspodjele mjesta predviđenom u članu 10.16 Izbornog zakona ukoliko ova mjesta nisu mogla biti popunjena.\nShodno tome, brojčani pokazatelji na koje ukazuje podnosilac zahtjeva, a koji se predviđaju članom 20.16 Izbornog zakona, ne reflektiraju konačnu raspodjelu mjesta kantonima i konstitutivnim narodima.\nPodnosilac zahtjeva dalje tvrdi da se osporavanim odredbama Izbornog zakona povređuje pravo na izbore tako što se uspostavljaju izborne jedinice sa značajno različitim brojevima glasača, rezultat čega je to da je vrijednost individualnih glasova značajno različita. Ovim bi se, navodno, prekršilo načelo jednakosti glasačkog prava prema članu 25.b) Međunarodne povelje o građanskim i političkim pravima.\nU svojoj odluci u predmetu br. U 9/09, Ustavni sud BiH je konstatirao kako smatra da potreba za rješavanje poslijeratnih socijalnih i političkih poteškoća koje pogađaju Bosnu i Hercegovinu, a naročito Grad Mostar, i dalje predstavlja legitiman cilj kojim se može opravdati odstupanje od uobičajenog, demokratskog principa prema kojem bi, u mjeri u kojoj je to moguće, glas svakog birača trebao imati istu težinu.\nKako je prethodno objašnjeno, pravila u vezi sa zastupljenosti kantona i konstitutivnih naroda u gornjem domu Parlamenta FBiH zasnivaju se na nizu principa u kojima se reflektiraju politički aspekti koji su prevladavali u vrijeme donošenja ovih pravila. Principom koji podnosilac zahtjeva osporava, odnosno potrebom da konstitutivni narodi dobiju svoje delegate izabrane iz svih kantona, kada kantoni imaju takve delegate u kantonalnoj skupštini, nastojala se unaprijediti zastupljenost konstitutivnih naroda čak i iz onih kantona u kojima ti narodi po svojoj brojnosti predstavljaju manjinu, s ciljem da se unaprijedi povratak izbjeglica i raseljenih osoba, ali i s ciljem da se omogući primjena principa prema kojem su narodi konstitutivni na cijelom teritoriju Federacije BiH. Shodno tome, ovaj princip ne proizlazi “iz želje za administrativnom jednostavnošću” nego iz “neophodnih, razumnih ili proporcionalnih mjera za razvoj strukture podjele vlasti ili multietničke zajednice” u cijeloj Federaciji BiH.\nNadalje konstatiramo da rješenja koja dovode do stvaranja prekomjerne zastupljenosti teritorijalnih i drugih zajednica nisu neuobičajena pojava u Evropi.\nEvropska komisija za demokratiju putem zakona pri Vijeću Evrope (u daljem tekstu: Venecijanska komisija) donijela je smjernice o izborima,(9) u kojima se elaborira značenje jednakog glasačkog prava:\ni. Ovo mora važiti barem za izbore za donje domove parlamenta, kao i regionalne i lokalne izbore:\niv. Dopustivo odstupanje od ove norme ne bi trebalo biti veće od 10%, a nikako veće od 15%, osim u posebnim okolnostima (kada je riječ o zaštiti koncentrirane manjine, rijetko naseljene upravne jedinice).\nFormulacija koja se izričito koristi omogućuje izuzetke u pogledu gornjih domova parlamenta. Ovo se čini opravdanim utoliko što su gornji domovi parlamenta često osmišljeni kako bi se osigurala “diversifikacija zastupljenosti i integracija svih onih koji pripadaju naciji”.(10) S ciljem da se to postigne, članove drugih domova nerijetko biraju lokalne i regionalne vlasti na način na koji se omogućava prekomjerna zastupljenost manjih regija.\nPrimjera radi, u Njemačkoj, koja je organizirana kao savezna država, zastupnike u drugom zakonodavnom domu Njemačke, tj. u gornjem domu njemačkog Parlamenta (tzv. Bundesratu) imenuju vlasti na nivou svake savezne pokrajine (jed. Land) prema formuli kojom se omogućuje veća stopa zastupljenosti po stanovniku za manje savezne pokrajine (mn. Länder), tj. one koje imaju ispod od dva miliona stanovnika. Na isti način, članovi Senata u Španiji biraju se putem sistema kojim se kombinira neposredan izbor s posrednim izborom od strane regionalnih parlamenata na način kojim se osigurava da svaki region ostvaruje minimalnu zastupljenost u Senatu, bez obzira na svoju površinu ili broj stanovnika.\nFormulacija koja se koristi u prethodno spomenutim smjernicama Venecijanske komisije o izborima ukazuje da je zapravo na državama da odluče hoće li primjenjivati princip jednake glasačke moći na izbore zastupnika u gornjem domu. Međutim, smatramo da bi se čak i u toj situaciji sistem koji je ustanovljen Ustavom FBiH, a koji, kako smo imali priliku vidjeti ranije, nastoji kombinirati teritorijalnu zastupljenost sa zastupljenošću konstitutivnih naroda, također mogao podvesti pod kategoriju posebnih okolnosti navedenu u tački b)iv. ovih smjernica.\nUkazali smo Sudu na relevantne okolnosti koje su dovele do usvajanja sistema ustanovljenog radi izbora delegata u Dom naroda FBiH. Smatramo da ove okolnosti pokazuju da su odredbe uvrštene u Ustav FBiH poslužile legitimnom cilju u vrijeme njihovog donošenja i da je praksa prekomjerne zastupljenosti regionâ ili etničke komponente društva svojstvena postojanju gornjih domova u saveznim državama. Na Parlamentu FBiH je da utvrdi jesu li se ove okolnosti promijenile u tolikoj mjeri da je reformiranje načina izbora delegata u Dom naroda FBiH postalo neophodno. Odredbe Izbornog zakona koje se u ovom slučaju osporavaju donesene su na osnovu Ustava FBiH u pokušaju da se omogući primjena načela koja su u njemu utvrđena. Metoda koja je upotrijebljena da se taj cilj postigne nije jedina koja je na raspolaganju i zakonodavac bi mogao odlučiti da donese izmjene i dopune u Ustavu FBiH s ciljem konkretiziranja novonastalih prioriteta.\n1. Odluka Ustavnog suda od 28, 29. i 30. januara 2000. godine (“Službeni glasnik BiH”, br. 11/00 od 17. aprila 2000. godine), od 18. i 19. februara 2000. godine (“Službeni glasnik BiH”, br. 17/00 od 30. juna 2000. godine), od 30. juna i 1. jula 2000. godine (“Službeni glasnik BiH”, br. 23/00 od 14. septembra 2000. godine) te od 18. i 19. avgusta 2000. godine (“Službeni glasnik BiH”, br. 36/00 od 31. decembra 2000. godine).\n2. Sporazum Sarajevo-Mrakovica od 27. marta 2002. godine.\n3. Kominike Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira od 27. marta 2002. dostupan na internetskoj stranici: http://www.ohr.int/pic/default.asp?content_id=7241\n4. Odluke u predmetu br. U 4/11 od 27. maja 2011. i predmetu br. U 4/12 od 26. maja 2012.\n5. Član IV.8. Ustava FBiH citiran u prethodno spomenutom stavu 6.\n6. Član IV.6. i član IV.8. Ustava FBiH.\n7. Član IX.7. Ustava FBiH\n8. Kodeks dobre prakse u izbornim pitanjima, koji je donijela Evropska komisija za demokraciju putem zakona na svom zasjedanju održanom 18-19. oktobra 2002. godine, dostupan na: http://www.venice.coe.int/webforms/documents/default.aspx?pdffile=CDL-AD(2002)023rev-e\n9. Vidjeti “Second Chambers in Europe, Parliamentary Complexity or Democratic Necessity?“, CDL(2005)059rev (prijevod naslova publikacije: “Drugi domovi u Evropi, parlamentarna složenost ili demokratska nužnost?“


SAD pozvale svoje državljane na oprez zbog mogućih napada | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 11.6.2017. u 12:35\nAmbasada SAD-a u Rijadu upozorila je svoje državljane u Saudijskoj Arabiji da budu oprezni zbog mogućih terorističkih napada u toj zemlji, javlja Anadolija.\nU saopćenju Ambasade američkim državljanima se savjetuje da budu oprezni prilikom putovanja u područja gdje se nalaze mnogi strani državljani jer postoji prijetnja od terorističkih napada ISIS-a i Al-Kaide.\nDržavljani SAD-a su pozvani da još jednom razmisle o posjeti Saudijskoj Arabiji i da ne putuju ukoliko to nije prijeko potrebno, jer je moguće da teroristički napadi budu izvedeni u bilo kojem dijelu zemlje.\nKljučne riječi: državljani, putovanje, sad, upozorenje


- Razumem svoje dete i njihovu ljubav, situaciju i sve što su prošli. Da sam osetio da kod Marka nešto nije dobro, možda bih ja tu uticao na Lunu i rekao joj nešto negativno, ali to zaista nije slučaj. Ma kakav da je on po nekima bio u rijalitiju, znam da nije najgori i nije opasnost po Lunu, vidi se da se oni vole. Puno mi je srce što su se pomirili i želim im da uživaju u ljubavi i zajedničkim trenucima, da uvek ostanu ovako srećni - kazao je Gagi Đogani za "Blic", pa izneo detalj o kom Luna i Marko nisu pričali javno.\n- Ono što sam ja posavetovao Lunu pre nego što se videla sa Markom je da ne sluša savete ni komentare, već da sama oseti potrebu i momenat kada treba da se čuje sa njim i da odluči šta dalje planira. Uvek podržavam svoje dete i uz nju sam šta god da odluči, naravno da podržavam tu ljubav - rekao je Gagi.


Bivši brazilski ministar u policiji zbog optužbi protiv Bolsonara\n► Bivši brazilski ministar u policiji zbog optužbi protiv Bolsonara\nDoskorašnji brazilski ministar pravde Serđo Moro danas treba da da izjavu policiji jer je rekao da je šef države, desničar Žair Bolsonaro, pokušavao da se meša u policijske istrage.\nMoro, smatran jednim od "stubova" Bolsonarove vlade, prošle nedelje je ljutito podneo ostavku zbog toga što je smenjen šef federalne policije Maurisio Valeišo, jedan od njegovih najbližih saradnika.\nMoro je 24. aprila, kada je podneo ostavku, rekao novinarima da je šef federalne policije smenjen bez ikakvog razloga što je "političko mešanje koje urušava moj kredibilitet i kredibilitet vlade".\nObelodanio je tada da mu je predsednik Bolsonaro rekao da za šefa federalne policije želi nekoga s kim "ima lični kontakt, koga može da zove da bi dobio informacije o istragama".\nBolsonaro je te tvrdnje bivšeg ministra ocenio kao "neosnovane", ali Vrhovni sud je ipak odobrio istragu povodom Morovih reči.\nIstraga bi mogla dovesti do dva ishoda: ili do pokretanja procedure za smenjivanje predsednika Brazila, ili u suprotnom do krivičnog postupka protiv Mora zbog prijavljivanja nepostojećih krivičnih dela.\nBrazilski predsednik je jutros na Tviteru svog doskorašnjeg ministra nazvao "Judom".


Usvojen budžet AP Vojvodine "težak" 62,4 milijarde | Srbija\nUsvojen budžet AP Vojvodine "težak" 62,4 milijarde | Mondo Portal\n21. april, 19:16\nUsvojen budžet AP Vojvodine "težak" 62,4 milijarde 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.12.2014. / 12:24 17:34\nUsvojen budžet AP Vojvodine "težak" 62,4 milijarde\nIzvor MONDO/Agencije 23.12.2014. / 12:24 17:34\nPoslanici Skupštine Vojvodine većinom glasova usvojili su danas budžet pokrajine za 2015. godinu, koji iznosi 62,4 milijarde dinara.\nZa predlog budžeta glasalo je 68 od prisutnih 80 poslanika, a glasova protiv nije bilo.\nPoslanici opozicionih stranaka, među kojima i Srpske napredne stranke, nisu podržali budžet jer tvrde da on nije razvojni, već "trošadžijski".\nPokrajinska vlada predložila je da budžet Vojvodine za 2015. godinu iznosi 62,33 milijarde dinara, koji je manji za 2,3 milijarde dinara ili oko 3,6 odsto od budžeta u 2014. godini. To je, kako je objašnjeno, posledica značajnog smanjenja iznosa transfernih\nsredstava za plate zaposlenih u obrazovanju, zbog primene Zakona o smanjenju zarada.\nPlanirana izdvajanja kao direktna kapitalna ulaganja ili kao podrška opštinama i drugim institucijama u Vojvodini, iznosiće više od 15 milijardi dinara.\nU 2015. godini zaduženja pokrajinskog budžeta biće smanjena za više od 100 miliona dinara, a zaduživanje od 2,08 milijardi dinara je namenjeno za opremanje zdravstvenih instituta u Sremskoj Kamenici, dok je deficit u potpunosti pokriven iz ušteda.\nDanašnju sednicu Skupštine Vojvodine obeležili su novi sukobi unutar vladajuće koalicije, jer je predsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Nenad Čanak najavio da će "u najskorije vreme" LSV tražiti smenjivanje predsednika Skupštine Vojvodine Ištvana\nTa inicijativa danas nije bila na dnevnom redu Skuštine, jer, kako navodi LSV, "nije postojala poslovnička mogućnost za to".\nPastor je na to ranije odvratio da njegov Savez vojvođanskih Mađara (SVM) neće glasati za predloženi budžet, ukoliko LSV predloži njegovo smenjivanje, jer će se u tom slučaju "SVM naći u opoziciji".\nSkupšina Vojvodine će nastaviti rad dok ne budu iscrpljene sve tačke dnevnog reda kojih je, kako je najavljeno, ukupno 28.\nNa dnevnom redu je i transformacija Fonda za kapitalna ulaganja Vojvodine u Upravu za kapitalna ulaganja.\nvojvodina budžet Skupština Vojvodine\n24.12.2014. / 22:55\nA šta će srpskom narodu,ova vojvođanska skupština,šta će srpskom narodu stalna glavobolja i stalni trošak!A ko ih plaća,i preko čijih leđa?!Pa,preko srpskih leđa sve se to prebija,i to nije u redu!Najmanje nam je potrebna vojvođanska vlada i skupština,i zar još postoji?\n23.12.2014. / 17:17\nIshod glasanja skupstine treba da je pouka zaS N SOvo je momenat da vladaSrbijei narod shvati sta se danas ustvari vrlo vazno desilo na srpskoj politickoj sceni?Kada su pare u pitanju sve se menja.Takvi smo mi na ovim prostorima


Press Online :: Društvo :: Povećanje penzija u oktobru i aprilu za dva odsto / print=true\nPovećanje penzija u oktobru i aprilu za dva odsto\nPredlogom dopune Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji je dostavljen Skuptini Srbije, predviđeno je povećanje penzija u oktobru ove godine i aprilu 2013. godine za dva odsto.\nKako se navodi u Predlogu dopune zakona, objavljenom na sajtu Skupštine Srbije (www.parlament.gov.rs), za sprovođenje ovog zakona nisu potrebna dodatna finansijska sredstava.\nZakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku".\nKako se navodi u obrazloženju zakona, ukupna društveno ekonomska situacija posebno je aktuelizovala pitanje načina usklađivanja penzija.\n"S obzirom na potrebe uskladivanja odredaba ovog zakona sa odredbama zakona kojim se ureduje budžetski sistem, a posebno imajući u vidu činjenicu da bi njegova primena imala efekte, ne samo u oblasti penzijskog i invalidskog osiguranja, već i u oblasti ukupnih javnih finansija, predlaže se da se ovaj zakon donese po hitnom postupku", navodi se u obrazloženju.\nU skupštinskoj proceduri još osam Vladinih zakona\nU skupštinsku proceduru stiglo je još osam zakona iz paketa propisa za stabilizaciju javnih finansija, objavljeno je danas na sajtu Skupštine Srbije.\nVlada Srbije u ponedeljak je usvojila rebalans ovogodišnjeg budžeta i izmene 12 zakona čiji je cilj, kako je obrazloženo, uvođenje reda u javne finansije.\nU Skupštinu su stigle izmene zakona o porezu na dodatu vrednost, republičkim administrativnim taksama, budžetskom sistemu, poreskom postupku i poreskoj administraciji, akcizama, fiskalnim kasama, finansiranju lokalane samouprave i o porezu na dohodak građana.\nOd juče se u skupštinskoj proceduri nalazi predlog zakona o rebalansu budžeta, izmene i dopune Zakona o duvanu, Predlog zakona o utvrđivanju maksimalne zarade u javnom sektoru i dopuna Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju.\nKako je ranije rečeno Beti u parlamentu, sednica na kojoj će poslanici raspravljati o tim zakonima biće održana sredinom septembra.


Ministar Ramić posjetio učenike - povratnike u Zvorniku i Bratuncu\nFederalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić danas je u Zvorniku i Bratuncu posjetio učenike - povratnike povodom njihovog polaska u školu. Tom prilikom, ministar Ramić im je uručio udžbenike za nacionalnu grupu predmeta i školski pribor.\nNastavnica razredne nastave u povratničkom mjestu Liplje Elvisa Kičić zahvalila je ministru Ramiću na ogromnoj podršci koju pruža povratničkoj populaciji i zaštiti njihovih osnovnih prava.


Belkić razgovarao s predstavnicima Bundestaga - Klix.ba\nBelkić razgovarao s predstavnicima Bundestaga\n14.10.2010. u 17:46\nZamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Beriz Belkić danas se susreo s članicom Bundestaga SR Njemačke Violom von Cramon, prof. dr. Christinom Keitel Kreidt sa Slobodnog univerziteta u Berlinu i generalnim sekretarom Bundestaga Harrom Semmlerom, koji borave u BiH s ciljem biranja stipendista koji će obavljati praksu u Bundestagu.\n- Raduje me povod zbog kojeg ste danas ovdje jer je stipendiranje i mogućnost obavljanja prakse u njemačkom parlamentu izvanredno iskustvo za mlade ljude iz BiH. Susretao sam se s ljudima koji su već prošli tu praksu i oni su spremni da se angažiraju u organima zakonodavne vlasti u BiH - istaknuo je Belkić.\nViola von Cramon je rekla da kandidati za stipendije imaju izuzetne kvalitete i da se nada kako će oni poslije prakse u Njemačkoj imati priliku stečeno znanje prenijeti ne samo u Parlamentarnoj skupštini BiH (PSBiH) nego i na drugim nivoima zakonodavne vlasti u BiH.\n„Bit će vrlo važno da i budući članovi kolegija PSBiH shvate važnost ovog projekta kako ste ga i vi shvatali“, naglasila je Cramon.\nSusretu Beriza Belkića i delegacije iz Njemačke prisustvovao je i njemački ambasador u BiH Joachim Schmidt, saopćeno je iz PSBiH.\nMerkel danas na sjednici Bundestaga, očekuje se burna rasprava\n21.11.2017. u 09:16\n24.09.2017. u 21:18\n24.09.2017. u 19:07\nAhmadinedžad došao na jug Libana, na granicu s Izraelom\n14.10.2010. u 18:18\nMinimalna novinarska plata u Al Jazeeri Balkans 2.000 KM\n14.10.2010. u 17:40


Trendy Apartmani Đurkovac - Apartman 10 - Trendy Travel agencija\nApartman se nalazi u naselju Đurkovac, na par minuta od centra Zlatibora, u ulici Jovanke Jeftanović broj 24 na visokom prizemlju planinske vile. Sastoji se od dnevnog boravka sa kuhinjom, spavaće sobe, kupatila i terase. Apartman je nov i ukusno namešten za udoban boravak do 4 osobe.\nDnevni boravak je dizajniran tako da obezbedi osećaj topline doma i svakodnevni boravak u apartmanu učini što prijatinijim. Za sve goste istančanog ukusa smo odabrali prirodne materijale poput kamena i rasklopivu garnituru u zagasitim nijansama sive boje, upotpunjenu žutim detaljima.\nBele i pastelno bež površine kuhinje obezbediće vam sve pogodnosti bezbrižnog odmora. Kuhinja je moderno opremljena elementima kao što su ugradna rerna, aspirator, ugradni frižider, ugradna ploča sa aspiratorom, ugradna mašina za pranje posuđa, kuhinjski iventar. Ljupki trpezarijski deo će vam pružiti uživanje tokom svakog obroka.\nVrlo jednostavna, ali komforna spavaća soba uređena je u planinskom stilu sa kombinacijom drveta i etno motiva. Francuski ležaj garantuje udobnost i čvrst san, dok ćete naročito uživati u LCD televizoru sa bogatim kablovskim programom.\nApartmani poseduju obezbeđen parking i još mnogo BENEFITA koji će ulepšati vaš boravak. U apartmanu gosti sami podešavaju željenu temperaturu.


TRAMP NA TURNEJI ZAHVALNOSTI: U "hodu" imenovao Endrjua Pazdera za novog ministra rada - Informer\n23:37 Politika 1\nTRAMP NA TURNEJI ZAHVALNOSTI: U "hodu" imenovao Endrjua Pazdera za novog ministra rada\nNovoizabrani američki predsednik Donald Tramp nominovao je danas Endrjua Pazdera, bogatog biznismena, advokata i elitnog donatora Trampovoj kampanji, za novog ministra za rad, dok nastavlja svoju turneju zahvalnosti po SAD\nJoš jedna kadrovska odluka novoizabranog predsednika Trampa nagoveštava želju da se ponište još neki aspekti Obamine aminidstracije, prenosi Glas Amerike.\nEndrju Pazder, Trampov izbor za ministra za rad, je izvršni direktor kompanije u čijem su vlasništvu lanci restorana brze hrane, kao što su "Hardiz" i "Karls Junior", poznat po provokativnim reklamama.\nPazder se protivi podizanju minimalne nadnice na više od deset dolara, želi da ukine zakon o reformi zdravstvene zaštite, takozvani “Obamaker”, a kao i Trampov kandidat za šefa Agencije za zaštitu životne sredine Skot Pruit, tužio je upravo agenciju koju se sada sprema da vodi, poslednji put u vezi sa obavezama plaćanja prekovremenog rada zaposlenima.\nA demokratska kandidatkinja Hilari Klinton juče je u Vašingtonu prisustvovala ceremoniji ispraćaja u penziju senatskog lidera Harija Rida.\n“Ovo nije govor na Kapitol Hilu koji sam se nadala da ću održati posle izbora", rekla je Hilari Klinton, prenosi Glas Amerike.\nPOTPUNI ZAOKRET AMERIČKE SPOLJNE POLITIKE: Tramp obećao eru mira, SAD više neće rušiti režime po svetu!\nPRVI DIL PREDSEDNIKA TRAMPA: Japanski milijarder donosi Americi 50 mlrd $ i 50.000 poslova!\nOD TRAMPA NAPRAVILI SOTONU! Da li je uredništvo Tajma ovo uradilo NAMERNO?!\nDonald Tramp Izbor ministar turneja Endrju Pazder\nŠEF CIA I KOSI I VODU NOSI: Senat potvrdio, Pompeo novi državni sekretar SAD!\nTRAMPOV LEKAR POSTAJE MINISTAR ZA VETERANE: Američki predsednik smenio ministra za boračka pitanja!\nRADOMIR NIKOLIĆ na čelu SNS Kragujevca\nma hilari sta te briga bices predsednica kosova a ne daj boze i velike albanije oni te vole.veruj na rec tu je ono sto volis a to su veliki novci.


SRBIJA SUTRA SLAVI IVANJDAN: Veliki dan za lečenje i dobijanje potomstva, evo šta biste trebali da uradite! (INFO) | DNEVNE\nSRBIJA SUTRA SLAVI IVANJDAN: Veliki dan za lečenje i dobijanje potomstva, evo šta biste trebali da uradite! (INFO)\nU narodu postoji običaj da se ljudi na Ivanjdan bratime i kume “po Bogu i svetome Jovanu” stoga što se Jovan Kristitelj, koji je rođen na današnji dan po starom računanju vremena, smatra uzorom karakternosti i poštenja. Od svih ostalih proroka, sveti Jovan se razlikuje naročito po tome što je imao tu sreću da je mogao i rukom pokazati svetu Onoga koga je prorokovao.\nSveti Jovan je poslednji veliki prorok. Na ikonama je predstavljen kako krštava Isusa u Jordanu ili kako stoji i desnom rukom pokazuje nebo, dok u levoj drži dugi štap s krstom na vrhu, preko koga stoji traka sa rečima “Pokajte se jer se bliži carstvo nebesko”.\nU ranu zoru su se razilazile, a svaka je nosila ugarak iz vatre, a ispleten venac bi stavljala na vrh kapije. Slično se radilo i u čačanskim selima. Sve se to radi u šali pa je devojački smeh i cika odzvanjao u noći. Ovde se takođe veruje da ove noći treba hvatati svice i nositi kući,piše Narodnatradicija.wordpress.com.\n(Dnevne.rs /Izvor: Izvor: Stil.Kurir.rs)


USB streeming video sa kamere. [Arhiva] - Forum Sveta kompjutera\nForum Sveta kompjutera > Test Run > Video/TV softver > USB streeming video sa kamere.\nPrikaži potpunu verziju : USB streeming video sa kamere.\nPosedujem kameru Sony DCR-TRV12E, a posto na ploci nemam integrian firewire, niti imam eksterni da li je moguce prebaciti preko USB kabla, tj snimiti video materijal sa kasetice. U uputstvima pise da bi trebalo da moze preko USB streeming-a, e sada, kako, kakav ce kvalitet biti, i da li moze da se snimi?\nTesko da ce kameru preko USB konektora "prepoznati" program za editovanje/grebovanje video materijala... nabavi firewire karticu, nisu skupe i izbegni gomilu problema koji mogu da nasatanu.\nJa imam DCR-TRV270E i moguće je prebaciti materijal sa USB-a. Možeš koristiti softver koji si dobio uz kameru, a mozeš i pomoću Windows Movie Maker-a (File > Capture video). Snimak nije previše kvalitetan, ali poslužiće ti ako zeliš to da prebaciš u neki format ze telefon.\nSlazem se sa Marvinom.Ja imam Sony DCR-sr40 hdd


SAD: Ekonomija odlučuje pobednika\nPredsednik Barak Obama i njegov verovatni republikanski rival Mit Romni\nAktuelni predsednik i njegov verovatni rival pokušavaju da ubede birače da razumeju ekonomske teškoće Amerikanaca i da imaju najbolji plan\nPredsednik Barak Obama i njegov verovatni protivnik na novembarskim izborima, Mit Romni, juče su odvojeno boravili u državi Ohajo i izneli različita gledišta o ekonomiji. Očekuje se da će ekonomska pitanja odlučiti ishod izbora, dok se prema najnovijim informacijama oporavak američke ekonomije usporava. Medjutim, kako prenosi novinar Glas Amerike Džim Maloun, takodje se čini da je biračima dosta govora i da žele akciju.\nPredsednik Obama je izneo svoje vidjenje stanja ekonomije u govoru na dvogodišnjem koledžu u Klivlednu, u Ohaju, državi koja će biti jedna od ključnih na predsedničkim izborima u novembru. Obama je branio svoj ekonomsku politiku i upozorio na posledice eventualne pobede republikanaca u novembru.\n„Ne možemo sebi da dozvolimo da ugrozimo budućnost ponavljajući greške iz prošlosti - ne u ovom trenutku kada je mnogo toga u pitanju.“\nIstovremeno u Sinsinatiju, na jugu Ohaja, verovatni predsednički kandidat republikanske stranke, Mit Romni izložio je svoj plan kritikujući mere predsednika Obame u zapošljavanju i rešavanju nacionalnog duga.\n„Da li želite dodatne godine iste politike, da li to zovete ići napred? To je - napred ka ambisu, napred po scenariju Grčke. Ja to ne želim. Želim da izvedem Ameriku na put izbalansiranog budžeta, a ujedno ćemo ograničiti obim vlade.“\nMedjutim, u Los Andjelesu, Andre Henri je bez posla, živi u svom kombiju i nema vremena za politiku.\n„To je kako kad padate, nemate prihod. Morate da platite račune, a ne možete. Nastupa stanje panike. Sada živim u kombiju pošto nisam mogao više da otplaćujem hipoteku. Niko ne troši sada – prava propast.“\nPolitički analitičar Džon Fortije naglašava da je ekonomija centralno pitanje ovogodišnje izborne kampanje.\n„Obama je otprilike 'u sredini' – oko 47 odsto Amerikanaca odobrava način na koji on obavlja posao. Izgleda da će izbori biti tesni, a ako ekonomija i dalje bude u nekom neodredjenom stanju kao sada mislim da će ishod biti zaista neizvestan.“\nU medjuvremenu, i predsednik Obama i Mit Romni će pokušati da ubede skeptične birače da razumeju ekonomske teškoće Amerikanaca i da imaju najbolji plan, kaže Andre Henri.\n„Ne radi se o tome šta će reći već da li će i sprovesti to što kažu. Za mene biti predsednik znači da vam je stalo do američkog naroda.“\nAndre će u medjuvremenu obavljati razne privremene poslove dok njegova budućnost ostaje neizvesna.


Dalji rast broja obolelih u Majdanpeku, Negotinu i Kladovu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Dalji rast broja obolelih u Majdanpeku, Negotinu i Kladovu\nJ. B. K.24.01.2022. 17:31\nMada je u dane vikenda bilo manje posla u kovid ambulantama i testiranja, broj kovid obolelih u Majdanpeku i dalje raste.\nOd 6. januara do juče korona virusom su inficirane 273 osobe i uglavnom se radi o lakšoj kliničkoj slici koja ne zahteva hospitalizaciju.\nPrema podacima Doma zdravlja Majdanpek na lečenju u tercijarnim kovid bolnicama je sedam pacijenata iz Majdanpeka.\nOd 181 kovid bolesnika, 11 su zdravstveni radnici, a nešto više nego prošle nedelje je obolele dece. Među kovid bolesnicima je 21 dete uzrasta do 17 godina.\nU protekla 72 časa u negotinskoj opštini virus korona registrovan je kod 83 osobe, što čini 30,5 procenata testiranih in a teritoriji ove opštine je 337 kovid bolesnika, saopštio je Štab za vanredne situacije opštine Negotin.\nPrisustvo virusa potvrđeno je kod šestoro dece, uzrasta od jedne do 13 godina.\nKovid ambulanta u Zdravstvenom centru Negotin zbog povećanog broja pregleda, u protekla tri dana obavljena su 192 pregleda, od prošle nedelje radi od 7 do 22 časa.\nNa kovid odeljenjima zbrinuta su 27 pacijenata sa upalom pluća, a njih 15 je na kiseoničkoj potpori.\nTokom minula tri dana hospitalizovano je 11 novih bolesnika, dva pacijenta su transportovana u kovid bolnicu u Kruševcu, a dva bolesnika preminula su od posledica virusa.\nJoš 67 osoba inficirano je korona virusom u opštini Kladovo u kojoj su prema podacima kladovskog Zdravstvenog centra 273 osobe obolele od kovida.\nNadležni kažu da je za tri nedelje januara prisustvo virusa potvrđeno kod 417 pacijenata.\nKorona viurskovid odeljenjanovozaraženipreminuliKladovoMajdanpekNegotin


Poznat Đokovićev rival: Kveri servisom do pobede - Sportklub\nPoznat Đokovićev rival: Kveri servisom do pobede\nCincinnati Autor:Nikola Novaković12. avg. 201921:48 > 21:50\nDva glavna faktora koja su odlučila meč – fantastičan servis američkog tenisera i očajna igra Francuza u taj-brejkovima.\nKveri je osvojio čak 38 od 42 poena u kojima je ubacio prvi servis, a u dva taj-brejka Erber je došao do tek tri poena ukupno.\nSinsinati: Brz kraj za Novaka i Janka u dublu\nErber je bio taj koji je u prvom setu prvi došao do brejka, ali nije uspeo da ga potvtdi, pa su dvojica igrača do poslednjeg gema, u kojem je dominirao 198 centimetara visoki Amerikanac.\nU drugom setu Erber je imao brejk prednosti, vodio je sa 5:2, servirao za set pri rezultatu 5:3, ali je 31-godišnji američki teniser napravio brejk, izjednačio i još jednom dominantnom predstavom u taj-brejku došao do pobede i plasmana u drugo kolo gde će ga čekati aktuelni osvajač Mastersa u Sinsinatiju i prvi igrač sveta Novak Đoković.\nSusret Đokovića i Kverija na programu je u sredu oko 18:30 časova.\nMečeve sa Mastersa u Sinsinatiju pratite direktno na kanalima Sport kluba.\nQuerrey/@SamQuerrey /(🎥@TennisTV)#CincyTennis pic.twitter.com/20az9XKYNb\nMasters CincinnatiNovak ĐokovićPierre-Hugues HerbertSam Querrey


Lokalna vlast nabavila policiji novi radar - JuGmedia\nVLASOTINCE – Lokalna samouprava poklonila je savremeni radar, vredan milion i 404 hiljade dinara Policijskoj stanici u ovom gradu.\nNovi radar meri brzinu na udaljenosti do 1800 m, tablice su čitko vidljive na daljini od 100 do 200m (zavisno od vremena), detektuje prolazak na crveno svetlo, nepropisno kretanje pešaka, a može i da se koristi iz vozila, kao presretač. Takođe, iz video snimka koji pravi moguće je vaditi i koristiti podatke.\n„Kokoške“ za otvaranje džez teatra\nNovinar i publicista Tomislav G. Panajotović podseća na 25 godina od pobede Koalicije“ Zajedno za Pirot“\nPobeda Кoalicije "Zajedno u Beogradu" i još četrdesetak gradova Srbije na lokalnim izborima novembra 1996. godine bila je "predigra" za „glavnu utakmicu"…\n12.08.2014. u 18:51\nTrebalo bi navesti ko proizvodi taj extra radar da bi i drugi mogli da ga nabave, jer je izuzetno povoljan!!! U svetu takvi uređaji premašuju cenu od 15.000 EURA pa na više! Uostalom on može da se lokalnoj samoupravi isplati za već 2-3 meseca ako ga koriste bar 8 sati dnevno….\n13.08.2014. u 10:35\nJoš jedan način za čerupanje građana. Još jedan način da se od građana uzme koji dinar. Ja nemam ništa protiv svih ovih aktivnosti, ali ne mogu da shvatim ograničenje brzine kroz naseljeno mesto od 50 km. Smatram da je za naseljena mesta, koja imaju dobre puteve, sasvim solidna brzina od 60km. Kako da vozim auto, u koju brzinu. Sa 60km lagano možeš da reaGUJEŠ U SVAKOJ SITUACIJI, da prikočiš ako treba. Ovako sa 50km toliko masiram i sebe i mašinu, a sa druge strane ovakvim radarima, i za 1 km prekoračenja, plaćaš kaznu. Sve je ovo nova otimačina. Ništa lepog nismo da sada ni čuli ni videli.


Izlazi sa bez registracija sa slikama - Video Razgovor - Najbolji!\nKorejanku grupe želeći Sretan Chuseok\nChuseok je korejski festival slavi na dan mjesec u lunar kalendar (Septembar)Chuseok je jedan od dva najveća praznike u Koreji (drugi je Seollal). To se smatra korejskom ekvivalent dan Zahvalnosti i vrijeme za čast preci su s novo uzeti zrnca i voća. Kao za korejski zabavu fanovi, njegov s sezone da vide svog omiljenog koreanca zvijezde u tradicionalnim Hanbok svi ostali sretan Chuseok. Dijelimo neke slike neka ženska grupa pop sliku preko Novinari Kr.\nIzlaziti Cochabamba bez registracija, slobodna za ozbiljne veze i brak, komunikacije i sastanke\nStvarno besplatno Upoznavanje u Cochabamba za ozbiljnu vezu, brak, romantičnoj Vezi, komunikacija, prijateljstvo, ili samo ne-predkrivičnog flertovanjeSada je na tebe. Registar ili se prijavite do mjesta bez registracija, kroz bilo društvene mreže.\nUpoznajemo se na našu web stranicu je lako\nMožemo to garantirati Svoje licne informacije je držao na sigurnom. Ne dijelimo vaš kontakt sa bilo kim, i mi u potpu...\nKako Izlazi Sa Korejskog Momci Je Drugačije - Koreja Savjet\nOvih dana, oni postaju otvorenijeg uma\nDa, ljudi imaju generalno isto okidači i želja, ali nije isto kulturno odgoj, ili vrijednosti očekivanjaVećina korejski ljudi cijene svoje obitelji želje i rodne uloge. Kada je u pitanju porodica, oni teško uticaj koji će biti u vezi. Pa, to znači da, ako želiš biti sa koreancu razumijem da ste ponovo također će biti sa svojom porodicom. Oni će uticaj njegove odluke kao da li su ili ne, on će biti uz tebe.\nNeka deset godina je mn...\nTRLJAJ mjesečni pretplatu probni period* meseca\nNaši podaci pokazuju da je više od korisnika komuniciramo na dnevnoj bazi, za najmanje sataOvo znači da nam korisnici su veoma zadovoljni sajt i službe. Trenutna pretplatu stopa: dan. TRLJAJ nedeljno. * jedan dan probni period, prvi dan - TRLJAJ, onda pretplatu je obnoviti u periodu od mjeseca, da nije bilo otkazivanje u roku od jednog dana (sata). Možeš otkazati svoju pretplatu sebe u pretplatu Uprave Firme iz 'Otkazati pretpla...\nIzlaziti Vienne besplatno. Sajt za upoznavanje Vienne\nTárskereső Mannheim: egy Társkereső oldal, ahol mindent meg lehet csinálni\nchat video razgovor godina video sajt za Upoznavanje besplatno registracija video chat sobama razgovor Upoznavanje sveta video razgovor rulet online bez upoznali na ulici video video razgovore prenos za džabe video online dating opušteno video Izlaziti