U SRBIJI REGISTROVANO 279 PEDOFILA Policija ima sve podatke o njima, zabranjeno im je da … | SC Radar\nTue, 19 Nov 2019 23:16:26 +0000\nU SRBIJI REGISTROVANO 279 PEDOFILA Policija ima sve podatke o njima, zabranjeno im je da …\n“Marijin zakon”, koji je stupio na snagu 8. aprila 2013. godine, doneo je strože odredbe za osuđene, među kojima je i registar prestupnika. Danas je u tom registru upisano 279 osuđenih lica za krivična dela obuhvaćena ovim zakonom.\nZa deset meseci broj upisanih u registar se povećao za 183 ljudi, što znači da je toliko njih u tom periodu osuđeno. Kaznena evidencija Apelacionog suda u Beogradu dostavljena našem listu pokazuje da od oktobra 2016. godine, kada je uvedena, pa do danas obljuba nad detetom najčešće je krivično delo po “Marijinom zakonu”.\nPrema podacima ovog suda, za obljubu sa detetom u prethodne tri godine optuženo je 19 ljudi, a 15 odluka je potvrđeno. Od tog broja, oko 42 odsto presuda bile su oslobađajuće, dok je oko 15 odsto osuđeno na kaznu zatvora od pet do 10 godina. Od 14 ljudi optuženih za prikazivanje, pribavljanje i posedovanje pornografskog materijala i iskorišćavanje maloletnog lica za pornografiju osuđeno je njih 12, međutim polovina izrečenih kazni bile su uslovne. Što se tiče uslovne kazne, ona je procentualno najviše izrečena za posredovanje u vršenju prostitucije (više od 66 odsto), dok je trećina optuženih za ovo krivično delo morala da plati novčanu kaznu.\nZa silovanje maloletnika potvrđene su presude za svih 11 optuženih osoba, međutim petina tih presuda bile su oslobađajuće, a samo devet odsto njih osuđeno je na zatvorsku kaznu od 15 do 20 godina.\nIz Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Ministarstva pravde kažu da se za počinioce krivičnih dela ovog zakona primenjuje mera obaveznog javljanja organu policije i organu Uprave koja se bavi sprovođenjem i kontrolom posebnih mera iz ovog zakona.\n– Učiniocu gorenavedenih krivičnih dela sud ne može ublažiti kaznu niti se on može uslovno otpustiti. Krivično gonjenje i izvršenje kazne ne zastarevaju za krivična dela ovog zakona koja su izvršena prema maloletnim licima – kažu iz Uprave.\nKako dodaju iz Uprave, počinioci ovih krivičnih dela, posle izdržane kazne zatvora, dužni su da se javljaju policiji i povereniku svakog meseca najkasnije do 15. u mesecu, a ukoliko to ne rade, poverenik obaveštava sud o tome. Takođe, prema “Marijinom zakonu” primenjuju se i posebne mere.\n– Naime, zabranjeno im je da posećuju mesta na kojima se okupljaju maloletna lica (vrtići, škole…). Oni su u obavezi i da posećuju profesionalna savetovališta i ustanove. Takođe, ova lica su u obavezi da poverenika obaveštavaju o promeni prebivališta, boravišta ili radnog mesta. Moraju i da u slučaju da putuju u inostranstvo, obavezno o tome obaveste poverenika i MUP i da ostave adresu na kojoj će biti u inostranstvu, kao i kontakt osobe kod koje će biti. Takođe, za počinioce krivičnih dela iz ovog zakona obavezno nastupaju i sledeće pravne posledice: prestanak vršenja javne funkcije, prestanak radnog odnosa, odnosno prestanak vršenja poziva ili zanimanja koje se odnosi na rad sa maloletnim licima, zabrana sticanja javnih funkcija, zabrana zasnivanja radnog odnosa, odnosno obavljanja poziva ili zanimanja koje se odnosi na rad sa maloletnim licima – kažu iz Uprave.\nIz Uprave dodaju da posle isteka svake četiri godine od početka primene posebnih mera sud koji je doneo prvostepenu odluku odlučuje o potrebi njihovog daljeg sprovođenja do 20 godina od isteka kazne. Trenutno se na 58 lica primenjuju posebne mere predviđene ovim zakonom.\nTrenutno su 279 lica upisana u Registar, kažu iz Uprave za izvršenje krivičnih sankcija. Kako dodaju, registar sadrži ime i prezime osuđenog, matični broj osuđenog, adresu prebivališta osuđenog, podatke o zaposlenju osuđenog, podatke od značaja za fizičko prepoznavanje osuđenog (urođene znake, tetovaže) i njegove fotografije, podatke o krivičnom delu i kazni na koju je osuđen, podatke o pravnim posledicama osude, podatke o sprovođenju posebnih mera propisanih zakonom, kao i DNK profil osuđenog.\nPodaci iz posebne evidencije vode se trajno i ne mogu se brisati, dodaju.\nTreba li registar da bude javan?\n“Marijin zakon” kolokvijalno je poneo ime po devojčici Marije Jovanović iz Ledinaca kod Novog Sada koju je silovao i ubio komšija Mladen Ogulinac 26. juna 2010. godine.\nNjen otac Slobodan Jovanović smatra da bi registar pedofila trebalo da bude javan.\n– U Srbiji su javno dostupne informacije o prezaduženim građanima, a registar pedofila nije javan. Veliki broj koji se nalazi u registru su povratnici, te smatram da bi registar trebalo biti javan. Važno je informisanje ljudi o njima i objavljivanje registra smatram prevencijom zločina – kaže Slobodan Jovanović za “Blic”.\nS druge strane, Vanja Macanović iz AŽC kaže da “Autonomni ženski centar ne smatra da registar treba da bude javan, i smatra da je rešenje koje sada postoji adekvatno u smislu da sve institucije, ustanove, organizacije i drugi koji rade direktno sa decom imaju legitiman osnov da traže od Uprave informaciju o tome da li se lice koje planiraju da zaposle nalazi na evidenciji učinilaca ovih krivičnih dela”.\nMajka upala u kandže pedofila Šokantna prepiska koja se pojavila pre nekoliko dana na društvenim mrežama, a sadržaj poruka koje je pedofil predator uputio samohranoj majci čije smo ime sačuvali od javnosti zgrozila je sve. Nakon uvodne poruke, predator je odmah ciljano gađao na probleme ove majke, nudeći joj garderobu za njenu decu. Da bi ostvario bliži kontakt i privoleo majku da mu veruje, pedofil predator – “Dragana Jovanović” – obećao je da će deci pokloniti puno komada odeće uz, kako je naveo, suknjice koje su “jako lepe i kratke do gaćica”.\nKada je pedofil video da njegov plan ide u dobrom smeru i da mu se majka otvara, osilio se još više. Naime, majka mu je napisala da ju je muž ostavio u šestom mesecu trudnoće sa trećim detetom. Videvši da je žrtva u veoma teškom položaju opet je uz komentar kako će joj dati brdo odeće, provukao i pitanje o suknjicama koje voli da nosi njena petogodišnja ćerka. Nakon što joj je majka odgovorila kako njena ćerkica voli da nosi suknje, “Dragana” je zatražila od nje da je slika i da mu te slike šalje pošto je već počela da odvaja garderobu za njeno dete. Tom prilikom je spomenula žrtvi i to da je doktorka, a od tog dela kreće najjeziviji deo prepiske. Naime, nakon što je majka saznala da je Dragana doktorka, rešila je sa njom da podeli svoju muku, te joj je napisala da njena petogodišnja ćerka ima tumor na grudnom košu, te i da malo muca.\nUmesto da taj podatak obeshrabri seksualnog predatora, on je od žrtve tražio da mu slika dete golo, kao i da će joj pokazati “vežbe za telo koje poboljšavaju cirkulaciju pošto dobra cirkulacija leči tumore”. Od tog trenutka pedofil koji se krio iza imena “doktorka Dragana” počeo je takođe da se otvara žrtvi, te joj je naveo da trenutno živi i radi u Nemačkoj, iako je rodom iz Niša. Žrtvi je počeo da obećava da će dobiti još njenih stvari i to od njenog brata koji živi u Beogradu, a ona (Dragana) ima takođe svoje stvari koje želi da joj pokloni. Da se nijednog trenutka nije kolebao u nameri da dobije slike dece, čak i posle informacije da petogodišnja devojčica boluje od tumora, pokazalo se u narednim porukama u kojima je pedofil predator tražio od majke u više navrata da mu šalje devojčicine gole slike. U nameri da je dodatno odobrovolji i da skrene pažnju sa svojih monstruoznih zamisli, on je žrtvi obećao i finansijsku pomoć, dodajući da zna da “nije lako biti roditelj u Srbiji”, te i da se vidi da je ona (majka) dobra osoba, nakon čega je zatražio njen broj telefona. Prema prepisci, žrtva i “brat Nikola”, koji je takođe “doktor”, čuli su se nakon toga.\nKRVAVI LJUBAVNI TROUGAO U VRDNIKU Namamila muža u vikendicu, a ljubavniku ostavila odškrinuta …\nPOTRAGA ZA OPASNIM SRBINOM U ITALIJI Bio iza rešetaka zbog teških zločina, a po zatvorima …\nMUK U NASELJU “VOJVODE VLAHOVIĆA” Dan nakon drame komšije se zatvorile u stanove, …\nVIŠI SUD DONEO ODLUKU Vukotić može da bude izručen Crnoj Gori\nKOBNI VIKEND U BEOGRADU Nemac sa prijateljima obilazio klubove, u jednom trenutku se odvojio i …\nHOROR NA KARABURMI Radnici GSP u autobusu, između dva sedišta, PRONAŠLI TELO PUTNIKA\n“KUĆA JE BILA PUNA KRVI, ONA JE DOZIVALA POMOĆ” Potresna ispovest meštana Zabrđa …\nReview: Frozen II is a clumsy, critic-proof sequel to the charming original Nov 18, 2019\nHow movies use Blackface to create nostalgia for the past Nov 18, 2019\nConcert review: FKA Twigs completely owned the stage at Rebel Nov 18, 2019\nReview: 21 Bridges is gritty, propulsive and entertaining Nov 18, 2019\nBroadview Hotel workers vote to unionize Nov 18, 2019\nNorth York house fire sends elderly man to hospital with potentially life-threatening injuries\nChick-fil-A set to open second Toronto location following controversial September launch\nWoman seriously injured after hit-and-run in Scarborough\nPolice release video of weekend shooting outside Hamilton bar\nToronto man charged after allegedly luring child through social media\nPAPRENE KAZNE ZA PUŠAČE Micotakis: Cilj vlade smanjiti broj cigareta do 2025. godine\nVilijams: SAD imaju odgovarajuću monetarnu politiku\nLondon odbio da izda vize ruskim novinarima\nNepoznati muškarac otplaćuje dugove siromašnih i ostavlja im novac: Kada su ga pitali zašto …\nFord’s cancellation of renewable energy projects to cost at least $231M\nCourt filing argues Jim Karygiannis got booted from council in ‘misguided attempt’ to avoid …\nQueen Street reopens after three-alarm fire erupts early Tuesday morning at Parkdale restaurant


Nicola Roberts je spremna za povratak Girls Aloud!\nAutor popmusic | 26 Apr, 2010\nNicola Roberts je otkrila kako jedva čeka da se ponovo vidi sa drugaricama iz benda Girls Aloud. Pop grupa je trenutno na jednogodišnjoj pauzi, a Nicola je svojim izjavama da jedva čeka ponovno okupljanje demantovala glasine da će se GA raspasti. "Još uvek smo na dvanaestomesečnoj pauzi i jedva čekam da se ponovo okupimo!", kaže Nicola za Bang Showbiz. "Biće lepo opet provoditi vreme s njima, posebno sa Cheryl jer je ona u poslednje vreme prezauzeta pa se s njom veoma malo i čujemo." Kada su je pitali da li je pričala sa Nadine Coyle, jer se Nadine navodno nikome nije javljala šest meseci, rekla je samo: "Nismo se čule!"\nČlanak in Girls Aloud, Vesti, Sarah Harding | Komentari (0) | Trekbekovi (0)\nGirls Aloud pauziraju s muzikom!\nBritanska pop grupa Girls Aloud će napraviti muzičku pauzu! Razlog ove pauze jeto što je Sarah Holding šokantno izjavila da želi da juri filmsku karijeru, te da će napustiti grupu na godinu dana zbog toga. Sarah je rekla da neće napustiti muziku zauvek i dodala: "Gluma je dobra za mene jer sam uvek imala etiketu 'drama queen'!"Ako niste do sada znal, Sarah igra školarku u novom filmu St. Trinians 2 i već se pojavila u Engleskoj dramskoj seriji "Firefall".\nZnači, Sarah odlazi iz grupe na godinu dana, Cheryl Cole je član žirija u X-Factoru, a Nadine radi na solo albumu u Los Anđelesu preko leta! Ovo znači da se grupa možda neće vratiti sledeće godine, a mogle bi završiti saradnju i zauvek...\nZašto se sve girl grupe moraju raspasti?\nPretpostavljamda je vreme da se na sceni pojave nove girl grupe koje se neće posvađati, razići ili raspasti posle nekoliko godina...\nMemory Of You.mp3\nGirls Aloud - Womanizer (Britney Spears Cover) [Nastup u Manchesteru]\nGirls Aloud - It's Your Dynamite [B-Side]\nIt's Your Dynamite.mp3\nGirls Aloud - Untouchable [Promo CD]\nUntouchable (Bimbo Jones Club Mix).mp3\nUntouchable (Bimbo Jones Dub Mix).mp3\nUntouchable (Bimbo Jones Radio Mix).mp3\nUntouchable (Single Mix).mp3\nGirls Aloud - Untouchable [Nastup u emisiji Dancing On Ice]\nGirls Aloud - The Loving Kind [Promo CD]\nThe Loving Kind.mp3\nGirls On The 45 [Volume 2].mp3\nGirls Aloud [B-Sides]\nMegamix Volume 2.mp3\nGirls Aloud - The Loving Kind [Remix Promo CD]\nThe Loving Kind (Wideboys Club Mix).mp3\nThe Loving Kind (Utah Saints Club Mix).mp3\nThe Loving Kind (Wideboys Dub).mp3\nThe Loving Kind (Utah Saints Dub).mp3\nThe Loving Kind (Wideboys Radio Edit).mp3\nThe Loving Kind (Utah Saints Radio Edit).mp3\nThe Loving Kind (Original Radio Edit).mp3\nGirls Aloud Party [Nastupi]\nGirls Aloud & Kaiser Chiefs "Never Miss A Beat/The Sound Of The Underground"\n"Out Of Control" - U prodaji


Proslavljeni kuvar Dejan Markus iza rešetaka u Sloveniji - Infobrif\nObjavljeno 15.02.2020. u 09:45 poslednja izmena 15.02.2020. u 01:26\nFoto: Jelena Markus Vuckovic/ Facebook/Printscreen\nProslavljenom kulinarskom stručnjaku Dejanu Markusu (44) sudija Okružnog suda u Ptuju odredio je pritvor, nakon što su carinici 7. februara na graničnom prelazu u njegovom automobilu pronašli 2,8 kilograma amfetamina, piše Blic.rs.\n„Blic“ je nakon dobijene informacije da se Dejan Markus nalazi u zatvoru u Sloveniji, uputio pitanja Ministarstvu unutrašnjih poslova ove zemlje u vezi sa njegovim hapšenjem. Iz MUP-a ove države stigao nam je odgovor da se 44-ogodišnji hrvatski državljanin nalazi u pritvoru, nakon što je u njegovom automobilu 7. februara pronađen amfetamin.\n„Kriminolozi Sektora kriminalističke policije Policijske uprave Maribor, zbog sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljena proizvodnja i trgovina drogom i nezakonitim supstancama u sportu i sirovina za proizvodnju nedozvoljenih droga na osnovu člana 186 Krivičnog zakona (K3-1), vode istragu protiv 44-ogodišnjeg hrvatskog državljanina, kod kojeg su zaposleni u Finansijskoj upravi Republike Slovenije 7. februara 2020. godine pronašli predmete za koje se sumnja da su nedozvoljene droge“, navodi se u odgovoru MUP-a Slovenije „Blicu“.\nU Zagrebu nestao Dejan Markus, poznati kuvar iz Beograda\nKako se dalje navodi, „oni su o tome obavestili kriminologe u policiji u Mariboru, koji su, po naredbi Okružnog suda u Ptuju, pretražili vozilo i zaplenili 2,862,12 grama nedozvoljene droge amfetamin. “\nOsumnjičeni je uhapšen uz krivičnu prijavu i istražni sudija Okružnog suda Ptuj mu je odredio pritvor. Iz slovenačke policije navode da je za navedeno krivično delo zaprećena kazna od jedne do deset godina zatvora.\nPodsećanja radi, Dejanu Markusu, koji godinama živi u Zagrebu, izgubio se trag 7. februara, zbog čega je u Hrvatskoj prijavljen njegov nestanak 12. februara. Dejanova sestra Jelena Markus Vučković ranije je rekla da je poslednji put na društvenim mrežama viđen 7. februara oko 19 sati, nakon čega više nije bio na društvenim mrežama i bio je nedostupan.\nVučić: Najviše četiri ministra iz SNS ostaće u Vladi ako pobedimo na izborima


Kosovski zvaničnici osuđeni na pet i tri mjeseca zatvora - Klix.ba\nKosovski zvaničnici osuđeni na pet i tri mjeseca zatvora\n17.12.2008. u 16:11\nSudsko vijeće Haškog tribunala osudilo je danas bivšeg ministra kulture Kosova Astrita Haraqiju i njegovog saradnika Bajrusha Morinu na zatvorske kazne u trajanju od pet odnosno tri mjeseca zbog nepoštovanja suda, tj. utjecaja na zaštićenog svjedoka da ne svjedoči na suđenju bivšem premijeru i jednom od vođa OVK Ramushu Haradinaju i ostalima.\nPošto su osuđeni u pritvoru već proveli po 36 dana, taj period će im se uračunati u izvršenje izrečene kazne.\nNa suđenju, koje je trajalo od 8. do 11. septembra 2008, tužioci su za Haraqija tražili dvije, a za Morinu godinu zatvora, dok je odbrana tražila da budu oslobođeni.\nPrema optužnici, Haraqija i Morina su u julu 2007. godine pokušali da nagovore jednog zaštićenog svjedoka da ne svjedoči protiv Haradinaja.\nTom svjedoku su 2005. godine odobrene zaštitne mjere, a tužilaštvo je njegovu neredigovanu izjavu objelodanilo odbrani u januaru i februaru 2007. Haradinaj, Idriz Balaj i Lahi Brahimaj i njihovi timovi branilaca su jedini imali pristup ovim dokumentima.\nU to vrijeme Haraqija je bio ministar kulture, omladine i sporta u kosovskoj vladi i jedan od osnivača Komiteta za odbranu Haradinaja. Morina je radio za njega kao politički savjetnik zamjenika ministra kulture, omladine i sporta Kosova i kao honorarni urednik kosovskog dnevnog lista "Bota Sot".\nU optužnici se tvrdi da je, pošto je saznao identitet ovog svjedoka u julu 2007. godine, Haraqija naložio Morini da otputuje u zemlju prebivališta svjedoka bi ga uvjerio da ne svjedoči protiv Haradinaja, prenio je Tanjug.\nMorina se sa ovim svjedokom sastao 10. i 11. jula 2007. godine, a u optužnici se navodi da je ministarstvo pokrilo troškove puta.\nSvjedok je odbio da se povinuje pritisku i svjedočio je na suđenju.\nSudsko vijeće Haškog tribunala je 3. aprila 2008. oslobodilo Haradinaja i Balaja svih optužbi za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti na Kosovu od marta do septembra 1998. Brahimaj je osuđen na šest godina zatvora za okrutno postupanje i mučenje dvije osobe u štabu OVK u Jablanici.\nSudsko vijeće je tada posebno ukazalo na "značajne poteškoće s kojima se srelo u osiguravanju svjedočenja većeg broja svjedoka" tokom suđenja.\nSlovački ministar dao ostavku i prelazi u UN\n17.12.2008. u 16:17\nTurski avioni bombardirali uporišta PKK-a u Iraku\n17.12.2008. u 16:09


Mogućnost da se u vreme menopauze pojavi i depresija\nVerovatnoća da se pojavi depresija u menopauzi po pravilu je rezervisna za žene koje su već ranije imale depresivne krize, bave se stresnim poslom, kao i žene koje mnogo puše ili su rađale posle 40. godine.\nJoš nije sasvim jasno kroz kakve će faze proći žena u menopauzi, ali sudeći prema istraživanjima, osam od 10 njih imaće simptome u ovoj fazi života.\nOsim promena raspoloženja, žene se mogu suočiti i sa poteškoćama sa spavanjem i nedostatkom seksualnog nagona. Javlja se i osećaj krivice i bezvrednosti, kao i suicidalne misli ili razmišljanje o smrti.\ndr novosti menopauza Dr u kući


UŽASNE VIJESTI: Bajević ostao bez još jednog igrača! | BHFudbal.ba\nCIRKUS SE NASTAVLJA: Trener Čelika u glavnoj ulozi!\nOsim: Online treninzi su da se bude u trendu i priča okolo\nFajić poručio: Ne može više ovako, dajte majstoru loptu!\nPRIJE 15 GODINA: Bolićeva golčina protiv Litvanije!\nObjavljeno : 25-02-2020 21:32h Objavio: Redakcija BHFudbal.ba\nSead Kolašinac u utakmicama baraža UEFA Lige nacija za plasman na Evropsko prvenstvo neće biti na raspolaganju selektoru reprezentacije Bosne i Hercegovine Dušanu Bajeviću.\nFudbaler Arsenala prošlog je vikenda obnovio povredu ramena i nakon samo 14 minuta morao napustiti igru u utakmici protiv Evertona. Nastupio je nakon više od jednog mjeseca pauze, a sada ga čeka novi oporavak.\n“Skeptični smo. Selektor Dušan Bajević je razgovarao sa Seadom Kolašincem i čeka ga optimalno šest sedmica oporavka ili u najboljem slučaju četiri sedmice. Riječ je o obnovljenoj povredi ramena i to praktično znači da na njega, nažalost, nećemo moći računati u baražu”, potvrdili su iz stručnog štaba reprezentacije BiH za Nezavisne novine.\n“Zmajevi” 26. marta u Zenici dočekuju Sjevernu Irsku u polufinalu baraža Lige nacija, odnosno u slučaju prolaza u finalu, takođe pred domaćim navijačima, boljeg iz duela Irska – Slovačka. Upitan je i Senad Lulić, čiji oporavak nakon hirurške intervencije na nozi takođe ne teče dobro. Od povrede se oporavlja i Rade Krunić.\n“Naravno da nije dobro kada važnu utakmicu ili utakmice dočekujete bez trojice igrača kakvi su Krunić, Kolašinac i Lulić. Međutim, koga nema – bez njega se mora. Imamo, naravno, plan B. U krajnjem slučaju na poziciji Seada Kolašinca u nekim utakmicama imali smo Eldara Čivića. Rješenje moramo imati i naći ćemo ga sigurno”, dodaju iz Bajevićevog tabora.\nUporedo sa praćenjem zdravstvenog biltena igrača, struka “zmajeva” konstantno vrši analize protivnika.\n“Bez obzira na sve probleme sa kojima se susrećemo, i dalje smatramo da smo kvalitetniji od Sjeverne Irske i vjerujemo da uz dozu sreće i kvalitet koji imamo možemo do cilja”, kažu iz stručnog štaba “zmajeva”.\nTagovi: Dušan Bajević Reprezentacija BiH Sead Kolašinac


Strategije & Metode Archives - ŠKOLOVIZIJA\nLista stvari koje treba da obavite može biti poprilično duga, toliko duga da vam izazove šok i blokadu jer ne znate odakle da krenete. Vrlo često smo u iskušenju da se najprije posvetimo zadacima koji su lakši i...\nPodučavate li isti nivo, knjigu ili razred već duže vrijeme bez promjena? Radite li to jer nemate izbora ili je ipak vaša želja da ostanete na sigurnoj teritoriji? Ako možete da birate, napravite iskorak! Napustite svoju...\nSasvim je jasno da podučavati možemo na više načina, te da ugodan boravak učenika u školi ovisi o jedinstvenom stilu, identitetu, vještinama i tehnikama koje nastavnici donose u učionice. Kada postanemo svjesni ove...\nNišta vam ne može uzrokovati takav stres kao odgađanje obaveza do zadnjeg trenutka. Trebate li nešto kopirati? Tražite li neka posebna nastavna sredstva? Želite li koristiti snimke ili neke druge multimedijalne...\nUčenik je napravio grešku. Šta ćete uraditi? Hoćete li požuriti da ih ispravite i date im rješenje? Naravno, to odmah možete uraditi. Isto tako im možete pomoći da uoče pogrešku i navesti ih da sami dođu do tačnog...\nU novije vrijeme sve više pažnje privlače dva sistema obrazovanja koja se, uprkos njihovom dugogodišnjem postojanju, još uvijek smatraju revolucionarnim i nekonvencionalnim. U pitanju su Montessori škole (osnivač Maria...


Izvor: Danas.rs/M.K./Lokalne novine | Obrenovac, 27.11.2020.\nKako je kovid uticao na kulturni i kreativni sektor Srbije\nOgraničenja koja je zbog korona virusa tokom proteklih meseci uvela Vlada Srbije uticala su u ogromnoj meri na sve delatnike u kulturi i kreativnom sektoru, pokazuje istraživanje koje je objavljeno na sajtu Uneska.\nIstraživanje „Socio-economic Impact Assessment of COVID-19 to Cultural and Creative Sectors in Serbia“ sprovedeno je u junu ove godine, a naručilac je bio Unesko preko svoje Regionalne kancelarije za nauku i kulturu u Evropi.\nU sprovođenju su učestvovali Zavod za proučavanje kulturnog razvitka, Nacionalna platforma Serbia Creates i Ministarstvo kulture i informisanja, uz pomoć Privredne komore Srbije.\nNa početku izveštaja podseća se da su od 16. marta ustanove kulture bile zatvorene za javnost, te da su otkazani i odloženi događaji, posebno festivali, dok su samostalni umetnici ostali bez angažmana. Osim toga, onemogućena je i mobilnost umetnika.\nIstraživanje ukazuje i da je Vlada odobrila pomoć za 309 samostalnih umetnika koji su tri meseca (za mart, april i maj) dobili po 30.000 dinara, dok su beogradski umetnici bez stalnog zaposlenja, koji nisu ispunjavali uslove za pomoć Vlade, dobili pomoć grada Beograda.\nNavodi se i da je budžet Ministarstva kulture i informisanja usled epidemije, smanjen za 20 odsto, kao i da je Ministarstvo nastavilo sa planiranim aktivnostima posle otvaranja institucija, ali da su kapitalne investicije na rekonstrukciji i renoviranju objekata koji su deo kulturne baštine odloženi za narednu godinu.\nIstraživanje Uneska pokazuje da iako većina institucija nije morala da otpusti svoje radnike (samo 1,8 odsto ili šest ustanova moralo je smanji broj zaposlenih, dok je 5,3 prekinulo ugovore sa stalnim saradnicima), veliki broj je izgubio gotovo polovinu svojih uobičajnih prihoda (47,9 odsto).\nReč je uglavnom o novcu koji donose prodaja ulaznica, suvenira i drugih usluga, dok je oko 13 odsto imalo manji budžet usled odloženih ili ukinuti javnih konkursa za kulturu. Tek 32,8 odsto njih je izjavilo da je ekonomska situacija ostala nepromenjena.\nNavodi se da plate u javnim organizacija i kulturnim institucijama nisu smanjivane, a da većina privremenih ugovora nije otkazana, te da je ipak došlo do određenih smanjenja zbog opštih rezova u budžetu.\nU izveštaju se dodaje da je otkazano nekoliko hiljada događaja i da su institucije koje su odgovorile navele da su otkazale 40,5 odsto događaja.\nIstiče se da je kulturna i kreativna industrija bila jako pogođena, pogotovo ona koja je zavisila od živih nastupa, kao i da se pandemija odrazila na kulturni turizam, koji je u martu zabeležio pad turističkih poseta od 65,8 odsto.\nIstraživanje podseća i da je turizam usko vezan za kulturnu delatnost, zbog poseta muzejima, koncertima, festivalima, istorijskim mestima, te da se procenjuje da će turistička industrija ove godine izgubiti 80 odsto svojih uobičajnih prihoda.\nNavodi se i da u kreativnoj industriji 31 odsto budžeta dolazi iz kinematografije i da je prema podacima nekoliko institucija koje se bave tim sektorom (Srpska filmska asocijacija i Filmski centar Srbije) filmska industrija u Srbiji izgubila 9,6 miliona evra u prve tri nedelje marta, budući da je čak 73 odsto kompanija prekinulo sa radom.\nOvi podaci pokazuju i da su filmski distributeri i bioskopi izgubili pet miliona evra tokom istog perioda.\nIstraživanje pokazuje i da se 73,1 odsto ustanova kulture i 53,3 odsto ispitanika iz kreativnog sektora prilagodilo novonastaloj situaciji prebacujući svoje sadržaje onlajn. Oni su svojoj publici ponudili brojne besplatne digitalne materijale, poput snimaka pozorišnih predstava, performansa, virtuelnih tura, koncerata, digitalizovanih arhiva ili audio knjiga.\nNa taj način su se brojne institucije pridružile kampanji „Ostani kod kuće“. Čak 81,8 odsto ispitanika izjasnilo se da su zabeležili porast posetilaca na svom veb-sajtu i društvenim mrežama, dok je Narodni muzej zabeležio čak 230.000 poseta tokom marta i aprila.\nMeđu podacima o stanju pre epidemije virusa kovid 19 navodi se da je u prošloj godini 87 odsto ispitanika posetilo makar jedan kulturni događaj, većina od 78,4 odsto dva, a najviše ih je posećivalo muzičke događaje, bioskope, kulturne spomenike i pozorište.\nNajmanje posećeni bili su balet i opera – manje od 10 odsto. U odeljku u kojem se govori o kreativnoj industriji pre pandemije, navodi se da je u Srbiji registrovano 30.000 kompanija koje su uglavnom male, srednje i mikro, i zapošljavaju 100.000 ljudi, od kojih je 70 odsto starosti od 25 do 44 godine, dok u 520 registrovanih institucija radi 10.816 ljudi. Dodaje se i da kreativna industrija u Srbiji doprinosi ekonomiji od 3,4 do 7,1 odsto bruto domaćeg proizvoda.\nPri prikupljanja podataka kontaktirane su 562 kulturne institucije (530 javnih ustanova, 12 privatnih i 20 ustanova koje funkcionišu kao deo javnih preduzeća, fondacija, verskih zajednica, univerziteta), kao i 6.476 preduzeća u kulturnom i kreativnom sektoru. Navodi se da je u istraživanju učestvovalo 60 odsto kulturnih institucija i samo 1,6 odsto kompanija u tom sektoru.


Ovo su zemlje koje priznaju bh. vozačku dozvolu | Jabuka.tv\nSve više bh. državljana odlučuje se sreću potražiti izvan granice zemlje. U potrazi za poslom odlaze u inozemstvo gdje je posjedovanje automobila skoro nužna potreba.\nOnima koji su već u inozemstvu i onima koji se tek spremaju, zanimljiv će biti podatak da su u nekim zemljama priznate bh. vozačke dozvole. Drugim riječima, bh. državljani ne moraju polagati vozački ispit, piše Radiosarajevo.ba.\n“BiH, odnosno nadležno državno Ministarstvo prometa i veza, potpisalo je sporazum o priznavanju naših vozačkih dozvola u Njemačkoj, Austriji, Francuskoj, Danskoj i Australiji. To znači da naši državljani, preseljenjem u ove zemlje, ne moraju polagati vozački ispit, nego samo zamijeniti dozvole u skladu s propisima o prebivalištu”, kaže Igor Pejić, tajnik u Ministarstvu prometa i veza BiH.\nZaista, na stranici njemačkog ministarstva za promet stoji da ova zemlja priznaje bosanskohercegovačke dozvole B-kategorije, ali i dozvole A i A1 kategorije (A – motocikli; A1 – motocikli radne zapremine motora do 125 ccm, snage do 11 kW).\nSkupini od pet zemalja, s kojima su postignuti odgovarajući sporazumi, treba dodati i države s kojima BiH graniči.\n“S Hrvatskom, Srbijom i Crnom Gorom nemamo službeni sporazum jer zakonodavstvo ovih zemalja to ne predviđa. Umjesto toga predviđena je mogućnost zamjene dozvola kada se riješe ostala pitanja statusa građana, poput, recimo, dokumenata o promjeni prebivališta. Stara (BiH) vozačka dozvola se deponira, a izdaje nova, bez obveze ponovnog polaganja vozačkog ispita”, objašnjava Igor Pejić.\nNadležno bh. ministarstvo ulaže ogromne napore da se skupini zemalja koje priznaju bh. vozačke dozvole pridruži i Italija.\n“U javnosti se Italija ne percipira kao zemlja s brojnom bh. dijasporom, ali bi se mnogi iznenadili koliko naših državljana živi i radi na Apeninima. Zbog njih ulažemo ogromne napore da dođemo do sporazuma čije postizanje usporava nestabilna politička situacija u Italiji, odnosno nedavna smjena Vlade. Zapravo smo definirali sve detalje, Talijani nisu ni inzistirali na državnom sporazumu nego tek razmjeni nota o priznanju dozvola. Onda su promijenili stav i zatražili paraf sporazuma, pa je došlo do referenduma, smjene vlade… Uglavnom, čekamo dolazak novog talijanskog veleposlanika u BiH da završimo cijelu proceduru i onda, možda na samitu u ožujku u Trstu, potpišemo sporazum”, govori Igor Pejić.\nOd ostalih zemalja, treba napomenuti da su u završnoj fazi pregovori s Makedonijom o priznavanju bh. vozačkih dozvola, u “postupku” su Norveška, Nizozemska, Ujedinjeni Arapski Emirati, a počele su aktivnosti na dogovoru sa Slovenijom, Španjolskom, Albanijom, Moldavijom, Ciprom i Maltom.\nBosna i Hercegovina vozačka dozvola\nPutovnice se ne ukidaju, niti se mijenjaju


Srbi i dalje zarobljeni na brodu, Amerikanci evakuisani: Još 70 zaraženih koronavirusom na kruzeru - Telegraf.rs\n16/02/20 | 21:42 ≫ 21:53\nSrbi i dalje zarobljeni na brodu, Amerikanci evakuisani: Još 70 zaraženih koronavirusom na kruzeru\nUkupan broj zaraženih na kruzeru porastao je na 355, saopštili su zvaničnici\nJoš 70 osoba pozitivno je na koronavirus na kruzeru Diamond Princess, usidrenom kod japanske luke Jokohama, a sa kruzera su se danas iskrcali američki putnici, koji će avionom biti prebačeni u karantin u SAD.\nSa 70 novoobolelih od koronavirus na kruzeru Diamond Princess, usidrenom kod japanske luke Jokohama, na kojem se nalazi i 14 državljana Srbije, ukupan broj zaraženih porastao je na 355, saopštili su zvaničnici.\nMajstori, svaka čast: Oluja nosila Erbas kao da je list, ovakvo sletanje još niste videli\nHezbolah digao spomenik Sulejmaniju: Statua otkrivena uz pokliče na jugu Libana\n16. februar 2020 | 21:55\nSta znaci biti Amerikanac,za njih nijedan evropski zakon ne vazi,mogu da rade sta hoce,niko nesme da udari na americkog druavljanina,oni mogu samo da odgovaraju pred svojim sudovima,i na kraju oni su uvek u pravu\n16. februar 2020 | 21:48\nJa se štitim od koronavirusa tako što nagovaram ljude da beže sa balkana i kad svi odu neće nas ni virusi hteti. Šalim se naravno\n16. februar 2020 | 21:47\nEnglezi su bacili viruse na kineze videli laku metu...nego mene brinu srbi najviše mi smo sveti narod ja sam ubeđen da je to tako i ja to sve potpisujem i potvrđujem. Ubeđen sam da...


Vlada Republike Srpske utvrdila je danas Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o razvoju malih i srednjih preduzeća.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Prijedlog zakona o zaštiti nejonizujućih zračenja. Ovim zakonom uređuju se načela i mjere zaštite od djelovanja nejonizujućih zračenja, stručni poslovi zaštite od nejonizujućih zračenja, sprovođenje monitoringa izvora elektromagnetnih polja i druga pitanja od značaja za zaštitu zdravlja ljudi i zaštitu životne sredine od štetnog djelovanja nejonizujućih zračenja.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti. Osnovni razlog za izmjene ovog zakona sadržan je u potrebi da se zakonom utvrdi pravo na ličnu invalidninu kao novčanu pomoć licima sa invaliditetom koja nisu smještena u ustanovu socijalne zaštite ili u drugu ustanovu na teret budžetskih sredstava. Pored toga, razlog za izmjenu Zakona o socijalnoj zaštiti sadržan je u potrebi usklađivanja sa Zakonom o radu i sa Zakonom o poreskom sistemu Republike Srpske.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Nacrt Strategije za unapređenje seksualnog i reproduktivnog zdravlja u Srpskoj (2019-2029 godine).\nMinistarstvo za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo je kao prioritetne projekte za realizaciju u 2019. godini, izdvojilo sljedeće: “RS.WIFI4ALL” (Prva faza), Platforma „eSanduče“, Aplikativni softver za sistem objedinjene naplate (SON) - Pilot projekti u domenu pametnih gradova (Smart City), E-beba – određivanje ЈMB za novorođenčad, Program prekvalifikacije visokoobrazovanih nezaposlenih lica, Promocija STEM-a (Science Technology Enineering Mathematics) edukacije u Republici Srpskoj u cilju kreiranja poslova budućnosti i Nova linija sufinansiranja naučnoistraživačkih projekata ”SINERGIЈA”.\nSredstva se, prema utvrđenom planu, raspoređuju na sljedeći način: Savez opština i gradova RS – 35.000 KM, Savez nacionalnih manjina RS – 35.000 KM i Asocijacija „Stvaraoci Republike Srpske“- 30.000 KM.\nOvim Planom predviđeno je da Republička uprava civilne zaštite u 2019. godini, u protivminskim aktivnostima, realizuje sljedeće zadatke: sa „A“ i „B“ timovima ukloni 160 komada mina, 2.340 komada eksplozivnih sredstava zaostalih iz rata i pretraži 20.000 m2 eksplozivnih sredstava zaostalih iz rata, deminira 370.000 m2 površine, 50.000 m2 manuelno očisti, 320.000 m2 tehnički izvidi i čisti kastene municije, te očistiti 5 objekata.\nVlada Republike Srpske upoznala se Planom poslovanja „Željeznica Republike Srpske“ a.d. Doboj za period 2019-2021. godina.\n„Željeznice Republike Srpske“ a.d. Doboj su na dan 31.12.2018. godine zapošljavale 2.482 radnika. U 2019. godini predviđeno je smanjenje broja radnika za 150, a na kraju planskog perioda, očekuje se da broj radnika iznosi 2.100.\nIzrazito nerazvijene opštine – Berkovići 14.705,88 KM, Vukosavlje 14.705,88 KM, Istočni Drvar 14.705,88 KM, Istočni Mostar 14.705,88 KM, Istočni Stari Grad 14.705,88 KM, Јezero 14.705,88 KM, Kalinovik 14.705,88 KM, Kneževo 14.705,88 KM, Krupa na Uni 14.705,88 KM, Kupres 14.705,88 KM, Lopare 14.705,88 KM, Novo Goražde 14.705,88 KM, Osmaci 14.705,88 KM, Oštra Luka 14.705,88 KM, Rudo 14.705,88 KM, Srebrenica 14.705,90 KM, Trnovo 14.705,90 KM, Čajniče 14.705,90 KM, Šekovići 14.705,90 KM.\nVlada Republike Srpkse sjednica\nPraksa i u zemljama okruženja i u EU\nVlada Srpske podržala zabranu korištenja solarijuma za mlađe od 18 godina


FIBA LŠ: Dabl-dabl Štimca, Mornar pao u završnici | Double - Double\nFIBA LŠ: Dabl-dabl Štimca, Mornar pao u završnici\nJanuary 17, 2017 Nemanja T.\tLeave a comment\nU mečevima igranim u 18h i 18 30h pobede su odneli Banvit, Juventus, Bešiktaš, Nimburk i Ironi Nahirija.\nBanvit je prelomio utakmicu protiv Heliosa u poslednjoj četvrtini i na kraju slavio sa 74:56. Najbolji u sastavu pobednika bili su Teodor sa 15 poena i 9 asistencija, Murić sa 15 poena i 5 skokova, Vidmar sa 14 poena i 7 skokova i Kulig sa 13 poena i 9 skokova. Najbolji u poraženom timu bili su Kari sa 17 poena i 6 asistencija, Kizlnik sa 13 i Bratec sa 11 poena.\nU grupi D Juventus je bio bolji u završnici meča od Mornara i pobedio sa 82:74. Najbolji u pobedničkoj ekipi bili su Best sa 15 poena i 8 skokova, Digs sa 13 poena i 12 asistencija, Vasilius sa 11 poena i 8 skokova, Salenga sa 10 poena i 5 skokova i Galdikas sa 10 poena. U ekipi Mornara najbolji su bili Mugoša sa 24 poena, Voler sa 20 poena i 5 asistencija i Radunović sa 13 poena.\nU Partizanovoj grupi E Solnok je tek posle produžetka poražen od Bešiktaša sa 91:96. Najbolji u sastavu turskog tima bili su Tompson sa 21 poenom, Štimac sa 19 poena i 14 skokova, Stroberi sa 18 poena, Rol sa 15 poena i 5 asistencija i Vims sa 14 poena, 7 skokova i 6 asistencija. Mađarski tim su predvodili Andrić sa 20 poena i 5 skokova, Vojvoda sa 18 poena, Pavlićević sa 17 poena i 9 asistencija i Borisov sa 17 poena i 5 skokova.\nU grupi A Nimburk je savladao Monako sa 76:66. Češki tim su predvodili Lorens sa 14 poena, 6 skokova i 5 asistencija, Benda sa 14 poena i 7 skokova, Alen sa 14 poena, Sant-Ros sa 13 poena i 9 skokova, Hruban sa 10 poena i Simpson sa 8 poena i 8 skokova. Najbolji u poraženom timu bili su Ouatara sa 19 poena i Bost sa 16 poena.\nIroni Naharija je dekasirala Baken Berse sa 101:62 (u drugoj četvrtini rezultat je bio 40:16). Izraelski sastav su predvodili Faust sa 30 poena i 6 skokova, Nesterenko sa 16 poena, Daglas sa 12 poena i 7 skokova, Skejldebrand i Gejts sa po 11 poena. U poraženoj ekipi Kitsing sa 13 poena i 5 skokova, Palm sa 13 poena, Akon-Pursel sa 11 poena i 5 skokova, Lerke sa 10 i Kristofersen sa 7 poena i 11 skokova.\ntagged with Borisov, FIBA LŠ, Mornar, Štimac


Bilo da je selidba u Beogradu, okolini Beograda ili selidba na nekoj teritoriji Srbije, Vaše je samo da nas kontaktirate, date neophodne informacije a naše je da organizujemo ceo transport i damo Vam najpovoljniju ponudu.\nPrincip rada AR Box selidbe u Beogradu\nBesplatna procena selidbe – Ukoliko imate mnogo stvari, potrbno je vise voznji, veci broj radnika... Najbolje je da nasi zaposleni izadju na teren i urade procenu koliko će Vaša selidba koštati.\nPriprema stvari pakovanje - U većini slučajeva potrebno je stvari profesionalno upakovati kako ne bi došlo do oštećenja istih.\nUtovar – Naši radnici će izneti iz stana, kuće ili poslovnog prostora Vaše stvari, robu, nameštaj... i planski spakovati u izabrano votilo.\nTransport – Iskusni vozači će pažljivo prevesti vašu robu do mesta za istovar.\nIstovar – Stvari se oprezno iznose iz izabranog vozila i unose u prostorije. Tu naš posao selidbe nije gotov, sve stvari, namestaj.... se postavljaju na pozicije koje Vi želite.\nAR BOX Vam nudi kopletnu uslugu pakovanja, rasklapanja - sklapanja nameštaja, transporta, selidbe svih vrsta stambenih, poslovnih prostora, na teritoriji Beograda Srbije i inostranstva.\nPosedujemo ogoromno iskustvo kako malih selidbi (samo lične stvari, preseljaj studenata, samaca...), tako i kompleksnog preseljenja velikih stanova, kuća poslovnih prostora, mašina....\nDa vam selidba ne bi predstavljala noćnu moru, naša preporuka je da angažujete pravu profesionalnu agenciju.\nDemontaža i montaža nameštaja u selidbi je vrlo česta potreba.\nZbog gabarita nekog komada nameštaja često je neophodno uraditi i ovu vrstu posla. Uigran tim Ar-Boxa su odlično obučeni ljudi iza kojih stoje godine iskustva i koji stoje iza svog rada. Izaberite da svoje poverenje poklonite ljudima koji ce to znati i da cene.\nPakovanje stavri za selidbu može biti doista dug i mukotrpan posao. Našem timu možete poveriti ovaj deo posla i pritom sebe poštedeti nepotrebnog stresa i gubitka vremena. S'obzirom da je to naš posao, koji smo nebrojano puta realizovali na obostrano zadovoljstvo, budite sigurni da će vaše stvari biti spakovane po redu u uredno obeleženim kutijama kako bi ste se što lakše i brže raspakovali.\nNaša preporuka su godine iskustva tokom kojih smo obavili veliki broj selidbi kako u Beogradu, Srbiji i inostranstvu.\nVaša elidba ne mora da bude ružno iskustvo u vašem životu, sa pravim saradnicima ona može dan kao i svaki drugi.


Redizajn brenda Nokian Tyres kao podrška strategiji rasta kompanije - Titan Tire\nRedizajn brenda Nokian Tyres kao podrška strategiji rasta kompanije\nKompanija Nokian Tyres obnavlja vizuelni identitet brenda kao odgovor na promene potrošačkih potreba i kako bi postala atraktivnija u strateškim područjima rasta. Novi imidž brenda odražava dug istorijat kompanije, održivo poslovanje i skandinavske vrednosti. Garantovanje bezbrižnosti u svim uslovima predstavlja srž svih delatnosti kompanije Nokian Tyres.\nBrendovi najsevernijeg proizvođača pneumatika na svetu oduvek su povezivani sa visokim kvalitetom i bezbednošću, čemu će i obnovljeni izgled brenda biti dosledan. Nokian Tyres je jedna od najodrživijih kompanija u svojoj industrijskoj grani i njen obnovljeni imidž brenda snažnije nego ikada pre demonstrira skandinavske vrednosti i brižan i odgovoran odnos prema životu.\n– Kao skandinavskoj kompaniji, nama je briga o ljudima i životnoj sredini sasvim prirodna stvar. Želimo da budemo prvi izbor zahtevnih kupaca – onih koji traže potpunu bezbrižnost zahvaljujući vrhunskoj tehnologiji i bezbednosti i koji podržavaju brendove koji se odgovorno odnose prema planeti i njenoj budućnosti, kaže predsednica i generalna direktorka kompanije Nokian Tyres Hile Korhonen.\nNovi imidž brenda kao podrška globalnom rastu\nObnovljeni izgled brenda će Nokian Tyres učiniti atraktivnijim izborom, naročito na rastućim tržištima Severne Amerike i Centralne Evrope, gde kompanija teži profitabilnom rastu i van tradicionalnog tržišta zimskih pneumatika.\n– Nokian Tyres je veoma jak igrač – pogotovo kada je reč o zimskim pneumaticima – i nameravamo da ostanemo jaki i ubuduće. Naši snažni koreni skandinavskog proizvođača pneumatika i pionira u savladavanju izazovnih uslova omogućavaju nam uspešno širenje na druge segmente, uključujući letnje i univerzalne pneumatike. Novi imidž brenda naglašava potpunu bezbrižnost. U tom smislu, pruža veoma dobru podršku našem rastu, ističe Korhonen.\nModeran imidž brenda koji poštuje dug istorijat kompanije Nokian Tyres\nRedizajnirani imidž brenda inspirisan je svedenom estetikom skandinavskog dizajna. Njegove mirne boje naglašavaju meke, prirodne tonove, a paleta boja će i dalje uključivati ustaljenu breza-zelenu boju. Pojednostavljen okrugli oblik zasnovan je na dimenzijama stvarnog pneumatika i koristi se kao ustaljeni grafički element.\n– U čast 120. godišnjice i duge istorije naše kompanije, naš grafički dizajn inspirisan je originalnim tipografskim stilom koji je korišten još u 19. veku, objašnjava Anti-Jusi Tahtinen, potpredsednik zadužen za marketing i komunikacije. Pogledajte video o novom tipografskom rešenju.\nNovi imidž brenda Nokian Tyres postepeno će se uvoditi od proleća 2018. godine. Opširnije informacije možete dobiti na sajtu kompanije i tokom prolećne kampanje koja kreće u martu.\n6. марта 2018. admin Ознаке: nokian, redizajn Categories:


Piksi: Ako je lopta prešla liniju, još mi je draže što nije priznat gol Ronalda! Nama nije dosuđen čist penal... - MaxBet Sport\nSelektor Srbije Dragan Stojković Piksi (Foto: Starsport)\nNe prestaju priče o meču Srbija – Portugalija. Zvezda svetskog fudbala je slavljenički podigla ruke uvis, ali “iznikla je” je noga Stefana Mitrovića i gol Kristijana Ronalda nije priznat.”Orlovi” su ostali neporaženi u tom drugom kolu kvalifikacija za SP u Kataru (2:2).\nGostujući na N1 selektor Srbije Dragan Stojković je govorio o tom momentu….\n– Iz jedne slike vidi se da je prešla gol liniju, iz druge, kada se gleda sa visine ona nije prešla, to će posebno Srbi da kažu. Video sam, to je prošlost – poručio je Piksi i nastavio:\n– Ako je prešla, meni je još draže. Mi smo imali mnogo nepravde ranije, ali nismo plakali, nismo tražili javno izvinjenje. Portugalija ne bi zasluženo pobedila i da joj je priznat gol. Ona je najbolja u Evropi, ali smo je potpuno nadigrali na Marakani. Da pojasnim stvari oko ovog gola… Ako vratite film 20 minuta ranije, imali smo čist penal. Lopta je udarila u ruku igrača sa brojem četiri i sudija nije svirao penal. Nemaju pravo da se ljute, treba da budu srećni što nisu izgubili.\nRonaldo je demonstrativnim bacanjem kapitenske trake i napuštanjem terena iznenadio svetsku fudbalsku javnost, pa i Dragana Stojkovića.\n– Iznenađenje je da reaguje na taj način, on je jedan od najboljih u istoriji ovog sporta. Pola Srbije ga voli i navija za njega. Verovatno je bio iziritiran rezultatom, očekivao je pobedu, što je i bilo očekivano, ali iznenadili smo ga.\nU prva tri kola kvalifikacija Srbija je osvojila sedam bodova.\n– Start je dobar s obzirom na vreme koje smo proveli zajedno. Imali smo samo dva treninga, a morao sam da iskoristim to vreme da upoznam igrače, da im kažem neke stvari, da oni veruju u to što im kažem. Atmosfera je fenomenalna. Slušao sam razne priče te klanovi, sujeta, ovaj vuče na jednu stranu. Ovo vam kažem sigurno, bilo je sjajna atmosfera i to je najbitnije i to mora uvek da bude tako, jer svi imamo veliki cilj. Ja se ponašam normalno, vrlo sam prihvatljiv za saradnju, ko to ne razume, imaće problem. Strog sam u granici normalnog, da se ne prelazi neka crvena linija. Japan me je mnogo naučio u smislu načina života, razumevanja, prihvatanja nekih stvari.\nPiksi je pričao i o planovima.\n– Ugovor je na tri godine. Ako me ne smene do tada, biću i u kvalifikacijama za EVRO. Nisam došao ovde na šest meseci, pa kud koji mili moji. Želim kao i FSS da ostvarimo dobar rezultat, da imamo kontinuitet u radu, zato sam potpisao takav ugovor. Cilj mi je da odvedem Srbiju na Svetsko prvenstvo i Evropsko prvenstvo.\nGde bi nam kraj bio da Piksi uspe u tome…\nTagovi:Dragan Stojković PiksiFudbalska reprezentacija SrbiijeKristijano RonaldoTopTop2Top3\n13.04.2021. at 15:13\nKATAI?! Posle 4 meseca pauze,6 golova,6,7asistencija,par stativa,gomila dobrih paseva koje saigrači nisu overili…Kao Novak kad se vrati iz povrede pa uzme masters ili grend slem. Jednom rečju Mocart u kopačkama.Ako su poslovni i pametni u CZV,onda i nova Zvezdina zvezda!\nKrenule priče već,kako je on klupski igrač za našu liguuuu, paaaa kako je napolju grejao klupuuuu u Alavesuuu, paa igrao doduše super al u Americiii gde je fudbal samo drudgorazredna ,živopisna igra… Pa kako ne igra odbranu i ne zna da trči,a i ugojio se.\nMoram da podsetim da je veliki,mnogo veći Džaja igrao u Bastiji,koja je tad tek bila postala prvoligaš,u ligi koji ja je tada bila na evropskom repu po kvalitetu,pa npr Pižon u Arsenalu,al gotovo isključivo na klupi,pa ode u Belgiju kad tamo međutim opet više na klupi,pa npr Kule Aćimović u Sarbrikenu drugoligašu, koji ne znam da li i postoji,a ovde je bio vedeta. Pa Darko Pančev skoro potpuno rezerva u Interu,pa konačno i selektor Piksi,rezerva u Olimpiku,pa kao Katai ,dobre partije tek u živopisnom Japanu na fudbalskoj svetskoj margini.\nDakle,računamo na Piksijevu razboritost i inteligenciju koja zna da nemaš pravo na površnosti i iluzije. Premala smo zemlja da bi se odricali bilo koga zbog godina i veštačkog pravljenja nekakvog kostura samo od mladih igrača. Igra onaj ko je najbolji ,najmotivisaniji,koji se lako uklapa jer ne robuje ničemu. Super je 7 bodova. To dal je prešla ili nije je banalna glupost i skretanje pažnje od realnosti. Pobedili smo Irske kelnere i poštare tako što su nam spakovali dva komada,dakle daleko od glatko. S Portugalcima tako kako smo prošli,a sa Azterima realno trećom ligom opet na muku i gurku. Nema veze. Pobede su pobede i bod je bod i u svakom slučaju Bravo! Velika je frka da skockaš za kratko vreme i bez skoro ikakvog treninga ,bilo koji uspeh. Mnogo toga je na samom selektoru i nj ličnom filingu. Na nj daru za pravljenje hemije i atmosfere… Zato je olakšanje imati motivisane igrače. Božji dar je kad ti i npr po njih trojica četvorica dolaze iz istog kluba,naravno ako proceniš da vrede. Ne manje važan je i kult reprezentacije Srbije i patriotizam. Hrvati i Argentinci su ne retko pokazna vežba. Iskreno nije mi jasno zašto nazad sa tri spora štopera?! Rezultat vidi i laik. Pet komada smo primili i videli smo da čak nemamo ni tu igricu glavom u odbrani. Ako je nekom promaklo da pitamo Žotu. Mora Piksi da izmisli na br 1 komplet novu jaku odbranu. Za mene tu dileme nema. Spori glomazni štoperi od dva metra ili malo manje su prošlost. Spori Trapavi bekovi takođe. Na selektoru je da ih pronađe. Mi nemamo ni krštenih ni zadnjeg ni srednjeg veznog,tako da to takođe ostaje kao velika Piksijevu muka. Ako nemaš Srbina,zašto ne i kvalitetan stranac. Ima procedura oko toga,ali sad već treba razmišljati upravo zbog procedure. Ako mogu Ivanić i Žule da Budu Crnogorci,pa Holender i još par njih Mađari,Krunić Bošnjak itd,zašto onda neki dobar bek ,štoper ili zadnji vezni domicilno Brazilac,Argentinac,Afrikanac ili bilo ko ko tamo nema mesta jer ih ima i previše kvalitetnih,ne bi postao Srbin. Ili ako ostane na svom stanovištu sa tri štopera što me ne bi čudilo poznajući Piksijev mentalitet,zašto onda tu nema mesta za našeg sporaća Miluna,i beka Rodića? Prosto ,ne zato što su zvezdaši nego što su jednostavno bolji,kao i npr Katai od npr Kostića. Jer kao što Katai nije krilo bek,jednako tako nije ni Kostić. O fudbalskom znanju i magiji u Kataievim nogama stvarno ne moram ni da pričam. Posebno valjda ne nekom poput Piksija\n13.04.2021. at 16:38\nRonaldo ne pominje gol koji nam je dao iz ofsajda prošle godine, a o ovome ne zatvara usta,… Veliki igrač, mali čovek!


Otvoren kulinarski institut Kul in - Sisak.info portal\nNaslovnica Izdvojeno Otvoren kulinarski institut Kul in\nOtvoren kulinarski institut Kul in\nKul in d.o.o., kulinarski institut koji osigurava vrhunske standarde kulinarskog umijeća i tehnologija prijenosa znanja, uz sudjelovanje vrhunskih stručnjaka i kulinarskih majstora, svečano je otvoren u utorak, a na otvorenju je nazočio i zamjenik sisačkog gradonačelnika Agan Velić.\nOsnivač Kul In-a je kompanija Applied Ceramics d.o.o. Sisak, koja nakon uspješno realiziranog i zaokruženog projekta investiranja u poluvodičkoj industriji u Sisku nastavlja s novim razvojnim ciklusom investiranja u cjeloživotni visokoobrazovni program kulinarskog menadžmenta. Program će se odvijati u vlastitom, suvremeno opremljenom prostoru Razvojnog instituta u Južnoj industrijskoj zoni u Sisku. Osnovna djelatnosti Kul In-a je osposobljavanje osoba iz područja kulinarstva, slastica i koktela. Inače, u Sisku je već organizirano nekoliko uspješnih specijaliziranih, tematskih, kulinarskih radionica na kojima je sudjelovalo preko stotinjak polaznika, a koje su vodili renomirani hrvatski kulinari, ujedno i predavači na Kul In institutu: Zdravko Perić, profesionalni kuhar Le Cordon Bleu i Petra Jelenić, majstorica slastičarstva.\nViše o Kul In institutu saznajte na: www.kulinst.com


Tijelo ubijenog saudijskog novinara Džamala Kašogija pronađeno je u bunaru na teritoriji rezidencije generalnog konzula Saudijske Arabije u Istanbulu, izjavio je lider turske partije Vatan Dogu Perinček.\nUtorak, 23.10.2018. | 12:15\n„Saznao sam od pouzdanih izvora u službama bezbjednosti Istanbula da je Kašogijevo tijelo pronađeno u bunaru koji se nalazi u bašti na teritoriji rezidencije generalnog konzula Saudijske Arabije“, izjavio je sagovornik agencije.\nSaudijski novinar i dopisnik „Vašington posta“ Džamal Kašogi ubijen je u konzulatu Saudijske Arabije u Istanbulu u tuči sa ljudima koje je tamo sreo, saopštila je ranije Saudijska Arabija na osnovu preliminarnih rezultata istrage.\nKašogi je nestao 2. oktobra, a posljednji put je viđen kako ulazi u konzulat Saudijske Arabije u Istanbulu.\npa normalno da je u bunaru tj kanalizaciji a ne u šumi..\nAmateri! Pored toliko dostupnih otrova koji deluju odloženo, a ni toksikološki nalazi ih ne nalaze lako, oni udavili kao pevca! Kozojebi ostaju kozojebi, džaba pare!\nnista drugo !\nTo je upozorenje svima koji rade protiv svoje drzave i svog naroda mozda ovo bude pouka i za Nase novinare a znase koje\nKašogi će na kraju biti ubijen kao ona pjevačica u Srbiji,na nasipu,čekićem,nožem,paliconžm,u kanalu...\nDa nije Turska tajna sluba pratila oni bi njega izneli i podvalili Erdoganu da su ga Turci ubili.Ali ima i ovaj Turcin konja za trku zato mu niko nista nemoze sve ih ima pametno odradio sa Natom i Rusima ostali nisu ni vazni vise.\nPotpuno ste upravu.Turska je ozbiljna država sa jakim institucijama. Bila je to imperija koja se polako oporavlja. Svaka čast\nCudo da se nije ugusio u Crkvenoj...?!


19/11/2021 | 12:55\nKoliko prevarne radnje koštaju pojedince i poslovne organizacije na godišnjem nivou? Istraživanje konsultantske kuće Crowe iz 2019. godine procenjuje da je godišnji trošak na svetskom nivou više od 5 biliona dolara – što su podaci pre COVID-19 pandemije i povoljne klime koju je ona kreirala za snažan rast prevara. Prema podacima Udruženja sertifikovanih istražitelja prevara (ACFE) više od polovine (51 odsto) organizacija se susreće sa porastom prevarnih radnji od početka pandemije, dok skoro tri četvrtine (71 odsto) očekuje dalja povećanja.\nSAS, lider u analitici se ponovo udružuje sa ACFE-om za Međunarodnu nedelju svesti o prevarama, koja se obeležava od 14. do 20. novembra, naglašavajući društvene i finansijske štete ove globalne pošasti i kako analitika može pomoći preduzećima da preokrenu situaciju.\nU Srbiji, ACFE u saradnji sa SAS-om organizuje konferenciju „Podizanje svesti i otkrivanje prevara“ koja će se održati 22. novembra i okupiti predstavnike privrede, ali i javnog sektora, gde će diskutovati o prevarnim radnjama u oblasti trgovine nekretninama, vrednim umetničkim delima i na koji način tehnologija može da spreči da do prevara dođe.\n„Vreme pandemije dovelo je do porasta sajber kriminala, mada se prevarne radnje kao što su pranje novca i korupcija nisu smanjile čak ni u vreme kada je ceo svet zahvaćen virusom COVID-19. Ulaganje u napredna tehnološka rešenja više nije stvar izbora već neophodnosti. Transakcije postaju sve kompleksnije, prevaranti stalno traže nove načine na koje će počiniti zloupotrebe, koriste sve sofisticiranije metode i tehnike za izvršenje krivičnih dela i stoga se kao minimalni standard podrazumeva implementacija naprednih softverskih rešenja koja će pomoći da se detektuju “red flags” i da se na njih odmah reaguje“ kaže Marija Radovanović, sekretarka ACFE Srbija.\nKao potvrda da je neophodno angažovati finansijske forenzičare radi prevencije i detekcije prevara, ali i ulagati u tehnologiju pokazuje i istraživanja koje sprovodi ACFE koje pokazuje da kompanije godišnje gube 5 odsto svojih prihoda zbog nekog od oblika finansijskog kriminala poput korupcije, protivpravnog prisvajanje imovine, lažnog finansijskog izveštavanja.\nU svetu prevarnih radnji, uobičajena meta je bankarski sektor koji svake godine beleži milijarde u gubicima. Nedavna studija sprovedena od strane TransUnion-a otkrila je rast od 149% u oblasti digitalnih prevara na globalnom nivou tokom prvih meseci ove godine – što je bez sumnje podstaknuto ekspolozijom digitalnog bankarstva čije je korišćenje ubrzala pandemija.\nSredinom 2019. godine, SAS i ACFE su započeli saradnju na pripremi „Izveštaja o tehnologiji za borbu protiv prevara”. Više od hiljadu članova ACFE je dalo doprinos studiji koja je predvidela važnost veštačke inteligencije, mašinskog učenja i biometrije, kao i porast budžeta koji će se izdvajati za sprečavanje prevarnih radnji. SAS i ACFE su sproveli naknadnu anketu ove jeseni i otkriće rezultate početkom 2022. Preliminarni nalazi signaliziraju da je napredna analitika postala još neophodnija za borbu protiv prevare u njenim brojnim oblicima.\n„Organizacije prijavljuju značajan porast u primeni tehnologije protiv prevara od početka pandemije, dok je 43 odsto ispitanih kompanija navelo da su brže usvojili upotrebu analitike upravo zbog porasta broja prevara usred pandemije“, rekao je Stu Bredli, viši potpredsednik za prevare i sigurnost u SAS-u. „Dalje, 60 odsto kompanija očekuje veće tehnološke budžete za borbu protiv prevara u naredne dve godine. Kako organizacije modernizuju svoju tehnologiju, poslovanje i modele angažovanja kupaca, ove investicije mogu postati temelj šire strategije odlučivanja na nivou preduzeća”.


Udruženje za istinu i pravdu o bebama u Kruševcu potražilo pravdu u Opštoj bolnici | Kruševac Info\nUdruženje za istinu i pravdu o bebama u Kruševcu potražilo pravdu u Opštoj bolnici\nRoditelji ukradenijh beba traže istinu o nestaloj deci – Udruženje za istinu i pravdu o bebama pokušalo da nađe podatke u Opštoj bolnici. O mnogim slučajevima nema nikakvog traga, ali ima potvrda o trudnoći\nPatronažna sestra Dušanka Mijajlović porodila se 1977. ali ni u 2016. godini, kaže, ne može da sazna šta se dogodilo posle porođaja sa njenim detetom. Beba je zvanično preminula u porodilištu kruševačke bolnice tri dana po rođenju. Ova zdravstvena radnica obraćala se više puta nadležnim institucijama, da bi joj u jednom trenutku sa Ginekologije bilo predočeno da njen porođaj nije registrovan.\n– I od inspekcije sam dobila iste odgovore, s tim što su u dokumentima pronašli da sam četiri meseca pre porođaja ležala na Odeljenju ginekologije, gde sam podvrgnuta zahvatu kako bi se sprečio prevremeni porođaj – kaže Dušanka Mijajlović, koja čuva i potvrdu iz RFZO da je bila na porodiljskom bolovanju.\nDušanka je pokušala u sredu da zajedno sa članovima Udruženja za istinu i pravdu o bebama, proba da zatraži uvid u knjigu porodilja i pacijenata. U rukovodstvu Opšte bolnice Kruševac joj je predočeno da se obrati zahtevom, kao i da će je pozvati u slučaju da nešto pronađu.\nU Udruženju za istinu i pravdu o bebama navode da oko 5.000 roditelja traga za istinom o deci, a da Zakon koji bi trebalo da reguliše ovu oblast za ovo udruženje nije prihvatljiv. Najveća zamerka nacrtu zakona o kome bi trebalo da se raspravlja 10. februara na okruglom stolu je novčana nadoknada unesrećenim roditeljima.\n– Roditeljima se nudi isplata za pretrpljenu duševnu bol, za nas je to sramno, ali i uvredljivo – kaže Radiša Pavlović, predsednik UO Udruženja za istinu i pravdu o bebama.\nVest preuzeta sa Novosti.rs portala.\n« U destileriji iz Kukljina rakija se proizvodi po najstarijim receptima!\nAmbasadorka Francuske u Srbiji posetila Kruševac »


Srce legendarnog košarkaša i nekadašnjeg plejmejkera San Antonio Sparsa ukrala je Francuskinja Aliz Lim (30), inače teniserka koja je trenutno 630. na svetu.\nFrancuz je na Instagramu podelio zajedničku fotografiju uz emotikon srca, a ubrzo su krenule i čestitke pratilaca\nPodsetimo, Parker je pre veze sa lepom teniserkom dva puta bio u braku.\nNajpre sa poznatom holivudskom glumicom Evom Longorijom koja se teško oporavila od razvoda jer joj je košarkaš bio neveran, a onda i sa Aksel Fransin sa kojom ima dva sina.\nToni Parker je karijeru završio 2019. godine u Šarlotu, dok je pre toga odigrao čak 17 sezona za San Antonio, a trenutno vodi francuski Asvel.\nLim je, sa druge strane, u prošlosti bila u vezi sa drugim sportskim zvezdama. Na primer sa teniserom Žermi Šardijem ili nedavno sa olimpijskim šampionom u plivanju i svetskim šampionom Florentom Manadouom.\nU karijeri je osvojila tri turnira u singlu i šest u dublu na ITF nivou. Četiri puta je učestvovala na Rolan Garosu ali nikada nije prošla prvo kolo.


Uspeo srpski projekat za pretvaranje algi u biodizel | Tema | Srbija | poslovnojutro.com\nNaučnici Instituta za multidisciplinarna istraživanja Univerziteta u Beogradu uspeli su, prema prvim rezultatima trogodišnjeg projekta koji je jednstven u svetu, da metodom „stresiranja“ mikroalgi povećaju njihovu proizvodnju masti za oko 30 odsto, što će imati veliki uticaj na proizvodnju biodizela u budućnosti. Direktor projekta i naučni savetnik u Institutu za multidisciplinarna istraživanja, Ivan Spasojević, navodi da su posle dve godine rada dobili izvanredne rezultate koji mogu na globalnom nivou značajno da snize cenu biodizela i doprinesu njegovom korišćenju kao biološkog nasuprot fosilnim gorivima. Mikroalge su već prepoznate od najvećih naftnih kompanija kao moguća budućnost, pored električne energije. U Sjedinjenm Državama ulažu u istraživanja mikroalgi, ističe Spasojević.\nNaučnici Instituta za multidisciplinarna istraživanja Univerziteta u Beogradu uspeli su, prema prvim rezultatima trogodišnjeg projekta koji je jednstven u svetu, da metodom „stresiranja“ mikroalgi povećaju njihovu proizvodnju masti za oko 30 odsto, što će imati veliki uticaj na proizvodnju biodizela u budućnosti.\n„Mikroalge su već prepoznate od najvećih naftnih kompanija kao moguća budućnost, pored električne energije. U Sjedinjenm Državama ulažu u istraživanja mikroalgi“, ističe Spasojević u razgovoru za Tanjug.\nDodaje da, na primer, jedna od najvećih američkih naftnih kompanija „Ekson“ ulaže u istraživanja proizvodnje biodizela od algi, s tim što oni koriste genetske modifikacije algi.\nSa druge strane, Institut je pokrenuo projekat „pozitivnog stresiranja“ algi uz pomoć sunčeve svetlosti i drugih uticaja pod nazivom „Radiacioni hormezis u službi povećanja prinosa biomase iz mikroalgi“, koji je pokazao da alge daju dobre rezultate kada su pod umerenim „stresom“ odnosno proizvode više lipida od kojih se pravi biodizel.\nProjekat je počeo 2017. godine pod okriljem NATO programa „Nauka za mir i bezbednost“, u saradnji sa Univerzitetom u Mančesteru i „Bejlor“ Univerziteta u Teksasu, kao i kompanijom "Varicon Aqua" iz Velike Britanije koja proizvodi bioreaktore i sisteme za uzgoj mikroalgi.\nSpasojević navodi da će dobijeno naučno znanje na kraju projekta, biti dostupno svima, kao i da bi Srbija mogla, ako pokrene uzgoj mikroalgi i proizvodnju biodizela, da postane energetski nezavisna.\n„To bi morala da bude velika proizvodnja. Bilo bi veoma značajno ako bismo imali svoju naftu, odnosno biodizel, a posebno u slučaju neke globalne krize“, napominje sagovornik Tanjuga.\nNeke od prednosti pravljenja biodizela od mikroalgi je što se koriste bazeni, bare i slično, na zemljištu koje nije ni za šta, u krajevima gde nema dobrog prinosa drugih kultura, ističe Spasojević i dodaje da biomasa dobijena od algi može da se koristi i za stočnu hranu.\nU Institut je uspostavljena nova laboratorija za mikroalge u kojoj se vrši „stres“ niskog intenziteta na alge i podstiče proizvodnja veće količine masti - fenomen horezmis.\n„Projekat će biti završen u avgustu naredne godine i sada imamo sastanak sa partnerima iz Sjedinjenih Država i Velike Britanije“, dodao je direktor projekta.\nSada sledi primena tog metoda na drugim vrstama algi, kao i obuka studenata koji se usavršavaju u toj oblasti nauke, tako da će Srbija sada razvijati svoj „nou-hau“ i imati stručnjake za tu oblast.\nPočetna ulaganja za uzgoj algi nisu velika, ali se mora, kao i kod suncokreta, uložiti u proces ekstrakcije, odnosno izdvajanja i pretvaranja masti u biodizel.\n„Naš projekat se bavi poboljšanjem proizvodnje masti kod mikroalgi putem 'stresa', tako da ne postoji sličan projekat u svetu. Postoje genetske modifikacije na algama, dok mi izazivamo metaboličke promene kod algi 'stresom' niskog intenziteta, kada ona uđe u fazu da pravi rezervu“, objašnjava naučnik.\nProcene su da bi cena biodizela u svetu mogla da se smanji i za 20 odsto uz pomoć ove tehnologije dobijanja biodizela, jer je glavni cilj kod korišćenja biodizela da se smanji njegova cena, a na to najviše utiče količina masti.\nPored toga, alge skupljaju ugljen-dioksid i njihovim uzgojem se smanjuje efekat staklene bašte, s obzirom da alge fotosintezom pretvaraju sunčevu energiju u ulje, odnosno naftu, objašnjava Spasojević.\nProjekat je vredan 400.000 evra. Do sada je u savremene aparate za istraživanje i stipendije uloženo oko 300.000 evra. Veliki deo tog novca se koristi za stipendije studenata koji su se zahvaljujući tom projektu odlučili da ostanu u Srbiji.\nDirektor Centra za mikroskopiju na „Bejlor“ Univerzitetu u Teksasu, Bernd Šehman, navodi da oni imaju razne vrste mikroskopa za različite materijale i da je njegova uloga u projektu da obezbedi mikroskopsku ekspertizu.\nTo znači da mi gledamo ćelije algi nakon 'stresa' koji se sprovodi u Beogradu. Pratimo strukturne promene ćelija algi i za to koristimo elektronske mikroskope, kojima mogu da se gledaju čak i komponente samih ćelija. Tako da možemo da pratimo njihov kvalitet, sadržaj masti i komponete zidova ćelija, što su najvažnije komponente za proizvodnju biodizela iz algi“, naglašava Šehman.\nPreliminarni rezultati projekta pokazuju veliko povećanje masti u algama, tako da, po mišljenju saradnika iz Amerike, pristup koji su koristili istraživači u Beogradu se pokazao kao ispravan.\nDžon Pitman sa Univerziteta u Mančesteru, koji koordinira projekatom u okviru NATO programa, ističe da je njegova uloga da obezbedi naprednu tehnološko ekspertizu, pošto taj Univerzitet ima veliko iskustvo kada je reč o algama i njihovom korišćenju, ali i kada je reč o genomskoj analizi.\nNaglašava da je proizvodnja biodizela od algi veliki izazov ako se uporedi sa drugim fosilnim gorivima, pre svega zbog cene.\n„Velike su prednosti korišćenja algi za biodizel u odnosu na druge agrokulture, s obzirom da one ne učestvuju u poljoprivredi i ishrani. Tako da alge imaju mnoge prednosti ako se porede sa drugim bioizvorima“, kaže Pitman.\nPrednost tečnog biogoriva je to što se može koristiti i za brodove, avione, za transport na zemlji i slično, dok struja još ne može u toj meri zbog problema njenog skladištenja, uprkos značajnim pomacima kod električnih automobila.\nMarko Licul iz kompanije "Varicon Aqua" iz Velike Britanije, navodi da je njegova kompanija komercijalni partner u ovom projektu i da ima ulogu da ispita komercijalizaciju potencijala tog istraživanja. Očekuje da će se projekat na tržištu isplatiti već u narednih tri do pet godina.\n„Prvi rezultati su izvanredni. Ivan je uspeo za oko 30 odsto da poveća proizvodnju masti, što je odlično. To je važno za razvoj biodizela i drugih stvari od algi. Glavni korisnici će biti kompanije koje prave biodizel, ali i one u oblasti zdrave ishrane“, ističe Licul i dodaje da će ovaj projekat imati veliki značaj i kada je reč o ekologiji.\nTreća generacija biodizela\nEvropska unija je već zabranila proizvodnju biodizela iz uljarica, pošto dolazi do kolizije između prehrambenih potreba stanovništva i naftnih kompanija. Evropska unija je, kako navodi Spasojević, potpuno zabranila biogoriva prve generacije iz ulja, delimično i druge generacije, dok je proizvodnja biodizela od algi nova, treća generacija.


Teritorije i resursi\nSama ideja rada "Teritorije i resursi" polazi od Marksovog upozorenja da je zemljište bogatstvo koje pripada čovečanstvu, da ono nesme da postane privatna svojina i kao takva predmet neograničene eksploatacije. Savremeni način razvoja proizvodnih snaga osudio je čoveka na biološko propadanje ne samo na taj način što je presekao organsku sponu koja povezuje čoveka sa prirodom, već i na taj način što prirodu lišava prirodnih, a čoveka ljudskih osobenosti. Radi se o procesu denaturalizacije prirode i dehumanizacije čoveka, pretvaranjem prirode u tehnički prostor, a čoveka u tehničku stvar. Upotreba forme stuba nije slučajna. Ona za mene ima sibolično značenje, te ona ne predstavlja samo geometrijsku formu, već i oslonac, podupiranje, građenje i opstanak. Stubovi koji na svojoj površini vizualizuju nekontrolisanu eksploataciju tla. Poređani su u redove, a tek samim približavanjem mogu se uočiti finese i razlike među njima. Upravo te finese ukazuju na narušenost balansa prirodnog sistema kao i dehumanizaciju čovečanstva i dematerijalizaciju prirode.\nUpotrebom novih materijala poput stirodura, karbona, akrila i njihovog zajedničkog sintetičkog svojstva ova serija radova naziva se “Sintetičko”. Predstavljene su životinje u svojoj prirodnoj veličini ali sa promenom nekih njihovih obeležja, delova tela pozajmljenih od neke druge vrste ili šare i boje. Kao i u mom predhodnom radu i ovde je prisutna fantazija. U prvi mah posmatrač prepoznaje o kojoj je vrsti reč, ali kako ulazi u detalj primećuje i pojedinosti drugih vrsta.\nSerija slika “Skriveno” izvedena je u tehnici ulje na platnu. Predstavlja skriveni svet, mistično mesto, gde se spojivo i nespojivo susreće i stapa u jedinsteni prizor stvarajući balans iluzije i stvarnosti. Konstantnom introspekcijom dolazim do stanja gde uspevam da crpim neizmerenu količinu inspiracije koju pokušavam da prenesem na platno. Sav taj smiraj koji odiše kroz gustu vegetaciju unutrašnjeg sveta, koji ujedno odiše mirnoćom i prikrivenom latentnom tenzijom neizvesnosti, to je spoj refleksija večite borbe svetlosti i tame koju istražujem u slici.


TotalCar.rs » Detalji o novom FIATu iz Kragujevca\n0 komentara 5872 pregleda\nVeć se uveliko iznose detalji o novom modelu koji ćemo proizvoditi u Kragujevcu, o planovima i o načinu proizvodnje. Nas kao naciju koja obožva automobile, ipak najviše zanima kako će taj auto da izgleda i koliko će da košta.\nTačne detalje i cenovnik moraćemo još malo da sačekamo, ali ono što smo saznali od menadžera u FIAT-u je da će novi automobil biti napravljen na njihovoj B platformi, odnosno kao zamena za modele FIAT Idea i Lancia Musa. Na fotografijama vam prikazujemo modele Musa i Idea, kako biste mogli da steknete malo jasniju sliku o gabaritima domaćeg proizvoda.\nO FIAT-u Idea, kompaktnom gradskom MPV-u, mogli ste da čitate 2005. godine u našoj rubrici “Vozili smo”. Lancia Musa je luksuznija i ukrašenija verzija tog automobila.\nPostoje i informacije da će novi model iz Kragujevca u jednom trenutku biti proizvođen i sa tri reda sedišta. Sa takvom opremom mogao bi da posluži i kao zamena za FIAT Multiplu saznajemo iz FIAT-a.\nPlan je da prototip uskoro bude predstavljen, najverovatnije u novembru 2011. godine. Svetska premijera zakazane je za Sajam automobila u Ženevi, u martu 2012. godine. Model na tržište ne stiže pre maja 2012. godine.\nNa vestima smo čuli proteklih dana da će najsavremeniji roboti proizvoditi karoseriju za novi model, da je krenula proizvodnja prvih platformi, a najveći deo komponenti biće proizveden u Srbiji, na lokaciji Grošnica.\n“Osamdeset odsto delova, osim motora, biće proizvedeno u našoj zemlji, pa možemo reći da je to srpski automobil”, rekao je šef poslaničke grupe URS Mladjan Dinkić nakon obilaska FAS-a u Kragujevcu.\nDirektor FAS-a Antonio Čezare Ferara rekao je da pripreme za proizvodnju novog modela teku po planu i u predviđenim rokovima. Saopšteno je i da će Fijat uložiti u fabriku ukupno 950 miliona evra. Trenutno u FAS-u radi 1.100 radnika, a prema planu kompanije do 2012. godine biće uposleno ukupno 2.400 radnika u toj fabrici.


Mr Jelena Žunić-Cicvarić\nKada bismo morali da navedemo šta smo sve postigli u životu, sve bi se učinilo bledo, dok ne spomenemo decu. Za većinu, uspešno odgajanje dece predstavlja najveće dostignuće koje ujedno donosi i najviše veselja, dosade, frustracija i spokojstva. Niko na svetu ne voli silinom i iskrenošću jednog dvogodišnjaka. Niti iko ume da izvede iz takta toliko kao dete koje ponovo počinje da besni ili odbija da pojede ručak. Dobra vest je da smo većinom bolji i upućeniji roditelji nego što mislimo. Ako smo imali dobre roditelje, uglavnom prepoznajemo da su ta roditeljska umeća prenesena na nas. Ako, pak, nismo bili te sreće, uvek ćemo biti u mogućnosti da vidimo gde su naši roditelji grešili. Biti dobar roditelj uvek predstavlja kompromis između onoga čemu težite i onoga što realno možete da postignete. Ne pokušavajte da budete super-mama ili super-tata. Treba da shvatite da savršen roditelj ne postoji, niti je to poželjno. Na tom putu vašeg odrastanja kao roditelja, svakako može pomoći Konvencija o pravima deteta. Ona ne predstavlja pretnju autoritetu odraslog, već je dobar putokaz za odgovorno roditeljstvo.\nRadeći, poslednjih dvadeset godina, seminare o pravima deteta sa roditeljima i profesionalcima koji rade sa decom, često smo bili u situaciji da čujemo njihova pitanja i komentare: »Kakva sad prava deteta!? Pa deci je već sada sve dozvoljeno!«, ili: »Imaju li roditelji neka prava?!« Ova pitanja skoro uvek su imala negativnu konotaciju u odnosu na prava deteta, ili su imala za cilj da ih negiraju ili da obesmisle njihovo postojanje kao »nekih posebnih prava« koja pripadaju deci. Učesnici naših seminara najčešće su bili veoma predani i posvećeni roditelji, nastavnici, vaspitači, socijalni radnici, pedagozi i psiholozi koji su na seminare dolazili dobrovoljno – u želji da unaprede svoje veštine i znanja u radu sa decom. Otuda dolazi i naše čuđenje: »Zašto roditelji i istaknuti profesionalci imaju tako negativnu reakciju na pomen prava deteta?« Pouzdan odgovor na ovo pitanje nikada nismo dobili, ali nam je praksa pokazala nešto što je zapravo još važnije od samog odgovora. Primetili smo da su ovakvi i slični negativni komentari reakcija na prvi pomen »prava deteta« – i da dolaze u trenutku kada učesnici zapravo nemaju jasnu predstavu o tome šta donosi Konvencija o pravima deteta i koja prava garantuje deci. Kasnije, tokom rada na upoznavanju sa sadržajem Konvencije, učesnici su, najčešće, menjali svoj negativan stav i postajali istinski zagovornici poštovanja i promocije prava deteta. Razlog za promenu stava vidimo u činjenici da su učesnici uvideli da su prava sadržana u Konvenciji sasvim logičan i realan odgovor na potrebe dece, i da su za ova prava oni često i sami imali osećaj da pripadaju deci i da su već pokušavali da ih poštuju u svom radu sa decom i u odnosu prema njima. Uvideli su da Konvencija »ne dozvoljava deci da rade svašta«, kako su smatrali u početku.\nTada se kod učesnika fokus razmišljanja selio na drugu temu – kako postići da se sva prava poštuju svoj deci u potpunosti! Ovoga puta komentari su bili: »Ovo je nemoguće da se ostvari u našoj zemlji! Ovo se nikada neće ostvariti kod nas!«\nKonvenciju o pravima deteta potpisale su i ratifikovale skoro sve zemlje članice UN i time priznale navedena prava i obavezale se da utvrđene standarde Konvencije sprovode u život i da sve njene odredbe ugrade u svoj unutrašnji pravni poredak. Time su prava sadržana u Konvenciji postala opšte prihvaćeni standard u odnosu prema deci kao posebnoj grupi, koji je nemoguće i besmisleno negirati.\nKljučno pitanje više nije koja prava deca imaju, već kako postići da sva deca uživaju ta prava.\nGeneralna skupština UN usvojila je 1989. godine Konvenciju o pravima deteta, prvi međunarodni ugovor koji se posebno bavi pravima deteta.\nSFRJ je Konvenciju o pravima deteta ratifikovala 1990. godine, a Srbija je preuzela obaveze iz svih ratifikovanih međunarodnih ugovora.\nKonvencija sadrži nekoliko delova, od kojih je najznačajniji i najobimniji katalog prava koja se priznaju deci.\nIako ne postoje prava koja su manje ili više važna, četiri prava iz Konvencije o pravima deteta izdignuta su na nivo principa jer bez njihovog ostvarivanja ne može da se ostvari ni jedno drugo pravo iz ovog dokumenta. Zbog toga se ova prava nazivaju principi: pravo na život, opstanak i razvoj; pravo na nediskriminaciju; pravo na najbolji interes deteta; pravo na participaciju.\nZa ostvarivanje prava deteta odgovorna je država, institucije, ali i profesionalci koji rade sa decom, roditelji i sama deca. Primarnu odgovornost i obavezu za ostvarivanje prava deteta ima država (donošenje zakona, informisanje o pravima deteta, razvoj ustanova i službi za zaštitu dece, budžetske preraspodele sredstava za decu, sprovođenje zakona, sankcionisanje kršenja prava deteta i sl.). Pored države, institucije, profesionalci, roditelji, deca dele odgovornost u skladu sa ulogom koju imaju. Odgovornost jedne grupe ne isključuje odgovornost druge grupe. Često se odgovornost dece dovodi u vezu sa ostvarivanjem prava po principu »ako ispuniš neku obavezu, imaćeš pravo na...«. Ovo uslovljavanje ostvarivanja prava je zapravo njihovo kršenje! Prava deteta ne mogu biti uslovljena ispunjavanjem neke obaveze.\nRazvijanje znanja i veština roditeljstva, jačanje roditeljskih kompetencija, jeste nešto što bismo mogli nazvati odgovornošću roditelja u odnosu na prava deteta. Mnoga prava deteta ostvaruju se u krugu porodice i to isključivo na relaciji roditelj-dete. Dete predškolskog uzrasta nema formiranu svest o svojim pravima i ne može aktivno raditi na ostvarenju prava (za razliku od dece srednjoškolskog uzrasta, kada i sami, često, mogu zastupati svoje interese). U ovom slučaju, roditelj preuzima odgovornost i zastupa najbolji interes deteta.\nPrava i potrebe\nPrava nisu nešto što odrasli daju deci, što deca treba da zasluže, već ih deca stiču samim rođenjem i to im niko ne može oduzeti, čak ni u situaciji kada ne postoji akt priznanja nekog prava, odnosno kada se neko pravo detetu krši.\nSva prava proističu direktno iz potreba deteta. Potrebe predstavljaju motive i vrednosti svakog pojedinca koji ga pokreću na akciju. Potrebe predstavljaju težnju za ostvarivanjem nekog cilja koji je svojstven ljudima. Zadovoljenje potreba neophodno je svakom čoveku kako bi mogao da živi. Prava deteta odgovaraju na osnovne dečje potrebe. Ovde je važno napraviti jasnu razliku između želja i potreba – želje često jesu odraz potreba, ali i nerealnih očekivanja deteta ili prosto ispitivanja granica do kojih može ići u odnosima sa odraslima. U tom slučaju, želje se ne mogu smatrati pravima, te se njihovo neispunjavanje ne smatra kršenjem prava. Na primer, dete može poželeti da živi u miru, bez rata, i to jeste njegova jasna potreba za sigurnošću, pa samim tim i pravo da bude zaštićeno u oružanim sukobima. Sa druge strane, dete može poželeti da sa porodicom ili drugovima letuje u najskupljem letovalištu. Iako dete ima pravo na odmor, igru i rekreaciju, ova želja se ne može smatrati njegovim pravom, jer potreba za igrom i odmorom se može zadovoljiti i na druge načine.\nDete ima potrebu za: integritetom, autonomijom, saznavanjem, mirom, kreativnošću, smislom, redom, odmorom, autentičnošću, slobodom izbora, razvojem, igrom, izražavanjem, zaštitom, lepotom, skladom, raznovrsnošću, spontanošću; potrebu za dodirom, bliskošću, ljubavlju, uzajamnošću, razmenom, zahvalnošću, razumevanjem, odgovornošću, učestvovanjem, poverenjem, podsticanjem, toplinom, jasnoćom, prihvatanjem, poštovanjem, iskrenošću, slavljenjem, uživanjem.\nKada su potrebe zadovoljene dete se oseća: prijatno, ganuto, uključeno, oduševljeno, osveženo, rasterećeno, opušteno, radosno, čudesno, živahno, zadivljeno, iznenađeno, ljubopitivo, poletno, spokojno, srećno, blaženo, ispunjeno, staloženo, zadovoljno, bezbrižno, nadahnuto, razdragano.\nKada potrebe nisu zadovoljene dete se oseća: bolno, usamljeno, zbunjeno, nestrpljivo, neraspoloženo, srdito, ogorčeno, nesigurno, uznemireno, užasnuto, povređeno, snuždeno, nelagodno, žalosno, prazno, umorno, zabrinuto, napeto, uplašeno, razočarano, razdraženo, zbunjeno.\nTeme: Roditelji Učenje i podučavanje\nInstitucije Inkluzija Podučavanje Nasilje Vrtić Novi Sad Učenje Kvalitet Leskovac Čačak Literatura Novi Pazar Niš Subotica Roditelji Nastavnici Pravednost Beograd Volontiranje Učenici Partnerstvo Propisi Bezbednost Loznica Nove tehnologije Požarevac Kraljevo


DECENIJSKI PROBLEM NA BEŽANIJSKOJ KOSI – BEŽANIJSKA KOSA\nDECENIJSKI PROBLEM NA BEŽANIJSKOJ KOSI\nNa samom kraju Bežanijske kose, na okretnici autobusa 74, 75 i 70 (ulica Srđana Aleksića) nalazi se neki drugi svet, granica između života i loše imitacije istog.\nRomsko „neformalno“ naselje počelo je da raste sada već davne 2005. godine, kada se tu nalazilo nekoliko straćarica i do danas je naraslo do naselja sa gotovo 1000 stanovnika.\nNehigijensko naselje na okretnici\nSamo naselje nalazi se na gradskom građevinskom zemljištu, a nosioci prava korišćenja su različiti državni organi.\nParalelno sa rastom naselja rasli su i problemi, kako za stanare okolnih zgrada, tako i za stanare romskog naselja, nevoljnike pristigle sa raznih strana.\nStanari okolnih zgrada, naivno su verovali da se problemi nastali rastom neformalnog naselja mogu rešiti tako što će se obratiti onima, koji su te probleme dužni da rešavaju.\nUlica Srđana Aleksića – Bežanijska kosa\nJednako su naivni bili i sami stanari nehigijenskog naselja, verujući da će im neko ispuniti obećano, a to je nešto, što je minimum potreban za život dostojan čoveka – struja i voda. Obećanja su se nizala od 2008. godine i nižu se i danas. Od izbora do izbora.\nOd obećanja je ostala tabla, na kojoj piše ko pruža podršku romskom naselju, a koja teško da je ta tabla, sada već ruinirana kao da je i sama umorna od praznih reči, promenila bilo šta u životu ljudi na obe strane ovog problema.\nUstavom Republike Srbije, članom 74. zagarantovano je pravo svakog građanina na zdravu životnu sredinu i na blagovremeno i potpuno obaveštavanje o njenom stanju.\nStanari sa obe strane jednako ugroženi, nadležni ćute\nStanari okolnih zgrada potpuno opravdano dižu glas protiv, slobodno se može reći ekocida, kojem su izloženi poslednju deceniju i pitaju se da li možda njihov porez koji plaćaju manje vredi od poreza nekoga u drugom delu grada.\nSmeće, loženje materijala različitog porekla, od plastike do metala, svakodnevne tuče, muzika u nevreme i sve to 365 dana u godini. Opravdano traže da mogu slobodno da otvore prozor ili izađu na terasu, a poslednjih 10 godina je to gotovo nemoguće.\nStanari neformalnog naselja opravdano mole da im se obezbedi okruženje u kojem bi normalan život bio moguć, jer uprkos potpuno neshvatljivom mišljenju dela javnosti da im se takav život dopada, to je daleko od istine.\nRomsko naselje bez struje i vode\nKao što stanari okolnih zgrada žele lišće na drveću, umesto kesa i papira koje sada imaju, sneg u zimu, umesto stiropora i pepela, tako i stanari neformalnog naselja žele kupatilo i sijalicu.\nNo, oni koji bi trebalo da reaguju to ne čine, osim u već pomenutim intervalima, kada se sve čini mogućim.\nDa je rešenje moguće dokazuju i sami stanari sa obe strane ovog problema, koji često zajedničkim snagama spašavaju napuštene životinje, koje „savesni“ stanari drugih delova grada redovno izbacuju na pomenutoj lokaciji, koji jedni drugima pomognu kada nešto treba da se ponese i prenese.\nDa sve ne bude crno, potrudili su se i najmlađi stanari, koje ćete videti kako zajedno igraju fudbal i prave nestašluke, ali i jedan pokret građana, koji se 2018. godine zajedno sa pojedinim stanarima izborio za uklanjanje divlje deponije, koja se godinama nalazila na kraju Grčke ulice, a koju su u velikoj meri koristili restorani, prodavci sa pijaca, građevinski preduzetnici i koja je predstavljala opasnost po zdravlje i životnu sredinu\nNažalost, rešenje ovog (dvodimenzionalnog) problema se ne nazire, jer i pored žalbi, apela, prijava i molbi, oni koji bi trebalo da reaguju i pomognu obema stranama ne pokazuju interesovanje da učine bilo šta, osim davanja obećanja u nekoj novoj kampanji.\nPost photos [1,2,3,4,5,6,7,8]:\nDECENIJSKI PROBLEM NA BEŽANIJI [Instagram]\nvrana 03.01.2021 Log in to Reply\nOvaj problem je mnogo duži od “decenijskog” i ima ga svaki grad, ili naseljeno mesto, a država mu pristupa na pogrešan način. Novčana i druga materijalna sredstva, kao vrsta pomoći, su samo “bojenje fasade” dok je ispod sve trulo. Pojedine romske porodice smatraju da je isplativije da primaju socijalnu pomoć (+ dečji dodatak+ tuđa nega), nego da rade bilo kakav posao. Ako tome dodamo kuvane obroke i pakete Crvenog krsta (koji su uobičajeni u pojedinim gradovima) ispada da im veći trud za neki bolji život i nije potreban i da su zadovoljni onim što imaju. Ako neko i želi pristojniji život okreće se kriminalu, kao lakšem i bržem putu ka njemu. Ipak, da nisu beskorisni deo društva dokazuje to da su dobro glasačko telo (svi za jednog), te da su jedna od glavnih karika u trgovini robljem (najčešće kao žrtve).\nBez obzira što pripadaju manjinskom delu stanovništa za Rome bi morali važiti isti zakoni i pravila kao i za sve ostale. Dakle, ni jedna “tradicija” ne može biti iznad zakona. Ovo se prvenstveno odnosi na prodaju maloletnih ćerki koju oni nazivaju udajom. Ne želim ni da pomislim kakve traume doživljavaju te devojčice od 11, 12 i više godina (a neke čak i mlađe) i kakva ih sudbina čeka. Ni jedna ne stigne da završi osnovnu školu, koja je danas najniži stepen obrazovanja. Upravo je obrazovanje najvažnija nit koja bi sve Rome dovela u mnogo bolji društveni i socijalni položaj. Kroz njega bi podigli i svoj kulturni nivo i verujem da bi tada i nehigijenska naselja ostala u prošlosti.\nBUS PLUS GODIŠNJE KARTE ZA STARIJE\nISPIRANJE VODOVODNE MREŽE OD 8. DO 12. DECEMBRA


Franke FMA 605 WH aspirator cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nFranke FMA 605 WH aspirator cene\ncena od 46.990,00 do 70.790,00 din | prodavnica (3)\nBeko HCB 93847 BXHI aspirator\ncena od 53.184,00 din\nBeko HCI 91845 BXH aspirator\nGorenje WHI943A3XGB aspirator\nElectrolux LFV319W aspirator\nElectrolux LFV316W aspirator\nFranke FSTP NG 905 X aspirator\ncena od 55.190,00 din\nFranke FSTP NG 605 X aspirator\nFaber INCA LUX 2.0 EV8 X A70 Inox aspirator\nSamsung NK24M7070VS aspirator\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Franke FMA 605 WH aspirator po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Franke aspirator FMA 605 WH na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Aspiratori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Franke Aspiratori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Franke FMA 605 WH aspirator sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Franke FMA 605 WH aspirator. Pre kupovine, podatke za Franke aspirator FMA 605 WH proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nFranke FDF 6357 XS aspirator\nFranke FDF 9357 XS aspirator\nFranke FGL 915 I XS aspirator\ncena od 83.988,00 din\nFranke FMA 605 BK aspirator\ncena od 70.790,00 din\ncena od 18.589,00 din


BiH plaća penale jer novac od MMF-a stoji na računu | MONDOBA\nBiH placa penale jer novac od MMF a stoji na racunu\nBiH plaća penale jer novac od MMF-a stoji na računu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n28.04.2020. / 08:42\nAutori mondo.ba Nezavisne novine 28.04.2020. / 08:42\nNovac koji je Međunarodni monetarni fond (MMF) uplatio BiH od 330 miliona evra instrumenata za brzo finansiranje stoji na računima komercijalnih banaka, a na njega BiH čak plaća i penale.\nNaime, pored kamate i ostalih obaveza koje su aktivirane onog trenutka kada je MMF sredstva uplatio na račun Centralne banke BiH, s obzirom na to da je račun otvoren u komercijalnoj banci, BiH mora da plaća i negativnu kamatnu stopu, odnosno mora da plaća naknadu na to što novac drži na računu, odnosno što nije povučen, pišu "Nezavisne novine".\nPodsjećanja radi, BiH je od MMF-a zatražila finansijsku pomoć, a nakon što je MMF odobrio kredit i doznačio sredstva, došlo je do internih neslaganja u FBiH na koji način treba raspodijeliti novac između FBiH i kantona. BiH je čak zamolila Upravni odbor MMF-a da udvostruči sredstva koja su inače trebalo da budu odobrena, sa oko 170 miliona na 330 miliona evra, što je na kraju i uvaženo.\nMMF uplatio BiH 333 miliona evra\nDodik: Novac MMF-a operativan, odluka Savjeta ministara nepotrebna\nU pismu namjere, koje je bilo uslov za odobravanje aranžmana, koje su potpisali Zoran Tegeltija, predsjedavajući Savjeta ministara BiH, Radovan Višković, predsjednik Vlade RS, Fadil Novalić, predsjednik Vlade FBiH, Vjekoslav Bevanda, ministar finansija i trezora BiH, Zora Vidović, ministarka finansija RS, Jelka Milićević, ministarka finansija FbiH, i Senad Softić, guverner Centralne banke BiH, potpisnici su obavijestili MMF da je postignut dogovor o raspodjeli novca između entiteta, kantona i ka Brčko distriktu.\n"Sredstva od Instrumenata za brzo finansiranje će biti proslijeđena vladama entiteta na isti način kao i u prošlosti i podijeljena između FBiH i deset kantona, sa ukupno 62 odsto, te 38 odsto RS. Svaki od entiteta će proslijediti po 0,5 odsto Brčko distriktu", navedeno je u pismu namjere. Takođe, pojašnjeno je da će većina novca biti usmjerena u zdravstveni i socijalni sektor, te da neće biti dirane rezerve Centralne banke BiH.\nAlmir Salihović, šef Kabineta guvernera CB BiH, juče je rekao za "Nezavisne" da, dok ne dobije svu potrebnu dokumentaciju, ne može doći do raspodjele novca.\n"CB BiH je spremna za raspodjelu novca, ali, kako bi to bilo realizirano, neophodno je da se ispune preduslovi definisani u članu 2. memoranduma, potpisanog 20. aprila", objasnio je Salihović.\nTo znači da, kako je pojasnio, Ministarstvo finansija i trezora BiH mora da u fizičkom obliku dostavi promisorne note, te da to do ovog trenutka nije urađeno.\nU Ministarstvu finansija i trezora BiH juče su "Nezavisnim" rekli da oni još nisu dobili zvanično zaključak Savjeta ministara BiH s prošle sjednice kojim se utvrđuje da je ministar dobio ovlaštenje da potpiše promisornu notu, ali da nije usvojena odluka o raspodjeli jer su protiv glasali bošnjački ministri uz obrazloženje da ona nije usklađena s pismom namjere u vezi s raspodjelom novca prema kantonima. U tom ministarstvu su precizirali da je za dalje postupanje neophodno da prvo dobiju ovaj zaključak.\nFBiH će pripasti 62 odsto, RS 38 odsto sredstava MMF-a\nSNSD, SDA, HDZ i MMF postigli dogovor "težak" 330 miliona evra


Ovom prilikom svim muslimanima i muslimankama u Bosni i Hercegovini, Sandžaku, Hrvatskoj, Sloveniji, Srbiji i bošnjačkoj dijaspori, svim imamima i uposlenicima Islamske zajednice čestitam Novu 1440. hidžretsku godinu uz želju da svima bude sretna i berićetna i moleći Allaha, dž. š., da muslimanima podari slogu, da ujedini njihova srca u dobru, da našu Zajednicu učvrsti u napretku, da našu Domovinu čuva u blagostanju i miru, i da svim ljudima ukaže na put sreće i uspjeha - stoji na kraju čestitke reisu-l-uleme Kavazovića.\nHusein Kavazović Nova hidžretska godina Muslimani Obilježavanje Hidžra Poslanik Muhammed Meka Medina Putovanje Islam


VIDEO: Olić asistent u 'petardi' Bayerna\nU derbiju petog kola njemačkog nogometnog prvenstva Bayern je na gostovanju deklasirao Borussiju Dortmund 5:1…\n12.09.2009 @ 17:54\nPogotke za bavarski sastav postigli su Gomez, Schweinsteiger, Ribery i Muller, dok je strijelac za domaćine bio Hummels. Napadač hrvatske nogometne reprezentacije Ivica Olić igrao je za Bayern svih 90 minuta i asistirao je Mulleru za peti gol, dok je Danijel Pranjić utakmicu pratio s klupe za pričuve.\nAktualni prvak Wolfsburg je na svom terenu izgubio od Bayer Leverkusena 2:3. Gosti su vodili 3:0 golovima Rolfesa i Kiesslinga, a u završnici utakmice Wolfsburg je uspio tek smanjiti zaostatak, a strijelci su bili Misimović i Grafite. Obje momčadi su utakmicu završile s po deset igrača, Wolfsburgu je bio isključen Benaglio u 32. minuti, a gostima Derdiyok u 53. minuti.\nHoffenheim je na svom travnjaku bez većih problema pobijedio Bochum 3:0, a pogotke su postigli Ba, Obasi i Compper. Josip Šimunić je za domaćine odradio cijeli susret.\n>> Olić i dalje 'trpa' golove za uzdrmani Bayern!\nNa ljestvici vodi Bayer Leverkusen sa 13 bodova, na drugom mjestu je HSV sa 10 bodova i utakmicom manje, treći je Eintracht sa devet bodova, dok je Bayern na četvrtom mjestu sa osam bodova. (Hina / V.H.)


Bahati vozač „Laste” maltretirao putnicu\nM. D.\t 15. oktobra 2015. 10:09\nKada je u nedelju uveče krenula iz Smedereva za Beograd, gde studira treću godinu na Poslovnoj školi, dvadesetjednogodišnja Đurđica Ilić nije ni sanjala šta će je snaći. Nije joj bilo prvi put da kartu kupuje u autobusu, ali je te večeri umesto karte skupo platila vozačev bes, kako tvrdi, ni kriva ni dužna. Umesto u autobusu za prestonicu, završila je na Urgentnom odeljenju sa povredama vratnog dela kičme i „šanc” kragnom oko vrata.\nSve je počelo kada je u prtljažnik htela da ostavi kofer, a za to nije imala sitan novac.\n– Vozač je počeo da viče i da me psuje, a ja sam to prećutala. Šta da kažem čoveku koji može otac da mi bude – priča Đurđica za „Politiku”.\nNjegov bes, kaže, eskalirao je kada je pri ulasku u autobus zatražila da kupi kartu. „Ulje na vatru” dodala je činjenica da je aparat bio u kvaru, pa je vozač morao ručno da ispiše kartu.\n– Besneo je i psovao što kartu kupujem kod njega, na šta imam pravo. Pretio je da će da me izbaci napolje, svakakve ružne reči mi je uputio. Bila sam u šoku, nisam mogla da verujem šta se dešava – objašnjava ona tvrdeći da je ćutala, kako ga ne bi dodatno isprovocirala.\nUmesto da se svađa, zamolila ga je da je primi unutra jer je pokisla i ima veliki prtljag. Tada je, tvrdi, vozač skočio sa svog sedišta, oteo joj kesu iz ruku i bacio je na patos.\n– Počeo je da me trese, štipa i steže za ramena, kako bi me izgurao napolje. Držala sam se za suvozačevo sedište i počela da vrištim. Kada sam se pustila, gurnuo me je snažno šakom u predelu lica i tada mi se istegao vrat. Taman kada je hteo i pesnicom da me udari, moj drug, koji je već ušao u autobus, skočio je i uhvatio ga za ruku i tako sprečio još gore posledice – priseća se Đurđica vidno potresena.\nDok je vozač besno „divljao” nad nedužnom studentkinjom, putnici su sedeli i bez reči posmatrali. Đurđica od šoka i straha nije bila ni svesna kako se našla ispred autobusa okružena obezbeđenjem autobuske stanice. Dok su je oni savetovali da pozove policiju i dok je kratko objasnila šta se zbilo, vozač je zatvorio vrata autobusa i kao da se ništa nije desilo krenuo ka Beogradu, odnevši i Đurđičin kofer. Nije pristao da prtljag vrati ni njenoj drugarici koja je bila u istom autobusu, a ni njenom dečku koji je čekao na stanici u Beogradu. Tek pošto je policija kontaktirala sa njim, rekao je da će kofer vratiti u pola dvanaest noću, po povratku u Smederevo.\nĐurđica je za to vreme osim policije pozvala i svoje roditelje koji su je odveli u Hitnu pomoć.\n– Tata me je odveo kod lekara gde su mi konstatovali distorziju vratne kičme, modrice po rukama i crvenilo na licu od njegove šake. Upućena sam kod psihijatra zbog traume koju sam doživela. Još uvek noću ne mogu da spavam, stalno razmišljam o tome – objašnjava ona.\nPolicija je uzela izjave od Đurđice i njenog druga. Kako nezvanično saznajemo, nakon konsultacija sa tužiocem ocenjeno je da nema elemenata krivičnog dela i protiv vozača podneta je prekršajna prijava za učestvovanje u tuči.\nU „Lasti” je „Politici” rečeno da je „u toku prikupljanje svih činjenica koje su potrebne u cilju rasvetljavanja ovog događaja, pre svega izjava svedoka i medicinske dokumentacije putnice koja je podnela prijavu”.\n– Protiv vozača G. M. već su preduzete sve mere u skladu sa odredbama Zakona o radu. Kako je došlo do konflikta i šta se zapravo desilo biće poznato nakon završetka istrage – rekla je Nikolina Gatarić, samostalni saradnik za medije, marketing i turizam u „Lasti”.\nUpitana o kakvim je konkretno merama reč, Gatarićeva kaže da je vozač „udaljen sa posla i da je protiv njega pokrenut disciplinski postupak”.\nPorodica Ilić najpre je prijavu protiv vozača podnela direktoru „Laste”.\n– Vozač neće da kaže šta je uradio, nadam se da su kamere sve zabeležile, mada u „Lasti” kažu da neke rade, a neke ne. To je nedopustivo – očajna je Đurđica.\nPravdu će, kažu Ilići, potražiti i na sudu, kako bi zaštitili prava svih putnika, a naročito brojnih studenata koji svakodnevno putuju na relaciji Smederevo–Beograd.\n(O. Milošević, “Politika”)


Taktika poslovnog muškarca: "Uvek imam i plan B i plan C"\nBojan Simović, direktor kompanije Hörmann Serbia\nKako biste opisali Vaš stil upravljanja?\nUglavnom demokratski, ali nekada izviri i autokrata. Veoma je važno da ceo tim zna u kom pravcu moramo da idemo, kako bismo bili spremni da prevaziđemo sve prepreke na koje tokom tog puta nailazimo. Ne želim da se bavim mikromenadžmentom, a i nemam potrebu, jer svi iz mog tima znaju koji su njihovi zadaci i šta se od njih očekuje. Osim toga, u prodaji je sve jasno – kada se na kraju meseca podvuče crta, cifre sve govore i tada prestaju sva eventualna foliranja.\nDa li ste više „timski radnik“ ili „solista“?\nOduvek timski radnik. Jednu granu je lako polomiti, ali je to teže izvesti kada nekoliko grana uvežete u snop. Timski rad očekujem i od svih ostalih članova mog tima. Upravo zato je osećaj zadovoljstava, nakon ostvarenih rezultata, zajednički. U kompaniji negujemo i unapređujemo timski duh kroz zajednička planiranja aktivnosti, ali neretko i kroz prijatna druženja.\nVremenom sam prestao da razmišljam o tome. Nosim odeću u kojoj se osećam prijatno. Primećujem na sastancima da je izgleda i mojim sagovornicima to postalo nevažno, pa sam se samo uklopio u novi trend oblačenja za posao. Do sada se nije desilo da nismo ostvarili saradnju zbog toga što sam na sastanak došao u farmerkama, a ne u odelu. Ipak, na kraju se sve svede na „Uslove isporuke i plaćanja“.\nDa li u životu imate „plan B“?\nI “plan B” i “plan C”. Stvari se danas menjaju dramatičnom brzinom, a u turbulentnim vremenima su opstali samo oni koji su uspeli da se prilagode.\nKoji savet pamtite? A koji savet dajete?\nPamtim: Ovaj posao (veleprodaja) se ne radi iz kancelarije;\nDajem: a) Postavi prioritete i fokusiraj se na njih. b)Problem se neće rešiti sam od sebe, dakle ideš i rešavaš! c) Ako nemaš potvrdu na papiru onda je nemaš uopšte.\nKako Vi definišete „poslovni uspeh“?\nKada vas branša u kojoj radite prepozna kao pouzdanog partnera na kojeg uvek može da se osloni. Da ste uspeli u poslu govori i kada ne morate da potrošite puno vremena u svom predstavljanju potencijalnim budućim poslovnim partnerima, jer su o vama sve već čuli.\nSlušam rok. Volim da vozim brzo i dinamično, pa ova vrsta muzike dodatno motiviše takvu vožnju.\nKako se i kada opuštate?\nVolim da se bavim sportom. Poslednjih godina sam zavoleo trčanje pa sada često spajam svoja dva omiljena hobija – trčanje i putovanja. Neke evropske metropole sam upoznao tako što sam pretrčao polumaratone u njima.\nAko bih na ovo pitanje odgovorio kao poslovan čovek, onda bih rekao: „Investirao bih ga sa ciljem da zaradim još neki“, a ako bih na njega odgovorio kao porodičan čovek, onda bih rekao: „U putovanje sa svojom porodicom“.\nŠta ste naučili o sebi u poslednjih godinu dana?\nProtekla godina je bila godina izazova i preispitivanja. Imamo samo jedan život i treba ga proživeti kako mi hoćemo, a ne kako se to od nas očekuje.\nCena soje na istorijskom maksimumu – da li nas čeka POSKUPLJENJE HRANE?


“Beli vukovi” obilježili krsnu slavu | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti “Beli vukovi” obilježili krsnu slavu\n“Beli vukovi” obilježili krsnu slavu\nČlanovi Udruženja boraca “Beli vukovi” sa Pala danas su obilježili krsnu slavu ovog udruženja Svetog Trifuna služenjem parastosa za poginule borce u crkvi Uspenja presvete Bogorodice na Palama i polaganjem vijenaca kod Spomenika palim borcima.\nPredsjednik Udruženja boraca “Beli vukovi” Janko Šešlija rekao je Srni da je danas, kod spomenika komandantu Specijalne jedinice Vojske Republike Srpske “Beli vukovi” Srđanu Kneževiću, otkrivena i spomen-ploča sa 18 imena poginulih pripadnika ove jedinice.\nŠešlija je izrazio nadu da će ubice Kneževića biti pronađene i procesuirane i pozvao relevantne institucije da otkriju naredbodavce i ubice njihovog komandanta.\n“`Beli vukovi` su jedna od najzaslužnijih jedinica u sarajevsko-romanijskom korpusu koja je izvojevala jednu od slavnih pobjeda Vojske Republike Srpske”, rekao je Šešlija i dodao da će Srpska biti svakim danom jača ako se bude poštovalo ono što su borci Vojske Republike Srpske uradili za Srpsku.\nOn je zahvalio svima koji godinama dolaze na krsnu slavu “Belih vukova”, jer se na taj način čuvaju uspomene na poginule borce ove jedinice.\nNakon polaganja vijenaca, prelomljen je slavski kolač i priređen prigodan slavski ručak kojem su, imeđu ostalih, prisustvovali zvaničnici Ministarstva rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske, opštine Pale, te članovi 63. padobranske jedinice iz Niša, saborci i porodice poginulih boraca.\nU borbama na Moševačkom brdu prvi put se čulo za ovu jedinicu koja je ime dobila po tome što su ostali zavijani u mećavi na Bjelašnici.\nPrethodni članakStudentska zima na Jahorini okupila više od 400 studenata\nNaredni članakSaborna crkva u Sarajevu iz austrougarskog vremena


Pompeo upozorio evropske kompanije: Ne možete da radite i sa nama i sa Iranom - Sputnjik Srbija\n21:55 04.11.2018 (osveženo 22:12 04.11.2018) Preuzmite kraći link\nKompanija iz EU će nakon uvođenja novih američkih akcija protiv Teherana, ne mogu istovremeno da rade na iranskom i američkom tržištu, upozorio je državni sekretar SAD Majk Pompeo.\n„Nećemo dozvoliti evropskim kompanijama da rade i sa SAD i sa Iranom“, rekao je Pompeo televiziji Si-Bi-Es. Pritom, šef Stejt departmenta je naglasio da SAD neće kažnjavati same države za to što njihove kompanije trguju sa Iranom.\nPrema rečima državnog sekretara, poslednjih meseci stotine evropskih kompanija je napustilo Iran, plašeći se američkih sankcija.\n„Čitav svet razume da su sankcije realne i ozbiljne“, dodao je Pomeo. Ograničavajuće mere koje će sutra stupiti na snagu on je nazvao „najsnažnijim sankcijama koje su ikada uvedene Iranu“.\nPritom, državni sekretar je izjavio da Iran, kao odgovor na sankcije, neće nastaviti rad na nuklearnom programu.\n„Siguran sam da Iranci neće doneti takvu odluku“, naglasio je on.