BiH obiluje ''plavim blagom", resursi se slabo koriste\nFlaširana voda - ilustracija\nU utorak se obilježava Svjetski dan voda, datum kojim se javnost poziva na održivo upravljanje vodnim resursima. BiH obiluje ovim ''plavim blagom'', no upravljanje resursima je slabija strana, što potvrđuje i podatak da godišnje uveze više od 120 miliona maraka vode iz susjedstva, ali i zemalja EU, dok prirodni resursi u BiH propadaju. Kakav je odnos političara prema ovom najtraženijem blagu u svijetu najbolje govori podatak da na svim sjednicama političari piju flaširanu vodu iz susjedstva.\nRedžić: Voda u BiH je istinsko blago\nBiH uvozi pet puta više vode nego što izvozi iako ima najbogatije prirodne resurse u regionu. To je posljedica nepostojanja izvozne strategije ni za jedan domaći proizvod. S druge strane ima znatno povoljnije uslove za uvoznike nego za proizvođače. Na uvoz vode iz susjedstva i zemalja EU, BiH gubi godišnje više od 50 miliona eura.\nProizvođači kažu da voda koju proizvode odgovara evropskim standardima, te da je zasigurno kvalitetnija od uvozne.\n„Vršena je analiza procjenas kvaliteta bunarske vode u Sarajevskoj pivari u posljednjih šest godina i na osnovu te analize smo mogli vidjeti da bunarska voda Sarajevske pivare spada u kategoriju prvih vrsta vode, odnosno prve klase, a to su vode koje se u svom prirodnom stanju poslije dezinfekcije mogu koristiti za piće. Svaki mjesec se šalju izvještaji u Zavod za javno zdravstvo FBiH, pa smo mi, prateći period od 2005. do 2010. godine na osnovu tih izvještaja mogli zaključiti da se radi o kvaliteti vode koja zadovoljava sve parametre“, kaže Anisa Seferović, magistrica hemije iz oblasti kvalitete vode.\nTanja Kaurin - Vidović, direktorica Odjela osiguranja kvaliteta proizvođača Olimpije, navodi:\n„Radi se o vodi koja putuje kroz stijene planina Igmana i Bjelašnice duže od 60 godina. Na taj način se, ustvari, obogaćuje mineralima. Primjenom visokih tehnoloških i higijenskih standarda u našim proizvodnim procesima obezbjeđujemo da je Olimpija izvorska voda ista u boci kao i na samom izvorištu.“\nDomaći proizvođači i ne pomišljaju na izvoznu orijentaciju, jer je šansa da se bh. voda nađe na rafama prodavnica u Hrvatskoj ili Sloveniji gotovo nemoguća misija, a tako bi malo trebalo da se situacija promijeni u korist bh. proizvođača.\n„Kod nas da bi se voda proizvela od nekog domaćeg proizvođača treba jako puno. Treba po novim pravilima i certifikacija i sve ostalo, ono što ne važi za izvoznike iz prostora EU. Oni mogu normalno da je uvoze pod, meni, sumnjivim okolnostima - za neke stvari za koje mi dajemo ogromne pare. Ne treba nam puno mudrosti. Trebamo vidjeti šta ostali rade. Treba napraviti ambijent da se može naša voda izvesti po istim uslovima kako se može uvesti“, rekao je Zijad Murtić, izvršni direktor za proizvodnju u Sarajevskoj pivari.\nStvoriti ravnopravne uslove na tržištu\nIgor Gavran, projekt menadžer sektora za makroekonomiju Vanjskotrgovinske komore BiH, poručuje:\nGavran: Druga stvar koju država treba učiniti jeste da sama da primjer i poticaj da se konzumiraju što više domaći proizvodi, pa tako i domaća voda.\n„Za početak bi trebalo stvoriti ravnopravne uslove na tržištu da se onemogući uvoz vode koja ne zadovoljava sve standarde kvaliteta, a do sada smo često imali slučaj da se proizvodi vrlo sumnjivog kvaliteta plasiraju na tržište BiH, i da se ukloni barijere izvozu naše vode koje postoje u Srbiji, Hrvatskoj i drugim zemljama, a gdje domaći proizvođači ne mogu izvesti vodu pod istim uslovima i samim time su nekonkurentni. Druga stvar koju država treba učiniti jeste da sama da primjer i poticaj da se konzumiraju što više domaći proizvodi, pa tako i domaća voda.“\n„Država bi morala da posegne za uspostavom takvih instrumentarija, a to je institucionalni okvir i njegovo jačanje - da se napravi, prije svega, kao što to imaju sve ozbiljne zemlje, institut za prirodne resurse, zatim institucije koje bi se bavile razvojnim projektima u toj oblasti i pokušale približiti taj resurs BiH najužem tržištu, kao što je, recimo, tržište Srbije koje oskudijeva izuzetno puno na pitkoj vodi. Da ne govorimo o tržištu jedne Turske - tamo ima oko 70 i više miliona ljudi. Dnevna potreba čovjeka za pitkom vodom je minimalno litar, dva. E sada to pomnožite i ne treba prevelika matematika da se dođe do konkretne dobiti“, zaključuje Sulejman Redžić, profesor na Prirodno - matematičkom fakultetu.\nMnogi prirodni izvori nisu iskorišteni, a dobar dio tih izvora ima i ljekovita svojstva. Primjer je Guber voda nadomak Srebrenice, čiji izvori danas propadaju iako je obećano da će se na tom mjestu napraviti banjski turizam. O svojstvima glavnog od 73 ljekovita izvora Guber vode govori ljekar Almir Bašagić koji je magistrirao na ljekovitim svojstvima ovih izvora.\n„Crni Guber ili Veliki Guber se nalazi u Srebrenici na nadmorskoj visini 460 metara i on svojim sastavom upravo je idealan za liječenje anemija sa deficitom željeza. Danas u svijetu živi šest i po, sedam milijardi ljudi. Polovina čovječanstva, znači negdje oko 3,5 milijarde ljudi ima smanjene rezreve željeza u krvi. Ovaj izvor svojim sastavom je idealan u korigiranju nalazi krvi, odnosno u liječenju anemije“, kazao je Bašagić.\nIako je voda blago 21. vijeka, a stručnjaci predviđaju da će za desetak godina ratovi u svijetu biti vođeni zbog nedostatka pitke vode, BiH ne samo da ne zna iskoristiti prirodno blago koje ima nego će ga svojim nemarnim odnosom izgubiti.


Милорад Екмечић: Мрак надолазећег рата - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 29 novembra, 2014\nKnjiga Frica Fišera o politici ratnih ciljeva Carske Nemačke u vreme Prvog svetskog rata (Griff nach der Weltmacht. Die Kriegszielpolitik des kaiserlichen Deutschland 1914−1918) od prvog njenog nemačkog izdanja 1961. uticala je na razvoj srpske nauke, posebno onog njenog dela koji se odnosi na pitanje odgovornosti za izbijanje Velikog rata 1914. godine. Možda je to još više slučaj sa njegovom drugom knjigom „Savez elita: o kontinuitetu struktura moći u Nemačkoj 1871−1945“.\nIZDALEKA SE DALjE VIDI\nRano preminuli Andrej Mitrović bio je naš najbolji poznavalac Fišerovih dela, kao i nemačke istorijske nauke uopšte. Razlika između ove dve knjige u izvornom nemačkom izdanju je kratko razdoblje od 10 godina, 1961−1971. Oba dela ipak imaju jednu naučnu i filozofsku osnovu, iako drugo delo nije imalo onaj značaj kakav bi doseglo da nije bilo burnog odjeka prve knjige, najpre u Nemačkoj, a zatim i celoj zapadnoj istorijskoj nauci. Tek je četvrto izdanje knjige o ratnim ciljevima iz 1967. postalo standardni model po kome se ravnaju sve ostale. Nije kriv samo stogodišnji jubilej Velikog rata 1914. da se i u našoj zemlji javi potreba za prevođenjem već i činjenica da je Fišerova prva knjiga ojačala atmosferu u galaksiji dela iz savremene svetske istorije. Istorijski značaj nečeg što se desilo ne dolazi od ocena istoričara koji pišu o njemu, već sam njegov smisao određuje naredni događaj. Izdaleka se bolje vidi.\nZa delo ima manji značaj činjenica da se ovakvo dubinsko sagledavanje pojavilo u nauci. Fišerovo ostvarenje bi trebalo doživljavati izvan svog doba, ne kao uzrok ni plod ovog opšteg razvoja. Nije Prvi svetski rat značajniji od Drugog samo po broju poginulih u njemu već i po promeni strukture društva koje je nastupilo posle rata. Danas se Prvi svetski rat 1914−1918 smatra drugim velikim kalupom („caractere matriciel“) za naknadni razvoj, kao Francuska revolucija od 1789. do 1799. godine (ako bismo poslednji datum svodili samo na tu godinu). Veliki rat 1914−1918 večna je tema nauke. Večno će se tragati za novim uglovima posmatranja.\nTeorija o „savezu elita“ odnosi se na proces zadržavanja vodećeg mesta u društvu od strane onih društvenih slojeva koji su ga vodili u početku. U nemačkom slučaju to bi značilo da se nacizam, sa rasnim teorijama o Nemcima kao vodećem narodu u svetu, nije slučajno i iznenada pojavio nakon sloma 1918. godine. Fric Fišer čak ide još dalje i zaključuje da su se sve ideologije i pokreti između dva svetska rata, sve do 1945, pojavili pre 1914. godine. To nije dolazilo samo od činjenice da su procesi za stvaranje novih društava u evropskim zemljama, kap po kap, proizvodili nova rešenja koja ranije nisu postojala.\nOKRENUTI SE ZAPADU-ILI UMRETI\nKult demokratske države u Francuskoj nije nastao samo iza pobede u ratu 1918. nego i kao ideologija koja je u samoj osnovi procesa epohe nacionalnog buđenja („reveil national“) od 1814. do 1914. godine. Gubitak pokrajina Alzasa i Lorene podizao je sve više i više Francusku na noge. Šarl Senjobos ima pravo kad zaključuje da je to bio jedan neobjavljeni rat sa Nemačkom, koji je bio isto tako skupo stajao kao da se radilo o pravom ratu. To je zaista bio prvi Hladni rat u evropskoj istoriji, jer se vodio istim metodama i ciljevima kao i onaj naredni iza 1945. godine. Tada se kult demokratske države prenosio i na Srbiju kao glavnog sledbenika Francuske pre 1914. godine. Jovan Skerlić je ovo nazvao „zakonom života“, jer se neće sve slovenske reke „slevati u rusko more“ − kako su neki, na čelu sa ideološki prevrtljivim Stjepanom Radićem mislili − nego je trebalo okrenuti čelo i srce zapadnoj strani sveta. Rusija je, kaže Skerlić 1904, bila autokratska, Nemačka militaristička, Habzburško carstvo klerikalno, Britanija plutokratska, a samo je Francuska, Srbiji za uzor, bila demokratska. Okrenuti se tom Zapadu, pa živeti, ili mu se suprotstaviti i umreti. Preživeo je Japan koji je kopirao zapadne uzore, a iščezli američki crvenokošci koji su se suprotstavili sve dok nisu sasvim iščezli sa zemlje.\nDRAGA, KRVAVA BRAĆO\nNa samom početku rata 1914. Nemačku je nosio novi talas osećanja moći njenog ekonomskog i političkog napredovanja u to vreme. Nemačka je od 35,9 miliona stanovnika 1850, do 1910. porasla na 65 miliona. Francuska za to vreme sa 35,4 na 39 miliona. Nemačka je dobila gotovo 30 miliona novih ljudi, a Francuska samo četiri. Rast Rusije sa 57 na 111 miliona ne treba pripisati samo ekspanziji u Centralnoj Aziji posle 1885. nego i većoj plodnosti njenih žena. Ove brojeve ne prati u svakom slučaju i slično povećanje ekonomske moći. Na kraju, pojam i status velike sile određuje broj naroda i ekonomska moć u dato vreme. Nemačka je 1870. proizvodila samo 300.000 tona čelika, a 1914. celih 14 miliona. Austrougarska nema podataka za početnu godinu, ali je 1914. proizvodila samo 2.700.000 tona čelika, malo više od smederevske Železare danas. Ekonomsku dominaciju Sjedinjenih Država određuje njena proizvodnja od 32 miliona tona čelika. Rusija je pred rat 1914. proizvodila 4.100.000 tona. Zaključak se sam po sebi nameće da je Nemačka proizvodila koliko i čitava ostala Evropa zajedno, a Sjedinjene Države kao čitav preostali svet zajedno. Francuska je zbog slabog rasta stanovništva morala da produži vojni rok na tri godine, dok su ostale sile ostale na standardu od dve godine.\nNemačka je bila u prednosti u odnosu na ostale još i po činjenici da Rusija, njen najopasniji protivnik, sve vreme slabi iznutra i ponaša se kao oronulo telo umornog starca (Grigorij Nikolajevič Trubeckoj: Russland als Grossmacht, 1910, 1917). Poraz u ratu s Japanom 1904−1905, a odmah zatim i revolucija u njihovom društvu godinu dana kasnije, stvorili su široko ubeđenje, i kod kuće, i u inostranstvu, da je unutrašnji revolucionarni slom neizbežan i skor. Nisu samo socijalisti pozivali na rušenje trulog Carstva nego se to radi u svim slojevima uopšte. Ajvar Spektor (Ivar Spector) u delu o uticaju Ruske revolucije 1905. na Aziju, tim povodom citira popa Gapona, vođu sindikata radnika u koje su careve trupe pucale na otvorenoj ulici. Socijalisti su sveštenika Gapona optužili za ishod revolucije, ali je on sam posle 1905. napisao: „Draga krvava braćo. Meci carskih vojnika su ubili našu veru u cara. Hajde da mu se osvetimo, njemu i celoj njegovoj porodici. Osveta protiv svih njegovih ministara i svih eksploatatora ruske zemlje. Idite, opljačkajte carske palate! Sve vojnike koji su pobili naše nevine žene i decu, sve tirane i ugnjetače ruskog naroda.“\nRusija nije imala ekonomsku moć da stvori adekvatnu armiju, dostojnu zadataka koji su im dolazili sa skorim ratom 1914. godine. U proseku, samo prve linije na frontu imaju punu opremu, a one iza njih čekaju da pokupe puške onih koje neprijatelj pokosi iz prve linije. Zbog toga nemački Generalštab žuri da Rusija za tri godine ne stane na zdrave noge.\nNEVIDLjIVI BAUK NAD NEMAČKOM\nU trci za jačanje pomorskih snaga, Britanija se upinjala da očuva prevlast nad svetskim morima, a pred sve jačom nemačkom flotom. Nemci su ojačani i savezom sa flotom Austrougarske i glavnim kotvljenjem u Puli i Kotoru. Rusija je u ratu s Japanom 1905. na Dalekom istoku izgubila svoju Baltičku flotu. Manje nemačkih lađa na Baltiku značilo je i njihov bolji učinak na Atlantiku. Početak rata 1914. francuski, nemački i srpski vojnici doživeli su kao oslobođenje. U Beču se takvo oduševljenje glumi samo na glavnim ulicama. Predsednik austrijske vlade je na sednici od 2. maja 1913. rekao kako vlada opšte ubeđenje da „Monarhija ne može zaštititi svoje interese i da će i Dalmacija i Primorje biti izgubljeni“. Slično je stanje bilo i krajem rata, kada general Sarkotić obaveštava predsednika mađarske vlade da u Dalmaciji svi, a u Hrvatskoj i Slavoniji 60 odsto stanovništva, žele izdvajanje u jugoslovensku državu. Samo je većina bosanskih muslimana protiv Jugoslavije, iako je pojava „Mladih muslimana“ Mehmeda Spahe („grupa Spaho − Hrasnica“) i tu načela islamsku pogaču. Njihove pristalice rugaju se konzervativnoj većini da su ostali isti kakvim ih je opisao vezir Namik-paša 1831: „Bošnjačko zlo mi je sve zlo završilo. Od sedamdeset i sedam mileta (koliko ih broji Kuran) od bošnjačkog nema goreg mileta.“ Neprestano i od srca su se protivili bilo kakvim reformama starog islamskog ustrojstva.\nOvakvo raspoloženje duhova i razvoj okolnosti u evropskim zemljama pred rat 1914. predstavljali su nevidljivog bauka koji je u to vreme kružio nad Nemačkom. Ova avet u vazduhu nije se dala statistički premeriti, pa je opravdan strah istraživača uzroka i toka Prvog svetskog rata (da je naučno istraživanje) isuviše bilo vezano za diplomatsku građu i šta je koji ministar kazao onom drugom na suprotnoj strani.\nODVAJANjE UKRAJINE OD RUSIJE\nU Nemačkoj je opšte raspoloženje bilo, kako zaključuje Fric Fišer, da je rat sa Francuskom i Rusijom neizbežan i da se za pobedu u njemu treba spremati. On je zaključio da su sve ustanove, ideologija i korenovi koji su stvorili tri tiranije nakon 1918. stvarani i pre rata 1914. godine. Tu se na prvom mestu nalazi antisemitizam, u Nemačkoj kao i u celom katoličkom svetu u zapadnim zemljama. Hitler je kao dobrovoljac stupio u bavarsku armiju 1914. godine. Stekao je iskustvo ratovanja sa činom kaplara, ali i uz čitanje knjiga generala Ludendorfa, da je rat 1918. izgubljen zbog verske nejedinstvenosti nemačkog naroda podeljenog u dve nacije („Kirchen Völker“) i da bi, umesto razvijanja jedinstvene nemačke nacionalne svesti, trebalo razvijati onu o jedinstvenoj nemačkoj rasi (Kriegsführung und Politik, 1921, 1922).\nDo kraja rata 1918. budući nacionalsocijalizam nije imao vojsku, ali je imao do kraja izrađenu ideologiju i partijske simbole. U „Mein Kampf-u“ Hitler piše da do 1918. nije dobro znao standardni nemački jezik i u dnevnom se govoru služio bavarskim narečjem koje Nemcima na severu nije bilo razumljivo. Do 1914. je zajedno sa porodicom bio pristalica antisemitskog pokreta Karla Lugera „Hrišćanski socijalizam“. Brzo je evoluirao u pokret i ideologiju Georga Šenerera. Luger je svoju stranku pretvorio u glavnu potporu prestolonaslednika Franca Ferdinanda. Hitlera je odbio jer je predviđao nemačko nacionalno jedinstvo u dve monarhije, dok je Šenerer razvijao ideju da temelj nemačkog jedinstva mora počivati na slobodnim seljacima i socijalno umirenim radnicima. Glavni protivnici bili su „Judea und Slavia“. Zastavu sa kukastim krstom Hitler je prihvatio od kaluđera reda Templara, Jerga Lanca Libenfelsa i njegovog časopisa „Ostara“, a još 1908. posedovao ga je kao siromašan maturant.\nNauka je odavno ustanovila da je Nemačka socijaldemokratska stranka, kao najjača i najbogatija takva stranka u svetu, slala finansijsku pomoć ruskim socijalistima sa ciljem da rade na podizanju revolucije u Carskoj Rusiji. Ustanovila je i to da je iza toga stajao nemački Generalštab. To je bilo u uskoj povezanosti sa stalno rastućim antisemitizmom u svetu. Jedan uglađeni poljski javni radnik 1908. drži u Zagrebu predavanje sa tezom „da smo uoči rasula slavenskoga carstva koje kao da već sada židovstvu otvara neiscrpno vrelo materijalnog dobitka“.\nFric Fišer je prikazao da je nemački cilj bio da se Poljska stavi pod katolički patronat, da se Rusiji oduzme Ukrajina i da se cela Rusija vrati u pretpetrovske granice. List „Ukrajina“ počinje da izlazi u Berlinu 1884. i razrađuje ovu perspektivu. Ako bi se išlo šemom Frica Fišera da postoji „savez elita“, koje ranije ciljeve prebacuju u nove istorijske uslove, onda bi se i napori nacističke Nemačke 1938, u pokušaju da ponovo odvoji Ukrajinu od Rusije, morali oceniti samo kao jedna karika u dugom lancu. Nacisti su 1938. postavili zadatak da se otvori novi životni prostor za prehranu stanovništva Rajha od blizu 100 miliona ljudi. Afrika nije dolazila u obzir, već se stvarao plan o „Velikoj Ukrajini“ kao samostalnoj državi pod nemačkim protektoratom, stavljajući zapadne saveznike pred svršen čin. Ono što se danas dešava u Ukrajini i oko nje ima dublju istoriju, koja nimalo nije bezazlena. Fašističke zemlje su 1938. imale bolju i jaču avijaciju, Sovjetski Savez upravo je tu 1938. proglasio „godinom avijacije“. Britanija je tek bila na putu da nadmaši Nemačku u proizvodnji lovačkih aviona.\nNACRT ZA CRNU LEGIJU\nU vreme kada Austrougarska 1913. nastoji da ponovo otvori albansko pitanje, Arnold Tojnbi („Nationality and the War“, 1915) veli da „Albanija nema istorije“ i da je u pitanju samo širenje Osmanlijskog carstva pod kontrolom Austrougarske i Nemačke. Poseta lorda Kičenera Istanbulu 1910. otkrila je tužnu spoznaju da Turskim carstvom vladaju Nemci i da su sve vojne ustanove (vojska, mornarica) pod nemačkom kontrolom. Habzburška monarhija 1913. počinje ekonomsku mobilizaciju, kupuju se krda goveda i konja za treći balkanski rat, preko Albanije, na jesen te godine. Beč smiruje strah da Srbija vodi južnoslovenski svet u Monarhiji, da od 1903. postoji pokret omladina („Mlada Hrvatska“, „Mlada Dalmacija“, „Mlada Bosna“ − posle 1907). Očekuje se južnoslovenska revolucija za oslobođenje. Misli se da je jedini lek protiv toga udar na Srbiju, kao gnezdo buduće jugoslovenske države. Pod kišobranom Frica Fišera, njegove filozofije o „savezu elita“, stoji i ideja o vraćanju Srbije na njen istorijski početak. Tokom Aneksione krize 1909. u krugu oko nadbiskupa Stadlera (Ivo Pilar, Iso Kršnjavi, Nikola Mandić) raspravlja se o odgovoru pripremanju srpske revolucije u Bosni, o Čistoj stranci prava preko ovih čelnika koji stvaraju njene ciljeve, sanja o zatiranju svakog jezgra za buduću Jugoslaviju. Stvara se nacrt za Crnu legiju i prvi put u istoriji nastaje izraz „Hrvatske narodne ustaše“. Otvoreno se umuje o čišćenju etničkog prostora od reke Drine do Pule, iskorenjivanju Srba, Jevreja i Cigana, a zatim mešanju katoličkog stanovništva kako bi se stvorila hrvatska nacija. Narod na tom prostoru još nema izgrađenu hrvatsku etničku svest, niti je pobedilo ime Hrvat. U demonstracijama 1912, policija hapsi studente Antu Pavelića i Milu Budaka, budućeg poglavnika i doglavnika nezavisne države proklamovane pod nemačkim okriljem u aprilu 1941. godine.\nReč „ustaša“, za revolucionare za razaranje jugoslovenske države, ušla je u modu i posle 1935. zamenila je naziv „domobran“, pošto je nadbiskup koadjutor Alojzije Stepinac stvorio program revolucionarnog rešenja hrvatskog nacionalnog pitanja u Jugoslaviji od strane naoružanih grupa u fašističkoj Italiji oko Ante Pavelića. Simbol tih grupa, veliko slovo „U“, sa bombom i upaljenim fitiljem na njoj, verovatno je nacrtao neki italijanski umetnik, jer simbol za revoluciju, upaljena bomba sa plamičkom fitilja, postoji samo u Italiji tog doba. Nose ga Musolinijevi jurišnici („Arditi“ kao i žandarmerija i karabinjeri). Jurišnici su činili dobrovoljačku vojsku Fašističke milicije. Više je nego jasno da su ustaške legije u „ustaškoj vojsci“. Konzul iz Zagreba javio je da su činovi u ustaškoj vojsci, po uzoru na Italiju, samo kroatizovana reč „milicija“.\nPRUSKI RASIZAM ANTISEMITSKIH BOJA\nOvo je bio lep dokaz za tezu Frica Fišera da su sve političke formacije radikalnog smera, kao i njihova ideologija i partijski simboli, bili stvoreni pre 1914, kada se nije ni slutilo kakve će to strahovite posledice imati deceniju kasnije. Fric Fišer u svojim delima stalno govori o rasizmu u politici Carske Nemačke, ali ga uglavnom veže za prusku državnu tradiciju. Niko to ne poriče, ali bi trebalo imati u vidu da je antisemitizam bio najsudbonosniji i da je najgora fobija u savremenoj istoriji. Svaka fobija − rusofobija i srbofobija kao njen izdvojeni rukavac − uvek je iza sebe imala neku veliku religiju i crkvu. Pruski rasizam bio je antisemitskih boja, ali se pred 1939. razbuktao u svim zemljama. Otkrili su da je i Vinston Čerčil, u vreme potpaljivanja gasnih komora po Poljskoj 1941, objavio veliki članak o Jevrejima u jednom londonskom listu. Kaže kako se oni nikada ni u jednoj zemlji nisu asimilovali u dotičnu naciju i podelili sudbinu s njom. To objašnjava zašto anglosaksonska štampa 1941. kasni u optužbi nacizma za progone Jevreja. To se pravda kao da za to nisu znali. Prećutkuje se da je posle rata 1945. vraćen brod (sa jevrejskim beguncima od evropskog Holokausta) koji je već bio stigao nadomak američke obale, jer se američka vlada bojala da su Jevreji nosioci ideje o socijalističkoj revoluciji. Antisemitizam kao evropska fobija pred 1939. imao je univerzalno značenje. Bez religije i Katoličke crkve iza sebe, nikada ne bi bio u stanju da poprimi tako tragične posledice koje se, nažalost, još nisu okončale. Pred svaki veliki rat neka je fobija pripremala duhove protiv urečenog neprijatelja. Širenje takve fobije mora se uzeti kao indikator i merilo do kojeg je stepena dosegao mrak nailazećeg rata. Rusofobija i srbofobija danas jedan su od takvih indikatora.\nKnjiga Frica Fišera, koja se ovde nudi i srpskom čitaocu, delo je koje nije uticalo samo na nemačku i svetsku istorijsku nauku nego je odgojilo novu političku svest nemačkog naroda. Od „škrgutanja zubima“, kako Fišer naziva odziv nemačke javnosti na nju od objavljivanja 1961. do danas, objavljuju se knjige i napisi protiv njenih zaključaka. I njegov bliski saradnik, Imanuel Gajs sa Bremenskog univerziteta, prebegao je na drugu stranu.\nIpak, ona ima i značajnih slabosti.\nUloga Katoličke crkve u formiranju nemačkih ratnih ciljeva 1914−1918 značajnija je nego što je ovde prikazano. U nemačkom javnom mnjenju odavno traje katolički talas kako je upravo zbog toga za nemačku spoljnu politiku ključno Istočno pitanje i savez sa Austrougarskom. Nacrt za to dao je 1848. Čezare Balbo (Cesare Balbo: Delle speranze d‘ltalia, Paris, 1848). Od 1853. u tome se ističe katolički publicista Franc Šuzelka (Franz Schuselka: Die Orientalische Frage das ist Russische Frage). Čezare Balbo dao je ideju o potrebi nemačke politike da se kolonizuje Bosna i Hercegovina katoličkim doseljenicima. Umesto da se Nemci iseljavaju u Ameriku, oni bi trebalo da stvaraju svoje ratarske kolonije u Bosni i Hercegovini i Poljskoj. Kada 1876. Bizmark veli u nemačkom Rajhstagu da Nemačka nije zainteresovana za Istočno pitanje, da sve te palanke oko kojih se (od 1876. do 1878.) vode nacionalni ratovi ne vrede dobrih kostiju jednog pomeranskog vojnika, odgovara mu šef katoličke partije u Nemačkoj (Zentrumspartei) Ludvig Vindhorst da sve to što kancelar kaže može biti tačno, ali da od Istočnog pitanja zavisi ko će vladati budućim svetom − Germani ili Sloveni. Partija centra bila je prva koja je odmah 1878, par dana nakon Berlinskog kongresa, počela sa ostvarivanjem planova koje je 1848. zacrtao Čezare Balbo. Naredne godine skupljen je novac, kupljeno je zemljište od muslimanskih begova u dolini reke Vrbas i odmah je stvorena prva kolonija kojoj su službeno dali ime Vindhorst. Tri su nemačka sela nazvana po šefu nemačke katoličke stranke. Do 1914. naseljeno je 240 000 nemačkih (delom poljskih i malo italijanskih) seljaka. Habzburška država je to preuzela kao svoj državni program. Od 1911, kada se stvara „Landwehr“ u Bosni i Hercegovini, „Schutzkorps“, te dobrovoljačke formacije, popunjavaju se jedino muslimanima i katolicima, odvojeno. Glavni im je zadatak da pomažu redovnu vojsku u ratu protiv Srbije, ali i da sa srpskom vojskom gone sa teritorije Istočne Bosne srpsko stanovništvo. Cela Istočna Bosna, do pokrajinske prestonice Sarajeva, proglašena je za pobunjeno područje (Insurgiertes Gebiet) na kome važe posebni zakoni. Cilj je bio − od 1872, kada Julijus Andraši preuzima habzburško Ministarstvo inostranih poslova − da najpre nagovori tursku vladu da u Podrinju naseljava katolike i muslimane kako bi se prekinuo srpski etnički kontinuitet u Srbiji, Bosni i Hrvatskoj.\nBOSNA – „TUĐINSKA ZEMLjA“\nOd tri „filije“, kako se naziva politika Vatikana od prestanka Kulturkampf-a u Nemačkoj (Deutschephilia do 1918, Naziphilia 1933 − posebno od Anšlusa Austrije 1938. − i Americophilia od tajnog sporazuma Regana i pape Vojtile 1984. − „Sveta alijansa“) politika Katoličke crkve u strateškoj je osnovi spoljnih politika triju nemačkih država do danas.\nKatolička crkva pretvorila je pruski birokratski antisemitizam od 1933. u nemački narodni pokret. Nemci doseljeni u Bosnu i Hercegovinu počeli su da menjaju sliku gradskih naselja, koja, po pisanju Jovana Grujića, Bosnu pretvara u „tuđinsku zemlju“. U Prvom svetskom ratu davali su dobrovoljce u šuckore, a od 1941. pa do iseljavanja folksdojčera iz Bosne 1943, popunjavaju dobrovoljačke SS formacije.\nPo pitanju odgovornosti za izbijanje Prvog svetskog rata, nemački doseljenici i planovi habzburškog Generalštaba da naseljavaju katolike u Istočnoj Bosni po sistemu latifundija igraju vrlo značajnu ulogu. Ta uloga traje do Hitlerove odluke 1943. da bi posle Staljingrada trebalo očuvati nemački etnički prostor prema Poljskoj, te Nemce iz Bosne naseliti u oblast Poznanja. Ona je ostala nepoznanica u svetskoj literaturi o odgovornosti za izbijanje Velikog rata 1914. godine. „Škrgutanje zubima“ na pojavu knjige Frica Fišera bilo bi još glasnije da je, barem on, odredio u nemačkoj nauci značaj saveza Nemačke i Katoličke crkve u dva poslednja svetska rata sve do danas.\nU dvadeset i tri poglavlja, na koliko je podeljeno ovo delo Frica Fišera, pratimo ciljeve Carske Nemačke da se stvori njen novi poredak u Evropi. U prvom poglavlju razrađuje se politika neizbežnosti rata, do ciljeva pretvaranja Carstva u svetsku silu. Još 1914. prelazi se sa politike preventivnog rata na tezu da je Carstvo napadnuto, da je nemačka uloga da se odbije napad. U poslednjem poglavlju razrađuje se politika zadržavanja pobedničkih ratnih ciljeva na Istoku, a sporazumevanje na Zapadu na osnovu Vilsonovih načela, o miru bez pobednika i pobeđenih. „Savezu elita“ od 1871. do 1945. trebalo bi pripisati to da je dolazak nacista na vlast 1933. samo pokušaj da se ciljevi iz 1914. prenesu do staljingradske tragedije 1943. godine.\nPrevođenjem knjige Frica Fišera cela je srpska kultura, a ne samo istorijska nauka sa svojim varljivim opredeljenjima, dobila jedan vredan poklon.Beograd, 5. oktobra 2014.


Pepovo veliko spremanje! Sedmorica odlaze, dve zvezde na prodaju, ali za Srbina je kasno! - Sportske.net\nGvardiola ima nameru da smanji broj igrača, vrati njih nekoliko sa pozajmice, ali i proda dva velika imena kako bi finansirao naredni prelazni rok!\nPep Gvardiola će prema tvrdnjama španskim medija, ali i nekih izvora bliskih Sitiju eliminisati nekoliko igrača narednog leta.\nOn veruje da će Siti moći da kupuje, ali je spreman da novac za transfere zaradi prodajom igrača.\nNaime, priča se da bi čak osmorica mogla da napuste "Etihad", a među njima je i Leroj Sane za koga će biti dosta interesovanja i koji sigurno vredi više od 60 miliona evra. Iz redova "Građana" bi mogao da ode i Gabrijel Žesus, on je u drugom planu.\nSinoć se u emisiji španskog radija "Čiringito" pričalo o tome da Gvardiola želi Luku Jovića kao zamenu za Brazilca, ali da je zakasnio jer je naš napadač pred potpisom za Real.\nGvardiola traži i levog beka, jer Mendi je imao dve teške povrede, a od prekobrojnih, Mangala je kao i prošlih sezona na prodaju, verovatno i Gundogan koji neće produžiti ugovor. Klub napuštaju rezervni golman Bravo i Brazilac Danilo koji nije ispunio očekivanja, nije još poznato šta će biti sa Otamendijem, pošto Pep traži mlađeg igrača.\nSa pozajmice bi mogli da se vrate Aleiš Garsija koji je u Đironi, kao i Tosin koji nastupa u VBA.\nNaravno pominje se veliki broj imena, kao moguća pojačanja, počev od Ndombelea iz Liona, Vejgla iz Dortmunda, skauti su gledali 19-godišnjeg Florentina iz Benfike koji je defanzivni vezni igrač.\nNa spisku su još navodno Čengiz Under iz Rome, Zaniolo je teška meta, jer je blizu dogovora oko novog ugovora...\nU svakom slučaju Pep neće kupiti više od četiri igrača, dvojicu vezista ako ode Gundogan, jednog beka i napadača umesto Žesusa.


NAPUSTIO NAS JE VESNIK ZVEZDINOG USPONA! Kosanovićeva HARIZMA i ZNANJE obeležili put ka Ligi šampiona! - Informer\nSportski direktor Vojvodine Milan Kosanović preminuo je u 50. godini života\nVest o smrti Milana Kosanovića potresla je Srbiju, posebno one kojima su crveno-bele boje drage! NOvosađanin je čitav život podredio Vojvodini i Crvenoj zvezdi gde je i ostavio najdublji trag!\nJedan od momenata koji će ostati zauvek urezan u sećanja Delija je kada je slavio pobede u kvalifikacijama za Ligu šampiona!\nNakon herojske pobede Zvezde u trećem kolu kvalifikacija za Ligu šampiona Milan Kosanović je rekao - Nije kraj, nije kraj, idemo u Ligu šampiona - tako je i bilo! Zvezda je u Salcburgu odigrala 2:2, a harizmatični trener je u zagrljaju igrača i stručnog štaba rekao - E sad je kraj!\nKosanović će ostati upamćen kao jedan od najvećih stručnjaka koji su radili na našem najvećem stadionu u 21. veku, uz Vladana Milojevića jedan od tvoraca moderne Zvezde koja je pod njegovom trenerskom palicom krenula u let o kom niko nije mogao ni da sanja!\n- Ja sam realan i sigurno da kada smo se skupljali na Zlatiboru i igrali protiv selekcije Užica i Rudara [leto 2017. godine, prim. aut.], niko nije mogao da očekuje Zvezdu u Ligi šampiona. Da tako brzo igramo protiv Pari sen Žermena, to je samo u ludim snovima i razmišljanjima, bajkama, ali postojala je vera da je tako nešto moguće - govorio je nekada Kosanović.\n16:56 C. zvezda 1\nTERZIĆ PREZADOVOLJAN! Nema dokaza o nameštanju! VELIKA pobeda za ČAST KLUBA i fudbala!\nHOĆU SA ZVEZDOM U LIGU ŠAMPIONA I DA IGRAM PRED NAJVATRENIJIM NAVIJAČIMA U EVROPI! Filipo Falko otkriva zašto je iz Italije došao u Srbiju!


Nije ostalo previše vremena do kraja godine, a zvezde otkrivaju svim znacima šta ih očekuje…\nDragi ovnovi, ako će vama nešto obeležiti period do kraja godine, onda će vam obeležiti novčani dobici. Period do kraja godine vam donosi dva novčana dobitka i ti novčani dobici će vašu finansijsku situaciju učiniti skoro pa idealnom.\nDragi bikovi, mali horoskop otkriva da vas do kraja godine očekuje uživanje u onoj najvećoj sreći. Do kraja godine vas očekuju pozitivna dešavanja na svim planovima vašeg života. Vaš život će postati kako srećniji, tako i bolji.\nDragi blizanci, vi nećete moći da budete zadovoljni sa dešavanjima do kraja godine zbog toga što vas očekuje jako mnogo poslovnih problema. Zapravo će u periodu do kraja godine vaše zaposlenje biti pod velikim znakom pitanja.\nDragi rakovi, vama period do kraja godine donosi razloge za sreću, a oni vas očekuju zbog ostvarenja vaših želja. Upravo će do kraja godine mnoge vaše želje postati ništa drugo nego prelepa stvarnost.\nDragi lavovi, period do kraja godine vam donosi jednu veoma lepu priliku. Naime, vama će se ukazati prilika da promenite zaposlenje. Očekuje vas poslovna ponuda koja će vam po mnogo čemu odgovarati.\nDrage device, vas u periodu do kraja godine očekuje mnogo dešavanja i to kako pozitivnih, tako i negativnih. Mali horoskop otkriva da ćete imati problema na poslu, ali vas zato na planu ljubavi očekuje prava čarolija.


MORAMO SVE DA IH POKIDAMO DA DOBIJEMO RAT: Kavčani imaju spisak škaljaraca za odstrel, 13 imena je na njemu, jedan već ubijen – UDARNA VEST . rs\nMORAMO SVE DA IH POKIDAMO DA DOBIJEMO RAT: Kavčani imaju spisak škaljaraca za odstrel, 13 imena je na njemu, jedan već ubijen\nponedeljak, 20. juna, 2022 4 min read UdarnaVest .rs\nMilić Minja Šaković, visokopozicionirani pripadnik škaljarskog klana, koji je u petak ubijen u Budvi, nalazio se na spisku koji je otkriven 2021. godine\nKavački klan, kako istražitelji sumnjaju, poseduje spisak za odstrel na kom se nalaze imena 13 visokopozicioniranih pripadnika škaljarskog klana, a jedan od njih navodno je bio i Podgoričanin Milić Minja Šaković (35), koji je likvidiran u petak u Budvi.\nDa ovaj spisak postoji, otkriveno je 2021. godine, kada je Specijalno državno tužilaštvo u Crnoj Gori podiglo optužnicu protiv Nikole Mirića (35) i Jovana Trkulje (35), obojica iz Obrenovca, i Podgoričana Jovana Marovića (41) i Aleksandra Veljovića (30) zbog pokušaja likvidacije sada već pokojnog Šakovića, piše Kurir.\n– Ekipa koja je imala na nišanu Šakovića, a kako je utvrđeno istragom, pratila ga je u stopu, i njihov plan bio je da ga likvidiraju hicem iz snajpera, koji bi ispalili iz stana prekoputa njegovog – stoji u optužnici, čije su detalje ranije objavile Vijesti i u kojoj, između ostalog, piše i da su od uhapšene kriminalne grupe oduzeti i kriptovani telefoni, u kojima je bilo i nekoliko fotografija Minje Šakovića.\nNakon hapšenja osumnjičenih, crnogorski mediji navodili su da su u telefonima sa aplikacijom Skaj nađene i fotografije Jovana Vukotića, koji važi za jednog od navodnih vođa škaljarskog klana, i njegovog telohranitelja.\nKako se navodno navodi u optužnici Specijalnog državnog tužilaštva, presretnute su i poruke na Skaj aplikaciji ove kriminalne grupe, a jedna od poruka koju je poslao organizator grupe 2. januara 2021. godine potvrdila je da spisak za odstrel postoji.\n– Klempo, Lima, Radoman, Mićko, Korać, Boban, Minja, Vule, Jare, Mićić, Boreta, Votka, Kan – to se sve mora pokidati da bismo pobedili u ratu! Svako od ovih koji ostane može sam da ratuje, svako ima ljude i pare – pisalo je, kako se sumnja, u toj poruci, koja je poslata prilikom planiranja likvidacije Milića Šakovića prošle godine u Podgorici.\nNaš izvor objašnjava da je Šaković jedini sa ovog spiska koji je ubijen, i to pre četiri dana, dok je s prijateljima sedeo u kafiću „Korkovado“ u Starom gradu u Budvi. Spekuliše se da se Šaković opustio nakon hapšenja pripadnika i vođa kavačkog klana u Srbiji i Crnoj Gori, među kojima je i grupa Veljka Belivuka, koja mu je, kako se sumnja, takođe radila o glavi.\n– Na spisku se, pored Šakovića, kako upućeni smatraju, nalaze i Jovan Vukotić, Marko Ljubiša Kan, Filip Korać, Marko Martinović, Saša Dukić, Stefan Mićić, Veljko Banović Votka – prenele su Vijesti.\nInteresantno je da su neke od ljudi sa ovog spiska nišanili i pripadnici Belivukovog klana. Kako se sumnja, oni su pokušavali da dođu do Filipa Koraća, Veljka Banovića i Marka Ljubiše Kana, koji važe i za osobe bliske Luki Bojoviću.\nPodsetimo, rat klanova traje od 2014. zbog nestanka 200 kilograma kokaina iz Valensije. Kriminolog Dobrivoje Radovanović ranije je za Kurir objasnio da se rat između kavačkog i škaljarskog klana vodi do istrebljenja i da mu se kraj ne nazire.\nBudvanski trougao smrti\nU Starom gradu ubijeno više od 10 ljudi\nŠakovića je u petak oko 23.30 sati ubio, kako se sumnja, profesionalni plaćeni ubica koji je stranac. Bio je obučen u belu košulju i imao je beli kačket, a u „škaljarca“ je ispalio osam hitaca i pobegao. Tokom bega se presvukao i ostavio otiske i DNK, ali nije otkriven njegov identitet. Snimile su ga i kamere. Inače, mesto na kom je Šaković likvidiran poznato je kao „budvanski trougao smrti“, jer su se tu dogodile brojne mafijaške likvidacije.\n– Šaković je ubijen gotovo na identičan način kao i Miloš Vidaković iz Pančeva 2013. I on je sedeo u kafiću u Starom gradu kada mu je ubica prišao i pred ljudima ga izrešetao pa pobegao – podsetio je izvor Vijesti i dodao da je još 1991. tu ubijen Vlastimir Zečević, zvani Mićko Talijan. Kako su dodali, tokom godina nizali su se zločini u Starom gradu, a do sada je tu skončalo preko 10 ljudi.\ngrupaveljanevolja, Kavcani, Skaljarci, ubistvo, veljanevolja\nTEŽAK UDES KOD LOZNICE, smrskan automobil /FOTO/


Sa ovim Tik Tok vežbama žene skidaju salo ko od šale | Zdravlje | Direktno\n04. 08. 2020. 17:56 1\nNedavno je po Tik Toku počeo da se širi trend koji je krenuo iz Španije, a reč je o novom načinu mršavljena. Žena koja je započela trend neobičnih vežbi garantuje da će svi imati rezultate i to bez korigovanja ishrane.\nNaime, kako tvrde španska instruktorka, reč je o tehnici koja dolazi sa istoka i koja ima za cilj da razvije trbušne mišiće.Vežbe su poprilično jednostavne i zbog toga je njihova popularnost eksplodirala u Španiji, a sada se širi svetom.Dok neki veruju da je najefikasnije voditi računa šta unosimo u naše telo, mnoge žene koje su se prihvatile ovog izazova tvrde da ništa nisu menjale u ishrani a već vide rezultate.\nDora Martinez, svakodnevo kači klipove kako radi ove čudne vežbe. Ona koristi sebe za primer kako bi dokazala mnogima da se trening isplati jer je i onda sam podosta smršala.\nVežbe Tik Tok Mršavljenje\nTRANSFORMACIJE! Smršali su i više ne liče na sebe\nUnosila je 5.000 kalorija dnevno, a sada izgleda ovako (FOTO)\nZategnut stomak i još čvršća guza - Milica je BOMBA!\nNEVEROVATNA transformacija: Ovo je ista devojka!


Pelješki most nije smetnja da povežete Neum s ostatkom BiH\nMnogi ovdašnji političari i stranke našli su u priči o Pelješkom mostu idealnu priliku da pričaju na temu gdje ne moraju ništa konkretno raditi – upozorava Lana Prlić, potpredsjednica SDP BiH i poručuje da se radi o istim strankama koje nisu u stanju kopnenim putem povezati Neum sa Mostarom i Sarajevom, a kamo li pomorskim putem povezati BiH sa svijetom.\n„Obradovali su se i uhvatili ove teme, računajući da sve što treba je da viču i mašu prstom, da budu ljuti pred kamerama, očekujući jeftine političke poene. A šta ste, uvažena gospodo za sve ovo vrijeme uradili na povezivanju Neuma sa Mostarom, Sarajevom i ostatkom BiH? Šta ste uradili na tome da se Neum poveže sa svojom zemljom i kako očekujete da iko vjeruje u vaš kapacitet i kredibilitet kada niste u stanju napraviti cestu od našeg jedinog morskog grada do Stoca?\nSve što su stanovnici Neuma do sada dobili od vas bilo je prebijanje preko njihovih leđa. Vama Neum koristi samo za kupovinu socijalnog mira jeftinim ljetovanjima i kao argument za podizanje akciza. Neumljani skoro 30 godina žive odsječeni od svoje države, osuđeni na čekanja na graničnim prelazima ili na koziji put preko Svitave“, ističe Prlić.\n„Naravno da niko nema pravo presijecati pomorski koridor Bosne i Hercegovine i našu vezu sa otvorenim morima, ali jednako tako o pomorskom koridoru nemaju pravo pričati predstavnici stranaka koje unatoč višedecenijskoj vlasti nisu bile u stanju napraviti kopnenu vezu Neuma sa ostatkom Bosne i Hercegovine, Pelješki most tu nije nikakva smetnja.\nDa su kojim slučajem SDA i HDZ do sada povezale Neum, možda bismo i mogli pričati o kapacitetima Bosne i Hercegovine kao pomorske zemlje. Ovako, kada BiH nema poštenu kopnenu vezu sa svojim morem, kada iz Sarajeva do Neuma kroz Bosnu i Hercegovinu ne može stići ni jedan brodski kontejner, naši argumenti slabe i padaju. Stranke čiji predstavnici sjede u vlasti, u javnim preduzećima, u ministarskim i direktorskim foteljama, u upravnim i nadzornim odborima, nose najveću krivicu za to što Bosni i Hercegovini danas prijeti presijecanje pomorskog koridora. Desi li se ova katastrofa, snosite jednako veliku odgovornost i krivicu“ navodi Prlić.\n> SDP poziva Skaku: Predložite Orhana Pamuka i spasite obraz Grada ili odstupite sa pozicije\n> Ni u predizbornu, ni u postizbornu koaliciju nećemo sa SDA\n> GO SDP BiH Banja Luka: Političke poruke Dodika i Salkića bude strah kod bh. građana


Injac u trci za direktorku bezbjednosnog centra u Zagrebu\nVlada negira da je Radulović kandidat za poziciju u UN\nVlada Crne Gore predložila je aktuelnu ministarku odbrane za direktorku Regionalnog Centra za saradnju u oblasti bezbjednosti RACVIAC, potvrđeno je za Portal RTCG u rukovodstvu izvršne vlasti.\nPodnaslov: Vlada negira da je Radulović kandidat za poziciju u UN\nTizer: Vlada Crne Gore predložila je aktuelnu ministarku odbrane za direktorku Regionalnog Centra za saradnju u oblasti bezbjednosti RACVIAC, potvrđeno je za Portal RTCG u rukovodstvu izvršne vlasti.\nKako su im kazali, Injac, i ako bude izabrana, neće stupiti na dužnost prije oktobra, a imajući u vidu politička dešavanja u Crnoj Gori, u Vladi su mišljenja da takva njena kandidatura neće uticati na obavljanje funkcije ministra odbrane.\nPortal RTCG dobio je dokument Ministarstva vanjskih poslova Crne Gore, od 29.marta ove godine, kojim je Injac formalno predložena za direktorku RACVIAC.\nPismo MVP Crne Gore sadrži i osvrt na obavještenje RACVIAC o potencijalnim kandidaturama iz januara, a navedeno je da je uz kandidaturu dostavljena i biografija Olivere Injac.\nIz Vlade su za Portal RTCG kazali da ova kandidatura nema nikakve veze sa mandatom Injac na čelu resora odbrane, imajući u vidu da je već pozanto da je predložen mandatar za sastav nove, manjinske vlade.\n"Kandidatura je zasnovana na ličnim i profesionalnim kvalitetima ministarke Injac i nema nikakve veze sa pozicijom ministra odbrane. Imajući u vidu da aktuelni mandatar do početka juna ima rok da predloži sastav nove vlade, a da ministarka Inajc ako bude izabrana neće stupiti na dužnost prije oktobra ove godine, zaključeno je da ova kandidatura nije opterećenje ili prepreka obavljanju funkcije ministra odbrane", saopšteno je za Portal RTCG iz Vlade Crne Gore.\nInjac je na mjesto ministra odbrane izabrana početkom decembra 2020. godine.\nIz Vlade su negirali tvrdnje da je šef diplomatije Đorđe Radulović kandidat za neku poziciju u UN.\nCentar za bezbjednosnu saradnju (RACVIAC) je osnovan 2000. godine od strane Hrvatske i Njemačke pod nazivom „Regionalni centar za kontrolu i verifikaciju naoružanja i pomoć pri implementaciji“, u cilju obezbjeđivanja obuke u oblasti kotrole naoružanja, izgradnje bezbjednosnih mjera, promovisanja povjerenja i saradnje u Jugoistočnoj Evropi.\nRACVIAC je danas međunarodna, nezavisna, neprofitna i akademska organizacija u regionalnom vlasništvu sa osnovnim ciljem promovisanja dijaloga i saradnje u bezbjednosnim pitanjima država Jugoistočne Evrope kroz partnerstva između država regiona i sa njihovim međunarodnim partnerima.\n30.03.2022 - 18:02 | *\n30.03.2022 - 18:02\nTagovi: Vlada Crne Gore, Đorđe Radulović, Olivera Injac, Zagreb, Ministarstvo odbrane, Ujedinjene nacije


Bez obzira što se ne može požaliti na prodaju, Ford C-Max nema pravo da se uspava na lovorikama. Nakon bezmalo četiri godine od pojavljivanja, restilizovan je po ugledu na veliki S-Max\nOsim što je vizuelno unapređen kokpit donosi i nova, mnogo bolja, ergonomska rešenja\nRestilizacija je veoma važna etapa u životu jednog automobila, koja mu omogućuje povratak u formu, kako bi se što lakše nosio sa mlađim konkurentima. Zahvaljujući njoj, određeni modeli prosto ”procvetaju”, bez obzira što su i pre nje posedovali sve neophodne atribute za uspeh.\nSlučaj ”našeg” C-Maxa je upravo takav, jer iako u startu uspeh nije izostao, već prilikom prvog kontakta sa njim konstatovali smo prilično anemičan izgled prednjeg dela. Naravno nije sve u spoljašnjosti, ali je činjenica da prvo estetski faktor privuće kupce, a potom i ostali kvaliteti. Iz tog razloga odgovorni u Fordu nisu čekali da izgubi veoma dobru poziciju na tržistu (u Francuskoj je recimo C-Max prvi uvozni van nakon Scenica i C4 Picassa, a ispred Tourana i Zafire), ili da eventualno veoma uspešni S-Max odvuće sve potencijalno zainteresovane. Ovako je i on, pored novog Mondea, poprimio vizuelni identitet konstruktora, po opštem mišljenju atraktivan i dopadljiv.\nVerovatno će istim putem ubrzo krenuti i aktuelni Focus, koji se sada zvanično distancira od mini vana. Naime, više ne pripadaju istoj familiji, te ga zato nazivajte samo Ford C-Max, ne Ford Focus C-Max. Zašto? Pa jednostavno, jer u Fordu žele da stvore grupu vanova, koja bi se sa sadašnja tri modela, mogla proširi još jednim manjim. Radi se naravno o projektu nove Fieste, na osnovu koje bi se, po ugledu na Fusion, razvio još jedan mikro-van.\nLuksuzniji i kvalitetniji\nBez obzira što nema šanse da se na ulici zameni sa velikim bratom ”Smaksom”, obnovljeni C-Max poprimio je sličnu trapezoidnu svetlosnu grupu, baš kao i prorez za vazduh na donjem delu modifikovanog branika. Uz originalne halogene farove za maglu, vizuelni aspekt prednjeg dela je znatno dinamičniji, dok se zadnji morao zadovoljiti samo blago retuširanom svetlosnom grupom.\nIskoristila se naravno prilika da se i interijer obogati sa još jednim nivoom opreme, nazvanim Titanium, gde do izražaja dolaze sportski atributi. Sedišta su više izdubljena, dakle sa jačim bočnim osloncima, dok su na vratima i komandnoj tabli vidljive aplikacije od aluminijuma (od imitacije drveta za verziju Ghia). Ova je ujedno od kvalitetnije plastike, a donji deo je produžen. Naime, centralna konzola se ranije završavala kod ručice menjača, dok sada ide do zadnjih sedišta. Samim time poboljšana je ergonomija vozača, jer ujedno služi kao naslon za laktove (podešavajući po horizontali), dok se u unutrašnjosti nalazi veliki boks za odlaganje CD-a i raznih drugih sitnica. Tim bolje, jer su pregrade u vratima napred i dalje male zapremine, dok pozadi uopšte ne postoje.\nGlavne mane C-Maxa, dakle, nisu otklonjene, gde pre svega mislimo na relativno skučenu unutrašnjost i malu modularnost. Ukoliko se putnici napred i ne mogu požaliti, pozadi je neuporedivo udobnije putovati u dvoje, nego li u troje. Zapravo mesto u sredini je u principu namenjeno deci, dok se dva spoljašnja mogu odgurnuti znatno unazad, pod uslovom da je središnje preklopljeno. Sistem je poznat od ranije (nazvan Diagoflex), problem je međutim što se spomenuto sedište ne može odgurnuti u unutrašnjost prtljažnika kada je ovaj pun, odnosno kada i može, smanjuje mu zapreminu. Standardna je inače blizu ”lepih” 550 dm3, pod uslovom da je na njegovom dnu točak redukovanih dimenzija, koji se dobija uz doplatu od 10 evra!? A testirani je posedovao samo kit za opravku.\nInače, zbog veoma kompaktnih dimenzija (4,34 m), od dopunskih sedišta koja su trenutno u velikoj modi, nema ništa, možda i da se ne bi konkurisalo velikom S-Maxu. Tim bolje, rekli bi smo, njihova funkcionalnost i opravdanost često se pokazala veoma ograničenom.\nIzmene na zadnjem delu odnose se isključivo na svetlosnu grupu\nVan sa sportskim pretenzijama\nVeć od prvoga dana, C-Max se distancirao od konkurencije izuzetno dinamičnim ponašanjem na putu, koju duguje rigidnoj karoseriji i efikasnom ogibljenju. Na ovome polju ništa nije trebalo korigovati, mada u Fordu spominju za 1 cm širi trag točkova. Ukoliko je model Titanium u pitanju, primetni su novi aluminijumski naplaci od 17 cola (16 za slabije verzije), tako da mirne savesti možemo konstatovati da je C-Max i dalje izuzetno zabavan i siguran u vožnji.\nOvo pogotovo dolazi do izražaja kada se ispod haube nalazi snažni 2,0 TDCi, čija je snaga sa 133, podignuta na 136 KS. Dobar agregat, pomognut je još boljim šestostepenim menjačem, tako da je elastičnost zaista za primer. Na putu do glavnog grada šampanjca, istoimene regije (Rans), trošio je oko 7 litara u proseku, za razliku od benzinskog 1,8 l, kome je trebalo bezmalo 13. Nije greška, jedino treba napomenuti da se radilo o motoru koji se napajao bio-etanolom E85.\nNaime, na prezentaciji su bila samo ova dva agregata, kako bi se naglasila želja Forda za zaštitom čovekove okoline. Reč je o istom motoru od 125 KS, koji smo vam već predstavili kod Volvoa V50.\nU principu, on zadovoljava u svakodnevnoj upotrebi, bez obzira što zahteva visoke obrtaje, kako bi se ostvarila zadovoljavajuća ubrzanja i karakteristike. U ovom slučaju menjač je petostepeni, a ubrzanje do 100 km iznosi 13 sekundi. Kao i 2,0 TDCi, sposoban je da ”pogura” C-Max do bezmalo 200 km/h, no paradoksalno, pri većim brzinama dizel se pokazao diskretnijim i prijatnijim.\nRecimo još da ovo gorivo sve više dobija na popularnosti, jer ne zahteva veće modifikacije na motoru, bez obzira što je potrošnja u poređenju sa standardnim bezolovnim veća za oko 30 procenata. ”Caka” je u zaštićenoj ceni bez taksi, tako da je njegova cena ograničena na 0,8 evra, što je za oko pola evra jeftinije od standardnog benzina od 95 oktana.\nProblem je što sa samo 55 litara u rezervoaru (dizeli 53 litre), C-Max ima ograničenu autonomiju, a ni pouzdanost na duže staze nije dokazana. U tom cilju ubrzo počinje da se proizvodi motor za pogon bio-etanolom, sa svim neophodnim modifikacijama koje se odnose na zaštitu određenih delova od veće korozivnosti (ventili, pumpa za gorivo itd.). Samim tim trebala bi se optimalizovati potrošnja, a ujedno u ponudi će ubrzo biti i snažniji 2,0 od 145 KS, koji će se ugrađivati i u novi Mondeo. Inače, ove godine Ford planira da u Evropi proda oko 30.000 vozila koja će biti pokretana bio-etanolom E85 (85% etanol i 15% benzin).\nViše svega za iste pare\nUprkos navedenim poboljšanjima, cena restilizovanog C-Maxa ostaje neizmenjena, što će reći da u Francuskoj treba 19.650 za najjeftiniji 1,6/100 KS, odnosno 25.700 za 2,0 TDCi Titanium.\nOsim ovog vrhunskog završnog nivoa, postoje još Ghia i Trend, sa praktično svim neophodnom elementima sigurnosti i udobnosti. Klima uređaj je uvek u serijskoj opremi, kao i ESP, osim kada se radi o najslabijim agregatima 1,6 16v i 1,6 HDi/90 KS.\nUz doplatu od sad je moguće dobiti i ogroman stakleni krov (koji se ne otvara), površine 1 m², kožna sedišta, sistem za glasovne komande, GPS, jako zatamljena zadnja stakla... i pedale koje se električnom komandom podešavaju po visini! Praktično za osobe niskoga rasta, tako da nije neophodno preterano se približiti upravljaču i rizikovati ozbiljne povrede ukoliko dođe do otvaranja vazdušnog jastuka.\nLepši, moderniji i bolje opremljen, restilizovani C-Max verovatno će nastaviti uspešnu karijeru na Starom kontinentu, uprkos izuzetno brojnoj i talentovanoj konkurenciji. Bez obzira što za svima ”kaska” raspoloživim unutrašnjim prostorom i modularnošću, dinamičkim kvalitetima, ipak, je uspeo da se izbori za mesto pod Suncem. Ukoliko se zna da je ujedno poboljšana i akustična udobnost i opšti kvalitet, na nadolazeće godine može da gleda sa neskrivenim optimizmom.


BiH ima najvišu stopu smrtnosti u saobraćajnim nesrećama na Balkanu | Epoha.ba Hadžići\nPrema posljednjim rezultatima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) o broju smrtnih slučajeva na cestama u svijetu, od zemalja regiona Balkana najveći broj zabilježen je u Bosni i Hercegovini, u kojoj su se za samo nekoliko dana ovog novembara desile brojne saobraćajne nesreće s kobnih ishodom.\nNaime, prema opsežnom istraživanju WHO-a u koje su uključeni podaci od 2010. do 2013. godine, Bosna i Hercegovina za te tri godine „zaradila“ je godišnju stopu smrtnosti od 15,6 na 100.000 stanovnika, a od zemalja regiona slijede je Albanija sa 12,7 osoba, Crna Gora 11,8 i Hrvatska, u kojoj godišnje na putevima smrtno strada 10,4 na 100.000 osoba.\nPrestići će sidu\nPrema studiji WHO-a, zemlje regiona Balkana nalaze se među onima s najvišom stopom smrtnosti na putevima u Evropi. Godišnja stopa smrtnosti na putevima u BiH je skoro četiri puta veća od one u Njemačkoj, a trostruko je veća od broja poginulih osoba na putevima u Austriji. WHO navodi da će smrt na cestama narednih godina postati peti vodeći uzrok smrtnosti u svijetu koji će prestići HIV/AIDS, malariju, tuberkulozu i druge slične bolesti.\nPosljednji podaci pokazuju da svakih 25 sekundi u svijetu u prosjeku jedna osoba pogine na putevima. Prema podacima WHO-a, samo 28 zemalja svijeta ima adekvatne zakone kojima se znatno smanjuje stopa smrtnosti na putevima.\nPovodom toga zatražili smo mišljenje stručnjaka o tome šta je potrebno da prestanemo biti „crna rupa“ evropskih puteva.\n– Ukoliko se osvrnemo samo na najbliže okruženje, vidjet ćemo da se, između ostalog, i kaznenom politikom nastoji uticati na svijest vozača kada su saobraćajni propisi u pitanju. Za razliku od BiH, u kojoj je nedavnim Zakonom o prekršajima predviđeno da se kazna umanjuje za 50 posto ukoliko se ona plati u određenom roku, kaznena politika u okruženju ide na to da se povećanim kaznama probudi svijest kada je ovaj segment u pitanju – navodi saobraćajni ekspert i saobraćajni sudski vještak Adis Imamović.\nPola kazne– Kod nas u BiH za upravljanje „pod zaštitnom mjerom“ uopće nije previđana kazna u zakonu. Ako vozite pod utjecajem alkohola, kazna je, ako je platite na vrijeme, 25 KM. Ako upravljate vozilom, a nemate položen vozački ispit, kazna redovnom platiši je 50 KM. Znači, otprilike su kod nas deset puta manje kazne. U poređenju s Hrvatskom, stanje je još drastičnije. Mislim da vam je jasno ko i na koji način razmišlja o sigurnosti svojih građana – upozorava Imamović.\nOsim saobraćajne (ne)kulture uzrokovane blagom kaznenom politikom, ovaj stručnjak navodi da je pozitivan utjecaj na sigurnost u saobraćaju moguće izvršiti i izgradnjom i rekonstrukcijom saobraćajnica, boljom brigom o tehničkoj ispravnosti vozila, drugačijim načinom polaganja vozačkih ispita…\n– Sve dok se ovom problematikom ne budu bavili stručnjaci iz ove oblasti, BiH će biti na posljednjem mjestu u Evropi. Pogledajte samo nadležnosti. Ministarstva prometa na svim nivoima samo deklarativno vode računa o sigurnosti saobraćaja. Nijedno ministarstvo nema ni operative, a da i ne govorimo o strateškim planovima u ovoj oblasti. Takozvani Akcioni plan 2008.-2013. koji je provodio MUP Federacije dao je određene rezultate. I na tome se stalo – kaže ovaj stručnjak.\nSankcije u Hrvatskoj\n– za pronađenih 0,5 promila alkohola u krvi vozača, uz prekršaj – 180 KM\n– od 0,5 do 1 promila – 250 do 750 KM\n– od 1 do 1,5 – 750 do 1.250 KM\n– više od 1,5 promila – od 1.250 do 3.800 KM\n– odbijanje testiranja ili prisutnost droge – 1.250 do 3.800 KM ili zatvor od 60 dana


PLAY GYM | Individualni treninzi Savski venac, Personalni treninzi, Uumba, Pilates, Aerobik, Savski venac | Teretane, fitness | Vojvode Milenka 40, Savski venac Beograd | 011info.com\nAdresa: Vojvode Milenka 40, Savski venac\nAutobus: 23, 37, 44, 52, 53, 56, 56L, 58, 74, Ada1, Ada4, E2\nIndividualni treninzi Grupni treninzi Pilates Zumba Crossfit\nTeretana Play Gym nalazi se u samom centru grada, na teritoriji opštine Savski venac, u ulici Vojvode Milenka broj 40. Program rada naše teretane koncipiran je na savremenim metodama, koje prate najnovija saznanja o treningu sa tegovima.\nTreninzi u našoj teretani namenjieni su:\nNezavisno od toga da li se radi o jačem ili nežnijem polu, možemo da Vam ponudimo programe koji su prilagođeni upravo Vašim potrebama za efikasnim vežbanjem u prijatnom okruženju.\nSa željom da podignemo svest pojedinaca o važnosti vežbanja i njegovom blagotvornom delovanju na celokupan organizam, stvorili smo prijatno okruženje u kom će Vam biti zadovoljstvo da trenirate.\nTeretana Play Gym opremljena je savremenim spravama za vežbanje, koje će Vam omogućiti da potrošite višak energije, oslobodite se stresa i napetosti i oblikujete Vaše mišiće. Potpuno je nebitno da li ste u formi ili ne, da biste započeli sa treniranjem. Uz stručne savete naših instruktora za pravilnim vežbanjem izgubićete višak kilograma i zategnuti Vaše telo.\nNudimo Vam individualne treninge koji objedinjuju:\n- vođeni trening\nSvratite do naše teretane u centru grada i uživajte u rekreaciji.\nTeretana Play Gym Beograd.


U blatu do guše, na Terazijama - LookerWeekly.com magazin\n· 19/09/2018 ·1 min read\nZašto su jedni uzdržani, drugi šokirani, a treći, opet, odlučili da istoj predstavi daju čistu peticu? I zašto su gledaoci sinoć u pozorištu bili u kabanicama?\nUz malo teksta, dosta muzike i nezamislivo mnogo blata, sinoć je igrana predstava NO43 Prljavština, u Pozorištu na Terazijama, a u okviru glavnog programa Bitef festivala. Ovaj komad organizatori su najavili kao najbitefovskiji. Publika ga je doživela različito, jer tako to obično biva, kada govorimo o neobičnom prizoru na sceni.\nUpečatljivo ostvarenje autorskog dvojca iz Estonije, Ene-Lise Sempere i Tita Ojasoa, uživo je prenosio RTS, a građani na Trgu Nikole Pašića mogli su da prate izvođenje i pod otvorenim nebom, direktno na platnu. Ipak, posebna zanimljivost je to što je publika u prvim redovima Pozorišta na Terazijama prisustvovala predstavi NO43 Prljavšina u kabanicama. Razlog tome je scenografija ove, po mnogo čemu, posebne drame.\nNaime, čitavu scenu je ispunjavao bazen blata. Mokra zemlja je dosezala do polovine listova aktera. Prema auditorijumu je bila postavljena zaština, providna ograda, kako bi se što više umanjilo eventualno prskanje publike blatom i vodom.\nDevet glumaca, tokom sat i četrdeset minuta trajanja predstave, pleše, skače, izvodi polusalta, i zaranja licem u blatnjavu podlogu. Oni se polivaju vodom iz kanta i creva, grohotom se smeju, plaču, glume scene seksa, onanije i skidaju se do gole kože. Da li se njihov glumački trud i napor i umetnički isplatio? I te kako jeste!\nProtagoniste, različite starosne dobi, prati muzika, i to od valcera do, u ovoj predstavi katarzičnog, hard basa. Oni su sve vreme u elegantnom kostimu, u odelima ili svedenim haljinama, u kontrastu s blatnjavom scenografijom. Lepo odeveni, valjajući se u prljavštini, uz ništa ili malo reči, oni govore o dekadenciji, jeftinim porivima, kolektivnoj masturbaciji, o mačoizmu, o društvu danas i sutra.\n„Ovaj svet izgleda da je bio nesporazum. Samo pokušaj koji je bio neshvaćen“, jedne su od retkih rečenica koje glumci izgovaraju, a koje na jasan način prenose poruku predstave.\nBlatuština, seksualna koreografija, i u pojedinim momentima naga tela deluju kao prst u oko, kao eksplicitna poruka svetu da je vreme da se otrgne, osvesti i vrati sebi. Jer kakav bi to bio svet bez čoveka? Bez ljudi?\nKalemegdanske i druge priče\nOdlazni terminal, mini jubilej


Najčešća pitanja - Trading 212\nNalozi Trgovina Uplata i isplata novca Pozicije\nNalozi na čekanju Profit Gubitak Ostalo\nKoja je razlika između režima trgovanja novcem za vežbanje i pravim novcem?\nKada se nalazite u režimu pravog novca, trgujete sa pravim novcem i trebalo bi da budete svesni rizika. Sve drugo je apsolutno isto.\nZašto račun za vežbanje i pravi račun nisu više zasebni?\nRešili smo se zbrke koja je nastajala zbog upravljanja zasebnim računima za vežbanje i pravim računima tako što smo ih spojili u jedan račun. Sada možete jednostavno da koristite jedan račun koji podržava oba režima rada, novac za vežbanje i pravi novac, i možete da prelazite sa jednog na drugi u bilo kom trenutku.\nVažne pojedinosti o promenama za postojeće korisnike:\nPromene su izvršene na 18.11.2017.\nRačun za vežbanje i pravi račun koji su delili istu adresu e-pošte spojeni su u jedan račun.\nAko su vaši računi spojeni, morate da se prijavite sa lozinkom koja važi za vaš pravi račun.\nSačuvana su trenutna stanja i istorije svih spojenih računa.\nKoje valute prihvatate?\nSa Trading 212 možete da otvorite račun u EUR i USD valutama. Kreditne kartice i bankovna plaćanja koristimo u ovim valutama.\nDa li je bezbedno poslati vam novac?\nDa, potpuno je bezbedno. Mi smo licencirani broker koji posluje u skladu sa zakonom i čuvamo novac svih svojih klijenata na izdvojenim bankovnim računima. Takođe, sav novac klijenata je osiguran kod Fonda za zaštitu investitora.\nZašto vam je potrebna kopija moje lične karte?\nKao licencirani FOREX broker, obavezni smo da potvrdimo identitet svakog od klijenata na osnovu njegove lične karte. Zbog vaše bezbednosti je neophodno da bude potvrđen vaš identitet.\nDa li je bezbedno da vam pošaljem svoju kopiju lične karte?\nDa, potpuno je bezbedno. Mi smo licencirani za upravljanje ličnim podacima. Sve podatke koje nam pošaljete smatramo poverljivim i koristimo ih samo u svrhu potvrde identiteta.\nŠta je poreski identifikacioni broj (PIB) i gde da ga pronađem?\nPoreski identifikacioni broj (PIB) je identifikacioni broj koji se koristi za poreske svrhe.\nU nekim zemljama PIB je naveden na zvaničnim identifikacionim dokumentima (poput lične karte, pasoša, vozačke dozvole itd) i obično se poklapa sa ličnim brojem.\nPrimer: Srbija (JMBG); Španija (DNI); Holandija (Burgerservicenummer/BSN); Norveška (Fødselsnummer ili D-nummer); Švedska (Personnummer); Poljska (PESEL); Češka Republika (Rodné číslo); Rumunija (Cod Numeric Personal); Rucija (ИНН); Kina (公民身份号码).\nU drugim zemljama PIB posebno izdaju državne institucije onima koji podnesu obrazac poreske prijave. U tom slučaju, PIB je naveden na drugim dokumentima (poput kartice zdravstvenog osiguranja, obrasca za procenu poreza građana itd).\nPrimer: UK (National Insurance Number); Italija (Codice fiscale); Francuska (Numéro fiscal); Nemačka (Steuernummer).\nNeke zemlje poreskim obveznicima ne izdaju poreske identifikacione brojeve. Njihove poreske vlasti koriste druge podatke za identifikaciju poreskih obveznika (poput imena, datuma i mesta rođenja, adrese, pola itd).\nKoja je minimalna i maksimalna veličina računa?\nMinimalna veličina računa je 100 EUR. Nema ograničenja za maksimalne uplate.\nMogu li da promenim valutu svog pravog računa?\nDa biste to uradili, treba da otvorite novi račun u željenoj valuti a mi ćemo konvertovati i prebaciti vaš novac. Da biste to uradili, obratite se našem timu za korisničku podršku pomoću dugmeta za ćaskanje.\nMogu li da nastavim sa trgovinom ako sam izgubio sav novac na svom Demo računu?\nDa, možete da krenete ispočetka tako što ćete ponovo podesiti Demo račun preko menija „Podešavanja”.\nDa li imate puno klijenata?\nDa, mi smo međunarodna brokerska firma koja brzo raste i hiljade klijenata nam se pridružuje svakog meseca.


posteljina za bebe | sve za bebe | oprema za bebe | posteljina\nKolekcija uradjena u atraktivnim, modernim pastelnim tonovima. Izuzetno praktična, popularna i dopadljiva za modernę roditelje. Pastelni tonovi stvaraju mirnu i toplu atmosferu oko bebe, kojoj je to i potrebno. Izradjena je sa najvećom pażnjom i posvećenošu potrebama novorodjenčeta. Izradjena je u šest modernih tonova. Tokom stvaranja brinuli smo o svakom detalju od tehničkih potreba, dizajna do kvaliteta materijala i mekoće tkanine.\nKolekcija uradjena u kombinacji uvek atraktivnih mornarskim prugama. Izuzetno popularna i dopadljiva za ljubitelje leta i mornarskog stila. Proizvodimo je u tri kombinacije pruga. Izradjena je sa najvećom pażnjom i posvećenošu potrebama novorodjenčeta. Tokom stvaranja brinuli smo o svakom detalju od tehničkih potreba, dizajna do kvaliteta materijala i mekoće tkaninę.\nKvalitet i dizajn posteljine za bebe, u 10 boja. Posteljina. Krevetići. Baldahini. Dušeci. Vreće za pelene. Peškiri. Torbe. Babi fotelje. Posteljina za bebe od prvih dana do prvih koraka.\nKolekcija uradjena u kombinacji veselih prirodnih boja. Izradjena sa idejom da beba od prvih dana bude okružena veselim bojama i pačićima kao igračkama. Izradjena sa idejom da bebino odrastanje bude igra, izuzetno lepo prihvaćena od strane roditelja. Tokom stvaranja brinuli smo o svakom detalju od tehničkih potreba, dizajna do kvaliteta materijala i mekoće tkaninę.\nposteljina za bebe | VIŠE


Tači o razgovoru u Parizu: Putin je bio jasan (foto) - Sputnjik Srbija\n14:01 12.11.2018 Preuzmite kraći link\nTači tvrdi da je sa Putinom razgovarao o mogućnosti sklapanja „čvrstog i obavezujućeg dogovora između“, kako navodi, „dve zemlje“,.\n„Predsednik Putin je bio jasan. Ako postignete mirovni sporazum, Rusija će ga podržati“, naveo je Tači na Tviteru.\nUz ovaj post, Tači je objavio i nekoliko fotografija, uključujući fotografiju rukovanja sa Putinom.\nKremlj nije izdao nikakvo saopštenje o tom susretu.\nU Parizu je u nedelju održana centralna svečanost povodom 100. godišnjice od kraja Prvog svetskog rata.\nHašim Tači, Vladimir Putin


Konte nije uspeo da sastavi vladu Italije, vratio mandat Matareli | Autonomija\nProblem je nastao pošto je lider Lige Mateo Salvini insistirao da ministar ekonomije bude evroskeptični Paolo Savona, koji je otvorio pitanje mogućeg izlaska Italije iz evrozone\nMandatar za sastav nove italijanske vlade Djuzepe Konte rekao je večeras predsedniku Italije Serdju Matareli da nije uspeo da oformi vladu i vratio mu mandat, navodi Asošiejted pres.\nZvaničnik predsedničke palate rekao je novinarima večeras da je Konte „vratio mandat“ za sastav vlade koji mu je Matarela poverio pre četiri dana, na predlog populističkih stranaka, desničarske Lige i antisistemskog Pokreta pet zvezdica (M5S).\nSalvini je danas nagovestio novinarima da je odbio da prihvati Matarelin veto na izbor Savone za ministra ekonomije.


Apartman za grupu\nSmještajna jedinica (cijeli prostor), domaćin je Francisco\nApartman se nalazi u kraju Moratalaz u mirnom području. Apartman ima 3 sobe, sve sa bračnim krevetom i kupatilom. Pristup centru je veoma jednostavan autobusom ili metroom. Autobuska linija 20 direktno u centar.\nVeoma lep stan na istoku grada u kvartu Moratalaz. Apartman ima 3 spavaće sobe sa bračnim krevetom i kupatilo. U dnevnom boravku nalazi se sofa na razvlačenje za smeštaj dodatne osobe ako je potrebno.\nPristup centru grada je vrlo jednostavan. Autobuska linija 20 koja prolazi u blizini stana vodi direktno do Puerta del Sol, Puerta de Alcalá, Parque del Retiro, itd. Najbliža stanica metroa je Artilleros.\nDok nema lifta, stan je na prvom spratu sa nekoliko stepenica.\n4,79 od 5 zvjezdica u 110 recenzije/a\n4,79 · 110 recenzija\nPrikaži svih 110 recenzija


Fočanski heroj Sekul Stanić – Haber.ba\nFoča, BiH - DW.com\nAustrijski internet portal “Kosmo” u članku pod nazivom “Srpski doktor ubijen jer je pomagao”, piše o Sekulu Staniću, doktoru koji je pomagao muslimanskom stanovništvu u svom rodnom gradu Foči za vrijeme rata u BiH. “Zbog toga je ubijen 17. decembra 1992. godine u policijskoj stanici Miljevina”, piše ovaj portal.\n“Kada je vidio kako srpske trupe pale kuće muslimanskog stanovništva, pedijatar Sekul Stanić zapalio je vlastitu kuću”, piše “Kosmo” dalje navodeći da on nije htio mirno gledati kako se kuće nedužnih ljudi uništavaju.\n“Nakon što je zapalio svoju kuću sjeo je u fotelju i posmatrao kako se sve ruši i pretvara u pepeo”, navodi dalje autor, prenosi “Deutsche Welle“…\nStanić je rođen 7. aprila 1943. godine u Foči. Završio je medicinu u Beogradu i radio u bolnici u svom rodnom gradu. Od 1985. do svoje smrti radio je kao direktor fočanske bolnice. “Pomagao je svojim sugrađanima i spašavao ih iz okupiranog srpskog područja. Pomogao je velikom broju trudnica i zaštitio mnoge žene od maltretiranja i silovanja. Svojim pacijentima koji su samo zbog svoje religije bili u životnoj opasnosti, omogućio je bijeg iz grada”, piše dalje austrijski “Kosmo”.\n“Stanića su ubili pripadnici srpskih pobunjenika”, navodi se dalje te dodaje da se u kasnijem izvještaju navelo da je Stanić počinio samoubistvo vješanjem. Međutim, njegove kolege “nisu vjerovale u tu laž” i demantuju je govoreći: “On nije ubijao, on je ubijen”, govorili su o njemu i njegovoj hrabrosti.\nSekul Stanić je posthumno odlikovan nagradom za građansku hrabrost “Duško Kondor”. “Nigdje nema table koja podsjeća na ovog doktora koji je spasio život mnogobrojnoj djeci”, zaključuje se u članku.\n“Bosna, zaboravljena zemlja”\nInternet portal “Rheinische Post” također piše o jednom hrabrom čovjeku. Riječ je o Nijemcu Heribertu Hölzu, koji već godinama pomaže stanovnicima Bosne i Hercegovine, “zemlje koja ni 22 godine nakon rata ne može da stane na noge”. U članku pod nazivom “Bosna, zaboravljena zemlja” autorica Mokwa piše: “Nakon dugo vremena, Bosna, zemlja koju su svi zaboravili, ponovo se našla na naslovnim stranicama. Razlog – čovjek koji je osuđen za ratne zločine u sred sudnice počinio je samoubistvo.”\nNijemac Heribert Hölz pomaže BiH – DW.com\n“Međutim, jedan od onih koji Bosnu i Hercegovinu, ali prije svega njene ljude, nije zaboravio, je Heribert Hölz. On je motor humanitarne pomoći za BiH, koji ni sa svojih 75 godina ne namjerava prestati pomagati najugroženijima u ovoj zemlju”, navodi dalje “Rheinische Post”.\n“Dok se vozim kroz zemlju, prolazim kroz sela koja ni 22 godine nakon rata nisu obnovljena. Starci žive u ruševinama”, govori Holz za ovaj list dok opisuje čemu svjedoči dok prevozi ovce za ugrožene porodice. “To je loše, ali to ovdje niko ne zna”, navodi dalje za “Rheinische Post” ovaj humanitarac, koji je kroz svoj rad u humanitarnoj organizaciji Caritas 40 godina pomagao i siromašnim osobama u Njemačkoj.\n“Ali, kada se govori o siromaštvu ljudi u Bosni, onda govorimo o bijedi. U Bosni nema osnovne sigurnosti niti socijalne pomoći. To je samo jedna razrušena zemlja”, piše “Rheinische Post”.\n“Sigurno da ima i mnogo gorih stvari”, govori Hölz za ovaj portal i odgovara onima kojima nije jasno zašto se on baš toliko zalaže za malu zemlju poput BiH: “Bosna je direktno pred našim vratima i globalno gledajući, oni su naši susjedi.”\nTeme:BiH, Foča, izdvojeno, Sekul Stanić


index > Krediti > Krediti za privredu > Subvencionisani Krediti\nSubvencionisani krediti su namenjeni privredi za odrzanje likvidnosti, finansiranje trajnih obrtnih sredstava i izvoznih poslova, za investicije i namensku industriju. Da bi ublazila negativne efekte krize, podstakla domacu proizvodnju i potraznju kao i povecala kupovnu moc gradjana, Vlada Srbije planira u budzetu odredjena sredstva za odobravanje subvencionisanih kredita privredi i gradjanima. Ovi krediti su sa povoljnijom kamatnom stopom pa su veoma atraktivni za klijente.\nPoslovne banke, nakon sto potpisu ugovor sa Vladomom Srbije o odobravanju kredita sa subvencionisanim kamatnim stopama, ovu vrstu kredita mogu da uvrste u svoju ponudu kojim se klijentima omogucava da na brz i jednostavan nacin obezbede finansijsku podrsku uz povoljne kamatne stope kroz subvencionisane kredite. Subvencionisani krediti mogu da budu: krediti za likvidnost, nabavku trajnih obrtnih sredstva, za izvozne poslove, investicije, kao i za reprogram postojecih kredita kod iste banke, ukoliko kasnjenje nije duze od 60 dana (osim u slucaju subvencionisanih kredita za investicije i u dinarima).\nSubvencionisani krediti su namenjeni svim privrednim subjektima. U zavisnosti o kom privrednom subjektu je rec zavisi i visina kredita tako da maksimalni iznos za preduzetnike iznosi 3 miliona dinara, za mala preduzeća 10 miliona dinara, za srednja preduzeća je 80 miliona, za izvozne poslove 200 miliona dinara ili 200 miliona dinara sa valutnom klauzulom, i za velika preduzeća 300 miliona, odnosno za izvoz 800 miliona ili 800 miliona dinara sa valutnom klauzulom. Krediti se odobravaju na 12 meseci, po kamatnoj stopi od 4,4 % na godišnjem nivou.\nMalim privrednicima i preduzetnicima na raspolaganju su krediti za odrzavanje likvidnosti i finansiranje trajnih obrtnih sredstava u dinarima, sa rokom otplate do 12 meseci i kamatnom stopom u visini referentne kamatne stope NBS, kao i kredit za investicije sa rokom otplate do 5 godina, uz grejs period do 12 meseci. Ovi krediti se odobravaju uz primenu valutne klauzule, po kamatnoj stopi koja je definisana tarifom banke.\nVelikim privrednim subjektima, banka odobrava kredite za finansiranje tekuce likvidnosti i izvoznih poslova na rok od godinu dana, uz grejs period do 11 meseci; odnosno kredit za finansiranje investicija, na rok od 5 godina uz grejs period od 12 meseci. Subvencionisana kamatna stopa iznosi 4,40% na godisnjem nivou za kredite za finansiranje izvoznih poslova, odnosno do visine referentne kamatne stope NBS za kredite namenjene finansiranju tekuce likvidnosti. Kamatna stopa za investicione kredite se razlikuje i odredjena je tarifom Banke.\nIskustva iz prethodnih godina pokazuju da je ovaj vid kreditiranja znacajno pomogao privredi u resavanju problema likvidnosti. Imajuci u vidu pozitivne efekte subvencionisanog kreditiranja na domacu privredu, poslovne banke aktivno ucestvuje u njemu i na taj nacin podrzavaju svoje klijente kako u prevazilazenju aktuelnih poteskoca,i tako i u buducim investicionim poduhvatima.


Lečić u pismu Vladi: Premijerka kao šef kabineta Vučića - NOVA portal\nLečić u pismu Vladi: Premijerka kao šef kabineta Vučića\nPolitika Autor:Beta 30. Okt. 202010:1010 Komentara\n“Čini se da izbor ministara i njihovih sposobnosti nije u prvom planu. Kao da je svakom ministru namenjenja uloga personalnog asistenta predsednika Republike, dok je premijerka samo lični šef kabineta predsednika”, rekao je u otvorenom pismu koje je preneo list Danas, Lečić, koji je isključen iz DS.\nLečić bi da se upiše kao zastupnik DS, čeka se odluka Vlade\nLutovac: Lečič predstavljen kao predsednik DS, sledi tužba\nOn je upitao “kako shvatiti rotaciju Vulina i Stefanovića, kako razumeti da na nekim ministarskim mestima rade ljudi koji nikad nisu radili u toj oblasti?”\nKako je poručio u otvrenom pismu, “dovoljno ste dugo na vlasti, ne možete se pozivati na opoziciju i optuživati je za, kako Vi kažete, sve ono što je loše u društvu”.\nPrema njegovim rečima, “to je danas više nego nepristojno, vređa intiligenciju svakog čoveka”.\nŠvarm: Novi ministri Vučićevi sekretari bez ideja\n“Da bi Vam ekspoze uspeo, da biste stvarno motivisali društvo, odmah uradite neophodno, a to je: 1) potpuna i bezuslovna demokratizacija društva, 2) otvaranje medija, 3) uklanjanje jezika mržnje, 4) dijalog na svim nivoima”, naveo je Lečić.\n“S punom pažnjom pratimo hoće li biti takve promene. Imate šansu. Vi ste na potezu”, poručio je Lečić, potpisan kao glumac i demokrata, u otvorenom pismu novoj Vladi Srbije.\nbranislav lečićpismoVlada Srbije


Ugovor o izgradnji mosta kod Svilaja biće potpisan danas\n15.07.2016. / 9:21\nSARAJEVO, Predstavnici BiH i Hrvatske potpisaće danas u Neumu ugovor o izgradnji mosta na rijeci Savi kod Svilaja.\nUgovor o izgradnji mosta kod Svilaja biće potpisan u petak\n13.07.2016. / 12:48\nSARAJEVO, Predstavnici BiH i Hrvatske potpisaće ugovor o izgradnji mosta na rijeci Savi kod Svilaja, u petak, 15. jula, u Neumu.\nUskoro nastavak izgradnje mosta u Česmi\n08.07.2016. / 9:25\nBANJALUKA, Grad je prihvatio sugestiju Svjetske banke za izmjenu projekta novog mosta preko rijeke Vrbanje u Česmi, tako da bi radovi trebalo da budu nastavljeni u što kraćem roku, saznaje “Glas Srpske”.\nŠarović: Počinje gradnja mostova kod Svilaja i Gradiške\n06.07.2016. / 10:14\nSARAJEVO, Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović je prokomentarisao detalje razgovora sa najvišim zvaničnicima Evropske unije na Samitu o Zapadnom Balkanu u Parizu i istakao kako BiH može biti zadovoljna, ali da mora još mnogo raditi kako bi imala pristup\nIzgradnja mosta kod Svilaja čeka potpisivanje ugovora\n05.07.2016. / 14:46\nSARAJEVO, Ministarstvo komunikacija i transporta BiH saopštilo je da je pripremljen nacrt ugovora o izgradnji mosta preko rijeke Save kod Svilaja, kao i da su dobijene sve potrebne saglasnosti na izmijenjeni projekat izgradnje ovog mosta između BiH i Hrvatske.\n“Bratoljub” će biti završen do 1. novembra\n04.07.2016. / 12:29\nBEOGRAD, Radovi na gradnji mosta “Bratoljub” na Drini, koji će spojiti obale Ljubovije i Bratunca, teku po planu i taj infrastrukturni objekat, vrijednosti 13 miliona evra, biće završen do 1. novembra, potvrđeno je u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije.\nGradnja mosta Bratunac-Ljubovija teče po planu\n01.07.2016. / 16:52\nBRATUNAC, Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić sa saradnicima danas je obišao gradilište novog mosta preko Drine, između Bratunca i Ljubovije, i ocijenio da se radovi izvode planiranom dinamikom i da će Drina ove godine fizički biti premoštena.\nBanja Luka: Stala izgradnja mosta u Česmi\n08.06.2016. / 11:01\nBANJALUKA, Izgradnja mosta preko rijeke Vrbanje kod “Incela” obustavljena je zbog zahtjeva izvođača radova “Prijedorputeva” da se koriguje projekat.\nTrninić: Radovi na mostu iz pravca Srpske počinju 3. maja\n28.04.2016. / 13:43\nBRATUNAC, Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić rekao je da će 3. maja početi radovi na izgradnji mosta između Bratunca i Ljubovije iz pravca Srpske, odnosno sa lijeve strane rijeke Drine.\n25.04.2016. / 10:26\nBANJALUKA, Tender za izbor izvođača radova za izgradnju mosta na Savi kod Gradiške biće raspisan do kraja godine, rekao je Dušan Topić, direktor “Autoputeva RS”.\n18.04.2016. / 15:34\nFOČA, Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović razgovarao je danas u Foči sa rukovodstvom ove lokalne zajednice o započetim i planiranim investicijama na području ove opštine.\nIzabran izvođač za most na Savi kod Svilaja\n18.04.2016. / 14:29\nSARAJEVO, Upravni odbor “Hrvatskih auto-cesta” izabrao je najpovoljnijeg izvođača radova za gradnju mosta na rijeci Savi kod Svilaja i bilo bi dobro da uskoro počnu radovi na izgradnji ovog mosta između Hrvatske i BiH, izjavio je danas u Sarajevu sekretar\nSaudijska Arabija najavila izgradnju mosta do Egipta preko Crvenog mora\n09.04.2016. / 5:30\nKAIRO, Kralj Saudijske Arabije Salman najavio je izgradnju mosta koji će povezati ovu zemlju s Egiptom. Most će biti izgrađen preko Crvenog mora.\nIzgradnja mosta “Bratoljub” izvodi se predviđenom dinamikom\n16.03.2016. / 16:38\nLJUBOVIJA, Potpredsjednici vlada Republike Srpske i Srbije Srebrenka Golić i Zorana Mihajlović posjetile su mjesto gradnje mosta preko rijeke Drine između Ljubovije i Bratunca, koji je narod ovog kraja nazvao “Bratoljub”, te razgovarale o saradnji dvije vlade.\nGolić: Gradnja mosta između Bratunca i Ljubovije zadovoljavajuća\n16.03.2016. / 13:06\nLJUBOVIJA, Potpredsjednik Vlade Republike Srpske Srebrenka Golić izjavila je danas u Ljuboviji da je zadovoljna dinamikom gradnje mosta na Drini između Ljubovije i Bratunca – kapitalnog objekta koji finansira Vlada Srbije sa kojom Srpska ima sporazum o specijalni paralelnim vezama


Otvorena naučno-stručna konferencija ''Sfera 2020: Otvori u građevinarstvu''\nKonferencija se bavi osnovnim elementima građenog prostora- građevinskim otvorima. Konferencije pod okriljem kompanije Sfera d.o.o kao organizatora,već su postale tradicionalni događaj.\nKompanija Porsche Sarajevo postavila prvu javnu električnu punionicu u Sarajevu\nU Alipašinoj ulici, na šetnici kod parka Kemal Monteno (prekoputa naselja Ciglane) upriličena je svečanost otkrivanja bisti Paddyu Ashdownu, Aloisu Mocku i Tadeuszu Mazowieckom.\nKompanija Eurosjaj iz Konjica krenula je sa tri zaposlena, a sada ih ima 300.\nNajprometnija sarajevska saobraćajnica danas je dobila svoju prvu zelenu, #UNSMOKE zonu. Sadnjom drvoreda i žive ograde, kompanija Philip Morris uz podršku Općina Centar i Novo Sarajevo, i KJPK Park započela je svoju #UNSMOKE Sarajevo inicijativu.\nNa današnji dan prije tačno deset godina, predstavljen je prvi zvanični suvenir Općine Stari Grad – “Sarajevska kocka”.\nFirma "Ferhatović" nastala je 2017. godine u Austriji, u Beču. Tržištu smo se predstavili sa dva proizvoda, sa suhim mesom i bosanskim sudžukom, a cijeli posao je krenuo iz stana, tačnije “špajza”.\nJutros je na Međunarodni aerodrom Sarajevo stiglo 45 predstavnika turističkih agencija iz Palestine, odnosno Izraela. Ovo je do sada najveći broj tour operatora koji su u Bosnu i Hercegovinu došli iz jedne zemlje.\nNastavlja se finansijska podrška Općine Stari Grad najugroženijim kategorijama, kroz pomoć u radu humanitarnih organizacija.\nU srijedu, 26.februara održat će se Dan otvorenih vrata Općine Stari Grad. Ova praksa uvodi se kako bi se građanima olakšale određene procedure i na jednom mjestu dale potrebne informacije i odgovori na sve njihove upite.\nVolkswagen predstavlja novi Caddy koji je zakoračio u svijet digitale kao nikada do sada\nPovodom uspješnog završetka četiri kapitalna projekta, a među njima i izgradnje podzemne javne garaže, te proslave 01.marta - Dana nezavisnosti BiH,\n„Obećao sam da ćemo do kraja školovanja stipendirati Davorovu kćerku. Ona je sada peti razred i to je najmanje što možemo učiniti“\nCilj Javnog poziva je odabir i početak produkcije domaćih serija\nProjekat se finansira sredstvima iz budžeta Općine Stari Grad Sarajevo za 2020. godinu u iznosu od 20.000 KM. Rok za podnošenje prijava na Javni poziv je 10 dana od dana objave poziva (12.02.2020. godine).\nEBRD i kompanija AS Holding potpisali su ugovor o kreditnom aranžmanu i savjetodavnoj podršci. Ugovor je potpisan u prostorijama EBRD-a u Sarajevu.\nU tom smislu dogovoreno je kreiranje novih kreditnih linija u saradnji sa Vladom FBiH i resornim ministarstvima, koje bi se realizirale putem Razvojne banke FBiH\nZavršena rekonstrukcija Doma zdravlja Stari Grad, prvi useljavaju predškolski i školski dispanzer\n– U Hrasnici, naselju u sarajevskoj općini Ilidža, danas je svečano otvorena četrnaesta po redu Hifa Oil - Euro Oil benzinska pumpa, vodećeg privatnog distributera nafte i naftnih derivata u Bosni i Hercegovini.\nDatalab BH organizuje 29.1.2020. u Sarajevu konferenciju pod nazivom “Dan PANTHEON računovođa\nDatalab BH organizuje 29.1.2020. u Sarajevu konferenciju pod nazivom “Dan PANTHEON računovođa“. Teme konferencije su Accounting 3.0 – digitalizacija i automatizacija u računovodstvu, promjene koje donosi digitalna tehnologija, te digitalizacija i aut\n"Slijedi nam nastavak pregovora za ugovore s američkim kompanijama za Pretis, Igman i Ginex. U ovoj godini očekujemo potpisivanje ugovora vrijednih nekoliko stotina milona dolara"\nEuro - metali, članica Hifa Oil Grupacije i lider na BH. tržištu metala i konstrukcijskih čelika, ostvarila je odlične poslovne rezultate u protekloj godini. Izvoz je povećan za 143 posto u odnosu na 2018. godinu, prodata je rekordna količina čelika,\nGodina rekorda je iza nas. Nakon uspjeha u 2018.godini, prodaja SEAT-a ponovno je dosegla najveći volumen u njegovoj povijesti. U 2019. godini isporuke kompanije porasle su za 10,9% na ukupno 574.100 vozila. Ovim rezultatom SEAT nadmašuje rekord post\nOtvoren drugi Gastro Pub Vučko u Sarajevu\nPonuda puba koji je danas, nakon nekoliko godina rada, nezaobilazna lokacija za ljubitelje odličnog piva i gastronomskih specijaliteta u centru Sarajeva, od danas je dostupna i na još jednoj lokaciji u gradu.


VIDEO / Barcelona – Sevilla 4-0, Messi u klubu 100 - Klix.ba\n/Barcelona – Sevilla 4-0, Messi u klubu 100\n17.1.2010. u 08:35\nTreću utakmicu u deset zadnjih dana igrali su nogometaši Barcelone protiv Seville. Ispadanje iz Kupa kralja osvetili su na Nou Campu pobijedivši u dvoboju 18. kola Primere 4-0.\nNjome su odmakli Realu na vrhu tabele na pet velikih bodova prednosti, a veliko je lično dostignuće ostvario najbolji nogometaš na svijetu Leo Messi. U 85. je minuti iz blizine zabio za 3-0 i postigao svoj stoti pogodak u Barceloninom dresu kad su sva takmičenja u pitanju.\nU klub 100 Messi je stigao s 22 navršene godine. Najmlađi je igrač u historiji katalonskog kluba kojem je to pošlo za rukom.\nU prvoj je minuti sudijske nadoknade majstorski zabio za 4-0 na dodavanje Erica Abidala postigavši i 101. pogodak. Kad je u pitanju samo ova sezona, vodeći je strijelac Primere s 14 postignutih golova. Igrao je u subotu 188. utakmicu u Barçinom dresu.\nNa 2-0 povisio je u maniru rasnog strijelca Pedro okrunivši fantastično dubinsko dodavanje Xavija u 70. minuti.\nAndalužane je Barça pobijedila i prošle srijede u uzvratu osmine finala Kupa kralja 1-0 u Sevilli, ali ih je ispadanja koštao poraz (2-1) na Nou Campu od prije deset dana.\n17.01.2010. u 09:05\nLyon slavio u gostima kod Nancyja\n16.01.2010. u 23:43


Garantni fond jedan od oblika podrške Vlade TK privredi | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 19.5.2020. u 13:17\nVlada je danas prihvatila Informaciju o radu Garantnog fonda Udruženja za razvoj NERDA.\nPodsjećamo, ovaj garantni fond je projekat kojim se poduzetnicima sa područja Tuzlanskog kantona i regije olakšava da osiguraju finansijska sredstva iz eksternih izvora kroz izdavanje garancija za kredite za unaprjeđenje poslovne aktivnosti.\nZaključno sa 31.12.2019. ukupna vrijednost deponovanih sredstava u Fond iznosi 1.438.250 KM, navodi se u Informaciji.\nUz već postojeći multiplikator od 4,0, dogovoren sa Sberbank d.d., trenutna vrijednost garantnog potencijala Fonda iznosi 5.753.000 KM. Garantnom fondu Udruženja za razvoj NERDA do sada je ukupno pristupilo preko 850 poduzetnika od kojih je njih 477 preuzelo dokumentaciju za pristup Fondu, 283 je dostavilo dokumentaciju koja je omogućila ispitivanje njihove kreditne sposobnosti kroz Centralni registar kredita, a 260 preduzeća je prošlo kompletnu proceduru i predalo zahtjeve koji su ocjenjivani na Garantnom odboru fonda.\nGarantni odbor je odobrio 207 zahtjeva, od kojih je 156 dobilo sredstva, dok su ostali ili odbijeni od strane Kreditnog odbora banke ili su sami odustali. Zaključno sa 31.12.2019. godine 156 klijenata je realizovalo kreditna sredstva ukupne vrijednosti 8.005.614,14 KM.\nEvaluacijom svih projekata, u proteklih 12 godina, podržanih kroz Garantni fond procijenjeno je da su ove investicije omogućile firmama da zadrže preko 2.900 postojećih radnih mjesta, te stvorile uslove za zapošljavanje preko 1.000 novih radnika, zaključuje se u danas prihvaćenoj informaciji.\nKljučne riječi: Garantni fond, privreda, vlada tk


KRAĐA NA MAŠINSKOM FAKULTETU: Priveden muškarac koji je ukrao RADIJATORE | Happy BSC portal\nU ponedeljak 12. aprila policija je obaveštena da je nepoznata osoba izvršila krađu u prostorijama Mašinskog fakulteta na Vilsonovom šetalištu.\nO tome je obavešten dežurni tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, a uviđaj su obavili policijski službenici Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo.\n– Policijski službenici su juče na Vilsonovom šetalištu pronašli i uhapsili A.B., rođen 1992. godine u Sarajevu, nastanjen u Varešu, koji trenutno boravi na području opštine Novo Sarajevo, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio ovo krivično delo. Prilikom hapšenja kod njega je pronađeno i oduzeto šest radijatora, dok je u grmlju, u blizini fakulteta pronađeno 11 radijatora.\nNa osnovu pribavljene Naredbe Opštinskog suda u Sarajevu, izvršen je pretres kuće i drugih prostorija koje koristi ova osoba u ulici Hercegovačka, opština Novo Sarajevo. Tom prilikom su pronađena i oduzeta četiri radijatora, šest laptopa, veći broj uložaka brava sa ključevima, zaštitnih ukrasnih okvira cilindara, šteka, punjača, elektičnih kablova i dr. Nakon završene kriminalističke obrade, A.B. je uz službeni izveštaj o počinjenom krivičnom delu predat u nadležnost Kantonalnom tužilaštvu Kantona Sarajevo – saopšteno je iz policije.


02. februar – Crna Gora i Slovenija imaju potencijala za napredak u okviru zdravstvenih sistema | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika mart 2021 02. februar – Crna Gora i Slovenija imaju potencijala za napredak u...\n02. februar – Crna Gora i Slovenija imaju potencijala za napredak u okviru zdravstvenih sistema\nTokom prijateljskog razgovora ministarke dr Borovinić Bojović i ambasadora Preskera razmijenjena su iskustva dviju zemalja u borbi protiv koronavirusa, a posebno potenciran značaj zajedničkih napora svih segmenata društva koji mogu doprinijeti zaustavljanju pandemije.\nMinistarka dr Borovinić Bojović i ambasador Presker tokom razgovora su podsjetili na značajne projekte koje dvije zemlje imaju u oblasti zdravstva i posebno potencirali nastavak ulaganja u njihov dalji razvoj koji bi, kako su istakli, rezultirao prosperitetom i napretkom za građane i servise zdravstvene zaštite u njima.\nPrethodni tekst01. februar – Solidarnost i jedinstvo da budu imperativ zajedničkog djelovanja\nSledeći tekst02. februar – Wiener osiguranje obilježilo jubilej donacijom Kliničkom centru


Hotel Cappadocia Cave Resort :: Kapadokija :: Kapadokija :: Turska :: MINI ODMOR :: Pierre travel Intl\nCena već od 670 € aranžman Kapadokija-Paket aranžman 3 ili 4 noći sa avio prevozom do 30.09.2021.\nKapadokija-Paket aranžman 3 ili 4 noći sa avio prevozom do 30.09.2021.\nNaziv paketa: Kapadokija-Paket aranžman 3 ili 4 noći sa avio prevozom do 30.09.2021.\nCene za paket aranžmane izražene u valuti euro (€)\nAvio prevoz na relaciji Beograd-Istanbul –Kayseri-Istanbul-Beograd avio kompanijom Turkish Airlines, prtljag 30kg i ručni 8kg i aerodromske takse su uključeni,\nTransfere aerodrom Kayseri - hotel - aerodrom Kayseri mini busom,\nSmeštaj u izabranom hotelu na bazi 3 ili 4 noćenja sa doručkom,\nPutno zdravstveno osiguranje- preporučujemo osiguranje sa uključenim Covid19 pokrićem,\nVodiča - Pratioca grupe (za doplatu kontaktirajte agenciju).\nDoplata za večeru. Za cene molimo Vas kontaktirajte agenciju.\n1.dan BEOGRAD – ISTANBUL - KAYSERI\nČekiranje na aerodromu Nikola Tesla u Beogradu 2 sata pre poletanja aviona. Let na redovnoj liniji kompanije Turkish Airlines na relaciji Beograd - Istanbul - Kayseri. Transfer od aerodroma do odabranog hotela. Smeštaj u sobe. Noćenje.\n2 – 3. Ili 4. Dan KAPADOKIJA\nDoručak. Slobodno vreme za individualne aktivnosti i izlete. Noćenje.\n4. ili 5. dan KAYSERI - ISTANBUL - BEOGRAD\nDoručak. Napuštanje soba prema uslovima hotela. Transfer od hotela do aerodroma. Let na redovnoj liniji kompanije Turkish Airlines na relaciji Kayseri - Beograd - Istanbul. Sletanje u Beograd. Kraj programa.\n*Cena aranžmana je formirana na bazi najpovoljnije avio karte avio kompanije Turkish Airlines. U slučaju druge raspoloživosti cena avio aranžmana je promenljiva.\n*Cene za decu do 2 godine i decu 2-12 godina - na upit, molimo kontaktirajte agenciju,\n*Kategorija hotela je zvanična lokalna kategorija. Obzirom da su svi hoteli “Cave” hoteli, sobe su uređene u tom stilu.\n*Po pravilu ulaz u sobe prvog dana boravka je posle 14h, dok se poslednjeg dana boravka soba napušta do 10h.\n*Cenovnik I program su namenjeni individualnim putnicima, bez pratnje vodiča.\n*Organizator putovanja ne snosi odgovornost u slučaju promena reda letenja od strane avio kompanije. O svim promenama reda letenja, putnik će biti obavešten od strane agencije.\n*Cena leta balonom je infomativna, tačnu cenu agencija daje prilikom rezervacije izleta. Ukoliko se vožnja balon ne obavlja nekoliko dana može doći do promene cene od strane ino partnera.\n*Pasoš mora biti važnosti minimum 6 meseci nakon povratka sa putovanja. SVI STRANI DRŽAVLJANI SU U OBAVEZI DA SE RASPITAJU O VIZNOM REŽIMU ZEMLJE U KOJU PUTUJU, KAO I DA U PASOŠU SA KOJIM IZLAZE IZ SRBIJE IMAJU ULAZNI PEČAT NA TERITORIJU SRBIJE.\n*Cena je garantovana samo za uplatu kompletnog iznosa. U suprotnom, garantovan je samo iznos akontacije.\n*U slučaju promena na monetarnom tržištu ili tržištu roba i usluga agencija zadržava pravo korekcije cena, izmene programa putovanja ili otkaza putovanja.\n*Uplate su u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NBS na dan uplate gotovinom, kreditnim karticama Visa, Master, Maestro ili Dina ili na tekući račun\n*Prilikom rezervacije uplaćuje se 50% akontacije od cene aranžmana, a ostatak najkasnije 15 dana pre polaska.\nLokacija: Hotel Cappadocia Cave Resort je smešten ispod Uchisar Castle, 4km od centra Goreme. Aerodrom Kaiseri je udaljen 75km od hotela.\nSmeštaj: Hotel je nepušački. Poseduje spa centar, restoran, dva bara, otvoreni i zatvoreni bazen kao i dečiji bazen. Gostima su na raspolaganju razne vrste masaža (uz doplatu).\nSobe: Hotel poseduje 121 sobu. Sve sobe imaju grejanje. Sobe nemaju klima uređaje. Besplatan WIFI je na raspolaganju gostima. Sobe imaju TV velikog ravnog ekrana sa satelitskim kanalima. Neke sobe imaju prostor za sedenje. Imaju sopstvena kupatila sa bade mantilom i kozmetikom.\nSueprior Cave sobe imaju pogled na baštu, brdo ili ulicu.\nDeluxe Cave sobe imaju pogled na brdo ili dolinu kao i balkon. U kupatilu imaju tuš i đakuzi kadu.\nSuites molimo kontaktirajte agenciju za cene i opis.\nUsluga: noćenje sa doručkom (švedski sto - samoposluživanje)


NOVAK NA ZASLUŽENOM ODMORU: Evo gde najbolji svetski teniser puni baterije posle Vimbldona (FOTO GALERIJA) | Serbiantimes.info\nJavnost već nekoliko dana kopka gde to Nole ‘puni baterije’ posle Grend slema na travi.\nLjubavno gnezdo ?? Love nest ?\nNaime, u Marbelji živi njegov mlađi brat Marko, ali i nekadašnji duhovni guru Pepe Imaz. I upravo su u ovom španskom letovalištu svi Đokovići proslavili rođendan najmlađem članu Đorđu koji je napunio 24 godine.\nIzvor: Kurir Foto: Instagram/Privatna arhiva\nRelated Topics:Novak ĐokovićJelena ĐokovićĐorđe ĐokovićPepe Imaz


RTK: UNMIK naredio osoblju da ostane kući na dan operacije • RTK\nRTK: UNMIK naredio osoblju da ostane kući na dan operacije\nRTK se nekoliko dаnа bavio temom hapšenja UNMIK-ovog službenika Mihaila Krasnoščenkovg zbog navodne podrške Srbima na severu dа blokirаju operaciju kosovske policije.\nRTK je postаvila više pitаnjа o prisustvu ruskog službenika u ovim protestimа, pošto je osoblje UNMIK-a bilo upozoreno dа ostаne kod kuće tog dаnа. Međutim, portpаrolka UNMIK-a, je na pitanje RTK-а, zаšto je Krasnščenkov bio nа bаrikаdаmа, kаdа je osoblje UNMIK-a dobilo uputstva dа ostаne kući tog dаnа, rekla je u intervjuu zа RTK dа je osoblje UNMIK -а tog dana bilo na dužnosti.\n"Razumeli smo da je osoblje UN-a o kome je reč obavljalo svoje dužnosti nadgledanja i izveštavanja o trenutnoj situaciji, u skladu sa mandatom UNMIK-a“, rekla je portparolka UNMIK-a za RTK.\nAli zvаničnа komunikаcijа koju je RTK obezbedila iz svojih izvora ukаzuje nа to dа je UNMIK nаredio svom osoblju dа ostаne kući zbog policijske operаcije.\nU imejlu koji je Danilo Rosales-Diaz, šef regionаlne kancelarije UNMIK-a u Mitrovici, poslao osoblju UNMIK-а u četiri severne opštine, jаsno se vidi dа su zаposleni bili prinuđeni dа ostаnu kući nа dаn policijske operаcije.\n"Do narednog obaveštenja, preporučuje se dа svi zаposleni u četiri severne opštine ostаnu kod kuće. Trenutna policijska operacija je usmerena na četiri opštine. O ostalim detaljima bićete kasnije obavešteni", nаvodi se u službenom imejlu koje je Diаz poslаo svom osoblju.\nRTK se takođe poziva na sms u kome se navodi da je osoblje UNMIK-a bilo obavešteno tog dana.\n"Sve dok se policijskа operаcijа odvijа nа severu, do narednog obaveštenja preporučuje se osoblju dа izbegava bilo kаkvo kretanje od SA-1 do SA-2; osoblju SA-2 preporučuje se dа rаde od kuće", nаvodi se u sms-u, koji je distribuirаn svim zaposlenima UNMIK-a u četiri severne opštine.\nOve informacije, ukаzuju nа to dа je prisustvo ruskog službenika Mihajla Krasnoščenkov nа bаrikаdаmа, koje su postavili Srbi dа bi ometali operaciju kosovske policije, bilo sumnjivo, zaključuje se u izveštaju na portalu RTK.


Geni diktiraju mnoge stvari – Šta geni naših roditelja govore o nama? - PRess Serbia | PR PRess team\nLekari su otkrili da majka svojoj deci može preneti sećanja na svoje pretke. Kada u detetu prepoznate neku od svojih osobina, znajte da nije slučajno. Geni diktiraju mnoge stvari, evo šta geni govore o nama.\nStvari koje možete naslediti od roditelja su daleko šire od vašeg fizičkog izgleda ili zdravlja. Zapravo, geni su ti koji diktiraju ili barem snažno utiču na mnoga područja vašeg života. Od muzike i hrane koju volite do raznih sklonosti i veština koje posedujete.\nNedavna naučna studija otkrila je da je 82% faktora koji uzrokuju alergiju na hranu genetski, navodi Serendip Studios. Primera radi, ako roditelj ima astmu, i dete je u većem riziku da dobije istu bolest, ako oba roditelja imaju astmu, rizik ide i do 60%.\nNaučnici su otkrili da je način kijanja verovatno nasleđen od roditelja.Tako, kijanje kada naiđete na jaka svetla ili prašinu verovatno je osobina koju su vam preneli majka ili otac.\nPrema časopisu Scientific American, inteligencija je definitivno povezana sa DNK. Stoga, ako je vaša mama astrofizičarka, verovatno ćete i sami biti prilično obrazovani i inteligentni. Iako je DNK odgovorna samo za polovinu vaše inteligencije, na drugu polovinu utiču mnogi drugi faktori.\nMetabolizam i figura\nNaučnici su saznali da DNK često igra veliku ulogu u određivanju buduće figure deteta. Prema istraživanjima, geni mogu promeniti način na koji mozak obrađuje hranu, šta traži i koliko mu je potrebno da se stomak oseća punim.\nPrema Introvertdear-u, otkriveno je da postoji ekstrovertni gen. Što znači da ako imate društvenu, brbljavu majku, verovatno ćete naslediti to od nje – pod uslovom da se geni vašeg oca ne umešaju previše.\nDokazano je da su određeni talenti zapisani u genima, pa ako vaša mama ima talenta za sviranje nekog instrumenta, vrlo je verovatno da ćete i vi naslediti i tu sposobnost. Međutim, da li će talenat biti iskorišćen ili ne zavisiće od interesovanja i odluke.\nLekari su otkrili da majka svojoj deci može preneti sećanja na svoje pretke. U početku se smatralo da je to nemoguće i da je po sredi rezultat okruženja u kojem dete odrasta. Međutim, studija koju je sproveo Univerzitet u Atlanti otkrila je da su miševi koji su doživeli ekstremnu traumu istu preneli na svoje bebe kroz DNK.\nOpsesivno kompulzivni poremećaj je mentalno zdravstveno stanje zbog kojeg ljudi imaju opsesivne misli i izvode kompulzivne rituale. Naravno, postoji mnogo faktora koji doprinose i utiču na ovaj poremećaj, ali prema Healthiplace-u jedan od najjačih uticaja je genetika.