Kašalj – Najčešći simptom čoveka | Simptomi bolesti\nHome Medicina Kašalj – Najčešći simptom čoveka\nPrim. dr sc. med. Branislav Gvozdenović, specijalista interne medicine – pulmolog Poliklinika Antamedica, Nebojšina 30, Beograd. 011 344-1515, 065 344-1515, 063 687 460\nKašalj je jedan od najčešćih simptoma zbog kojih se pacijenti javljaju na pregled kod lekara u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, kao i kod pulmologa, verovatno zbog toga što kašalj može snažno i negativno da utiče na kvalitet života pacijenata.\nPo definiciji, kašalj predstavlja značajan odbrambeni refleksni mehanizam kojim se eksplozivnom ekspiracijom odstranjuju sekreti i strana tela iz traheobronhijalnog stabla.\nKašalj ima nekoliko funkcija. Najčešće je indikator postojeće bolesti, ali i važan odbrambeni mehanizam za “čišćenje” disajnih puteva.\nMeđutim, ukoliko postane neefektivan, ekscesivan ili perzistentan, može u velikoj meri nepovoljno uticati na kvalitet života pacijenata i dovesti do komplikacija.\nMože da prati niz različitih akutnih i hroničnih oboljenja.\nZato će terapijska odluka zavisiti od toga koju funkciju kašalj ima u trenutku ispitivanja.\nNaime, kada je kašalj samo indikator određene bolesti, terapijski cilj će prvenstveno biti usmeren na lečenje postojeće bolesti, ali će se lečenje, takođe, usmeriti i na pokušaj da se kontroliše, spreči ili eliminiše kašalj antitusivnim lekovima.\nKašalj može biti započet voljno ili refleksnim putem.\n– receptori za kašalj (nalaze se u tzv. tusigenim zonama – u faringsu, laringsu, traheji, račvi traheje, bronhijalnim bifurkacijama; terminalnim bronhiolama, alveolama, pleuri, srcu),\n– aferentna (senzorna) nervna vlakna (koja idu duž dva nerva – gornji laringsni i vagusni),\n– centar za kašalj (nalazi se u produženoj moždini)\n– eferentna nervna vlakna (koja idu duž vagusnog i prečažnog nerva)\n– efektorni mišići (nalaze se u velikom broju organa – larings, traheja, bronhije, dijafragma, abdominalni zid, karlično dno).\nKada je refleksni mehanizam pokrenut, prvo dolazi do dubokog inspirijuma (udaha), zatvaranja glotisa (spajanje glasnih žica), kontrakcije ekspirijumskih mišića (prečaga – dijafragma) i naglog razmicanja glasnica, što je praćeno veoma – brzim mlazom vazduha, koji se kreće i preko 200 km/h.\nPostoje iritativni (brzoadaptirajući) receptori istezanja (na krajevima mijelinskih A-nervnih vlakana) i receptori nemijelinskih C-nervnih vlakana, na čijim se krajevima oslobađaju neuropeptidi (supstanca P, tahikinini – neurokinin A).\nNjihov značaj je posebno veliki u bronhijalnoj astmi, gde postoji tzv. “neurogena inflamacija”.\n1. edem i hiperemija respiratorne sluzokože (javlja se kod laringitisa, traheitisa, bronhitisa, bronhiolitisa, pneumonija, apscesa pluća; ekscesivnog pušenja cigareta);\n2. iritacija sluznice eksudativnim procesom (kod postnazalne drenaže, gastričnog refluksa sa aspiracijom)\n1. inhalacija različitih čestica (prašina i dr)\n2. kompresija vazdušnih puteva, koja može da bude ekstramuralna (aneurizme aorte, granulomi, tumori pluća i medijastinuma) i intramuralna (karcinom ili adenom bronha, strana tela, endobronhijalne granulomatoze, kontrakcija glatkih mišića u astmi)\n3. istezanje vazdušnih puteva (fibroze pluća, edem pluća, atelektaza pluća).\nInhalacija iritantnih gasova (uključujući dim cigareta) i hemijska isparenja, kao i lekovi (inhibitori angiotenzin konvertirajućeg enzima – ACEI i beta-blokatori), hemijskim putem dovode do nadražaja receptora.\nSa druge strane, inhalacija toplog ili hladnog vazduha dovodi do termalne stimulacije receptora za kašalj.\nU određenim situacijama kašalj postaje štetan i može da dovede do iscrpljivanja organizma, te ga obavezno treba lečiti.\nUstvari, on može prouzrokovati ozbiljne komplikacije, kao što su:\n– ruptura emfizemskih bula\n– prelom rebara\n– pucanje operativnog šava\n– smanjenje minutnog volumena srca\n– nesvestice (tzv. sinkopni kašalj)\nNajčešći uzroci kašlja zavise od uzrasta bolesnika.\nKod odraslih osoba (kada se izuzme pušenje cigareta) to su: prehlada (nazeb, common cold), sindrom slivanja sekreta niz zadnji zid ždrela, astma, gastroezofagealna refluksna bolest – GERD, hronični bronhitis, bronhiektazije, kašalj posle infekcija, karcinom bronha, kašalj indukovan primenom ACE inhibitora, psihogeni kašalj, hronično intersticijalno pulmonalno oboljenje.\nSa druge strane, najčešći uzroci kod dece su: astma, infekcije gornjih i donjih disajnih puteva, GERD, kongenitalne anomalije, srčana oboljenja, aspiracija stranih tela i zagadjenost okoline.\nKašalj je važan odbrambeni refleks gornjih disajnih puteva, a takođe i veoma čest simptom respiratornih oboljenja.\nČesto postoji potreba da se kontroliše kašalj sam po sebi, bez obzira na to koji je uzrok do njega doveo. Kašalj je kratkotrajan i prolazan nakon virusnih infekcija gornjih disajnih puteva, dok je perzistentan kašalj udružen sa velikim brojem oboljenja i stanja, kao što su bronhijalna astma, rino-sinuzitis i gastroezofagealna refluksna bolest – GERD.\nNjihovim lečenjem može se značajno smanjiti pridruženi kašalj.\nProcena dužine trajanja kašlja predstavlja prvi korak pri sužavanju liste njegovih mogućih uzroka.\nNajveći broj autora prema dužini trajanja deli kašalj na akutni, koji traje manje od tri nedelje, subakutni, traje od tri do osam nedelja, kao i hronični, koji traje više od osam nedelja. Pošto su sva tri tipa kašlja akutni na svom početku, spektar verovatnih uzroka kašlja određuje trajanje kašlja do trenutka pregleda.\n– infekcije gornjih disajnih puteva, kao što je nazeb – prehlada (engl. common cold) i akutni bakterijski sinuzitis\n– veliki kašalj – pertusis (kod nekih naroda)\n– pogoršanja hronične opstruktivne bolesti pluća – HOBP (koja obuhvata hronični opstruktivni bronhitis i emfizem pluća)\n– alergijska kijavica\n– rinitis uslovljen iritansima iz spoljašnje sredine\nVirusne infekcije gornjih disajnih puteva predstavljaju najčešće uzročnike akutnog kašlja. Kašalj se javlja usled stimulacije refleksa kašlja u gornjim disajnim putevima usled slivanja sekreta niz zadnji zid ždrela, nakašljavanja ili zbog oba pomenuta mehanizma.\nNazeb izazivaju virusi, a predstavlja akutni zapaljenski proces sluzokože nosa. Oboljenje se još naziva “common cold”, coryza i “rhinitis acuta epidemica”. Pacijenti se javljaju sa akutnim simptomima i znacima koji se primarno odnose na pasažu kroz nosne hodnike (npr. curenje sekreta iz nosa, kijanje, opstrukcija nosnih hodnika i otežano disanje na nos, slivanje sekreta niz zadnji zid ždrela).\nTakođe mogu biti sa ili bez povišene telesne temperature (obično od 37,2 do 37,5°C), suzenjem očiju, iritacijom grla, glavoboljom i opštom slabošću i malaksalošću. Pri tome je fizikalni nalaz na plućima normalan. Dijagnoza nazeba je relaktivno laka, ali diferencijalno dijagnostički moramo razlikovati alergijsku i vazomotornu kijavicu, kao i onu koja prati grip.\nUkoliko se zaista radi o gripu, može se primeniti antivirusna terapija (npr. zanamivir – 10 mg dva puta dnevno tokom 5 dana).\nTerapija je opšta i lokalna.\nOpšta podrazumeva: strogo mirovanje, primenu aspirina i vitamina – naročito vitamina C.\nAntibiotici se daju samo u slučaju dodatne sekundarne infekcije, dok se antihistaminici (prve generacije – sedativni) primenjuju češće.\nLokalna terapija se odnosi na dekongestiju sluzokože nosa – npr. kapima efedrina od 0,2 do 2%, maceratom belog sleza, ali se ne preporučuju razni želei, masti i slično zbog već oštećene sluzokože i usporenja već oštećenog mukocilijarnog klirensa.\nZa lečenje kašlja usled nazeba koriste se sledeći lekovi: deksbromfeniramin (sedativni antihistaminik) plus pseudoefedrin (nazalni dekongestiv) tokom sedam dana i naproksen (nesteroidni antiinflamatorni lek) u trajanju od pet dana.\nZa ove lekove je u randomiziranim, duplo-slepim, placebo-kontrolisanim kliničkim studijama pokazano da su efikasni u ublažavanju kašlja.\nUkoliko pacijenti ne mogu tolerisati gore navedene lekove, preporučuje se primena intranazalnog ipratropiuma (antiholinergik) tokom četiri dana. Preparati cinka (cink glukonat i acetat), iako često pominjani u stručnoj javnosti u poslednje vreme, nisu se pokazali naročito efikasni u otklanjanju simptoma nazeba.\n– iritansi spoljašnje sredine\n– sindrom slivanja sekreta niz zadnji zid ždrela\n– gastroezofagealni refluks (GER)\n– hronični bronhitis\n– privremena hiperreaktivnost disajnih puteva, tj. njihovo pojačano reagovanje opstrukcijom protoka vazduha u disajnim putevima na uobičajene stimulanse, kao npr. nedelju ili više dana nakon nazeba,\n– lekovi (posebno antihipertenzivi – inhibitori angiotenzin-konvertirajućeg enzima (ACEI) i beta-blokatori)\n– kongestivna srčana insuficijencija\n– kancer (najčešće pluća ili jednjaka)\n– tuberkuloza (kašalj je najčešći “tuberkulotoksični” simptom)\n– cistična fibroza\n– iritacija receptora za kašalj u ušnom kanalu (npr. nagomilavanje cerumena)\n– strano telo u disajnim putevima\n– psihogeni ili “TIC” kašalj\nKada se danas u naučnom medicinskom žargonu govori o hroničnom kašlju, prvenstveno se misli na onaj dugotrajni kašalj gde se rutinskim dijagnostičkim procedurama ne može otkriti njegov uzrok.\nI pored toga, detaljnim pregledima se obično utvrdi (u preko 90% slučajeva) da se radi o jednom od tri najčešća uzroka: varijanta astme sa suvim kašljem (engl. CVA – cough variant asthma), GER i sindrom slivanja sekreta niz zadnji zid ždrela.\n1. nemaju prethodno dijagnostikovanu astmu,\n2. trajanje kašlja iznosi bar tri nedelje,\n3. nemaju ostale simptome astme (sviranje i teskobe u grudima, nedostatak vazduha – dispneja),\n4. imaju normalne nalaze na fizikalnom pregledu i normalne vrednosti “vršnog ekspirijumskog protoka” (merenog malim aparatom – pik-floumetrom),\n5. imaju normalne ili skoro normalne spirometriijske vrednosti parametara plućne funkcije,\n6. nemaju normalne spirometriijske vrednosti parametara plućne funkcije kada koriste lekove koji izazivaju kašalj i\n7. dobro reaguju na primenjenu antiastmatičnu terapiju.\nCVA mogu da imaju i odrasli i deca, a često ostaju dugo nedijagnostikovani. Leči se kao i drugi oblici astme. Često pri prvoj upotrebi lekova u obliku aerosola (pumpice – inhaleri) dolazi do kašlja, jer glasne žice nisu prilagođene inhalacionim lekovima.\nPonekad pomaže pijenje vode neposredno pre i posle korišćenja pumpice.\nSindrom slivanja sekreta niz zadnji zid ždrela čini da se pacijenti osećaju kao da im se nešto stalno spušta niz grlo. Takođe, mogu da osećaju potrebu za čestim nakašljavanjem (pročišćavanjem grla), imaju gušobolju, a nos im je ili zapušen ili curi.\nViše od jedne trećine populacije ima ovaj sindrom bar jednom u životu. Ovaj sindrom je sličan zapaljenju sinusa, pri čemu pacijenti imaju bol u predelu lica ili zubobolju, a ponekad i povišenu temperaturu.\nInfekcije sinusa se leče antibioticima, dok se sindrom slivanja sekreta niz zadnji zid ždrela leči kombinacijom antihistaminika i dekongestanata. Novija generacija tzv. nesedativnih antihistaminika (terfenadin, astemizol, loratidin, cetirizin) nema povoljnije dejstvo u odnosu na sedativne antihistaminike (prometazin, deksbromfeniramin i dr.) koji imaju i antiholinergijsko dejstvo.\nSedativni antihistaminici povećavaju pospanost, te je potreban oprez pri upravljanju mašinama ili motornim vozilima.\nMeđutim, efekat ovih lekova na pospanost postepeno slabi i već četvrtog dana terapije ona se znatno smanjuje. Ovaj sindrom se takođe leči lokalnim kortikosteroidima primenjenim putem nazalnog spreja.\nGastroezofagealna refluksna bolest (GERD) je, takođe, čest uzrok hroničnog kašlja (koji i ovde može da bude jedini prisutni simptom). Odlikuje se refluksom želudačne kiseline u jednjak i grlo. Pacijenti često imaju gorušicu i kašalj, kao i kiseo ukus u ustima.\nZa lečenje ovog oboljenja se u SAD izdvaja godišnje više od milijardu dolara. Refluks želudačne kiseline je izraženiji u ležećem položaju i pri podignutom uzglavlju se smanjuje. Takođe je manje izražen ukoliko se izbegava jelo i piće bar dva sata pre spavanja. Tada treba izbegavati i alkoholna pića, kao i pića koja sadrže kofein, čokoladu, jake začine i masnu hranu. Lekovi koji pomažu u ovakvim situacijama su antacidi (aluminijum fosfat, aluminijum-magnezijum silikat hidrat, dihidroksialuminijum natrijum karbonat) i blokatori jonske pumpe (omeprazol, lansoprazol, pantoprazol). Zapaženo je, takođe, da su GERD i CVA često udruženi, što može da predstavlja dodatni dijagnostički problem.\nPojedini lekovi mogu prouzrokovati kašalj. Postoje dve velike grupe lekova koje u velikog broja ljudi prouzrokuju hronični kašalj.\nObe se koriste u terapiji hipertenzije i srčane insuficijencije.\nTo su ACE inhibitori (kaptopril, cilazapril, fosinopril) i beta-blokatori, koji se još koriste u terapiji srčanih aritmija, migrena i glaukoma. Fosinopril ima najmanju incidencu kašlja (oko 2,2%) kao neželjeni efekat u odnosu na druge ACE inhibitore (oko 7%).\nTakođe može doći do neočekivane pojave kašlja kao neželjenog efekta pri primeni bronhodilatatora ipratropium bromida (čak u 5 – 6% slučajeva).\nSpecifična terapija kašlja podrazumeva eradikaciju njegovog uzroka (npr. infekcije), dok nespecifična terapija obuhvata primenu antitusika, tj. simptomatsku terapiju.\nPo pravilu, antitusicima se leči samo neproduktivan (“suv”) kašalj, koji smeta pacijentima ili može da dovede do komplikacija, dok se kod produktivnog (“vlažnog”) kašlja uglavnom primenjuju ekspektoransi i sekretolitici (acetilcistein, karbocistein, ambroksol hlorid, bromheksin).\nNajefikasniji lekovi u grupi antitusika su opioidi – morfin, kodein, folkodin, metadon, dekstrometorfan ili noskapin, koji kada se primenjuju u efektivnim dozama imaju česta neželjena dejstva: pospanost, mučninu, zatvor i fizičku zavisnost. To su tzv. centralni antitusici sa opioidnim delovanjem.\nSa druge strane, postoje sintetski centralni antitusici (butamirat, fedrilat, glaucin, pipazetat, klofedanol), koji imaju brojne prednosti: smanjuju razdražljivost centra za kašalj i efikasno smiruju suvi nadražajni kašalj, ne deluju depresivno na CNS i centar za disanje, selektivno deluju na centar za kašalj, ne deluju na opijatne receptore i ne dovode do stvaranja zavisnosti, imaju veliku terapijsku širinu, ne deluju na tonus glatkih mišića gastrointestinalnog trakta i ne dovode do opstipacije, dobro se resorbuju iz GIT-a, te brzo postižu terapijske koncentracije u plazmi, a ne stupaju ni u interakciju sa drugim lekovima.\nIstraživanja u oblasti refleksa kašlja i potencijalnih mehanizama senzibilisanog refleksa kašlja otkrila su nekoliko potencijalnih mesta dejstava za nove lekove.\nPored neopiodinih lekova kao što je nociceptin, razvijeni su i novi opiodini lekovi.\nTo su, osim mi-agonista i kapa- i delta-receptorski agonisti.\nNeki od ovih novih agenasa mogu da deluju kao antitusici centralno ili periferno ili na oba načina.\nAntagonisti neurokininskog, bradikininskog i vaniloidnog (VR-1) receptora mogu biti korisni u sprečavanju kašlja, jer blokiraju efekte tahikinina i aktivaciju senzornih nerava.\nLokalni anestetici i blokatori natrijum-zavisnih kanala i kalijum-kalcijum zavisnih aktivatora aferentnih nerava predstavljaju inhibitore refleksa kašlja.\nJoš uvek za veliki broj ovih jedinjenja nisu sprovedena brojna potrebna klinička ispitivanja. Međutim, postoji velika potreba za efektivnijim antitusicima koji nemaju neželjene efekte.\nPrevious articlePravilna primena inhalatora (pumpice)\nNext articleČUDOTVORNI VIRAK (čaj od virka za žene, plodnost, endometriozu, mršavljenje) upotreba i neželjena dejstva


SVAKOGA DANA U SVAKOM POGLEDU … – ФК Војводина\nHome/Liga Evrope/SVAKOGA DANA U SVAKOM POGLEDU …\n…“sve više napredujemo“-reči su šefa stručnog štaba Vojvodine Marka Nikolića pred revanš utakmicu prvog kvalifikacionog kola UEFA Lige Evrope.\nTrener Vojvodine izrazio je zadovoljstvo dosadašnjim radom i formom svojih igrača što po njegovim tvrdnjama garantuje dobru partiju na „Karađorđu“.\nPotrebno je, uz sav respekt prema protivniku, ponoviti i još poboljšati igru sa Malte kako bi se „crveno-beli“ sa još jednom pobedom pred svojim simpatizerima plasirali u narednu rundu takmičenja.\n-Želimo da ispoštujemo pre svega sebe, potom protivnika i na kraju publiku za koju se nadam da će doći u velikom broju. Pozivam ih ovim putem da nam pruže podršku, a mi ćemo im se odužiti disciplinovanom, borbenom i kvalitetnom igrom. Posao nismo završili, ostalo je još 90 minuta protiv rivala koji nije ni malo naivan jer u svojim redovima ima 4-5 jako kvalitetnih stranaca i reprezentativaca Malte. Znamo da nam u prvih 20 minuta utakmice na Malti nije bilo ni malo prijatno i upravo zbog toga mi moramo sutra odigrati susret na visokom profesionalnom nivou.“\nKapiten Vojvodine Miroslav Vulićević rekao je da on i njegovi saigrači imaju obavezu prema navijačima da svaku utakmicu odigraju na granici maksimalnih mogućnosti bez obzira na ime protivnika i rezultat. Potsetio je uz to da su u bližoj prošlosti znali neprijatno da iznenade svoje pristalice posebno na evropskim utakmicama ali da to ovog puta sigurno neće biti slučaj.\nduka-master2013-07-10T13:55:26+02:0010. јула 2013.|


ProAuto – Volkswagen Group u septembru povećao prodaju za 9,2%\nVolkswagen Group u septembru povećao prodaju za 9,2%\nOct 21, 2019 Adnan Huseinagić Autobiznis, Novosti, Vijesti 0\nVW GRUPA SE OPORAVILA OD WLTP-A\nVolkswagen Group je tokom septembra, kupcima širom svijeta isporučio 904.200 vozila, što predstavlja povećanje od čak 9,2% u odnosu na septembar protekle godine.\nIako je ukupan broj vozila, isporučenih od početka godine, nešto manji nego lani, tržišni udio je povećan.\nKao što je i bilo očekivano, najveći oporavak zabilježen je na evropskom tržištu, čak 31% u odnosu na septembar protekle godine. To se posebno odnosi na Zapadnu Evropu, gdje je rast dostigao gotovo 37%, dok je u Istočnoj i Centralnoj Evropi, rast bio 11,5%. Najznačajniji je, svakako rast u Njemačkoj, gdje je isporučeno više od 92 hiljade vozila, sa trendom rasta većim od 58%.\n“U trenutnim veoma napetim ekonomskim i geopolitičkim uslovima, naši brendovi još jednom pokazuju svoju vrijednost. Mi stvaramo temelje za kontinuirano širenje i povećanje našeg udjela na globalnom tržištu”, prokomentarisao je Dr. Christian Dahlheim, čelni čovjek prodaje u Volkswagen Group.\nNaime, u septembru protekle godine, svi evropski proizvođači su se suočili sa uvođenjem WLTP procedure, što je uslovilo izmjene u modelskim ponudama i kašnjenje u isporukama, a rezultiralo značajnom padom broja isporučenih vozila. Međutim, situacija na tržištu se izmijenila, što pogoduje većini proizvođača automobila, koji u septembru ove godine bilježe značajna povećanja prodaje.\nNaravno, fluktuacije se mogu zapaziti na gotovo svim svjetskim tržištima. Naprimjer, Volkswagen Group je u SAD-u zabilježio pad prodaje veći od 11%, dok je istovremeno u Južnoj Americi rast premašio 9%.\nPosmatrano globalno, od početka godine, Volkswagen Group je gotovo dostigao prošlogodišnje rezultate, sa padom od tek 1,5%.\nOvdje možete pogledati ponudi novih vozila iz VW Group za brendove: Volkswagen, Audi, Škoda, Seat, Porsche i VW Privredna vozila.\nTržište IX ’19. IX ’18. Trend I-IX ’19. I-IX ’19. Trend\nEvropa 336.300 256.700 +31,0% 3.445.000 3.412.400 +1,0%\nZapadna Evropa 272.600 199.600 +36,6% 2.853.900 2.819.000 +1,2%\n- Njemačka 92.800 58.700 +58,1% 1.034.400 1.007.300 +2,7%\nCentralna i Istočna Evropa 63.700 57.100 +11,5% 591.100 593.400 -0,4%\nRusija 20.400 21.100 -3,7% 164.800 161.100 +2,3%\nSjeverna Amerika 73.700 81.800 -9,9% 702.900 713.300 -1,5%\nSAD 48.900 55.300 -11,5% 485.000 478.600 +1,3%\nJužna Amerika 53.500 49.100 +9,1% 447.000 436.400 +2,4%\nBrazil 41.000 35.700 +14,8% 341.100 284.600 +19,9%\nAzija-Pacifik 412.400 416.000 -0,8% 3.167.500 3.296.600 -3,9%\nKina (i Hong Kong) 384.100 383.500 +0,2% 2.955.200 3.039.800 -2,8%\nSvjetsko tržište 904.200 827.700 +9,2% 8.005.300 8.130.600 -1,5%\nBrendovi IX ’19. IX ’18. Trend I-IX ’19. I-IX ’19. Trend\nVolkswagen Putnička vozila 533.600 485.000 +10,0% 4.514.600 4.622.800 -2,3%\nAudi 145.400 139.200 +4,5% 1.357.100 1.407.700 -3,6%\nŠkoda 102.000 94.800 +7,5% 913.700 939.100 -2,7%\nPorsche 24.300 20.200 +20,4% 202.300 196.600 +2,9%\nVolkswagen Privredna vozila 33.200 35.400 -6,1% 369.800 371.800 -0,5%\nMAN 11.600 11.800 -1,9% 104.400 97.700 +6,8%\nScania 9.000 8.400 +6,0% 74.700 68.600 +8,9%\nUkupno 904.200 827.700 +9,2 8.005.300 8.130.600 -1,5%\nAudi, Christian Dahlheim, MAN, Porsche, Prodaja, Scania, Seat, Škoda, Tržište, Volkswagen, Volkswagen Group, Volkswagen privredna vozila, VW, VW Group, VW Privredna vozila\nHyundai Motor Group razvija sistem zasnovan na “mašinskom” učenju (SCC-ML) koji će se primjenjivati u autonomnoj vožnji na budućim vozilima grupacije Hyundai iMax N Drift Bus - kombi za driftanje [Galerija]


LJUBAVNI HOROSKOP od 29.4 do 6.5.2022 - AstroRegulus\nLjubavni horoskop LJUBAVNI HOROSKOP od 29.4 do 6.5.2022\nOVAN – Nalazite se u fenomelanom razdoblju gde su čuda moguća! Iskoristite svaki trenutak da uživate i nemojte se ustručavati da svima pokažete svoja osećanja i koliko ste srećni! Preokret na bolje! Oni Ovnovi koji su u vezama mogu očekivati veridbu! Slobodni Ovnovi, ovo je sedmica u kojoj možete započeti novu ljubavnu vezu! A kako ćete znati da je to ono pravo? Pa sve će biti veoma jednostavno!\nBIK – Ovo može biti veliko iskušenje za vas jer će vam se činiti da je ono što vam može ponuditi neko van braka, mnogo značajnije nego ono što trenutno imate. Neki Bikovi se lako mogu upstiti u tajnu ljubavnu vezu. Slobodni pripadnici ovog znaka se mogu zaljubiti u zabranjenu osobu. Iako ćete na početku dobijati puno ljubavi i pažnje, možda bi bilo pametno da pokušate da kontrolišete svoja osećanja da ne bi bili povređeni.\nBLIZANCI – Ne bi trebalo ništa da prepuštate slučaju posebno ako primetite da partner sve više vremena provodi van kuće. Predupredite mogućnost da se zaljubi u nekog drugog i borite se vašu ljubav. Slobodni Blizanci, sa prijateljiem možete deliti slično mišljenje i simpatiji o jednoj osobi, pa ako primetite da je njemu više stalo, odustanite.\nRAK – Brinete dosta zbog novca i finansija i to je nešto što vam ne da mira i zbog čega je partner nervozan i neraspoložen. Prijao bi vam izlazak na neko javno mesto sa muzikom uživo! Opustite se! Slobodni Rakovi, uticajna osoba se zaljubljuje u vas ali nemojte uzvraćati ako niste iskreno zainteresovani da ne ispadne da ste se prodali.\nLAV – Pravite planove za vašu porodicu i gledajte da je zbrinete na svaki mogući način ali ne radite ništa na svoju ruku i bez konsultacije sa partnerom da ne bi pogrešili. I ne zaboravite – sve ima svoju cenu! Slobodni Lavovi, prijaće vam putovanje u inostranstvo na kojem se možete i zaljubiti. Osoba iz daleka jedva čeka da vas vidi.\nDEVICA – Možda je pravi trenutak da obradujete partnera sa nečim što on veoma voli i ceni. Pobedite vašu potrebu da budete štedljivi jer ne možete to baš uvek! Slobodne Device, zaljubićete se u osobu koja vas po svemu izaziva i provocira. Žudite za uzbuđenjem, pa ćete to sada i dobiti.\nVAGA – Ovo je za vas veoma značajna sedmica u kojoj vas očekuju preokreti preko partnera a sve one u Vage u dugim vezama se mogu odlučiti za život u dvoje. Slobodne Vage bi trebale da obrate pažnju na to gde se kreću i koga sreću jer neka od tih novih osoba može biti ona prava. Sudbina će rešiti vaše dileme.\nŠKORPIJA – Sve je divno i bajno u vašem odnosu ali vam mogu zasmetati neke partnerove odluke vezane za novac i finansije. Više se odmarajte i posvetite ljudima koje volite. To je vaša najbolja investicija u budućnost. Slobodne Škorpije, nekoliko planeta je aktivirano u vašem polju ljubavi ali morati i vi pokazati malo inicijative. Početak nove veze.\nSTRELAC – Fantastičan je period za rešavanje stambenog pitanja i za veće okupljanje unutar porodice, pa ne bi bilo loše da organizujete neko okupljanje za prvomajske praznike. Partner će biti u elementu da priča o svojim doživljajima. Slobodni Strelčevi, zaljubljive ste prirode i veoma osetljivi. Neki pripadnici vašeg znaka mogu doživeti neverovatnu bliskost sa jednom osobom.\nJARAC – Bilo bi sjajno ako ne biste ovih dana ostali kod kuće već krenuli na put jer vam na tom putovanju može biti fantastično, pa čak i romantično. Slobodni Jarčevi, mlađa osoba se svakim danom sve više zaljubljuje u vas. Ta zanesenost će opiti i vas.\nVODOLIJA – Žudite za ljubavlju i možete biti zanesenjak u vašoj ljubavnoj priči podstičući partnera da se opusti i prepusti impulsima koje osećate ali pomračenje Sunca će uticati na vaš odnos jer neće biti baš onako kako ste želeli. Slobodne Vodolije, ne morate nigde da idete, sudbina će vama doneti jedno novo poznanstvo. Sedite i sa pažnjom očekujte.\nRIBE – Ono što vi tražite od ovog života za neke može predravljati pravu ludost. Partner vam može reći – Tako nešto ne postoji! A u stvari, vi ste anđeo koji mora sam sebi stvoriti sopstveni raj! Ljubavna sreća. Slobdone Ribe, možete biti na sedmom nebu! Lako možete započeti novu ljubavnu vezu.\nPregleda objave: 11.926\nPrethodnoMESEC U OVNU DO SUBOTE (30.4) OKO 2.30 AM\nSledećePOMRAČENJE SUNCA 30. APRILA


- Mislim da je gospodin Cipras bio veoma jasan u njegovom poslednjem intervjuu, a to ukazuje da je regulisao, odnosno privukao poslanike iz stranke Nezavisni Grci, kao i poslanike iz drugih manjih stranaka koji nemaju tradiciju i vrednosti i tako obezbedio većinu za ratifikaciju sporazuma i izglasanja poverenje vladi - istakao je Venizelos.\nVenizelos tvrdi da Ciprasa "ne zanimaju pravi demokratski legitimitet i pravi odnos sa društvom, već samo kako da ostane na vlasti", što je, kako on ocenjuje, "teret perspektivama za oporavak zemlje". Protiv Sporazuma iz Prespe "Komitet za borbu za Makedonuju" sledeće nedelje (20. januara) zakazao je protest na atinskom trgu Sintagma. Kako se ističe iz "Komiteta za borbu za Makedoniju", oni neće odstupiti ni jedno slovo od svetog imena Makedonija.\n"Grčka vlada kaže da su Grci ubeđeni u benefite koje su dobili ovim sporazumom. Da im dokažemo da greše. Upućujemo opšti poziv svim Grcima da dođu na još jedan veliki skup u poslednjem trenutku kako bi se zaustavila predaja Makedonije, u nedelju (20. januara). To je jedini demokratski način da se odustane od glasanja u parlamentu. Ali ako odluče da to učine, ponovo ćemo biti tamo", piše u saopštenju "Komiteta za borbu za Makedoniju".


Zvijezda kolekcije - Gracija\nClarins je predstavio novu makeup kolekciju za jesen.\nOve sezone, rumenilo ponovno dobija zasluženo mjesto, što dokazuje i Joli Blush. Moglo bi se reći da je pomenuto rumenilo zvijezda kapsulne kolekcije, koju još čine sjaj za usne i maskara. Joli Blush je mekana, nova i ultrapigmentirana formula, bogata biljnim uljima. Boja koja reaguje na pH brzo se adaptira na sve tipove kože, rezultirajući blistavim i prirodnim izgledom.\nPrethodni članakJelena Bačić Alimpić: I u našem svijetu postoje heroine\nNaredni članakSve tajne visokih potpetica


Poreklo prezimena Lacmanovic — Tražimo rođake i prijatelje\nNaslovna Trazimo rodjake i prijatelje Poreklo prezimena Lacmanovic\nPoreklo prezimena Lacmanovic\nInteresuje me poreklo prezimena Lacmanovic. Znam da mi deda i pradeda poticu iz Gornjeg Karina kod Benkovca.Trenutno vise od toga nemogu da nadjem.\nPrethodni tekstPravoslavni Sabovici\nSledeći tekstda li ima zivanovica u holandiji?\nTajana maslariæ radeka 29. aprila 2008. At 00:00\nimam jednog prijatelja iz lisana tinjskih koji se preziva lacmanoviæ.jednom mi je rekao da je prezime poteklo od rijeèi lacman,lacmani-i ima neko znacenje samo nisam zapamtila.njegovi su davno doselili iz karina u lisane.\ninace moj muz je rodomiz kaina iz obitelji radeka.drago mi je ako sam vam pomogla\nTajana maslariæ radeka\nDejo 30. juna 2009. At 00:00\nNas Lacmanovica ima u Crnoj Gori dosta, najvise u okolini Pljevalja.. A po knjigama koje imamo, porijeklo nam je od Bogojevica..\nN Lacmanoviæ 14. novembra 2012. At 00:00\nLacmanoviæi su potekli iz Risna, pa su neki krenuli ka sjeveru CG a neki u Hrvatsku, vecina nas koji zivimo u Pljevljima smo Srbi\nTonko Lacmanoviæ 28. aprila 2014. At 00:00\nlacman dolazi od lancman što znaèi èovjek iz istog kraja, zemlje, zemljak (iz jidiša i njemaèkog)\npotjeèemo iz Boke, ali nismo tamo ostali?\nU Hrvatskoj nas ima katolika kod Šibenika i pravoslavnih kod Benkovca\npozdrav iz Splita i hvala na informacijama\nPredrg Lacmanovic, Beograd 31. januara 2017. At 18:29\nLacman znaci stranac, dosljak. Lacmane su nazivali domoroci, mestani, ljude trgovce koji su dolazili brodovima najvise iz Italije\nСнежана Лацмановић Пуповић 31. avgusta 2018. At 20:35\nСви Ла мановићи било ђе да сада живе су поријеклом из Боке Которске и прије смо били Богојевићи и тако бјежећи од крвне освете један од 4 брата је побјегао за Пљевља околину у село Црнобофи код Пљеваља! Тамо су га звали Лацман јер то је ријеч за Латин и тако постану Лацмановићи ! Тај наш предак је оженио Кнежевићку из околине Пљеваља и основало се много Лацмановића! Иначе и остала браћа тог Богојевића су се раселили као и тај у Пљевља исто ради освете тада .Тако су постали Лацмановићи! Имаче има их у Хрватској,Косову,Цг,И околина неђе Краљева ! Свима су претци исти од времена Немањића! Великк поздрав свим мојим рођацима ма ђе да сте!\nTonko Lacmanovic 5. decembra 2018. At 17:23\nhvala na dodatnim informacijama, ja sam inace gore naveo znacenje rijeci lacman iz hrvatskog rjecnika stranih rijeci dok je u Crnoj Gori znacenje sljedece:\nLacman je pogrdna riječ koja je u Crnoj Gori označavala stranca “zapadne vjere” (katolik, protestant), tj. onaj koji nije bio pravoslavac ili musliman (Turčin).\nPozdrav svim rodjacima diljem svijeta!\nsvetlan 17. januara 2019. At 09:36\nHvala Tonko na iscrpnom objašnjenju značenja reči “lacman”.Upoznala sam mnogo Lacmanovića iz Šibenika(Dubrave),Zadra,Splita,Benkovca,Knina.Ima ih na Kosovu Istok,Vojvodini,Kraljevu,Šumadiji.Inače u Srbiji vrlo retko prezime.Znam kad se god predstavim po prezimenu obično me Srbijanci prekrste kao Osmanović,od čega poludim i odgovorim da ja nisam Turčin već Hrišćanin.Briga me sa koliko prstiju se krstimo.Znam samo da se mnogo ličim sa Zadrankom Zdenkom,da imamo istu krvnu grupu A-.To govori da smo krvno bliski.Ona je katolik a ja pravoslavka.Obe imamo zelene oči(oblik škorpija),pepeljasto plavu kosu,visoko čelo,visinu od preko 180 cm,temperamentne i eksplozivne ali izuzetno pravedne.Mrzimo ljigave ljude.Volimo tačnost(Nemačku ili Svajcarsku).Mislim da to mnogo znači o samom poreklu,krvi i prezimenu a vera..?Svi smo valjda Božija deca.Pozdrav od Svetlane Lacmanović iz Lazarevaca.\nTonko 17. januara 2019. At 13:04\nJa sam po ocu porijeklom iz Dubrave kod Šibenika gdje Lacmanovići žive već stotinama godina.\nStariji rođaci koji su prije istraživali porijeklo su navodili Risan u Boki Kotorskoj kao mjesto odakle smo izvorno došli.\nsvetlana 17. januara 2019. At 13:21\nJa sam na Cetinju tražila poreklo Lacmanovića i dobila odgovor da su Lacmani Latini iz pokrajine Veneto(moreolovci i trgovci).Naseljeni u Risnu i Boki Kotorskoj a kasnije kretali dalje.Djetić mi je to saopštio na specifičnom dialektu i malo cinično na šta sam imala pitanje i odgovor”da je Latinska civilizacija starija od Crnogorske i ponosna sam na Latine.Toliko sam saznala o Lacmanima na Cetinju.Počinjem da verujm u to jer kad igra Italija i kad čujem himnu Intera srce mi zaigra.Jasno je da ovi sadašnji Italijani nemaju veze sa Mletačkom Republikom i Duždom od Mletaka kao ni sa Rimskom državom Julija Cezara.Mavari i Arapi su tu krv pokvarili.Ali sve jedno srce mi zaigra.Ako nema Srbije Italija je broj dva.Tako osećam i protiv toga ne mogu.Tonko hvala na svemu.Pozdrv.Svetlana\nTonko 5. februara 2019. At 12:26\nDio mojih rođaka je niskog rasta, pa bi talijanska teorija mogla imati smisla, ali nas ima i dosta previsokih za nase drage susjede. Ali meni se vec dogasđalo kako mi Talijani pa čak i Turci ne vjeruju kako nisam njihov jer imam tipično mediteransko lice. U svakom slučaju smo se raširili po svijetu i neka nas. Pozdrav svim Lacmanovićima (i ostalima s kojima smo se povezali)! Tonko\nTonko 5. februara 2019. At 12:29\nVladimir 17. januara 2021. At 14:30\nPrvenstveno u crnoj gori nase brastvo Lacmanovica se vjeruje da poticemo od Bogojevica koji su zivjeli u risnu .. Nas Lacmana u crnoj gori ima najvise u blizini gada Pljevalja . Medjutim dalje saznaje od Risna Boka Kotorska nisu pouzdana neki kazu da smo sa kosova potomci kosancica mada se to ne zna pouzdano.\nTonko Lacmanovic 20. januara 2021. At 14:16\nLacman je termin u Srpskom jeziku, koji se koristio od 16. veka, za romanizovane pravoslavce i rimokatolike, koji su sa Balkanskih obala u Jadranskom moru odseljeni u region Lacio (Papska država) ili su tom regionu služili van njihovih granica.\nPotomci lacmana su brojni u region Lacija, Molize gde ima i Hrvata koji nisu romanizovani (Moliški Hrvati) i Abruco. Tokom postojanja Papske države i na kratko tokom vladavine Benita Musolinija, današnji Frozinone (okrug) je bio nazvan po njima\nĆićarija (ita. Ciociaria). Taj naziv u Italiji nosi i njihov dijalekat kao i naziv njih u smislu etničke grupacije, Ćićevaci (ita. Ciocia), zbog opanki koje su karakteristične za Balkan, ali kod Srpskog naroda.\nDa bi neko postao polatinjen ili polacmanjen, morao je da bude romanizovan i postane pripadnik rimokatoličke Hrišćanske tradicije. Lacmani (ćićevci) su bili brojno stanovništvo okoline grada Rima, pored Latina i doseljenih Morlaka, Austrijanaca\ni Arbanasa pomogli su oružano širenje Papske države na jug Italije gde je i dalje bilo arapa i gde su Osmanske invazije pokušavane i tokom 17-og veka.\nSpiridon Gopčević je u svojoj knjizi Crna Gora i Crnogorci, tokom posete Boki nakon dolaska Austrougara i odlaska Mletačke Republike sa Balkanskih obala, naišao na Crnogorce gde je iz razgovora sa njima zapisao,\nkako Crnogorci tumače ovu reč, koja je po njima poreklom od Austrougarskih vojnika:\nTada se razbuktava i stara mržnja protiv lacmana. Tako se u Crnoj Gori, naime, nazivaju svi nesrbi. Porijeklo ove riječi objasnili su mi na sledeći način: Nekoliko Crnogoraca nalazilo se u Kotoru u trenutnku kada je tamo obavljena smjena garnizona.\nI tamo su Crnogorci čuli kako se stari i novi vojnici pozdravljaju uobičajenim riječima: “Na, wie gehts, Landsmann?” (No, kako si zemljače.)\nOd toga je nastala riječ lacman, koja se upotrebljava u smislu prezira, kao što su Latini imali pogrdnu riječ “morlacco” (Morlak).\nTraim Maju i Nenada Djuriæa\nredakcija - 1. novembra 2011. 0\nMaja i Nenad Djuriæ su iz Sarajeva. 1992. su došli u Beograd dgje je ivio Nenadov brat. Maja je pisac i slikar a Nenad-Nedo...


9.7.2008. u 16:14\nVijeće ministara BiH održat će sutra u Sarajevu redovnu sjednicu.\nNa dnevnom redu sjednice bit će, između ostalog, Nacrt zakona o Agenciji za razvoj informacionog društva BiH (ZARID) čiji je predlagač Ministarstvo komunikacija i prometa kao i Prijedlog zakona o programu zaštite svjedoka u BiH koji je predložilo Ministarstvo sigurnosti\nVijeće ministara razgovarat će i o Nacrtu osnove za zaključivanje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o saradnji u oblasti kulture, Nacrtu osnova za pristupanje Evropskom sporazumu o dostavljanju molbi za pravnu pomoć (ETS No. 92, Strazburg, 27. januara 1977.) kao i Nacrtu osnova za vođenje pregovora i zaključivanje Ugovora između BiH i Republike Indije o uzajamnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima.\nBit će razmatrani i Nacrt osnova za vođenje pregovora radi zaključivanja Sporazuma o saradnji u oblasti poljoprivrede između Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja Republike Poljske i Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Nacrt osnova za prihvatanje Sporazuma o privilegijama i imunitetima Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) kao i Nacrt osnova za vođenje pregovora radi zaključivanja Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Bjelorusije o ukidanju viza za putovanja za nosioce diplomatskih i službenih pasoša.\nNa dnevnom redu je i Nacrt osnova za usaglašavanje i zaključivanje Protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Estonije o implementaciji Sporazuma između BiH i EU o readmisiji osoba koje borave bez dozvole, Nacrt odluke o ratifikaciji Sporazuma o finansiranju između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj te Prijedlog programa saradnje u oblasti nauke, obrazovanja i kulture između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Bugarske za period 2008.-2010.\nMinistri će razmatrati i Inicijativu za vođenje pregovora radi zaključivanja kreditnog sporazuma između BiH i Razvojne banke Vijeća Evrope za izgradnju državnog zatvora, Prijedlog strategije integrisanog upravljanja granicom u BiH te Prijedlog odluke o osnivanju Državne komisije za upravljanje granicom BiH.\nPrijedlog odluke o izmjeni Odluke o osnivanju Državne komisije za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH, Prijedlog odluke o dodjeli finansijskih sredstava za rad Državne regulatorne agencije za radijaciju i nuklearnu bezbjednost u BiH u 2008. te Prijedlog odluke o rasporedu grant sredstava za "Pomoć programu sufinansiranja institucija kulture u BiH za 2008." također su na dnevnom redu sutrašnje 55. sjednice Vijeća ministara BiH.\nVijeće će razmatrat i Prijedlog odluke o imenovanju članova Savjeta za mjeriteljstvo BiH, Informaciju u vezi realiziranja Ugovora o reprogramu obaveza popune Protuvrijednosnog fonda po razmijenjenim notama s Vladom Japana od 1996. - 2000. te Informaciju o prijedlogu mjera u nadležnosti države u cilju ublažavanja cjenovnog udara na najugroženije kategorije stanovništva.\nNa dnevnom redu su i Informacija o održavanju 35. Sajma poljoprivrede i prehrambene industrije - Sajam šljive od 20. do 24. augusta u Gradačcu, Informacija o stanju Zgrade prijateljstva između BiH i Grčke, Izvještaj o načinu utroška sredstava angažovanih za potrebe obnove Zgrade prijateljstva između BiH i Grčke te Informacija o realizaciji zaključaka Vijeća ministara BiH s 52. sjednice održane 12. juna.\nPrisutnim će biti predočena i informacija o Izradi NATO komunikacijske strategije BiH - Nominiranje predstavnika ministarstava koji će biti angažirani u sastav radne grupe za izradu NATO komunikacijske strategijeBiH.\nVijeće ministara BiH izjasnit će se i o davanju saglasnosti za imenovanje policijskog atašea Švicarske za BiH, zaključcima 31. sjednice Predstavničkog doma PSBiH, 17. sjednice Doma naroda PSBiH, 18. sjednice Doma naroda PSBiH, 21. sjednice Komisije za vanjsku trgovinu i carine Predstavničkog doma PSBiH, 2. sjednice Privremene zajedničke komisije za utvrđivanje stare devizne štednje građana BiH položene na račune domicilnih banaka i filijala u BiH te Zajedničke komisije za administrativne poslove oba doma PSBiH.\nBit će utvrđen i Prijedlog odgovora na poslaničko pitanje Milorada Živkovića, poslanika u Predstavničkom domu PSBiH čiji je predlagač Ministarstvo vanjskih poslova, najavljeno je danas iz Vijeća ministara BiH.\nNovi izraelski plan širenja naselja u istočnom Jerusalemu\n09.07.2008. u 16:17\n09.07.2008. u 16:13


Naslov: Apeninski kolos Pet 9 Okt - 22:27\nSkulptura Apeninski Kolos isklesana je krajem 16. veka, a njen autor je čuveni italijanski umetnik Đambolonja. Ovo neverovatno umetničko delo visoko 12 metara nalazi se u parku Demidof u Toskani i postalo je simbol Apenina.\nKolos je sagrađen na zahtev vojvode Frančeska I de Medičija koji je želeo da udovolji svojoj ljubavnici, pa je naredio je da se u njenu čast podigne najlepši vrt kojeg je svet ikada video. On predstavlja Atlasa iz Vergilijeve Eneide koji stiska glavu zveri koja iz usta izbacuje vodu u ribnjak.\nMeđutim, ova statua u sebi krije neverovatnu tajnu. Naime, unutar Kolosa nalazi se nekoliko soba ukrašenih kristalima, koralima, fresakama i biserima. Unutra se nalaze i dve fontane a u glavi skulpture se nalazi prostorija u kojoj je bio kamin, a dim iz njega je išao kroz nos skulpture.\n» Apeninski kolos\nDanas u 12:42 od Talija


JAVNI KONKURS ZA ODABIR KORISNIKA PO PROJEKTU “PRUŽANJE MENTORING USLUGA ZA SUBJEKTE MALE PRIVREDE” | Općina Kakanj\nFEDERALNO MINISTARSTVO RAZVOJA, PODUZETNŠTVA I OBRTA\nNa osnovu tačke IV. Odluke o usvajanju Programa utroška sredstava s kriterijima raspodjele sredstava Tekućih transfera utvrđenih Budžetom Federacije Bosne i Hercegovine za 2018. godinu Federalnom ministarstvu razvoja, poduzetništva i obrta (“Službene novine Federacije BiH”, broj 23/18) i član 5. Pravilnika o postupcima u provođenju programa razvoja male privrede (“Službene novine Federacije BiH”, br. 50/13, 55/13 i 86/13), Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta Raspisuje\nZA ODABIR KORISNIKA PO PROJEKTU “PRUŽANJE MENTORING USLUGA ZA SUBJEKTE MALE PRIVREDE”\nMetodologija standardizirane usluge mentoringa jasno definiše sve korake i aktivnosti u realizaciji mentoringa (upravljanje šemom, rad na terenu, broj posjeta, aktivnosti u okviru svake posjete, vrijeme predviđeno za pripremu plana i izvještavanje) i to kroz vodič “Opšti vodič za mentoring”. Usluga se odnosi na besplatan mentoring za mala i srednja poduzeća, a koja im je potrebna za njihov dalji razvoj ili opstanak na tržištu.\nSubjekti male privrede definisani po Zakonu o poticanju razvoja male privrede i Zakonu o obrtu i srodnim djelatnostima koji imaju sjedište na području Federacije BiH, nalaze se u većinskom privatnom vlasništvu državljana BiH, te imaju najmanje (jednog) zaposlenog na neodređeno vrijeme.\nNisu prihvatljive prijave subjekata male privrede koji imaju registrovanu osnovnu djelatnost u oblasti namjenske industrije, proizvodnje i prerade duhana i igara na sreću. Korisnici poticajnih sredstava koji do završetka ovog javnog konkursa nisu izvršili svoje ranije preuzete obaveze po osnovu korištenja poticajnih sredstava ministarstva, nemaju pravo sudjelovanja u ovom javnom konkursu.\nPodnosioci prijava pripremaju prijave u skladu sa Smjernicama za podnosioce prijava. Smjernice za podnosioce prijava i obrazac prijave mogu se preuzeti na internet stranici Ministarstva www.fmrpo.gov.ba.\nEvaluacija i odabir korisnika će se vršiti u skladu sa kriterijima i procedurom utvrđenim u Smjernicama za podnosioce prijava. Nakon obrade prispjelih prijava Ministarstvo će objaviti rezultate Javnog konkursa u “Službenim novinama Federacije BiH” i na internet stranici Ministarstva.\nFederalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta dr. Ante Starčevića b.b. (Hotel “Ero”) 88000 Mostar, Ne otvarati – po Javnom konkursu za odabir korisnika po projektu “Pružanje mentoring usluga za subjekte male privrede” (uokvirenu adresu sa naznakom izrezati i nalijepiti na zapečaćenu kovertu)\n– naziv – ime podnosioca prijave;\nSamo će blagovremene i potpune prijave biti razmatrane. Prijave se dostavljaju zaključno sa 31.08.2018. godine, odnosno prihvatit će se prijave koje imaju poštanski pečat najkasnije sa navedenim datumom. Javni konkurs i drugi prateći dokumenti dostupni su na internet stranici Ministarstva, www.fmrpo.gov.ba. Za detaljnije informacije možete se obratiti Ministarstvu na e-mail: grant2018@fmrpo.gov.ba.\nPrevious: Julske godišnjice: 15. juli 1911.godine: Putovanje balonom od Beča do Velikih Trnovaca u Kaknju\nNext: Služba civilne zaštite: Intervencije Profesionalne vatrogasne jedinice u proteklom danu


manjula2013! | InsideFlyer\nMembers > manjula2013! >\nmanjula2013! was last seen:\nThere are no messages on manjula2013!'s profile yet.\nFind all content by manjula2013!\nFind all threads by manjula2013!


Ekonomske procene za 2022. godinu, šta kažu stručnjaci - Izazov\nEkonomske procene za 2022. godinu, šta kažu stručnjaci\nRadio-televizija Srbije\t 2. januara 2022. 06:01\nPoslednji meseci stare godine doneli su omikron soj, nova zaključavanja, energetsku krizu, a sve češće se pominje i bauk inflacije koja je prevazišla projekcije centralnih banaka i preti kako na strani tražnje, tako i na troškovnoj strani.\nOptimistički scenario Zlatokose sa snažnim rastom, uz ciljanu inflaciju, zamenio je strah od visoke inflacije i usporenog rasta na globalnom nivou.\n"Još uvek sasvim jako dobro kontrolišemo učešće javnog duga u BDP-u i što se inflacija, čini mi se malo smiruje ili će se definitivno još malo više smiriti u sledećoj godini. Ne očekujem neke preterano impresivne rezultate, ali očekujem ipak kontinuitet rasta", kaže prof. dr Slobodan Aćimović sa Ekonomskom fakulteta.\nKao odgovor na inflatorne izazove, Američke federalne rezerve su već najavile zaoštravanje u monetarnoj politici, a te promene će brzo preći preko Atlantika do Evrope.\n"Očekivanje je da bi euribor još uvek ostao u negativnoj zoni, da bi se blago povećao što bi zapravo značilo da i zaduživanje tj. troškovi zaduživanja ne bi naglo skočili, ne bi značajno uticali na poslovanje i privredu kako u Evropi, tako i kod nas", kaže prof. dr Mališa Đukić sa Beogradske bankarske akademije.\nUprkos očekivanju da će poremećaji u lancima snabdevanja biti privremeni, Kina kao vodeći proizvođač ne može da zadovolji tražnju za poluprovodnicima. Zbog manjka čipova je došlo do nestašice nekih proizvoda, a samim tim i skoka njihovih cena.\n"Pretpostavljamo da bismo tek od 2023. mogli dočekati stabilizaciju makar u tom segmentu. Ako govorimo konkretno o Srbiji, puno toga će zavisiti naravno i od poljoprivredne godine kakva će pre svega klimatski godina biti i kakvi će prinosi biti", kaže dr Ivan Nikolić sa Ekonomskog instituta.\nDok će se pad kretati od 3,6 odsto na nivou Evropske unije do 6,9 odsto u, na primer Rumuniji, kormilari našeg broda za 2022. godinu projektovali su deficit od tri odsto i udeo javnog duga u BDP-u od 55 odsto. Jedna od poslednjih mera bila je i vraćanje 13 tona srpskog zlata iz inostranstva u trezore Narodne banke Srbije.


Expert insight: dr Susan Kleiner // trening, hidrati, mršavljenje – I Can Lift This\nAko bih morala da nabrojim 5 ljudi koji su ostvarili najveći uticaj na mene kada je u pitanju trening i ishrana, tu bih svakako uvrstila i dr Susan M. Kleiner, jednu od vodećih svetskih ekspertkinja na polju sportske ishrane. Doktorka Kleiner ima phD iz nutricionizma, saradnik je američkog Koledža za nutricionizam i američkog Koledža za sportsku medicinu, kao i američke Nacionalne asocijacije za trening snage i kondicioniranje (NSCA). Jedan je od osnivača Međunarodnog udruženja za sportsku ishranu. Autor je nekoliko naučnih radova kao i knjiga (među njima i “Power Eating”, knjiga koja je promenila moj život, btw). Kao sportski nutricionista je radila i radi sa velikim brojem profesionalnih sportista, među njima i olimpijcima, a bila je angažovana i od strane velikih NBA i NFL timova poput Seatle Seahawks, Miami Heat, Cleveland Cavaliers. Posebnu pažnju je posvetila radu sa sportistkinjama. Jedan je od osnivača firme Vynna, LLC i konsultantske kompanije High Performance Nutrition, LLC.\nJasno vam je onda moje veliko ushićenje i radost što sam imala neverovatnu čast da stupim u kontakt sa doktorkom Kleiner, koja mi je izašla u susret i pristala da joj malo “čeprkam po mozgu” kada je u pitanju ishrana fizički aktivnih osoba, sa posebnim osvrtom na žene.\nZima je skoro gotova i došlo je vreme kada žene kreću sa treninzima da bi se otarasile viška koji su “nabacile” tokom zadnjih par meseci. Zarad ostvarenja tog cilja, mnoge podlegnu mentalitetu “jedi manje, treniraj više”. Kakvi su rizici po zdravlje usled tako drastične promene? Koji kalorijski deficit je optimalan?\nDr Kleiner: “Jedi manje, treniraj više” funkcioniše kod onih koji jedu daleko više nego što potroše. Zapravo, kod takvih osoba će samo povećanje fizičke aktivnosti i održavanje stabilne dijete biti dovoljno za poboljšanje zdravstvenog stanja. Lagano korigovanje ishrane i blago povećanje aktivnosti će funkcionisati još bolje.\nAli mislim da se tvoje pitanje odnosi na žene koje imaju višak od 5 do 8 kilograma, dobijen tokom zime, i žele da ga se oslobode do leta. Razlika između njihovog kalorijskog deficita i potreba je daleko manja. Najveći broj ovih žena planira da smanji unos hrane i znatno pojača trening, u nadi da će na taj način brzo sagoreti masne naslage. Ovo može da funkcioniše nekoliko dana, pa čak i celu nedelju, ali će onda mozak i organizam brzo shvatiti šta se dešava. Kada imate dnevni deficit veći od 300-400 kalorija, vaše telo na to reaguje usporavanjem metabolizma, tako da ćete trošiti manje kalorija obavljajući istu aktivnost. Kada ne hranite adekvatno vašu fizičku aktivnost, vaš trening će trpeti. Iako će vama delovati kao da je isti visokog intenziteta, vaš energetski output, tj potrošnja je daleko niža. Ponestaje vam “goriva” i uradite polovičan trening. Vaša kalorijska potrošnja je niža od očekivane, kao i vaši rezultati. Pored toga, broj kalorija koje sagorevate nakon treninga je takođe niži.\nTokom vremena, ako nastavite da iscrpljujete svoje telo, ono će odgovoriti usporavanjem svega: vaše tiroidne žlezde, imunog sistema, reproduktivnog sistema, ciklusa spavanja, kognitivnih sposobnosti – sve to trpi usled nedostatka energije. Postajete “mekši”, jedete manje i vaši treninzi su sve duži. Rezultati treninga su sve lošiji. Imate “moždanu zamućenost”, poteškoće u spavanju i najveći deo vremena ste razdražljivi. Osećaj zamora je skoro nepodnošljiv.\nI to sve iz razloga što ne “hranite” vaš trening. Moje omiljeno “gorivo” za trening visokog intenziteta je Vitargo; on vam omogućava da nahranite vaš trening, ali da se osećate dovoljno “prazno” za isti. U pitanju je čist ekstrakt skroba, koji daje najbolje rezultate ako ga unesete pre treninga, tokom treninga (ukoliko traje više sati) i nakon treninga, kada u kombinaciji sa proteinom pospešuje oporavak.\nOnda možete ograničiti unos skrobastih namirnica tokom ostatka dana, i uz dnevni deficit od 300-400 kalorija, to će biti sasvim dovoljno da počnete sa gubljenjem težine, ali da još uvek imate odličan trening.\nKada imate “steady state” trening ili trening nižeg do umerenog intenziteta, jedite 2 sata pre treninga. Nakon toga, voda uz eventualno jednu dozu Vitarga će biti sasvim dovoljna.\nMožete li nam reći našto više o ženskoj sportskoj trijadi (FAT – Female Athete Triad)? Da li je to nešto na šta bi rekreativne vežbačice trebalo da obrate pažnju?\nDr Kleiner: FAT je kombinacija simptoma: poremećaj ishrane uz nizak kalorijski unos, amenoreja ili menstrualna disfunkcija i osteoporoza. Nizak kalorijski unos može biti i u vidu dijete sa niskim unosom ugljenih hidrata, kada su telesna težina i procenat masnoće niski, a najčešće je i povišen stres.\nIako se najčešće javlja kod sportistkinja, naročito onih koje se bave sportovima sa težinskim kategorijama ili subjektivnim merenjima telesne estetike (fitness, umetničko klizanje, gimnastika, ronjenje, veslanje itd.), posvećena rekreativna vežbačica pod određenim okolnostima, svakako može rizikovati nastanak FAT.\nKoji su signali koji predstavljaju “crvenu lampicu?” Kako da znamo da se ne hranimo dovoljno?\nDr Kleiner: Gubitak menstrualnog ciklusa je ključni indikator da nešto nije u redu, iako nije uvek simptom FAT. U kombinaciji sa abnormalnim prehrambenim navikama i značajnim gubitkom telesne težine, predstavlja nešto što zahteva stručnu pomoć.\nNaša kultura voli da demonizuje hranu. Prvo su bile masti, sada je šećer. Proponenti keto/paleo načina ishrane često zagovaraju stav da nam ugljeni hidrati nisu neophodni u ishrani, jer naš organizam može da funkcioniše na ketonima. Da li je to zaista slučaj? Da li sportista ili rekreativni vežbač mogu da “funkcionišu” na optimalnom nivou bez ugljenih hidrata? Da li žene naročito treba da budu oprezne?\nDr Kleiner: Ugljeni hidrati su brzo gorivo za intenzivan trening. Ako se samo šetate tržnim centrom ili šetate psa, ne treba vam mnogo ugljenih hidrata u ishrani. Svakako da prerađene namirnice sa visokim sadžrajem šećera ne predstavljaju nutritivno bogatu hranu koju preporučujemo u cilju poboljšanja zdravlja. Kada je u pitanju gorivo za trening, to nije trenutak da razmišljamo o nutritivnom bogatstvu. To je vreme kada želimo da svoje telo nahranimo brzo, da se osetimo sitim, ali ne “prenatrpanim”, a opet dovoljno “praznim” da možemo da odradimo jak trening. Tada je važno imati prave informacije o sportskoj ishrani, jer u tom trenutku, visoko prerađeni proizvodi predstavljaju pravi izbor. U ostatku dana, treba se fokusirati na neprerađenu hranu.\nEliminisanje ugljenih hidrata će ograničiti intenzitet vašeg treninga. Ne možete imati dobar trening bez hidrata. Vi samo mislite da imate jak trening, zato što vam je ponestalo goriva. Masti ne mogu da “nahrane” trening visokog intenziteta. Kod nas, žena, reproduktivni hormoni su vezani za periferne metaboličke procese koji kontrolišu energetski metabolizam. Kada ne jedemo dovoljno i kada ne unosimo dovoljno hidrata, mi remetimo te procese, remetimo menstrualni ciklus, a nakon toga, sve počinje da se ruši kao domine. A sve je povezano sa nedovoljnom funkcijom tiroidne železde.\nAko želite da imate jak trening, morate ga “nahraniti” ugljenim hidratima. U suprotnom, rizikujete da se razbolite.\nNa kraju, mnogi vežbači zapostavljaju ishranu tokom treninga. Da li ona ima mesto tokom faze gubitka masti?\nDr Kleiner: Kada se hranite “oko” treninga, pre, tokom i posle, sagorevate više kalorija. Povećavate količinu goriva, povećavate intenzitet i trajanje svakog treninga, koji će onda imati bolji efekat i višu kalorijsku potrošnju, kako u toku istog, tako i satima nakon treninga, tokom faze oporavka.\nUkoliko trenirate umerenim intezitetom (<70% VO2max), onda vam nije potrebno toliko hidrata, te možete preskočiti intra-ishranu.


Честитка дневном листу Данас | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » Čestitka dnevnom listu Danas\nČestitka dnevnom listu Danas\nBeograd, 9. jun 2016. – Predsednik USS “Sloga” Željko Veselinović u svoje lično i u ime sindikata uputio je najiskrenije čestitke dnevnom listu “Danas” povodom 19 rođendana.\n“U svoje lično i u ime Udruženih sindikata Srbije “Sloga” čestitam Vam 19. godina uspešnog rada. Vaš profesionalni rad i uređivačka politika pokazuju da objektivno i profesionalno novinarstvo u Srbiji zaista postoji”, navodi se u čestitki koju je sindikat uputio urednicima, novinarima i drugim zaposlenima u dnevnom listu Danas.\nNAZAD: Ima izuzetaka, ali većina reprezentativnih sindikata brani interese poslovodstva\nNAPRED: Otpor otpuštanjima nije molba, to je obaveza!


Draga Ljočić - prva žena lekar u Srbiji - SHINE magazin\nBlogeri pišu March 28, 2021 ShineM 0\nMinistarstvo unutrašnjih dela, pod čijom se upravom tada nalazila zdravstvena služba, formiralo je komisiju od uglednih imena srpske medicine, koja je Dragu Ljočić ispitala...\nMinistarstvo unutrašnjih dela, pod čijom se upravom tada nalazila zdravstvena služba, formiralo je komisiju od uglednih imena srpske medicine, koja je Dragu Ljočić ispitala teoretski i praktično iz gotovo cele medicine. Njihov izveštaj sadržavao je odličnu ocenu o njenoj stručnosti, međutim prva srpska lekarka nije mogla da dobije pravo da radi kao lekar u državnoj službi – jer je žena. Nakon lične intervencije kraljice Natalije, komisija koja ju je ispitivala, dozvolila je otvaranje privatne prakse. U državnoj službi nikako nije mogla da dobije ravnopravan status sa ostalim kolegama i tek 1881. godine uspela je da se zaposli, kao lekarska pomoćnica u državnoj bolnici u Beogradu. Sve do kraja Prvog svetskog rata bila je pomoćnik lekara. Tek 1919. godine dobija priliku da bude lekar u punom smislu kao i njene kolege muškarci.\nDraga Ljočić rođena je u Šapcu 22. februara 1855. godine. Veoma je značajna u našoj istoriji, zbog toga što je bila prva žena koja se upisala na beogradsku Veliku školu osnovanu 1863. godine i četvrta žena u Evropi koja je stekla univerzitetsku diplomu doktora medicine. Početkom 1871. godine, Draga upisuje i odlazi na Medicinski fakultet u Cirihu. Koliko je to bilo avangardno za žene krajem 19. veka pokazuje podatak da je 1900. godine, svega sedam odsto žena u Srbiji uopšte bilo pismeno. Na školovanje se otisnula kao dete iz siromašne šabačke porodice. To je bilo vrlo teško i bio je veliki podvig otići za Cirih iz Šapca za koji je trebalo imati ogromne ambicije, kao i ljubav prema medicini.\nDr. Draga Ljočić je jedna od najinteresantnijih žena u modernoj istoriji Srbije. Od kada je započela karijeru lekarke neprestano se borila sa uštogljenim, muškim svetom koji je pokušavao da je na svaki način diskvalifikuje i ukloni sa mesta koja su joj po svemu pripadala. Bila je veliki borac za prava žena, filantrop, feministkinja i sufražetkinja. Tokom studija, Draga Ljočić se susrela sa ruskim studentkinjama preko kojih se upoznala sa idejama i učenjima ruskih nihilista, što je ključno uticalo na formiranje njenih političkih stavova i definisalo njen odnos prema feminizmu. Učestvovala je u svim ratovima koje je Srbija vodila od 1876. do 1915. godine: pored dva rata s Turskom, i u srpsko-bugarskom, Prvom i Drugom balkanskom i Prvom svetskom ratu, kad je sa srpskom vojskom prešla Albaniju.\nKada je 1876. počeo srpsko-turski rat (1876-78) napustila je studije i pridružila se srpskoj vojsci kao bolničarka. Nakon učešća u borbi na Šumatovcu odlikovana je činom poručnika. U srpsko-bugarskom ratu 1885. godine radila je kao jedini lekar u tri bolnice u Beogradu: Opštoj državnoj, Zaraznoj bolnici i Bolnici za ranjenike. Po završetku rata Draga Ljočić se vratila u Cirih, gde je 1879. diplomirala sa temom “Prilog operativnoj terapiji fimbrioma materice” i tako postala prva srpska lekarka.\nBavila se javnim i pedagoškim radom iz oblasti pedijatrije. Prevela je sa ruskog knjigu doktorke Marije Manasejine “Gajenje male dece.” Svesna da je u Srbiji u to vreme svest i informisanost majki o podizanju novorođenčadi bila na nezamislivo niskom nivou, ona u predgovoru prevoda piše “knjigu posvećujem majkama. O značaju knjige pisali su i recenzenti prevoda, lekari Laza Lazarević i Laza Dokić. Draga Ljočić se takođe veoma interesovala za dostignuća u domenu ginekologije i akušerstva. Tako je u časopisu “Srpski arhiv za celokupno lekarstvo”, 1895. godine predstavila savremene tendencije ginekološke prakse iz francuskih i nemačkih stručnih časopisa.\nDraga Ljočić je bila udata za Rašu Miloševića. Njihov život je bio pun neizvesnosti, te je tako zbog aktivnosti u Timočkoj buni njen suprug bio uhapšen i osuđen na smrt u vreme njenog porođaja. Ta kazna je preinačena i on je usled političkih promena pušten iz zatvora tri godine nakon presude. Imali su pet kćerki. Draga Ljočić je svojom hrabrošću, borbom, profesionalnim zalaganjem dala primer i kćerki Radmili, koja je, iako potpuno svesna kakav je život lekarke u Srbiji, odlučila da sledi majku i da u Cirihu završi studije medicine.\nDoktorka Draga Ljočić je preminula 5. novembra 1926. godine u Beogradu, u sedamdeset prvoj godini. Sahranjena je na Novom groblju u Beogradu. Dom zdravlja u Šapcu nosi njeno ime.


Potpisani ugovori za izvođenje radova na 455 stambenih jedinica (VIDEO)\n18/05/2021 | 11:11 ⇒ 19:52 | Autor: RTRS\nU Banjaluci su danas potpisani ugovori za izvođenje radova na 455 stambenih jedinica na području 26 opština u Republici Srpskoj.\nUgovor su potpisali ministar za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara Miloš Lučić, direktor Fonda za povratak BiH Bojan Ninković i vršilac dužnosti direktora Republičkog sekretarijata za raseljena lica i migracije Ljubo Ninković.\nStambene jedinice se rade u okviru Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja.\nMinistar za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara Miloš Lučić rekao da je cilj Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja da se do 2022. godine izgradi 3.200 stambenih jedinica i dodao da ih je do sada izgrađeno 1.830.\nDirektor Fonda za povratak BiH Bojan Ninković rekao je da se, od 24 ugovora, 15 odnosi na izvođenje radova, a devet na stručno-tehnički nadzor nad radovima.\nVršilac dužnosti direktora Republičkog sekretarijata za raseljena lica i migracije Ljubo Ninković naglasio je da je riječ o izgradnji 440 kuća, te objekta sa 15 stanova.\nOn očekuje da će u narednih godinu dana biti stambeno zbrinuto 455 porodica.


LG Optimus L3II svetska premijera novog pametnog telefona – Personal magazin\nNakon premijere Optimus L7II smart telefona u Rusiji, LG Electronics je predstavio i drugi model iz nove L II serije, Optimus L3II, koji će prvo biti dostupan na tržištu Brazila.…\nNakon premijere Optimus L7II smart telefona u Rusiji, LG Electronics je predstavio i drugi model iz nove L II serije, Optimus L3II, koji će prvo biti dostupan na tržištu Brazila.\nOptimus L3II je stilski unapređen i može se pohvaliti udobnošću svog prethodnika kada je u pitanju korisničko iskustvo. Optimus L3II nastavlja da prati trend u dizajnu uz pomoć četiri nova elementa koja čine uređaj upadljivim i zabavnim za korišćenje: minimalistički dizajnirano kućište, laserski sečene konture, sjajan izgled zadnjeg dela, LED osvetljenje home dugmeta.\nPored prefinjenog izgleda, Optimus L3II omogućava poboljšano korisničko iskustvo uz atraktivan i novi izgled. Zahvaljujući većem kapacitetu baterije, Optimus L3II sada pruža QuickMemo sa Overlay režimom koji povećava produktivnost, koji je do sada bio dostupan samo u premijum segmentu LG smart telefona. QuickMemo sa Overlay režimom omogućava korisnicima da brzo hvataju beleške koristeći „transparentni sloj“ kroz koji se vidi pozadina. Ovo eliminiše potrebu za podelom ekrana i omogućava QuickMemo funkciji i drugim aplikacijama da se simultano koriste u režimu punog ekrana.\n„Optimus L3II je sveobuhvatan telefon za ljude od stila koji traže tehnološki napredan telefon,“ izjavio je Dr. Jong-seok Park, predsednik i izvršni direktor kompanije LG Electronics Mobile Communications. „Unapređeno korisničko iskustvo čini ovaj uređaj atraktivnim za mušterije koje žele da iskažu osećaj stila bez žrtvovanja funkcionalnosti.“\nLG Optimus L3II svetska premijera novog pametnog telefona was last modified: March 5th, 2013 by Redakcija\nLGLG Optimus L3 IILG Optimus L3IIOptimusOptimus L3 IIpametni telefon


Elektra Elite: Bivši dečko me je uveo u prostituciju | sandzaklive.com\n“Pored posla u medicini i sasvim dobrog standarda života, te 2007. godine započela sam vezu sa manekenom iz Španije i on me je uveo, igrom slučaja, u prostituciju.\nU tu priču sam ušla jasno i trezne glave, bez obzira na to što sam veoma familijarna osoba. Već prvi dan sam postala jedna od najtraženijih prostitutki. Švajcarska je zemlja gde kao prostitutka imate sasvim miran i normalan način života, kao da radite bilo koji drugi posao”, otkriva transrodna pevačica Elektra Elite kako je ušla u svet prostitucije, bez obzira na to što iza sebe ima brak i dvoje dece.\nIako je više puta javno iznosila svoje mišljenje o pravima prostitutki, kao i o uslugama koje pruža svojim klijentima, Elekta po prvi put otkriva kako je ušla u taj začarani krug. Iako je sada vešta i poznata u svom poslu, od kojeg živi na visokoj nozi, ona ističe da nikada nije imala ličnog makroa.


Komarci zaraženi virusom "Zapadnog Nila" su registrovani u Velikom Gradištu , nema obolelih • Poportal\nKzaraženi virusom Zapadnog Nila registrovani su do sada u osam gradova u Srbiji, a za sada nema obolelih od groznice Zapadnog Nila.\nZavod za biocide i medicinsku ekologiju u Beogradu radi nadzor i ispitivanje komaraca, a tokom juna rađeno je uzorkovanje na teritoriji 17 beogradskih opština, Nišu, Šapcu, Sremskoj Mitrovici, Zrenjaninu, Novom Sadu, Subotici, Somboru, Požarevcu i Velikom Gradištu, prenosi Tanjug.\n„Primenom PCR testa utvrđeno je prisustvo genoma virusa groznice Zapadnog Nila u tri uzorka iz Beograda, po dva uzorka iz Šapca, Subotice, Zrenjanina i Novog Sada i u po jednom uzorku iz Velikog Gradišta, Sombora i Sremske Mitrovice”, rečeno je Tanjugu u Zavodu za biocide.\nU Institutu „Batut” kažu za Tanjug da nije registrovan nijedan slučaj obolevanja od groznice Zapadnog Nila među ljudima.


PIROTSKI Crveni krst i Zavod za transfuziju krvi iz Niša organizovali su još jednu akciju dobrovoljnog davanja krvi, kojoj se odazvalo preko 50 građana.\nAkcije u Pirotu se organizuju svakog drugog, trećeg i četvrtog utorka u mesecu. U proseku se svakoj akciji odazove po pedesetoro davalaca, što se smatra solidnim odzivom.\nAkcije davanja krvi se organizuju u Jevrejskoj ulici broj 2.\nPirot akcija davanja krvi dobrovoljni davalac krvi


Seksualni rad u Srbiji: Kazne i nasilje za žene, muškarcima klijentima se uz mito oprašta\nPostavio Yucom - 28/10/2019 Mediji\n„Seksualnim radom se bavim 12 godina kada me je u posao uveo dečko. Probleme mi stvaraju policija i druge devojke. Ali ne želim više da pričam o tome. Moram da idem da zaradim za kiriju“. Ispričala nam je S. sa kojom smo razgovarali u blizini Kaćke petlje. Ovoga puta bila je sama, jer je, kaže, koleginica u zatvoru.\nSuprotno stereotipnim predstavama o seksualnim radnicama, S. nije imala mrežaste čarape, mini suknjicu, niti štikle. Njen izgled te večeri pre bi mogao da se svrsta u „sportski“.\nKada kaže da su joj problemi koleginice i policija, to objašnjava ovako: „Druge devojke pristaju na rad za jeftine pare i to spušta i drugima cenu. Policija me često zatvara, a pre toga izlupa nekoliko šamara“.\n„Svaki put kad me lupi, boli me celo telo, zubi ispadaju“\n„ Kaže (policajac) da sam ružna, prljava, da ne razume da neko može da ima seks sa mnom. A neke njegove kolege rado mi se javljaju za seks. Nekad plate, a nekad ne. On ima tešku ruku. Svaki put kad me lupi, boli me celo telo, zubi ispadaju. Prošle nedelje mi je neki čovek ukrao torbu. Ja to kažem panduru, a on meni: tako ti i treba. Pa me opet izudara. Nisam ga nikad prijavila. Jednu ženu koja je rekla da će ga prijaviti toliko je izudarao da i danas ide na štakama“.\nOvo su reči jedne seksualne radnice navedene u knjizi isposvesti seksualnih radnica „Seksualni rad u Srbiji“ koju je 2017. godine objavilo novosadsko udruženje Prevent.\nU Srbiji je seksualni rad prekršaj po Zakonu o javnom redu i miru i po slovu tog zakona kažnjavaju se oni koji pružaju usluge, korisnici usluga i oni koji ustupaju prostorije. Poslednje izmene ovog zakona iz 2016. godine povećale su zatvorsku kaznu sa 30 na 60 dana, dok se novčana kazna kreće od 50.000 do 150.000 dinara.\nU svetu postoje različiti modeli kaznene politike – kažnjavanje samo onih koje pružaju usluge, samo onih koji su korisnici, kažnjavanje i jednih i drugih, ali postoje i zemlje u kojima seksualni rad nije kažnjiv.\nOrganizacije koje imaju višegodišnje iskustvo u radu sa seksualnim radnicama, kažu da je postojeća kaznena politika „mrtvo slovo na papiru“, jer iako zakon propisuje kažnjavanje svih aktera, u praksi se kažnjavaju samo pružaoci usluga.\nOvo potvrđuje i istraživanje ženske nevladine organizacije Autonomni ženski centar o sudskoj i policijskoj praksi postupanja prema seksualnim radnicama koje je sprovedeno 2016. godine. Ono je obuhvatilo šest sudova u kojima su donete prvostepene presude u slučajevima tzv. „ulične prostitucije“. Tada je doneto 79 presuda za seksualne radnice, a 17 za muškarc koji su koristili njihove usluge. Slična situacija bila je i 2017. godine i prema još neobjavljenim, preliminarnim rezultatima pomenute organizacije, bilo je 70 presuda za pružaoce usluga, a 19 za korisnike.\n„Ako imamo određeni broj seksualnih radnica koje su zatečene u prostituciji, kako to propisuje postojeći zakon, onda bi bilo logično da je jednak broj osoba muškog pola koji su zajedno sa njima zatečeni u tom prekršaju“, kaže za Autonomiju Nebojša Đurasović iz novosadskog udruženja koje se bavi marginalizovanom populacijom „Prevent“.\nNebojša Đurasović (Foto: DW)\nOn dodaje da seksualne radnice uglavnom ne koriste mogućnost novčane kazne, jer kako se jedan dan zatvora zamenjuje sa 1.000 dinara, ne mogu da plate 60.000. Sa druge strane,klijenti, podmićivanjem policajaca, prolaze nekažnjeno, kaže Đurasović.\nPrema istraživanju Autonomnog ženskog centra, prosečna cena seksualne usluge tzv. ulične seksualne radnice 2016. godine bila je 1.500 dinara, a najmanja 500 dinara.\nOsim selektivne primene zakona, ova ženska nevladina organizacija ukazuje i na još jednu nepravilnost. Naime, prema preliminarnim rezultatima za 2017. godinu u 52 odsto osuđujućih presuda „ne postoje eksplicitni navodi da je do dela odavanje prostituciji došlo“. Ovo se odnosi na praksu hapšenja žena koje stoje na „sumnjivim“ mestima, poseduju kondome ili su uhvaćene u pregovorima sa klijentima, ali ne i u izvršenju dela.\nDa li je moguća legalizacija seksualnog rada u Srbiji?\nSagovornici Autonomije kažu da postojeće zakonsko rešenje kojim se kažnjavaju seksualne radnice nije dobro i zbog toga što onemogućava ispunjenje nekih ljudskih prava. U tom smislu, postavlja se pitanje da li bi se u Srbiji mogao primeniti neki liberalniji model kao što su dekriminalizacija i legalizacija.\nĐurasović kaže da se najbolje pokazalo iskustvo zemalja u kojima se seksualne radnice ne kažnjavaju. Ako bi se uveo model dekriminalizacije, seksualne radnice bi, bez bojazni od kazne, mogle da prijave nasilje od strane makroa i klijenata.\n„To znači da kada trpe nasilje, mogu da se obrate policiji, centru za socijalni rad, da znaju da zbog toga neće trpeti nikakve posledice. Da mogu da zadrže svoju decu, da ih niko ne zaustavlja i maltertira, da mogu da prijave makroa koji ih reketira. Najbolje se pokazao novozelandski model koji je dekriminalizacija u pravom smislu te reči. Sve drugo se pokazalo ili da ne funkcioniše ili da se izbegava zakon“, rekao je Đurasović.\nPored dekriminalizacije, model koji se primenjuje u nekim zemljama zapadne Evrope je legalizacija. Ona podrazumeva stavljanje seksualnog rada u legalne tokove u kojima akteri imaju zagarantovana prava, ali i obaveze. Obaveze se pre svega odnose na plaćanje poreza državi i obavezne ginekološke preglede.\nĐurasović smatra da legalizacija ne bi bila primenjiva jer bi se izbegavalo plaćanje poreza i u tom slučaju bi svakako postojalo crno tržište.\nDugogodišnje iskustvo u radu sa seksualnim radnicama u Novom Sadu i Subotici ima i Darko Lazarević iz novosadskog ogranka organizacije za borbu protiv side „Jazas“. On kaže da ta organizacija nema jedinsten stav po pitanju uređenja seksualnog rada, ali da je on protiv postojećeg zakonskog rešenja jer se selektivno primenjuje i zbog kršenja ljudskih prava. Smatra da seksualni rad treba legalizovati, ali uz model koji bi zadovoljio sve aktere. Posebno ističe korist države od ubiranja poreza, ali se postavlja pitanje koji bi poreski sistem bio najbolji.\n„Da li će to biti paušalni porez, a onda će svi verovatno biti zadovoljni. Jer ako imate porez prema dobiti, da li će u tom slučaju seksualna radnica iz visoke prostitucije da prijavljuju svoj porez. Njena dobit je oko 7.000 evra, znači onda ona treba da plati 3.000 porez, a to se neće desiti nikada. Ali ako je paušalac, možda će platiti. Ali onda država može da kaže zašto da bude paušalac kad zarađuje mnogo. To su pitanja koja treba rešiti“, kaže Lazarević.\nKada govori o zadovoljenju svih aktera, on misli i na različite oblike seksualnog rada – od uličnog do elitnog. U tom smislu, smatra da bi seksualnim radnicama na ulici odgovarala legalizacija kako bi imale određena prava, ali da bi se tzv. elitne seksualne radnice verovatno bunile upravo zbog plaćanja poreza.\nDržava nesenzibilna za prava svih svojih građana\nPostavlja se pitanje da li postoje pravne prepreke za liberalizaciju seksualnog rada u Srbiji. Advokatica Milena Vasić iz Komiteta pravnika za ljudska prava (YUCOM) kaže da prema Ustavu Srbije ne postoje prepreke da se uvede dekriminalizacija ili legalizacija seksualnog rada. Ipak, smatra da država pre svega treba ispravnom socijalnom politikom da pomogne seksualnim radnicama i da stvori preduslove za drugačiji život.\nMilena Vasić (Foto: Medija Centar Beograd)\n„Mana dekriminalizcije ogleda se pre svega u tome što se dekriminalizacijom na izvestan način podržava bavljenje prostitucijom i eksploatacija ženskog tela u nedostatku aktivne socijalne politike koja bi pomogla ovim ženama da izađu iz kruga nasilja. Moramo uzeti u obzir da je ljudsko dostojanstvo neprikosnoveno, kao i šta je ono što se dekriminalizacijom ili liberalizacijom postiže – još jedno tržište u kome će egzistencijalno ugrožene žene u nedostatku sredstava za život trgovati svojim telesnim integritetom, ili socijalnu politiku u kojoj će ženama biti dostupno obrazovanje, pravna i zdravstvena zaštita na taj način da zaista možemo reći da imaju izbora kada odlučuju kojim će se zanimanjem baviti”, pita se Vasić.\nPrema istraživanju Autonomnog ženskog centra iz 2016. godine većina osuđenih žena imale su završenu osnovnu školu, a neke ni to. Samo jedna je bila višeg stručnog obrazovanja i samo jedna je bila zaposlena.\nNebojša Đurasović nakon dugogodišnjeg iskustva u radu sa seksualnim radnicama kaže da se većina njih suočava sa velikim socijalnim problemima koji su kod mnogih postojali od detinjstva. On je sa grupom autora objavio publikaciju „Seksulani rad u Srbiji” u kojoj je izneo životne priče žena koje se bave seksualnim radom. Mnoge su odrastale u okruženju porodičnog nasilja, siromaštva, a neretko su za „uzor“ imale nekog u porodici ko se time bavio. Neke od njih na seksualni rad primoravaju i podvode makroi, muževi ili braća.\nSistem ne prepoznaje žrtvu\nAdvokatica Milena Vasić kaže da je dodatni problem to što država ne prepoznaje žrtve odnosno one koje neko primorava na seksualni rad.\nDodaje da bi njima značila dekriminalizacija, kako ne bi bar od države bile kažnjene.\n„Brojne žene koje se bave prostitucijom izložene su nasilju i trafikingu i veoma je značajno napraviti razliku između dobrovoljnog pružanja seksualne usluge i prinude na prostituciju. Naš sistem često ne prepoznaje žrtvu, pa se tako veoma lako može dogoditi da se žena koja je prinuđena na bavljenje prostitucijom, jer se nalazi u zavisnom odnosu, završi iza rešetaka i na taj način bude višestruko viktimizovana – od onog ko je podvodi na prostituciju i od strane države koja je za to kažnjava. U tom smislu prednost dekriminalizacije bi svakako bila to što ove žene ne bi bile prekršajno kažnjavane“, ukazuje ona.\nUdruženje „Prevent“ je imalo nameru da napiše projekat kojim bi konkurisalo kod Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja za izgradnju svratišta za seksualne radnice u kom bi dobijale kontinuiranu i sistematsku pomoć. Odustali su od toga nakon što im je iz tog ministarstva rečeno da sredstva ne mogu dobiti jer je seksualni rad u Srbiji nelegalan.\n„Nelegalno je i prosjačenje dece na ulici, ali postoji svratište za decu ulice. Biće da država nije baš senzibilna za prava svih svojih građana“, kaže Đurasović.\nFeminističke organizacije: Treba kažnjavati klijente\nU svetu ne postoji saglasnost oko upotrebe termina – „seksualni rad“ ili „prostitucija“. U ovom tekstu upotrebljavan je termin „seksualni rad“, jer „prostitucija“ ima negativnu konotaciju u našem društvu.\nAutonomni ženski centar smatra da ne treba upotrebljavati termin „seksualni rad“, jer „ne radi se ni o seksu, a ni o radu“. Naime, oni insistiraju na upotrebi termina „prostitucija“ kojim žele da kažu da je reč o „duboko nepravednoj pojavi“, odosno demonstraciji nasilja muškaraca prema ženama u društvu neravnopravnosti.\nIstiču da je „prostitucija“ rodno određena, pozivajući se na svoje istraživanje iz 2016. godine prema kom su u skoro 74 odsto slučajeva žene te koje se „odaju prostituciji“, a u 100 odsto slučajeva muškarci su ti koje koriste usluge „prostitucije“.\nSmatraju da dokle god postoji mogućnost da muškarci kupuju žene, u društvu neće biti uspostavljena rodna ravnopravnost. Stoga se zalažu za tzv. abolicionistički pristup prema kom treba kažnjavati klijente. U okviru svog istraživanja, istakli su da je neophodan program mera podrške ženama kako bi izašle iz „prostitucije“.\nSličnog stanovišta je i Miloš Urošević iz organizacije „Žene u crnom“ koji je dugogodišnji borac za iskorenjivanje „prostitucije“. On takođe insistira na pojmu „prostitucija“ i smatra da je ona najekstremniji oblik nasilja muškaraca nad ženama u rodno neravnopravnom, patrijarhalnom društvu.\nMiloš Urošević (Foto: lična arhiva)\n„Tim terminom kažemo da ne postoji nešto tako kao što je ‘dobrovoljna prostitucija’, nego da je reč uvek o prisili, jer se prostitucija dešava u kontekstu koji zovemo patrijarhat, a on predstavlja politički sistem u kome je suština neravnopravna raspodela društvenih odnosa moći. Polna klasa muškaraca ima moć da kupuje i prodaje polnu klasu žena. U tom kontekstu ne postoji izbor da se bude prostituisana žena, to je uvek strategija preživljavanja i nekada je to ženama jedini način da prežive”, kaže Urošević, napominjući da je to njegov stav, a ne jedinsten stav organizacije Žene u crnom.\nOn dodaje da je uzrok prostitucije muška potražnja, te rešenje vidi u modelu u kom se kažnjavaju samo klijenti. Smatra da bi se dekriminalizacijom ili legalizacijom samo „dao vetar u leđa” makroima i klijentima, a da bi „prostituisane žene“ i dalje ostale „prostituisane“.


KRŠ I LOM U TUNELU PLASINA: Jedan šleper naleteo na drugi, delovi leteli na sve strane | Region | Kurir\nHOROR U BIH! RODITELJI MONSTRUMI UBILI BEBU ČIM SU IZAŠLI 3\t67\nMASAKR U KOM JE STRADALO 348 SRBA: Prošlo je 26 godina od zločina 3\t19\nKRŠ I LOM U TUNELU PLASINA: Jedan šleper naleteo na drugi, delovi leteli na sve strane\nHrvatska 10.11.2017. 09:18h 10.11.2017. 09:38h\nU tunelu Plasina na auto-putu A1, u pravcu u Splita, u četvrtak oko 04.25 sati sudarilo se nekoliko vozila.\nVozač šlepera zagrebačke registracije s prikolicom, 25-godišnjak iz Raštana, iz za sada neutvrđenih razloga udario je prednjom stranom šlepera u zadnju levu stranu zaustavljenog šlepera daruvarske registracije s prikolicom, kojim je upravljao 31-godišnjak iz Zagreba, saopštila je policija. Šleper je stajao u tunelu jer se zapalila guma na automobilu đakovačkih registracija, zbog čega je desna traka bila zatvorena za saobraćaj.\nSrećom, u ovoj saobraćajnoj nesreći, koja je moglad da se završi mnogo gore, samo je lakše povređen vozač iz Raštana. Policija je brzo izašla na uviđaj, zbog čega je od 04.30 do 16.00 bio zatvoren saobraćaj na delu auto-puta A1 od čvora Otočac do čvora Perušić.\nFotografije s mesta nesteće svedoče koliko je jak bio udarac mjesta nesreće jasno je da je udarac bio poprilično jak. Delovi kabine šlepera odleteli su desetak metara dalje.\nHrvatskatunel Plasinasaobraćajna nesrećasudaršleper\nHOROR U BIH! RODITELJI MONSTRUMI UBILI BEBU ČIM SU IZAŠLI IZ PORODILIŠTA: Otac bacio sina sa mosta, a majka okrenula decu da ne gledaju! NA SUĐENJU DOŠLO DO ŠOKANTNOG PREOKRETA! 3\t67


Avio karte Beograd San Hoze\nAvionske karte Beograd - San Hoze\nKako da rezervišem avio karte Beograd San Hoze?\nVaše putovanje u San Hoze započnite rezervacijom avio karte Beograd San Hoze. Rezervišite besplatno željeni let u samo nekoliko jednostavnih koraka:\nKada se odlučite i odredite datume Vašeg putovanja, na našem sajtu u bilo kom trenutku možete napraviti besplatnu rezervaciju Vaše avio karte Beograd San Hoze.\nNakon klika na pretragu, naš sistem će Vam ponuditi sve najbolje opcije za Vaš let Beograd San Hoze, prema unesenim parametrima.\nUkoliko niste u mogućnosti ili jednostavno ne želite da napravite sami online rezervaciju Vaše avio karte Beograd San Hoze, budite slobodni da nas kontaktirate putem telefona.\nMožete nas kontaktirati na brojeve telefona +381 (0)21 424 334 ili na +381 (0)69 42 43 424 (viber i whats`app), i mi ćemo umesto Vas, takođe potpuno besplatno, uraditi rezervaciju za Vaš let Beograd San Hoze.\nPored rezervacije leta, slobodno nas možete pozvati i za druga pitanja u vezi vaše kupljene avio karte Beograd San Hoze kao i drugih detalja i informacija koje su Vam potrebne.\nKako da znam da je moja rezervacija avio karte Beograd San Hoze potvrđena?\nNeposredeno nakon što obeležite i popunite sva tražena polja sa * i završite Vašu rezervaciju dobićete sistemsku potvrdu i šifru ( kombinacija brojeva i slova ) da je uspešno urađena rezervacija avio karte Beograd San Hoze.\nKoliko traje rezervacija avio karte Beograd San Hoze?\nRezervacija avio karte Beograd San Hoze u najvećem broju slučajeva traje do kraja istog dana, kad ste izvršili rezervaciju.\nKoji je krajnji rok za uplatu avio karte Beograd San Hoze?\nUkoliko ste pronašli kartu po nižoj promotivnoj ceni, na našem portalu, savetujemo da uplatu izvršite odmah nakon rezervacije avio karte Beograd San Hoze i tako osigurate karte po nižim cenama.\nKako mogu platiti avio karte za let Beograd San Hoze?\nZa plaćanje Vaše avio karte za let Beograd San Hoze možete izabrati jednu od sledećih mogućnosti:\nUkoliko ste pokušali i ne možete da pronađete cene letova koje bi Vam odgovarale, velika je verovatnoća da su povoljni letovi Beograd San Hoze već rasprodati, jer su kao takvi, ograničeni brojem mesta.\nDa li mogu da menjam moju avio kartu Beograd San Hoze?\nDa li mogu da otkažem kupljenu avio kartu za let Beograd San Hoze?\nAgencija će poslati zahtev za refundaciju uplaćenog iznosa, ali se ista ostvaruje samo pod uslovima i pravilima avio kompanije koja obavlja let Beograd San Hoze.\nDa li mi je potrebno putno osiguranje za let Beograd San Hoze?\nPredlažemo da uplatite putno zdravstveno osiguranje za svako putovanje van zemlje. Nakon što ste obezbedili avio karte za let Beograd San Hoze, nudimo Vam mogućnost da pribavite putno osiguranje naše osiguravajuće kuće ‘’Sava osiguranje’’.\nŠta je sve uračunato u cenu avio karte Beograd San Hoze?\nCenu koju ste dobili nakon pretrage avio karte Beograd San Hoze uvek uključuje sve aerodromske takse i ručni prtljag do 8 kg koji nosite u kabinu aviona.\nUz određenu doplatu, koju određuje isključivo avio kompanija, imate opciju da doplatite (ukoliko Vam je to potrebno) i dodatni prtljag. Cena i težina predatog prtljaga uvek zavisi od avio kompanije koja obavlja let Beograd San Hoze.\nCena avio karte Beograd San Hoze\nCena avio karte Beograd San Hoze koju je sistem prikazao nakon što ste popunili sve parametre i kliknuli na pretragu, je trenutna i promenljiva, i zavisi od mnogo faktora a najčešće je to datum putovanja i period kupovine avio karte za San Hoze.\nKoja je cena avio karte za direktan let Beograd San Hoze\nU ovom momentu ne postoji direktan let Beograd San Hoze.\nKoja je cena avio karte za let sa jednim presedanjem Beograd San Hoze\nTrenutno nema letova Beograd San Hoze sa jednim presedanjem.\nKoja je cena avio karte za let sa više presedanja Beograd San Hoze\nAvio karte za let Beograd San Hoze sa dva presedanja kreće se od 667 EUR\nKoji su aerodromi za let Beograd – San Hoze?\nDolazni aerodrom: Juan Santamaria – SJO, San Hoze, Kostarika.\nBeograd San Hoze letovi – informacije\nKoje avio kompanije obavljaju let Beograd San Hoze ?\nTrenutno ne postoji direktan let Beograd San Hoze.\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Beograd San Hoze sa jednim presedanjem\nLet Beograd San Hoze sa dva presedanja obavlja kompanija Air France.\nLet Beograd San Hoze sa dva presedanja obavlja kompanija KLM Royal Dutch Airlines.\nKoliko traje direktan let Beograd San Hoze?\nKoliko traje let Beograd San Hoze sa jednim presedanjem?\nKoliko traje let Beograd San Hoze sa dva presedanja?\nLet Beograd San Hoze sa dva presedanja traje oko 28h 20m\nSadrzaj: avio karte Beograd - San Hoze\nKoji su aerodromi za let Beograd - San Hoze?\nBeograd San Hoze letovi - informacije\nPromocija Avio karte Beograd San Hoze\nNapomena: Dole prikazane avio kompanije imaju trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Avio karte Beograd San Hoze. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen. Želimo vam uspešnu pretragu.\nAvio karte Centralna Amerika\nBeograd Panama Siti od 527EUR\nBeograd San Hoze od 667EUR\nMagazin - San Hoze (SJO)\nAvio kompaije - San Hoze (SJO)


Tu-val - Politika kvalitete\nSlovensko English Hrvatski Россию\nNadgradnje za teretna vozila\nSaradnja s investitorima\nGdje nas pronađete\nDomov > Rs > Politika kakovosti\nVlasnici i vodstvo preduzeća su odlučili da vode takvu poslovnu politiku i kao povezan proces takav sistem upravljanja kvalitetom, koji omogućava dugoročnu poslovnu uspešnost na tržištu i posledično sigurnost za naručioce, vlasnike i zaposlene.\nVodstvo se obavezalo da trajno vodi politiku kvaliteta, koja omogućava:\n- stalno obučavanje zaposlenih i vodstva unutar preduzeća te kod vanjskih institucija sa namerom dostizanja planiranih standarda kvaliteta i poslovne uspešnosti.\n- osiguravati minimalni nivo svih izvora koji utiču na kvalitetu proizvoda (usluge).\n- uspostavljen je takav organizacioni okvir koji omogućava nesmetano delovanje zaposlenih prema postizanju ciljeva.\n- takav protok znanja i informacija da svaki pojedinac doprinosi postizanju postavljenih ciljeva kvalitete i poslovne uspešnosti.\n- pripremi i dopunjava dokumentarni sistem koji nedvosmisleno opredeljuje zadatke i doprinos pojedinca (uvid u legislaturu, regulativu, poznavanje internih zakona, uključivanje u planiranje i izvođenje sistema upravljanja kvalitetom i poslovnih procesa)\n- prati, meri i analizira delovanje i doprinos svakog pojedinca ispunjavanju zahteva stranki, vlasnika i zaposlenih.\n- prihvatanje normi društvene odgovornosti.\n- odbacuje koruptivne činove i kod stranki kao i unutar preduzeća.\n- zaposleni su dužni poznavati princip misije društva, dugoročne ciljeve i planove te preko svog rada te principe u celosti ostvarivati.\nVodstvo društva u vezi sa politikom vođenja sistema kvalitete osigurava da su zaposleni materijalno, moralno i disciplinski preko interne legislature obavezani ispunjavanju formalnih zahteva standarda ISO 9001 u vezi sa politikom upravljanja kvalitetom, kao i postizanja poslovnih rezultata koji na dugi rok osiguravaju postojanje i zadovoljstvo stranki i drugih učesnika u procesima.\nPolitika kvalitete i uspešna poslovna politika je najviši zavet vodstva preduzeća, koje pomoću odgovarajućih organizacionih zahvata i osiguravanjem ljudskih i materijalnih resursa mora osigurati dugoročno uspešno poslovanje.\nU Domžalama, 23. jula 2009. godine\nZa vodstvo: Uroš Oven, direktor društva


Shoppster blog post - Vodič influensera za trendi oblačenje\n4 pravila influensera koja treba pratiti ako hoćete da se oblačite trendi\nInfluenser je unosno zanimanje današnjice koje diktira modne trendove mladima. Do kojih god modnih novina došli ili smislili sami to zasigurno postaje HIT među njihovom publikom.\nSvi smo mi bili u situaciji kada smo se pitali da li je ovaj ili onaj modni komad dovoljno lep, u trendu i nosiv. U tim momentima se okrećemo ka društvenim mrežama kako bismo pronašli odgovore na sva ta pitanja. Ali vi imate nas, koji smo mislili na vas i pripremili fenomenalne odevne kombinacije kako za lepše, tako i za jače polovine.\nŠta svaka poslovna žena treba da zna o modnim kombinacijama\nPosao u kancelariji više ne iziskuje dosadne odevne komade. Pobegnite od standardnih ustaljenih stereotipa - probajte nešto novo! Da li je to neka jarka-neon boja ili aksesoari neobičnih oblika i faktura.\nFracomina ženske pantalone i jakna. Možete ih nositi kao zasebne komade i tako kreirati veliki broj novih kombinacija, takođe mogu biti i kao komplet odelo. Za koju god varijantu da se odlučite - sigurno nećete pogrešiti.\nJelena Topalović (IG: @jekacaaa) je idealan primer kako da naizgled obično odelo pretvorite u modnu kombinaciju koja privlači sve poglede. Fracomina pantalone i jakna uz savršeno uparene ženske sandale i dobre naočare za sunce učiniće da zablistate. Kombinacija je idealna kako za kancelariju, tako i za večernji izlazak u grad.\nKako da zablistate u paru jednostavnim odabirom dukseva\nU današnje vreme i muškarci i žene dosta polažu na modu. Obraćaju pažnju na modele, materijale i da li su komadi “trendi”.\nSuperdry duksevi za nju i njega - za prave gradske face.\nAna Jovanović (IG: @ana2cats) i njen suprug pobrinuli su se da za vas izaberu upravo takve komade i doslovno pokažu kako to izgledaju parovi za kojima se svi okreću. Njima Superdry duksevi savršeno pristaju i ističu urbani look.\nModni trik za mačo imidž savremenog muškarca\nMuškarci dosta polažu na udobnost i kvalitet kada je garderoba u pitanju. Ali postoji jedna prilično jednostavna caka kako da budete mačo tip koji mami uzdahe dama. Trik je u minimalizmu. Znate kako kažu manje je više. Jednobojne majice, klasične bele ili uvek aktuelne crne. Eventualno sa nekim moćnim printom i to je to. Lako je, ništa načičkano i preterano. Za tako nešto idealno su recimo Antony Morato majice, koje pocrtavaju muževnost i nepodnošljivu lakoću postojanja.\nKada uzmemo u obzir spisak svih dnevnih obaveza koje savremeni muškarac mora da odradi, jako malo vremena i volje ostaje za obilazak butika i kupovine nove garderobe. Upravo zato na Shoppster online šopu možete pronaći veliki broj brendova po super cenama.\nVlada Vuksanović (IG: vladavuks) se odlučio za fenomenalnu kombinaciju iz asortimana Antony Morato. Udobnost i stil, upravo ono za čim traga svaki urbani muškarac.\nZašto uvek treba da nosite dobar sat kada želite da ostavite utisak\nSat je univerzalni modni detalj koji upotpunjuje stajling, ma u kom ambijentu da se nalazite. Uvek ostavlja utisak ozbiljnosti i ostvarenosti. Dobar sat se nosi na gala večerima, rođendanima, na poslovnim ručkovima, ali i u svakodnevnim prilikama. Iako danas na svakom telefonu imamo digitalno vreme, kazaljke ipak daju neodoljivi retro šmek, koji nikad neće izaći iz mode. Budite gospoda i dame.\nNije slučajno zlatni sat bio najčešći poklon ozbiljnim ljudima za odanost u prošlom veku. Sve ovo jako dobro znaju influenseri i zato biraju i preporučuju najbolji brend.\nDaniel Wellington sat kao omiljeni detalj uz svaki stajling, bez obzira na priliku. Tome može da posvedoči i Una Krlić (IG: @unakrlic), koja ga savršeno kombinuje uz svaki stil. U Shoppster širokoj ponudi izaberite onaj koji odgovara baš vama. Verujemo da izbor neće biti lak, ali možda vam baš Una, čijem ukusu svi verujemo, posluži kao inspiracija.\nOno što muškarci koji drže do sebe vole, pažljivo biraju i uživaju da nose su definitivno satovi.\nLuka Raco (IG: @luka_raco) se odlučio za DW modele kao svog saputnika u svim prilikama i za sve outfite. Bezvremenski satovi namenjeni za svakoga.


Štednja ili investiranje - šta je bolji potez? | Economy.rs\nOn 31 августа, 2021 By urednik\nKao dva važna koncepta za izgradnju finansijske sigurnosti, štednja i investiranje imaju sličnosti, ali i svoje specifične principe. Ukoliko želite da obezbedite finansijski “udobniju” budućnost, važno je da poznajete oba obrasca i procenite u kojim situacijama je pametnije štedeti, a kada uložiti.\nKoje su ključne razlike između štednje i ulaganja, zašto su vam potrebne obe strategije da biste ostvarili potpunu finansijsku sigurnost i kako da dođete do većih prihoda? Pročitajte koje su prednosti investiranja i koje benefite donosi ušteđevina.\nKoje su glavne razlike između štednje i investiranja?\nŠtednja je čin odlaganja i čuvanja novca za buduće troškove ili potrebe. Kada odlučite da uštedite novac, želite da vam gotovina bude dostupna relativno brzo, tako da je možete odmah upotrebiti za neku važnu kupovinu. Međutim, štednja može značiti i za neke dugoročne ciljeve. Ovo je naročito bitno ako želite da budete sigurni da ćete u budućnosti imati potreban novac u pravom trenutku.\nUlaganje je slično štednji jer odlažete novac za budućnost. Međutim, za razliku od štednje investiranje pruža mogućnost da se uz veći rizik ostvari i veći prihod. Imajte na umu da ulaganja mogu biti vrlo nestabilna i da čak možete izgubiti novac. Prema tome, kada ulažete neka to bude novac koji vam neće trebati odmah, posebno u roku od godinu ili dve.\nNajveća razlika između štednje i investiranja jeste u stepenu preuzetog rizika. Štednja obično donosi niži prihod, ali praktično nema nikakvog rizika da novac izgubite. Nasuprot tome, ulaganje vam daje priliku da zaradite novac, odnosno ostvarite veći prihod, ali preuzimate rizik gubitka.\nTipična ulaganja uključuju akcije, obveznice i zajedničke fondove. Investiranje u nekretnine takođe predstavlja dobar primer, naročito kada se stambeni i poslovni prostor kupuju za rentiranje. Ulaganje u nepokretnosti ne zahteva veliki početni kapital, a uvek postoji mogućnost da pozajmite od banke novac koji vam nedostaje. Uz povoljne kamatne stope možete da podignete kredit i kupite stan, a kasnije kroz izdavanje nekretnine povratite uloženo.\nAko niste sigurni kolika vam je kreditna sposobnost, konsultujte se sa bankarskim stručnjacima ili iskoristite neku od praktičnih opcija kao što je stambeni kredit kalkulator. Kada znate cenu nekretnine, koja su vam raspoloživa sredstva za učešće i na koji period otplate želite da podignete kredit, kalkulator će izračunati celokupni iznos zaduženja i mesečnih rata.\nUjedno ćete dobiti pregled svih pratećih troškova, plan otplate, pa čak i kalkulaciju prihoda od rentiranja stana. Tako možete da steknete uvid u to koliko bi novca ostajalo mesečno ako bi se nekretnina izdavala umesto da se u njoj živi, kao i da li bi se prihodima od izdavanja pokrivala rata kredita. Drugim rečima, unapred možete predvideti da li vam se ovo investiranje isplati.\nŠtednja – prednosti i nedostaci\nPostoji mnogo razloga zbog čega bi trebalo da štedite i uštedite svoj teško zarađeni novac. Najpre, to je najsigurniji metod da novac izgubite i potrošite bez plana. Kada imate ušteđevinu, imate brz pristup finansijskim sredstvima onda kad vam je to potrebno – bilo da želite da kupite automobil, otputujete nekud ili popravite neki iznenadni kvar u kući.\nJedna od glavnih prednosti štednje jeste što štedni računi unapred mogu da pokažu koliko ćete zaraditi uz pomoć kamate. Ceo proces u principu nije komplikovan. Generalno postoje obaveze oko otvaranja računa, kao i minimalni troškovi oko održavanja.\nSa druge strane, povraćaj novca je nizak – mnogo više biste mogli zaraditi ulaganjem (premda nema garancije da će investiranje uopšte doneti prihod).\nInvestiranje – prednosti i mane\nSasvim je izvesno da je štednja mnogo sigurnija od ulaganja. Međutim, samo štednjom bez invesiranja ne možete računati na veliko bogatstvo i veliki profit.\nUlaganje u akcije i obveznice, na primer, može doneti mnogo veći prihod od štednih računa bez obzira na visinu kamatnih stopa. Ujedno, posedovanje vlasničkih hartija od vrednosti na izvestan način garantuje ne samo povećanje kupovne moći, već i veću verovatnoću da lako pobedite inflaciju tokom dužeg vremenskog perioda.\nIpak, uz sve ove benefite, nijedna investicija ne pruža potpunu garanciju povraćaja novca. Zapravo, što su veći rizik i šansa za veliku zaradu, postoji veća opasnost da uloženi novac izgubite, jer vrednost imovine varira.\nZa razliku od štednje koja je poprilično jednostavna, investiranje ume da bude izuzetno složen proces. Zbog toga je pametno da potražite stručnu pomoć i poverite svoje finansije profesionalcima.\nŠta je na kraju bolje – štednja ili ulaganje?\nDa li ćete štedeti ili uložiti – zavisi od okolnosti, ali i vašeg trenutnog finansijskog položaja. Ukoliko vam je potreban novac u roku od godinu ili dve ili želite da napravite mali fond za neke hitne slučajeve, onda je otvaranje štednog računa dobar potez. Sa druge strane, ako vam novac ne treba sledećih pet ili više godina i možete da podnesete neke (manje) gubitke u kapitalu, verovatno bi trebalo da uložite novac.\nPrimera radi, ako vas čeka plaćanje školarine za studije vašeg deteta za nekoliko meseci, štednja je put kojim treba da idete. Isto važi i za manje fondove – ako se iznenada, ne daj bože, razbolite, dobijete otkaz ili morate da zamenite automobil, nećete morati da se zadužujete, već jednostavno iskoristite novac koji ste već izdvojili u te i slične svrhe.\nPrema tome, kad su u pitanju kratkoročni ciljevi – štedite. Ako vam je novac apsolutno potreban do određenog datuma, štedite umesto da ulažete. Sa uštedom ne postoji rizik da vam se stanje na računu smanji. S druge strane, loše procenjena investicija može rezultirati gubitkom i umanjiti vaš budžet.\nKada je bolje uložiti nego štedeti?\nInvestiranje je koncept koji treba slediti kada želite da udarite dobre finansijske temelje i povećate svoju ušteđevinu. Međutim, veoma je važno da procenite koji je vaš nivo tolerancije na rizik, da li biste radije trgovali na berzi ili investirali u nepokretnu imovinu.\nUlaganje pruža mogućnost da ostvarite veći prihod ako imate dug vremenski period. Ipak, ako ne ide sve po planu, može odložiti vaš cilj. Ako je vrednost vaših investicija opala i imate izvesne gubitke, možda ćete morati da odložite ostvarenje svojih planova čak i na nekoliko godina. Odlaganje i čekanje povoljnog trenutka na tržištu kada će se povećati vrednost vaših investicija jedino je što možete učiniti u ovom slučaju.\nNaravno, ukoliko to vaše finansije dopuštaju, možete kombinovati štednju i investiranje. Na kraju, sasvim je izvesno da će ova odluka varirati tokom godina kako se vaši prioriteti i ciljevi menjaju. Na vama je da odlučite da li je štednja ili ulaganje bolji izbor za postizanje vaših trenutnih i glavnih finansijskih ciljeva.\nPREVIOUS POST Previous post: Muče vas bolesti zglobova i hrskavice – evo kako možete imati olakšanje\nNEXT POST Next post: Koje vesti dana je prethodnih meseci čitala Srbija


Surface Media Player Skype Windows Phone Weitere Produkte Kako da pokrenete računar koristeći Last Known Good Configuration opciju u Windowsu XPIdentifikator članka: 307852 - Prikažite proizvode na koje se odnosi ovaj članak.Proširi sve | Skupi sveNa ovoj straniciUVOD\nNazad na vrh | Pošaljite povratne informacijeSvojstvaIdentifikator članka: 307852 - Poslednji pregled: 15. jul 2006 - Revizija: 2.3ODNOSI SE NAMicrosoft Windows XP Home EditionMicrosoft Windows XP ProfessionalKljučne reči: kbhowto kbhowtomaster KB307852Nazad na vrh | Pošaljite povratne informacijePošaljite povratne informacije Da li su ove informacije bile korisne?DaNeDonekleKoju količinu ličnih napora ste uložili u korišćenje ovog članka?Veoma maluMaluUmerenuVelikuVeoma velikuSaopštite nam zašto i šta možemo da učinimo kako bismo poboljšali ove informacijeHvala vam! Vaše povratne informacije pomažu nam da poboljšamo sadržaj za podršku. Dodatne opcije za pomoć potražite na matičnoj stranici za pomoć i podršku.\nPrevodi članakaDeutschland (Deutsch)(ישראל (עברית(الشرق الاوسط (العربيةBrasil (Português)Česká republika (Čeština)Danmark (Dansk)Eesti (Eesti)España, Latinoamérica (Español)France (Français)Hrvatska (Hrvatski)Italia (Italiano)Magyarország (Magyar)Nederland (Nederlands)Norge (Norsk Bokmål)Polska (Polski)Portugal (Português)România (Română)Slovenija (Slovenščina)Slovenská Republika (Slovenčina)Suomi (Suomi)United States (English)Việt Nam (Tiếng Việt)Ελλάδα (Ελληνικά)България (български)Россия (Русский)ไทย (ไทย)대한민국 (한국어)中国 (简体中文)台灣 (繁體中文)日本 (日本語)


Gradjevinske usluge - Južnobanatski okrug - Kupovina Prodaja Oglasi\nSve kategorijeUsluge i ServisiGradjevinske usluge\nIntelektualne usluge 74\nPopravke i održavanje 35\nTransport i selidbe 73\nGradjevinske usluge 119\nOstale usluge 365\nVršim izradu fasada od veštačkog kamena, stilske fasade, demit fasade,prani kulir, teraca. Cena po dogovoru. 0644039332\nvidi oglas Gradjevinske usluge objavljeno 1 godinu pre viđeno 81x