Bulčević: Ugovorima se stvara savremena robovlasnička klasa (VIDEO)\nPočetnaOtisak TVOtisak specijal\nOtisak TVOtisak specijalTemePolitika\nSubota, 17/07/2021 16:47\nGost šestog izdanja Otiskovog Specijala bio je opozicijski zastupnik u Skupštini Brčko distrikta BiH Damir Bulčević, prvi čovjek brčanskog NiP-a. Šta bi trebali biti prioriteti Distrikta, može li se iskorijeniti korupcija iz lokalne vlasti, kako se zapošljava u javnom sektoru i postoji li sloboda medija u Brčkom – pitanja su urednika i voditelja emisije Adisa Mujdanovića o kojima se govorilo.\nGovoreći o prioritetima Distrikta, Bulčević je poručio da se u Brčkom puno više mora razvijati realni sektor. On smatra da se cijena rada mora povećati i da privatnici “moraju paziti na radnike kao što majka pazi na svoje dijete”. Dodao je da osim specijalne pogodbe sa grupacijom STUDEN, u Brčkom nema nekog buma u ovom sektoru.\nUzrok takvog stanja, prema njemu, je nepostojanje strateškog razvoja. Istaknuo je da se ne slaže s budžetom.\n“Ovaj budžet koji smo mi usvojili nije razvojnog karaktera“, podcrtao je.\nOn smatra da “Vlada i gradonačelnik moraju da budu u inicijativama, umjesto što zauzimaju pasivnu poziciju u kojoj samo dijagnosticiraju probleme, umjesto da učestvuju u rješenjima“.\nAktuelna tema je, svakako, i Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Gost je komentirao njegovo usvajanje, rekavši da smo svi svjedoci da je međunarodni faktor odlučio da to bude usvojeno.\nDodao je da bi njegova politička opcija donijela rigorozniji zakon po uzoru na neke pozitivne prakse iz Sarajevskog kantona.\n“Bukvalno nam je ovako rečeno: Bolje da sad da imamo ovakvo rješenje. Prihvatite ovo, i to je bolje, pozitivan će biti korak, nego da sada tražimo neko idealno rješenje koje, nažalost, neće biti prihvaćeno”, dodao je.\nMujdanović je htio saznati od Bulčevića da li vjeruje da je skoro formirana Komisija za sprečavanje sukoba interesa nestranačka, na šta je sagovornik odgovorio da “teško vjeruje”.\n“Politika ovdje previše zadire u sve pore društva“, poručio je Bulčević.\nMujdanović je podsjetio gosta da se za njegovog članstva u SDA isto radilo i da je morao znati da se zapošljavanja rade po nacionalnoj i stranačkoj pripadnosti.\n“E zato sam ja izašao iz tog sistema, jer želim da najkvalitetniji ljudi budu na najkvalitetnijim pozicijama, da mladi ljudi mogu doći na određene pozicije bez uslova da je stranačka pripadnost, da se sviđa Damiru Bulčeviću […] nego da dođe po svojim kompetencijama, kvalitetu, radu itd.“, odgovorio je.\nGost se posebno osvrnuo na zapošljavanja u javnom sektoru ugovorima o privremenim i povremenim poslovima. Kazao je da se takvim zapošljavanjem stvara “savremena robovlasnička klasa koja mora tapšati liderima na pozicijama, koja im mora govoriti da je on lijep, da je pametan; ti si najbolji”.\nDodao je da su rezultat ovakve prakse ljudi “koji već sada rade u sistemu po 9-10 godina, a da im nije plaćeno penziono, zdravstveno…“.\nMujdanović nije popustio, pa je ponovo suočio gosta sa činjenicom da je tako bilo i kada je on bio u bivšoj stranci.\n“Ja sam se stalno bunio protiv toga, međutim, stranke sjednu, dogovore se, raspodijele se određena mjesta, ubace se na određene pozicije ti radnici, oni rade ili možda ne rade“, odgovorio je, dodavši da vjeruje da određeni radnici zaposleni ugovorom uopšte ne dolaze na posao.\nU nastavku razgovora, ipak, je ispričao da je za vrijeme obavljanja funkcije šefa Odjeljenja za privredni razvoj, sport i kulturu ugovorom o privremenim i povremenim poslovima zaposlio građevinskog inženjera jer je, kako je naveo, milionske projekte izgradnje vodila osoba sa srednjom stručnom spremom.\n“Morao sam angažovati neke prijatelje i lično ih plaćati od sebe da mi pomažu oko određenih mišljenja […] Angažovanje građevinskog inženjera tad u to vrijeme je opravdano bilo i isto tako, primjera radi, u Odjeljenju za zdravstvo, pošto šef Odjeljenja nije iz te struke, on vjerovatno mora angažovati određene ugovore o privremenim i povremenim poslovima za određene aktivnosti. Ali ti privremeni i povremeni poslovi ne mogu trajati godinama“, objasnio je.\nJoš jedan branik Brčkog od korupcije trebao bi biti i Inspektorat čiji je šef bio Bulčević. Gost i voditelj obnovili su sjećanje da je pozicija šefa Inspektorata promijenjena sa stalne na mandatnu čime je Bulčević izgubio potencijalno stalno radno mjesto.\nGost je kazao kako je promjena Zakona o inspektoratu branjena time što je šefovska pozicija u FBiH i u RS–u, također, mandatna. Dodao je da su, međutim, ta dva inspektorata financijski neovisna.\n“Inspektorat niko ne konsultuje za zakonska rješenja“, objasnio je Bulčević zašto Inspektorat ima svezane ruke u nekim oblastima gdje cvjeta korupcija.\nMujdanović je tražio od gosta da komentira i pojačan pritisak međunarodne zajednice u Brčkom.\n“Nama ne treba nikakav pritisak da mi napravimo svojoj djeci bolje“, rekao je Bulčević, dodavši, da je “u borbi protiv korupcije pritisak međunarodne zajednice potreban, nažalost, jer ovi trenutno koji su u aktuelnoj većini nisu spremni i […] dovoljno odlučni da se othrve toj borbi protiv korupcije”.\nPoručio je da je NiP potpisao Sporazum o zajedničkom djelovanju s opozicionim strankama i strankama koje nisu ušle u Skupštinu i da su spremni da se “uhvate u koštac s problemom” tako što bi trebalo “presjeći loše radnje” i kazniti one “koji rade loše radnje”.\n“Nažalost mi imamo slučajeva gdje su određeni službenici pronevjerili određena sredstva, znate kako su odgovarali: nagrađeni su određenim pozicijama“, dodao je.\nGost je iskoristio priliku da ukaže na potrebu da se u Brčkom uvede inicijativa za plaćanje školarina svih studenata prve i druge godine studija.\nPoručio je i da Distrikt treba donijeti zakon o novinarstvu u čemu bi, kako je rekao, učestvovali i mediji, a koji bi regulisao ko se može baviti novinarstvom i koji bi obavezao novinare da objektivno izvještavaju.\nDodao je da se Otisak bori da bude objektivan medij.\n“Vi uspijevate i ja vam čestitam“, zaključio je gost.\nDijelove razgovora na teme u članku možete gledati na slijedećim minutama:\n24:44 – 51:10\n56:20 – 1:00:00\nPrethodni članakKorupcija u javnim nabavkama: Izgraditi integritet\nSljedeći članakBrčko ima nove šampione: Doris Živković i Cvijetin Vujanović najbolji juniori BiH


Sve recenzije (10745)\nAko ste kao ja permutovali sa drugim hotelom slicnog naziva , verovatno ce te biti razocarani ali ako se covek odluci za ovaj smestaj , onda verovatno prosecnost bi bila ocena u odnosu na druge hotele u Makaou , 4 zvezdice su ipak ispostovane sto se celokupne ponude tice i preporuka za one koji vole nesto mirniji smestaj Prijavi ovu recenziju Earvin E.\nPrijavi ovu recenziju Sarayut L.\nPrijavi ovu recenziju Ron J.\nRooms had that 'old' feeling and rooms and corridos had a strong smell of some kind of cleaning agent. Prijavi ovu recenziju Mary A.


Poražavajući podaci: Sedam doktora liječi 5.000 bh. stanovnika\nNevena Vržina 02.11.2013 09:20\nU Bosni i Hercegovini na 1.000 stanovnika ima samo 1,42 doktora, pokazalo je istraživanje "Balkan Project", koje je u zemljama našeg regiona sproveo Samir Bečić, jedan od najboljih svjetskih fitnes trenera, rodom iz Ključa, a koji godinama živi i radi u Hjustonu.\nTo znači da samo sedam ljekara liječi 5.000 bh. stanovnika, pokazuju poražavajući podaci ovog istraživanja.\nMalo ljekara: Koliko je malo ljekara u BiH, najbolje govori činjenica da je evropski prosjek 3,4 ljekara na 1.000 stanovnika.\nTo ukazuje da u BiH radi skoro dva i po puta manje ljekara od evropskog prosjeka.\nJoš jedan primjer o tome koliko imamo malo ljekara daju nam Njemačka i Austrija, u kojima imaju veći broj ljekara od evropskog prosjeka. Ipak, iako u Njemačkoj imaju 3,7, a u Austriji 4,7 ljekara na 1.000 stanovnika, u ovim zemljama smatraju da im nedostaje tog medicinskog osoblja i čine sve da ih što više privuku u svoje zemlje i iz drugih država.\nSituacija u regionu: Istraživanje Bečića, koji je svjetsku slavu i popularnost stekao zahvaljujući inovativnoj metodi vježbanja pod nazivom "Bečić/ReSync", pokazuje da u ostalim zemljama regiona ima nešto više doktora, ali i dalje ispod evropskog prosjeka.\n"U Srbiji i Crnoj Gori imaju dva ljekara, u Sloveniji 2,47, Makedoniji 2,55 i Hrvatskoj 2,6 doktora na 1.000 stanovnika", podaci su Bečićevog istraživanja o načinu života, zdravlju i ishrani ljudi u zemljama Balkana.\nIstraživanje o broju ljekara u zemljama našeg regiona samo je dio projekta na kojem Bečić radi zajedno sa svojim pokretom "Revolucija zdravlja i fitnesa". Taj projekat obuhvata detaljno istraživanje podataka u pogledu zdravog života i mogućnostima bolje edukacije ljudi u zemljama koje su dio Balkanskog poluostrva.\nSlab interes za zdrav život: Bečić je za "Nezavisne" istakao je da su tokom istraživanja teško došli do statističkih činjenica o zdravlju u ovom regionu, što govori koliko se malo naglaska stavlja na zdrav način života u društvenom, kulturnom i istorijskom pogledu.\n"U zdravom tijelu zdrav duh. Dakle, nadam se da će ovo uvodno istraživanje 'Balkan Project', koje će imati za cilj edukaciju o zdravom životu u balkanskoj regiji, s naglaskom na države bivše Jugoslavije, napraviti pozitivan utisak", istakao je Bečić.\nDodao je da će pred kraj ove godine objaviti prvi dio istraživanja, koje će obrazložiti detalje o tome kako unaprijediti zdrav način života u zemljama Balkana kroz fizičku spremnost, zdravu ishranu i psihičku ravnotežu.\nBalkanci jedu previše: Prema njegovim riječima, podaci Svjetske zdravstvene organizacije pokazuju da sve zemlje u regiji Balkana imaju manje od pet odsto stanovništva koje konzumira manje hrane nego što je minimalno dovoljno da bi se zadovoljile sve potrebe tijela.\n"To znači da se Balkan ne treba brinuti o gladi - jednostavno rečeno, oni jedu previše. Još jedna zanimljiva činjenica je da je većina zemalja Balkana, osim Grčke, ima vrlo stabilan indeks tjelesne težine (BMI) u rasponu između 23-24,9", kazao je ovaj fitnes trener, čije metode vježbanja primjenjuju mnoge slavne ličnosti, a pomaže i program vježbanja slavnog Čaka Norisa.\nBečić je podsjetio da je istraživanje koje je objavljeno u "Daily Mailu" pokazalo da je zemlja s najvećim BMI kod muškaraca i žena Grčka sa 28,0 i 27,0.\nOn je pojasnio da je, prema "Food and Agriculture Organization of the UN", odrasloj osobi dnevno potrebno oko 1.800 kalorija.\nPretilost ozbiljan problem: "U okviru balkanske regije, Grčka ima najviše kalorija na raspolaganju, i to 3.700, a zemalja s najmanje kalorija na raspolaganju je Crna Gora sa 2.700 kalorija", dodao je Bečić.\nMagazin "Forbes" je 2007. godine objavio listu najdebljih zemalja, a od država sa Balkana, Grčka je sa 68,5 odsto pretilog stanovništva ušla kao najdeblja zemlja, dok prema tom istraživanju Makedonija ima najmanji procenat pretilog stanovništva.\n"Neke analize pokazuju da je razvoj pretilosti u periodu od pet godina kod žena u zemljama bivše Jugoslavije značajno povezan sa konzumiranjem 'skrivene' masnoće životinjskog porijekla. Jedna studija provedena u Hrvatskoj pokazala je da pretilost i dalje predstavlja ozbiljan zdravstveni problem za balkansko stanovništvo, što će se u budućnosti pogoršati", rekao je Bečić.\nNaglasio je da svi pokazatelji navode na to da hitno treba preduzeti mjere da bi se spriječio dalji rast postotka pretilosti.\nNajmanji životni vijek u Srbiji i Crnoj Gori: Istraživanje "Balkan Projecta" donosi i podatke o prosječnom životnom vijeku, gdje od zemalja iz našeg okruženja stanovnici Srbije i Crne Gore imaju najmanji životni vijek od 75 godina, dok su najdugovječniji državljani Slovenije sa 78 godina. U BiH prosječni životni vijek je 76 godina.\nTakođe, istraživanjem je ispitano i koje su to balkanske zemlje sa najboljim pristupom sanitariji, kao i pristup pitkoj vodi. Doktori su važan dio zdravog načina života, što je razlog zbog kojeg je i ova statistika uključena u ovo istraživanje.\nProgram kojeg će se ljudi pridržavati kako bi svoje tijelo i duh doveli u zadovoljavajuće stanje, prema Bečićevim riječima, prije svega mora biti zabavan.\nAktivan život i pravilna ishrana: "Jedino tako će ljudi imati želju da vježbaju redovno. Da bi istrajali u tome, aktivan život i zdrava ishrana treba da budu dio svakodnevice. Druženje sa ljudima koji imaju iste ciljeve, što se tiče aktivnog i zdravog života, veoma je efikasan način da u tome istrajete. Treba razmišljati da zdrav život u mladosti znači zdraviji život u starosti", smatra Bečić.\nDodaje da je početak uvijek najteži, ali i da se vrlo brzo vide pozitivne beneficije koje će motivisati ljude da nastave dalje. Ljudi koji treniraju izgledaju atraktivnije, imaju pozitivan način razmišljanja, zdraviji su, imaju više energije, imaju veće samopouzdanje, izgledaju mlađe…\nOno što Bečić savjetuje ljudima iz našeg okruženja jeste da budu fizički aktivni, jedu zdravo, piju dovoljno vode, ne puše, spavaju sedam i po do osam sati na dan, smanje alkohol, druže se sa pozitivnim ljudima, kao i da se smiju kad god za to imaju šansu.\n"Ljudi koji žive zdravim životom imaju više energije i to im pomaže da, kada završe posao, nisu umorni i ne zapostavljaju porodicu", zaključio je ovaj fitnes guru.\nProsječan životni vijek: 76 godina\nDoktori na 1.000 stanovnika: 1,42\nVoda za piće: 99%\nPristup sanitariji: 99%\nPostotak pretilog odraslog muškog stanovništva: 14%\nProsječan BMI: 25,8\nKalorija na raspolaganju: 3.100\nProsječan životni vijek: 75 godina\nDoktori na 1.000 stanovnika: 2\nPristup sanitariji: 92%\nPostotak odraslog pretilog stanovništva: /\nProsječan BMI: 25,9\nKalorija na raspolaganju: 2.700\nProsječan životni vijek: 75\nVoda za piće: 98%\nPristup sanitariji: 90%\nPostotak odraslog pretilog muškog stanovništva: /\nProsječan BMI: /\nProsječan životni vijek: 78\nDoktori na 1.000 stanovnika: 2,47\nPristup sanitariji: 100%\nPostotak odraslog pretilog muškog stanovništva: 14%\nProsječni BMI: 26,5\nKalorija na raspolaganju: 3.200\nProsječan životni vijek: 75,5\nDoktori na 1.000 stanovnika: 2,55\nPristup sanitariji: 88%\nPostotak odraslog pretilog muškog stanovništva: 6%\nProsječan BMI: 25,2\nKalorija na raspolaganju: 3.000\nDoktori na 1.000 stanovnika: 2,6\nPostotak pretilog odraslog muškog stanovništva: 20%\nProsječni BMI: 26,0\n"Zdravstveni bilten" BiH\nIzdanje magazina "Forbes" pod nazivom "Najdeblje zemlje svijeta" uvrstilo je Bosnu i Hercegovinu sa 53,8 odsto ljudi koje imaju prekomjernu težinu na 72. mjesto u svijetu.\n"To znači da su bh. državljani u malo boljoj formi nego Amerikanci. Međutim, te razlike su minimalne i treba da nas motivišu da se više krećemo, zdravije se hranimo i ono što je posebno važno - da budemo pozitivniji", pojasnio je fitnes trener Samir Bečić.\nSamir Bečić je četiri puta proglašavan za najboljeg fitnes trenera na svijetu. Istu titulu je u SAD osvojio u četiri navrata, a čak 22 puta u Teksasu i 29 puta u Hjustonu. Ima svoju kompaniju i drži seminare i treninge širom svijeta, a njegove savjete slijede i brojne poznate ličnosti, među kojima su i Debora Dankan i Rudi Tomjanovič.\nPojačan intenzitet saobraćaja na granici sa Hrvatskom\nZbog neplaćanja struje sa mreže isključeno 5.253 kupaca\nSutra slab snijeg, tokom sedmice kiša


Grejs Kodington ponovo u ulozi modela za Calvin Klein - WANNABE MAGAZINE\nGrejs Kodington je svakako najpoznatija kao stilistkinja i kreativna direktora čuvenog modnog magazina “Vogue”. Ipak, pre nego što je postalo to po čemu je danas najpre pamtimo, Grejs je radila kao model, a upravo to je bila odskočna daska da sa svega 19 godina postane deo prestižnog modnog magazina.\nNakon skoro 30 godina rada, Grejs je napustila poziciju u “Vogue”-u. I dalje će sarađivati sa ovim magazinom, ali će biti angažovana i na drugim projektima. Upravo to i dokazuje činjenica da će se Grejs Kodington nakon mnogo, mnogo godina ponovo naći u ulozi modela i to za jesenju kampanju poznatog modnog brenda Calvin Klein.\nA kada kažemo “moda” ne možemo a da, između ostalih, ne nabrojimo upravo i ova imena – Grejs i Kalvin. Jer, svako je na svoj način ispisao stranice modne istorije, a kada se ovakvi velikani spoje nastaje zaista sjajna kampanja!


OKO SOKOLOVO | Galaksija Nova\nRetko je u životu sve onako kako nam izgleda na prvi pogled, ali kada se nešto uporno traži to se i nađe, baš kao i one dve police sa početka teksta, koje ste, u to iskreno verujem, uspešno pronašli – nije teško, s vremena na vreme, dati genijalan odgovor i prijaviti se za vrednu nagradu!\nPretpostavljam da ste već nailazili na ovaj ili sličan zadatak s policama, verovatno u nekom od elektronskih izdanja naših vodećih tabloida, u kojem vas kao čisto informativno pitaju da li ste ili niste genije, a to lako možete saznati u najkraćem roku ukoliko im navedete po njima tačan broj polica na prikazanoj slici. Koliko ih vi vidite? Tri, četiri, ili možda još i više – ili manje? Ne žurite, dobro pogledajte crtež, ali imajte na umu da je u pitanju optička varka. I to baš dobra, a to nije samo moje mišljenje.\nSamo polako, opušteno, ne dozvolite da vas zbune naknadno ubačeni „ukrasni elementi“. Da li ste do sada rešavali ovakve zadatke, namenjene zaluđivanju dokonih čitalaca, u pauzama između ispunjavanja malih i velikih ukrštenica, ili zanimljivih anagrama i rebusa u novinama ili enigmatskim revijama? Postoji slična optička iluzija, koja od nas zahteva da pravilno procenimo koliko nacrtani indijski slon ima noga, ali za razliku od nje ova ima i svoje tačno i lako dokazivo rešenje. Ili ga vidite, ili ga ne vidite, ali ono zaista postoji. Koji je vaš konačan odgovor?\nDobar vid je uvek dobrodošao, mada je kod rešavanja ovakvih zadataka mnogo važnije iskustvo, i samim tim je valjda svima jasno da pred nama sigurno nisu ni tri ni četiri police. Nakon kratke koncentracije lako se dolazi do rešenja.\nKoliko ste puta bezuspešno pokušavali otkriti otkuda dolazi glasno cvrčanje u retkoj borovoj šumi, a sa istim rezultatom ste pretraživali i usamljenu prastaru maslinu? Priroda je prema cvrčku bila više nego izdašna kada mu je podarila njegovu vrhunsku mimikriju, odnosno skoro pa savršenu sposobnost uklapanja u okolinu u kojoj živi, da bi grabljivcima bio što neprimetniji. Nisam našao pravo objašnjenje tako da još uvek ne mogu sa sigurnošću reći da li se cvrčci vremenom prilagođavaju podlozi na kojoj borave, ili su genetski „isprogramirani” da sami traže odgovarajuća stabla za svoje šare, koje nisu uvek iste – postoje nevelika, ali ipak primetna odstupanja, što verovatno zavisi od dominantne vrste drveta na području gde su se naselili. Siguran sam da cvrčak koji živi na velikom pinjolu ne nosi isto „kamuflažno odelo” kao onaj koji živi na „čvoru crne smrče”. I cvrči li cvrči.\nOstavili smo auto na privatnom parkingu u neposrednoj blizini mora, i krenuli prema plaži, a neumorni cvrčcu su radili ono što najbolje i znaju da rade po neizdržljivoj avgustovskoj vrelini. Jedan je bio izuzetno glasan, ali ga ni pored najbolje volje nisam mogao pronaći. Iskreno, nisam ni znao šta tražim, i mislio sam da ću onog časa, kada ga ugledam, najzad saznati da li je ilustracija u Ezopovoj basni „Cvrčak i mrav“, prvoj koju sam pročitao u mom starom bukvaru, zaista bila korektno urađena. Oduvek sam sumnjao da tu nešto ne štima, jer su na svim crtežima s kojima sam imao dodira bili nacrtani vredni mrav i ogroman skakavac, ili zrikavac u fraku, sa cilindrom i violinom. Svašta sam ja u životu video, ali pravog cvrčka nisam nikada!\nOvoga sam dobro čuo, ali za mene je ostajao apsolutno nevidljiv. Bila je to vrhunska „stelt” tehnologija na delu, a naši i strani vojni eksperti, i ne samo oni, su svesni da se protiv nje, ako nemate ništa drugo, može boriti i lukavstvom. Odnosno, na neki drugi, manje konvencionalan način.\nMožda je najbolje da više ne duljim priču, već u kratkim crtama objasnim kako sam ga konačno našao? Samo mi je u jednom trenutku palo na pamet, dok se strpljenje polako, ali sigurno, približavalo svom kraju, da blago stisnem kapke i pogledam kroz trepavice prema tom drvetu, sa svetloplavim nebom u pozadini. Bio je to primitivni kontrasni filter, pomoću kojeg sam, nakon desetak obilazaka oko starog bora, i skoro pa detaljnog „skeniranja” na različitim visinama, napokon ugledao siluetu nečega što je ličilo na poveliku muvu. Pažljivo sam prišao malo bliže i po prvi put u životu ugledao pravog pravcatog cvrčka. Ne znam šta možete da vidite na desnoj fotografiji, ali potrudio sam se da „zamaskiranog” insekta smestim u istu ravan sa crnim. A veličine su im približne, verujte mi na reč – ne morate uzimati lenjir.\nRetko je u životu sve onako kako nam izgleda na prvi pogled, ali kada se nešto uporno traži to se i nađe, baš kao i one dve police sa početka teksta, koje ste, u to iskreno verujem, uspešno pronašli – nije teško, s vremena na vreme, dati genijalan odgovor i prijaviti se za vrednu nagradu! Pomenuta igra kao da je kreirana po svima znanom citatu iz Novog zaveta po Mateju – „Tražite i naći ćete! Ištite i daće vam se!“ Istina, tamo redosled ide malo drugačije, ali smisao poređenja je lako razumljiv – kada nađete traženi broj polica, zaištite svoju nagradu i dobićete je. Samo je pitanje dana, slobodno kucajte…\nMeđutim, nekada ni blagovremeno dobijena detaljna uputstva za rešavanje problema, uz našu punu koncentraciju, nisu dovoljna da bismo uočili ono što se od nas traži. Bez odličnog vida ne mogu se rešiti određeni zadaci, kao na primer ovaj koji se još uvek nalazi na zvezdanom nebu, i nalaziće se još dugo. Veliki medved je jedno od najvećih nama poznatih sazvežđa sa oko 130 golim okom vidljivih zvezda. Sedam najsjanijih formiraju ono što na nebu razaznajemo kao Velika kola, a one su, u stvari, samo „dugi rep“ i zadnji deo „tela“ Velikog medveda. Iako se često poistovećuju, pa čak i u nekim poznatijim enciklopedijama, valja naglasiti da Veliki medved i Velika kola nisu i ne mogu biti isto, ali čvrsta veza ipak postoji.\nZabeleženo je da su u antičkoj Grčkoj, a može biti i još ponegde, novopridošli regruti, potencijalni vojnici-izviđači, testirani upravo na asterizmu Velika kola (asterizam – manja skupina zvezda, deo većeg sazvežđa). Mizar, jedna od lako vidljivih sedam zvezda (druga sleva na našem crtežu), nalazi se u vidnoj liniji sa zvezdom Alkor, koja je svetlosnim godinama daleko iza nje. Samo su kandidati sa besprekornim vidom mogli ugledati i tu osmu zvezdu i tako sebi na najbrži način obezbediti izuzetno cenjen položaj u četi.\nZa sve oštrooke vojnike, bilo da je reč o izviđačima ili o vrhunskim strelcima, koristio se, i još uvek je u upotrebi izraz „oko sokolovo“, koji, prvenstveno kod vrhunskih snajperista, podrazumeva i brzinu i preciznost. Tek tu i tamo se pojavi poređenje sa jastrebom, kopcem ili orlom, ali sokolov vid je za sve nas još uvek standardan reper kada pričamo o nekome ko je u stanju da pogađa metu bez ijednog promašaja.\nSivi soko je ptica poznata po svojoj brzini, koju dostiže za vreme karakterističnog poniranja u dubinu, neko bi to nazvao pikiranjem ili obrušavanjem, prilikom lova na sa velike visine uočeni plen duboko ispod njega. Saradnici TV programa „Nacionalna geografija” merili su brzinu sivog sokola, a najveća izmerena je iznosila 389 kilometara na čas, ili neverovatnih 108 metara u sekundi. Ženke su znatno veće od mužjaka, ali nigde nisam pronašao podatak da li su i brže, niti da li je to iko do sada upoređivao – po svemu sudeći na pomenutom snimku je leteo prelep mladi soko, a ne sokolica. Prema jednoj studiji, sivi soko ima navodno najbržu vizuelnu obradu uočenog cilja od svih testiranih životinja, izmerenu do sada, jer može da registruje sve promene do 129 Hz, pa čak i one najmanje.\nSve mi ovo zvuči kao naučna fantastika ako znamo da frekvenciji od jednog herca odgovara kompletiran ciklus oscilacija u sekundi(!). Film se zasniva na pretapanju 24 pojedinačne sličice, odnosno 24 kadra u sekundi, pre no što ih „primimo” kao povezani tok, a ne kao niz pojedinačnih snimaka. Drugim rečima, sivi soko navodno registruje 129 do savršenstva izoštrenih celovitih ciklusa u jednoj sekundi pre nego što mu se sve uočeno počne stapati u celovit snimak(?). Nisam nešto siguran da to baš tako funkcioniše.\nSkidam kapu „načitanim” gepardima, oni su i dalje najbolji sprinteri na kopnu (oko 120 km/h na kratkim deonicama), ali iz svega navedenog može se zaključiti da je sivi soko ne samo najbrža ptica već i najbrže biće na Zemlji, a njegov superioran vid čini ga istovremeno i najbržim lovcem, zar ne?\nKompjuterski sistem Hawk Eye, kod nas poznat kao „Oko sokolovo”, koji se koristi u više sportova kao što su odbojka, tenis, fudbal, ragbi, i još neki, za vizuelno praćenje putanje lopte i prikazivanje njene statistički najverovatnije putanje, na velikim ili malim ekranima, osmislili su 2001. godine Pol Hokins (Paul Hawkins) i Dejvid Šeri (David Sherry), a danas je vlasništvo kompanije Soni (Sony). U početku je zamišljen kao olakšica televizijskim gledaocima za što lagodnije praćenje sportskih takmičenja „iz fotelje“, ali se vremenom nametnuo kao neutralni linijski sudija kojem se bespogovorno veruje. Brzom analizom snimaka napravljenih pomoću šeset, sedam ili čak deset kamera vrhunskog kvalitet (u tenisu), proračunavaju se sve vrednosti neophodne za naknadnu rekonstrukciju loptine trajektorije. Deset kamera? E, to je prava triangulacija, a ne ono kako su nas nekada pogrešno učili u školi!\nDevetog maja 2012. godine Australijanac Semjuel “Sem” Grot je na čelendžeru u Busanu odservirao najbrži servis u istoriji tenisa, koji je išao brzinom od 263 km/h. Loptica je letela mnogo brže od azijske čiope, ptičice rekorderke koja u horizontalnom letu lako dostiže i 169 km/h, mada znatno sporije od gladnog sivog sokola kada se ovaj surva u dubinu.\nGrotove servise zaista je bilo teško pratiti, međutim, zahvaljujući Njegovom veličanstvu „Oku sokolovom“, novonastale dileme oko sumnjivih loptica su razrešene očas posla, na zadovoljstvo svih prisutnih. Andre Agasi, teniser koji je, pored prgavog Mekinroa i uvek borbenog Bekera, najčešće ulazio u rasprave sa sudijama, rekao je za Sonijevu spravu da je to najveća stvar koja se dogodila tenisu u poslednjih 20 godina. Ali, moramo biti svesni da je ulaskom elektronskog sudije na Vimbldon završena jedna era, koje ćemo se s nostalgijom sećati. A ne tako davno gledali smo vraćene usporene snimke (engl. Slow motion) i glasno se svađali oko toga da li je lopta nagazila liniju ili nije.\nDanas navodno imamo apsolutno pouzdan sistem za praćenje teniske loptice i proveru njenog leta i doskoka, koji je u suštini generisana sveukupna slika dobijena istovremenim praćenjem meča sa deset ili više kamera vrhunskih karakteristika. Ono što bi trebalo svima biti jasno je da gledajući neki od ekrana pored teniskog terena, nakon zatražene provere, odnosno famoznog „izazova“ (engl. Challenge), mi ne gledamo usporeni snimak nečega što se zaista dogodilo, već samo ono što nam je animirala skupa mašina(?). „Virtuelna reprodukcija” na delu, pa šta god im to značilo?!\n„Na osnovu preciznog proračuna našeg kompjutera loptica je mogla pasti samo na jedno mesto, a to je upravo ovo koje vam prikazujemo na ekranu.“\n„Oko sokolovo” nije nepogrešivo, ali u tenisu, kriketu i ragbiju, odnosno američkom fudbalu, i još nekim profesionalnim sportovima, prihvaćeno je kao sredstvo odlučivanja – mašinina odluka postaje konačna i neopoziva. Kada ste poslednji put na nekom teniskom meču videli glavnog sudiju kako ustaje sa svoje visoke stolice i odlazi da pogleda otisak gde je „sumnjiva“ loptica zaista pala? Mislim da bi čak i publika ismejala iznerviranog tenisera kojem je to palo na pamet – pored uključenog nepogrešivog kompjuterskog sistema poslednje generacije. Da li je na velikim teniskim terenima, i ne samo tamo, generisana simulacija kojoj svi verujemo više nego svojim očima, već postala realnija od realnosti? Simulirana stvarnost, „kako to gordo zvuči“.\nAko vam Morfej (grč. Μορφεύς, lat. Morpheus) na svom dlanu ponudi pilule, koju ćete uzeti? Crvenu ili plavu? Sećate li se šta je Neo odabrao?\nOdnedavno je u našem gradu zaživeo sistem za nadziranje parkiranja, odnosno uočavanja svih nepravilnosti koje mogu da dovedu do otežanog funkcionisanja saobraćaja, pod skoro pa originalnim imenom “Oko sokolovo”. Neposredno po puštanju u rad dao je sve od sebe i “primetio“ deset puta više prekršaja nego što to dvadesetak patrola komunalne policije zabeleži za jedan dan – navedeno je u saopštenju do kojeg sam slučajno došao. Sledi dodatno objašnjenje da je sistemom “Oko sokolovo” za tri dana uočeno oko 3.740 nepropisno parkiranih vozila, što daje znatno veći prosek od uobičajenih (samo) 350 konstatovanih nepropisnih parkiranja u jednom danu(!). Sledeći korak je sankcionisanje osionih vlasnika automobila, što nagoveštava dugo očekivano uvođenje reda na ulicama Beograda. Baš su se neki vozači bili mnogo osilili, da ne kažem raspustili, ali dobro je da sada svi znamo kako funkcioniše i šta je zapravo to „Oko sokolovo”, a znate li ko je bio?\nStariji čitaoci, ali i neki mlađi zaljubljenici u sedmu umetnost, verovatno znaju zašto sam ovde postavio fotografiju glumca Donalda Saderlanda, iz mlađih dana, a namenjena je pre svega onim retkim pojedincima koji nisu nikada odgledali Altmanovo ostvarenje MEŠ (engl. The Mobile Army Surgical Hospital – M.A.S.H.), američku antiratnu satiru iz 1970. godine. Šarmantni mladi hirurg, kapetan Bendžamin Frenklin Hokaj Pirs, glavni lik u filmu o poljskoj bolnici u Vijetnamu, dobio je novi raspored i on onako nonšalantno ide iz jedne složene situacije u drugu. Nadimak Hokaj mu je navodno dao njegov otac, koji je po vlastitom priznanju u životu pročitao samo jednu knjigu – Kuperovog „Poslednjeg Mohikanca”. Lovac i izviđač Natanijel Nati Bampo, jedan od likova iz tog romana, bio je poznat po svojoj ubojitoj preciznosti pa je s razlogom zaslužio nadimak Hokaj (engl. hawk – jastreb, eye – oko), koji mi uvek prevodimo kao Oko Sokolovo, jer je to „više u duhu našeg jezika”. Oko Jastrebovo ipak zvuči nekako previše obično, čak mogu reći i mlako, dok u sintagmi OKO SOKOLOVO imamo čak šest puta naizmenično izgovoreno ili napisano slovo O, a ako svako od njih protumačimo kao jedno oštro oko(!) biće nam bar malo jasnije šta su premudri lingvisti zaista mislili u vezi pomenutog duha.\nAko to do sada niste znali, u nekim fontovima može se pronaći i jedno slovo poznato kao „monokularno O”, odnosno “jednooko O”. Pred vama je sintagma OKO SOKOLOVO, napisana fontom kalibri (Calibri).\nSumersko klinasto pismo, kojim su pisani do danas najstariji pronađeni epovi, vremenom je izumrlo, baš kao i neka druga pisma i neki drugi jezici, ali razvoj pomenutog okruglog slova možemo pratiti od starogipatskog hijeroglifa za imenicu oko, ali i za glagole gledati, videti, uočiti, koji i prikazuje lako prepoznatljivo ljudsko oko. Vremenom se dužica, ili šarenica, ako više volite da je tako zovete, potpuno osamostalila, pa se u takozvanom protosinajskom pismu počela koristiti kao slovni znak za glas „O“. Ostavljam mogućnost da su u pitanju i same zenice, ali ne bih sada ulazio u razloge njihovog širenja. Uzeli su tada još petnaestak hijeroglifa, a Feničani su nastavili tradiciju pa su za svoju azbuku preuzeli sva neophodna modifikovana slova. Grci su otišli korak dalje i promenili smer pisanja slova, kao i njegovog čitanja, a stari Rimljani su nam nakon velike reorganizacije preuzetog „pismenog” znanja ostavili u nasleđe svoje majuskule i minuskule da ih koristimo kao takve, ili modernizujemo do granica prepoznatljivosti, da ne kažem čitljivosti.\nU mnogim zamljama staroegipatski hijeroglif „oko” istovetan je s prvim slovom tamošnjeg naziva za organ vida, a nije zanemarivo ni saznanje da se na svim jezicima sveta slovo „O“ upravo tako i čita, ili jako, jako slično. Pretpostavka da je to stilizovani središnji deo (staroegipatskog) oka nikada mi nije delovala kao ozbiljno objašnjenje, i mislim da je krajnje vreme da najzad prihvatimo ono što je očigledno – slovo „O“ prikazuje oblik naših usana dok ga izgovaramo! E to bi baš bilo u duhu našeg jezika, i svih ostalih. To je tako O – očigledno!\nPriču ću, kako je to i red, završiti na domaćem terenu. Na crno-beloj fotografiji, koja je postala poznata pod imenom „Srpski vojnik-izviđač na Drini“, „Oko sokolovo“, ili samo „Izviđač“, nalazi se pešadinac Dragutin Matić, učesnik ratova s Turcima, Bugarima i Austrougarskom. Služenje redovnog vojnog roka započeo je 1910. godine u Beogradu, a po izbijanju Prvog Balkanskog rata prijavio se kao dobrovoljac, da bi potom učestvovao i u Drugom. Iako regrutovan kao konjanik, kasnije je prekomandovan u pešadiju, u kojoj je ostao do kraja svog vojnikovanja.\nFotografiju na kojoj naš Dragutin pod punom ratnom spremom gleda u pravcu iz kojeg bi mogao doći neprijatelj, na obali reke Drine, uhvativši pravi momenat, snimio je 1914. godine ruski fotograf Samson Černov, za list “Novo vremja”, i nazvao je „Sokolsko oko“. Svetsku slavu fotografija je stekla na Velikoj izložbi u Njujorku 1916. godine, kada je štampana i razglednica u boji s likom izviđača oštrog oka.\nVojvoda Živojin Mišić je svojevremeno rekao: „Ko sme, taj može, ko ne zna za strah taj ide napred!” Da, baš tako je leteo i naš neustrašivi soko. Dragutin je ranjen u Prvom svetskom ratu, na Gruništu, u južnoj Makedoniji. Posle devetogodišnjeg izbivanja i svih krvavih bitaka kroz koje je prošao, vratio se u svoj rodni Kaletinac 1919. godine, gde su ga čekali supruga i četvero dece. Za veliku hrabrost i junaštvo iskazano u borbama na Ceru, Kolubari, Kajmakčalanu, na Solunskom frontu i nema gde još sve nije bio, nagrađen je sa dva Ordena Karađorđeve Zvezde i tri Ordena Belog orla, ali nikada se nije hvalisao svojim četovanjem.\nPamti se da je svog druga Ljubu Milenkovića, ranjenog na Ceru, nosio nekoliko kilometara, što na leđima, što na rukama. Milenković je kasnije lečen u bolnici u Nišu i preživeo je Veliki rat. Ako odete na uvek dobro informisanu „Vikipediju“ pa posetite stranicu „Cerska bitka“, nemojte se mnogo iznenaditi kada ugledate crno-belu Černovljevu fotografiju i potpis ispod nje: „Srpski izviđač Dragutin Matić, Oko Sokolovo u Cerskoj bici.“\nKao ugledan i poštovan domaćin biran je i za opštinskog odbornika gde se srčano borio za boljitak svoga kraja – i nije malo učinio. Tako pričaju oni koji su ga dobro poznavali, a koliko mi danas znamo o njemu. Da li je to dovoljno?\nKrstareći internetom sasvim slučajno sam naišao na podatak, propraćen odgovarajućom ilustracijom, da je povodom osamdesetogodišnjice proboja Solunskog fronta, na trgu ispred zgrade opštine Gadžin Han, u blizini Niša, našem neumornom „prašinaru“ podignut lep spomenik, autora Drinka Radovanovića, gde je prikazan u prirodnoj veličini, kako neustrašivo korača napred, u svojim dotrajalim opancima. Na postamentu je „zlatnim” slovima ispisano: „OKO SOKOLOVO, DRAGUTIN MATIĆ“\nPrilikom odlaska na veliku retrospektivnu izložbu u Galeriji Doma Vojske Srbije, pored samog glavnog ulaza u zgradu, ugledao sam spomen-obeležje, s lako prepoznatljivim likom, autora Mirka Mrkića Ostroškog, koje je tu postavljeno na stogodišnjicu početka Prvog svetskog rata. Tragajući za dodatnim detaljima našao sam podatak da je tom prilikom izvedena i poema „Oko svevideće“, autora Milovana Vitezovića, posvećena našem izviđaču. Na bronzanoj ploči se nalazi i prigodan natpis: „OKO SOKOLOVO, NA BRANIKU OTADŽBINE, 1914-2014“\nPriča se da je Dragutin tek 1966. godine video „svetlosni zapis“, star više od 50 godina, koji ga je proslavio širom sveta. Tada je na poklon dobio malu gramofonsku ploču, gde je Ljubivoje Vidosavljević, uz pratnju Narodnog orkestra „Carevac“, na svima dobro poznatu melodiju Stanislava Biničkog, otpevao stihove novinara i pesnika Miloja Popovića. Kada je ugledao omot ploče, odmah se prisetio mladog Rusa, kojeg je video ono jedared na obali Drine – tada i nikada više. Koračnicu „Marš na Drinu“ Binički je komponovao u Valjevu 1914. godine i posvetio ga Kombinovanom puku (neki izvori pominju Drugi gvozdeni puk) i njegovom komandantu Milivoju-Brki Stojadinoviću, koji je poginuo na Ceru. Drinska divizija je umarširala u oslobođeni Niš 1918. godine uz zvuke „Marša na Drinu”.\nOvako izgleda omot ploče koja je povezala poznatu fotografiju Samsona Černova iz 1914. godine, i kompoziciju „Marš na Drinu”, Stanislava Biničkog, nastalu te iste godine. Nezaustavljivi izviđač izrastao je u simbol otpora i istrajnosti, a svaki naš vojnik bio je Dragutin – što bi valjda trebalo da bude svima jasan zaključak nakon prvog, pa i letimičnog pogleda na rad dizajnera Milenka Miletića.\nVideli smo reklamnu „vojničku“ fotografiju doktora Hokaja Pirsa, u punom koloru, napravljenu odmah po dolasku u poljsku vojnu bolnicu, za potrebe ljubitelja sedme umetnosti, odnosno čitaoce filmskih revija i sakupljače slika glumaca, i jednu snimljenu kao crno-belu, pre više od sto godina, koja je postala neprocenjiv istorijski dokumenat iz Velikog rata. I na prvoj, i na drugoj, nalazi se Oko Sokolovo, ali dok je većina čitalaca odmah prepoznala mlađanog Donalda, ubeđen sam da je broj onih koji su pre čitanja ovog teksta već znali ime i prezime našeg hrabrog izviđača neuporedivo manji.\nMogu samo da pretpostavim o čemu sada razmišljate, ali izvesno je da moramo učiniti sve što je u našoj moći da bi se ime neumornog ratnika što duže sačuvalo od zaborava. Bilo bi dobro zbog sviju nas, ali i zarad generacija koje dolaze. Zaslužio je to Dragutin Matić, naše Oko Sokolovo i čovek za sva vremena.\nKnjigu „Rebusi i kako ih se rešiti“, Miodraga Ivaniševića,\nmožete naručiti pouzećem na 066/240-499\nili e-mail: miodrag.ivanisevic@gmail.com


source.ba | Nova ATP lista: Džumhur 31. igrač svijeta\nNova ATP lista: Džumhur 31. igrač svijeta\nDamir Džumhur, bh. teniser nakon osvajanja titule na ATP Kremlin kup turniru u Moskvi zabilježio je najbolji ranking u karijeri.\nDžumhur ostvario ranking karijere, Bašić napredovao za deset pozicija\nNa današnjoj ATP listi Džumhur je rangiran na 31. mjestu sa 1.411 bodova, čime je za sedam pozicija popravio plasman u odnosu na prošlosedmičnu listu. Plasmanom u polufinale turnira u Moskvi Mirza Bašić napredovao je za čak 51. mjesto, a rangiran je na 158. poziciji.\nAldin Šetkić i Tomislav Brkić zabilježili su pad za sedam, odnosno osam mjesta i zauzimaju 173. i 266. poziciju.\nTagovi: ATP listaDamir Dzumhur


VIŠE UMRLIH NEGO ROĐENIH Srbija pomaže Srpskoj da poboljša demografsku sliku | Srpskainfo\nDavidovićeva je istakla da je Srbija napravila značaj iskorak kada je riječ o mjerama populacione politike, koje bi mogle biti dobar primjer za Republiku Srpsku.\nI mi smo u Republici Srpskoj ozbiljno pristupili ovoj problematici i u saradnji sa kabinetom predsjednice dogovorili da Savjet za demografska istraživanja do jeseni analizira demografsku situaciju i predloži konkretne mjere institucijama – rekla je Davidovićeva i dodala da je cilj da te mjere imaju dugoročne efekte za demografsku sliku Republike Srpske.\nMinistar bez portfelja zadužen za demografiju i populacionu politiku Republike Srbije Slavica Đukić – Dejanović podsjetila je da podaci da se na 1.000 stanovnika u Srbiji rodi devet, a u Republici Srpskoj osam beba, a umre 15 odnosno 13 ljudi govore da su demografski indikatori negativni, te je cilj sporazuma da se ta slika poboljša.\n– Srbija ima čitav niz mjera populacione politike politike, koju je potrebno razvojiti od socijalne politike. Prvenstveno izdvajamo finansijsku podršku porodici, zatim usklađivanje rada i roditeljstva, snižavanje psihološke cijene roditeljstva, a poseban fokus aktivnosti smo usmjerili na jedinice lokalne samouprave i obavezali rukovodstva, da jedan od prioriteta budu pitanja populacione politike – naglasila je Đukić – Dejanović.\nTEGELTIJA O KORONA VIRUSU "Pojedine partije u BiH prebacuju odgovornost na pojedince"\nSNSD POZIVA NA JEDINSTVO "Sve stranke iz Srpske zajedno da odgovore na pritiske izvana"\n“VAŽNO JEDINSTVO SRBA” Đurić ističe da Albanci na Kosovu nisu složni kao nekada\nNOVOGODIŠNJE OBRAĆANJE NACIJI Putin: Jedinstvo građana temelj za NAJAMBICIOZNIJE CILJEVE\nDUEL EKIPA IZ SRPSKE U KUPU BIH Derbi četvrtfinala Sloga Doboj-Borac\nCRNADAK O POSEBNOJ SJEDNICI NSRS "SNSD ne misli o srpskom jedinstvu, već o foteljama"


Odabrane Top32 države za Overwatch World Cup | RUR Esports\nby komarowsky on 28/04/2017\nSkill rejting Top 100 individualnih igrača svake od zemalja u kojoj se igra Overwatch doprineo je ukupnom skoru država koje su na taj način odabrane u Top32. Time je i zvanično započela druga faza Overwatch svetskog šampionata. Još u martu počele su prijave, sada je došao period za glasanje gledalaca i drugih igrača. Oni mogu, baš kao i prošle sezone, da glasaju za igrače koje smatraju najboljim tako što će dodeliti jedan od tri glasa koje imaju na raspolaganju trojici svojih omiljenih Overwatchera (jel to imenica?).\nOva faza traje do 05.maja, a “predstavnici komiteta” svake od država biće proglašeni 8. maja. Potom kreće naredna faza takmičenja – grupna, na leto.\nKao što možete da predpostavite, pošto se nismo pohvalili u naslovu, Srbije ovoga puta nema među Top32 države. Nema nijedne druge zemlje sa ex-Yu prostora a jedini predstavnik ovog regiona je naš komšija Rumunija koja je sa skill ratingom 3861 zauzela poslednju 32 poziciju, ali dovoljnu za kvalifikacije.\nOd bližih država tu su još Turska, Španija, Italija i Poljska. Od nešto malo daljih ali evropskih naravno tu su Nemci, potom Holandija, Poljska, Danska i Francuska. Skandinaviju predstavljaju Finska, Norveška i Švedska a apsolutni šampioni su Kinezi sa 4550. Prate ih iz Južne Koreje sa 4552 a treće mesto zauzela je USA sa 4470. Evo i kompletne liste:\nNadamo se da će naša zemlja naredne sezone imati više sreće i naravno skill ratinga.


lokacija - BGnekretnine blog\nPosts Tagged ‘lokacija’\nCene stanova u Beogradu veće za 10 odsto06 Aug\nStanovi u Beogradu su od početka ove godine poskupeli za 10 odsto, ali ne u svim delovima grada. Prema rečima agenata za promet nekretninama, to se isključivo odnosi na tri beogradske opštine - Vračar, Stari grad i Novi Beograd. - To je skok cena stanova u poslednjih godinu dana, i iznosi oko 10 ...


OSMANLIJE PONOVO PRETE: Turci žele Srbiju za svoju prćiju\nOSMANLIJE PONOVO PRETE: Turci žele Srbiju za svoju prćiju\nTurski predsednik Erdogan i premijer Davutoglu navode da je cilj Turske da bude među 10 vodećih ekonomija 2023. godine, kad slavi 100 godina republike.\n– Turske je sada je već 17. ekonomska sila sveta, sa 800 milijardi dolara bruto nacionalnog dohotka. Njene stope razvoja u poslednje dve decenije mogu se porediti samo sa kineskim. Turska ima i veliki demografski potencijal. Ona je sredinom šezdesetih imala 30 miliona stanovnika, devedesetih 50 miliona, a sad više od 80 miliona, od kojih je polovina mlađa od 25 godina – kaže dr Bojan Bugarčić.\nKad ce nasa strategija zasniva na jacanju bogacenju , skoncentrisane moci malog broja ljudi u srbiji. O dugorocnoj viziji strategije zemlje se ne razmislja o njenom nacionalnom, kulturnom, istoriskom nasledju. Ponegde se nesto i uradi sto lici na "rucni rad". Demokratija podrazumeva slobodu a ne bezblasce, korupciju, mito, izigravanje zakona , Ustava.. Sad kad se obnaroduje Turci zele Srbiju za svoju prciju, cime cemo pred Sultana? Nasi preci izginuse da nama bude bolje, neki i iz zadnjih ratova i sukoba izbacise " veterane rata i NATO bombardovanja. Tako dadose alibi da SAD i NATO sateliti prikriju gubitke pa su im i nevidljivi sami padali ? Osim Turskis serija koje su za rucak, veceru, dorucak i uzinu, mi nemamo priloga!.Da se razumemo ovo Turci odavno planiraju i na tome rade a mi umesto da stvaramo imunitet i odbrambeni mehanizam jos ih i podrzavamo ?\nNisam neki ekspert međunarodnih odnosa, Milovane slažem se s tobom, ali, također bi dodao i ovo: Za 500 godina ratova između vladara kako u kulturološkim tj. religijskim sukobima sa osmanlijama neuporedivo je manje nastradalo srpskog življa, nego što su to bili pokušaji uspostave tzv evropske Srbije. Naročito ako se zna prava istina i ko je stajao iza kojeg srpskog prvaka i kakvim idejama, odnosno čiji su oni bili, su se povodili u uspostavljanju svojih kneževina ili kraljestva. I to uz "obilatu" podršku evropskih prijatelja kao i danas kad je sva prilika da istrajavanjem na tom putu više nas i ne bude, bela kuga napredne srbije. Srbija da je uz Tursku kao saveznicu, bilo bi nas već sigurno 20 miliona, i svi bi znali da smo istog srpskog porekla. Ovako naši današnji EU prijatelji čine sve da nas rascepkaju i podele ćak i na regionalnom nivou. Zaključite sami i odbacite nametane evropske stereotipove naše po svemu neuspešne slobodne vladavine pogrešnim nenarodnim prvacima.


Hotel Villa Rainer Portschach am Worthersee, hotel Аустрија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Hotel Villa Rainer: Datum dolaska :\nHotel Villa Rainer - Opis\nkategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Portschach am Worthersee. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače. Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici WerftenstraÃŸe 57 sa pozicijom jugoistok za grad Portschach am Worthersee, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Hotel ima 45 soba/e/u, i to od soba tipa Double do soba tipa Double. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Villa Rainer kreću se od 16 562 dinar - Srbija . Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Aerodrom Klagenfurt se nalazi na oko 24 minuta kolima od hotela (12 kilomet(a)ra ).Ima brzu internet konekciju.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nHotel Villa Rainer tip(ovi):\nHotel Villa Rainer sadržaji i usluge\nBeÅ¾iÄni internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Pörtschach am Wörthersee)\nNa 2 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Lindenplatz 3, a pozicija mu je severozapad za grad Maria Worth. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil 1,3 km -\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Villa Rainer: Datum dolaska :


[es] - kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema\n28.05.2004. povezivanje baza preko interneta!\n16.01.2005. Sharing u Win_XP sa passwordom? Kako podesiti?\n23.01.2006. kako naplacivati kreditnom karticom?\n15.02.2007. Komunikacija dvije aplikacije kroz Lan Delphi\nAktuelne teme u ovom forumu: Nabavka OM3 kabla Telekom Srbija optika WAN vs LAN IP ad.. Zašto setovati google dns servere umj.. Huawei AR1220EVW prustup SAP network requirements Hurricane Electric & Cogent vs Zay.. Cisco i Google, to su druga dva... Catalyst 2960X i amber SYST lampica Povezivanje ethernet switcheva optikom OpenVPN server na Windows 10 VLAN konfuzija u glavi Problem sa pristupom nekoj web stranic.. Koju karticu mi predlazete?! Telekom rutiranje ??? 42 the rack diagram in excel\nkako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema\n[es] :: Enterprise Networking :: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema\n[ Pregleda: 3733 | Odgovora: 21 ] > FB > Twit\nkako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 12.02.2018. u 19:21 - pre 34 meseci\nne razumijem se bas u mreze ali bi mi trebalo savjet za realizaciju sljedeceg problema.\nVidite grafik koji sam uplodovao.\nna lijevoj strani se nalazi jedan system DB i WS REST ili Soap, taj web service treba da komunicira sa drugim web services koji se nalazi na desnoj strani. Na desnoj strani se nalazi vise web service i svaki od njih imas svoj poseban host port i sve ostalo sta treba.\nsto se tice konekcije ne mora da bude non stop otvorena nego da se otvori samo prilikom transporta.\nPItanje glasi kako da najbolje osiguram i kojom tehnologiom prenos podataka preko interneta. Jer tu bi se podatci slali koji su poprilicno osjetljivi. Tadje stavio bi jednu web aplikaciju koju bi mogao da user pozove preko svoj web browsera i da gleda takodje povjerljive podatke u browseru.\nDa User gleda i skida podatke sa web aplikacije mislim da bi bilo najbolje mada me ispravite ako grijesim:\nDa domena ima SSL certifikat,\nLog In da ide Username/Password + TFA (DUO ili Google Auth ali to kosta), ili da se ubaci cim user ukuca username password da mu Web Aplikacija na email automacki posalje jedan kod koji se generise i da user ubaci u u polje poslije log in.\nDa li bi bilo pametno ovu web aplikaciju uraditi u PHP ili da se ide na javu? Sta je sigurnije i robusnije\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 12.02.2018. u 20:40 - pre 34 meseci\nAko imaš SSL onda ti ostalo manje više nije bitno jer to obezbeđuje enkripciju.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 12.02.2018. u 21:49 - pre 34 meseci\nmozes li mi malo u detalje objasniti sta to znaci i kako to funkcionise\nmoze li se to ovako reci: test.webpage.com komunicira prod.webpage2.eu\nstim da obe webpage imaju ssl certifikat?\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 13.02.2018. u 11:15 - pre 34 meseci\nKada pristupiš nekom sajtu preko SSL, konekcija je enkriptovana i ne može se videti sadržaj paketa. Paket se dekriptuje tek kada stigne na odredište.\nSSL treba da ima samo ona strana kojoj se pristupa. Doduše sada su uveli pod moranje da svaki sajt radi sa SSL.\nDruga varijante je da napraviš VPN između dva servera i da oni komunicirijaku kroz VPN. VPN takođe može da bude enkriptovan. Predlost je što kroz VPN možeš da pustiš bilo koji mrežni protokol a ne samo HTTP.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 13.02.2018. u 12:52 - pre 34 meseci\nSSL enkriptuje saobracaj, ali ti verovatno treba i autorizacija prilikom poziva web servis api-ija. Najjednostavnije su "basic" i "token" autorizacija.\nImplementacija zavisi od toga kakva je arhitektura buduceg sistema, kako ste resili user/role management i jos gomile drugih detalja iz business i tehnickih zahteva.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 08:03 - pre 34 meseci\nNe znam ili nisma dobro grafik stavio ili ne kontam nema grafika ali pokusam ponovo da upload grafik pa cete da vidite kako sam ja to zamislio.\nData Transfer.png - 75.11k\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 08:17 - pre 34 meseci\nO ovoj drugoj varijanti sam i razmisljao\n- jel to sa vpn skupo rijesenje?\n- ja imam u firmi vpn i cim si u vpn odmah je konekcija spora\n- drugo ako imas dva ili vise klienata koji trebaju da se spoje kako to rijesiti? da li ja njima dajem svoj vpn i da se oni kace? tako reci 3 klienta su svi u jednom vpn\n-sta ako klient kaze ok samo moj vpn moze sto znaci ja moram da imam tako reci 3 systema svaki sistem ima clientov vpn (mislim na operativni sistem)\nJa sam cak ovako zamislio: (ali mislim da je malo komplikovano)\nDa uradim web service koji salje i koji prim poruke.\nTaj koji salje poruke je kod mene a koji prima poruke je kod klienta.\nkomunikacija je https + username + password + API TOKEN\nCak sam jos mislio da web service koji salje poruku uradi encryption dodatno posalje poruke web service koji prima poruke uradi dencryption.\nI jos obe strane da imaju firewall, posto dolaze poruke samo sa odredjene IP Adrese i porta. Tako da konekcija nece uvjek biti otvorena nego otvara se samo u slucaju ako dolazi sa odredjene ip adrese:port neki request ili response.\nto je za razmjenu podataka, a sto se tice web aplikacija stavim webpage sa ssl + username password i ili jos TFA.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 08:37 - pre 34 meseci\nSto se tice VPN-a tu imas dve osnovne postavke, SSL VPN i client VPN.\nRazlika je sto u ako koristis client VPN pre upotrebe moras na klijentskom racunaru instalirati klijentski softver i podesiti ga da pristupi VPN koncetratoru (username, pass, dest IP, ime tunela, ili certificat ako ga koristis za auth), dok kod SSL VPN-a ti ne treba taj klijentski deo vec kroz browser gadjas koncetrator i unosis username i pass.\nTakodje kod SSL VPN-a mozes ici varijantom da ti nakon logovanja koncetrator push-uje virtualni adapter na klijentski komp i tada imas odobrene resurse glavne mreze kroz taj adapter, ne samo portove. Ako ne push-ujes adapter, mozes pristupiti samo odredjenim aplikacijama koji si dozovolio na koncetratoru.\nU svakom slucaju, ako koristis VPN, mogu se konektovati samo korisnici koji su u okviru tvog LDAP-a ili si eksplicitno ih naveo na koncetratoru, dakle ne moze bilo ko.\nKod SSL pristupa bez VPN-a kriptuje se konekcija, ali ne postoji koncetrator, i samim tim nema auth, ako je vec nisi postavio kroz svoj softver kojem korisnici pristupaju.\nKoliko je VPN skup, zavisi od toga koji uredjaj koristis kao koncetrator, to moze biti od jako jeftinog, do jako skupog, sta ces postaviti, zavisi od broja korisnika koji pristupaju i kolicine podataka koja se gura kroz VPN tunel.\nBrzina VPN-a ne bi trebalo da bude mala, ne znam zasto ti se to desava na postojecem koncetratoru koji trenutno imas da je brzina osetno manja, ali u svakom slucaju, ako meris ping sa i bez VPN-a logicno da ce ping biti uvecan sa VPN-om u odnosu na ping bez istog.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 08:44 - pre 34 meseci\nP.S. Koncetrator je uobicajeno firewall koji koristis u firmi, na ovim prostorima za to je uobicajena Cisco ASA, ali kazem samo uobicajena, ne mora da bude.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 08:50 - pre 34 meseci\nznam da postoji vpn ali ne ssl vpn.\nimam sad 3 mogucnosti\nSto se tice broja korisnika bio bi samo jedan korisnik tj da se uspostavi most kojim bi isli podatci\nsto se tice podataka bilo bi poprilicno puno (odprilike po danu nekih 2 do 5 GB po klientuda li je to puno ne znam sa VPN ili SSL VPN ne znam)\nZa VPN ormalni treba mi certifikati treba mi open vpn i treba to da radi . Isto jako je bitno da prilikom transporta ne smije da pukne konekcija. mislim mogla bi puci ali najbolje bi bilo da ne pukne.\nKazes SSL VPN prkeo browsera gadjas da li je moguce to da se i u web service ustima?\nOd ove tri varijante koje bi vi odabrali za siguran transport podataka?\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 08:59 - pre 34 meseci\nNisam bas najsigurniji da sam te dobro razumeo, ali cini mi se da ti zapravo hoces da uspostavis vezu izmeju dva sajta na kojim ima vise korisnika.\nAko je tako, onda ti je idealno da napravis site to site VPN i u tom slucaju, od korisnika se ne trazi nikakva intervencija, a dobijas taj virtual private network (VPN) izmedju dva sajta preko javne mreze.\nSve te varijante su sigurne same po sebi, ali znaci odlucujes se koju ces na osnovu onog sta zelis postici.\nMozda ti je klasican HTTPS i najnesigurniji, jer postoji nesto sto se zove man in the midle, to zapravo rade danasnji next generation firewall-i, tako da admin moze videti sav https saobracaj.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 09:01 - pre 34 meseci\nZaboravih.... Neprekindost VPN-a ne zavisi toliko od uredjaja, koliko zavisi od kvaliteta internet konekcije, tako da ako ti je to jako bitno, onda mozda bolje da razmislis o L3VPN-u koji ces platiti provajderu, a isti ce ti garantovati neprekidnost i kvalitet\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 09:12 - pre 34 meseci\nNe izmedju dva site sa vise korisnika,\nnego izmedju dva sistema hajmo reci ja cu imati windows 2012 Server sa DB a client ima linux ili ja isto linux mozda i docker ne znam bas sta bi uzeo.\nNa tom dockeru ili Windowsu bi vrtio jedan web service koji bi kupio podatke iz db i slao da drugi web service koji bi primoa podatke i stavljao u DB ili neku aplikaciju to sta ce klient da radi sa podatcima me ne zanima nego moj dio je da ja klientu dostavim sigurno podatke.\nMislim Admin ima pristup ali to e moj admin i to je clintov admin, sto znaci mislim apsolutno ne moze se zastiti. ili?\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 10:27 - pre 34 meseci\nPa dobro svodi se na isto, kad kazem dva sajta, onda je nebitno koliko ima korisnika na kojem i koji saobracaj guras kroz isti.\nDakle ubedljivo najbolje resenje ti je site to site VPN pri cemu neces razmisljati o interakciji korisnika prilikom pristupa tvom serveru.\nTo mozes izvesti VEROVATNO sa postojecom opremom na obe strane, znaci mozes takav vpn napraviti sa postojecim ruterima ili firewall koje vec koristite. Nadam se da imate nesto profesionalnije na obe strane, a da nije TP-Link ili tako nesto.\nAko ne postoji takva oprema, onda racunaj sa izdatkom kupovine rutera koji ce povezati te dve lokacije.\nI opet napominjem, kvalitet tunnela i brzina prenosa zavisi od kvaliteta neta i opterecenosti istog od strane korisnika, tj da li rade neki download ili upload.\nNaravno da tu moze da se primeni neki QoS koji ce polisingom da odvoji odredjeni deo kapaciteta neta samo za to, ali ni to nece pomoci ako je konekcija kao konekcija losa.\nAko uzimas L3VPN od provajdera, tu rekao sam dobijas zagarantovani up time i garantovanu brzinu protoka, ali to moras placati mesecno po sajtu u zavisnosti od brzine koju trazis.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 10:41 - pre 34 meseci\nNe vidim zašto bi komplikovao sa VPN kada ceo svet koristi HTTPS za siguran transport.\nA pogotovo sada kada postoje besplatni SSL sertifikati, tipa Let's Encrypt.\nA ako neko ima pristup infrastrukturi na klijentu, onda taj ne mora ni da se bakće sa enkripcijom,\nmože da radi šta hoće, tako da u njega moraš da imaš poverenja.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 11:01 - pre 34 meseci\nPa dobro, nista nisam rekao, sve je stvar izbora..\nVPN i https su apsolutno razlicite tehnologije, s tim da se u navedenom slucaju moze iskoristiti i jedno i drugo.\nAko on treba pristupati povremeno klijentu i nesto raditi tamo, onda VPN, ako ga to ne interesuje, onda moze i https.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 14:07 - pre 34 meseci\nto je jedan business case koji bise trebao realizovati, posto se radi stvarno o povjerljivim podatcima mislim nisu toliko ni povjerljivi ali ima ime i prezime i datum rodjenja tako da su to vec personal data i treba da se dobro zastiti.\nMislim da je HTTPS za lakse i jeftinije implementirati ili?. Ali opet moram da se pripremim sta ako za Clineta nije opcija https hoce on nesto bolje sigurnije.\nmalo cu da pogledam taj side to side vpn. Sto se mene tice ja trenutno nemam nikakvu infrastrukturu. Tako da sve moram da kupim da li sad kupujem tp link ili neki profesionalniji mada ako se u biznis ide trebalo bi profesionalnije barem polovno. Koliko je problem to konfigurisati side to side vpn?\nAko imas nprj 3 clienta znaci bez problema mogu da imam 3 side to side vpn. To pitam jer kod normalnog vpn moram da imam software ako si u jednom vpn ne mozes pristupiti drugom.\nev nasao sam i ovaj router i cak pise da on to podrzava (Cisco 2811 mit 256 MB RAM / 64 MB Flash za 50 eura) da li valja router ne znam.\nMada ima Sophos https://www.youtube.com/watch?v=TcWKYiQwrnk\non bi mogao isto da odradi posao samo znaci morao bi da imam neki pc koji gra ulogu router koji ima dvije mrezne karte ili?\nmoj zadatak je samo prebaciti podatke i fileove na client stranu a sta ce on raditi dalje ne znam i nije moje da znam.\nZaboravio sam da kazem i client ce meni da vraca podatke koji se trebaju da obrade. tako da konekcija treba da bude bi-direktcionalna.\n@dusans mozda bezveze pitanje ssl besplatan da li on valja sta, mada vidim da je poguran od google i mozile foundation. ali gledam neki drugi certifikati su po 100 eura. Sta su ovi skuplji bolji?\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 14:58 - pre 34 meseci\nPa za https ti ne treba hardver, treba ti samo certificate, sto moze biti nesto free, cak i self signed, ali ces imati problem sa browserima u tom slucaju.\nHttps nije bi-direkcioni, recimo ti kada pristupas google ili FB nalogu to ce ici po https-u, ali oni tebi ne logicno ne mogu pristupiti, barem ne taj nacin.\nSto se tice site to site povezivanja, moze naravno prema vise korisnika, kako... Opet stvar izbora, da li ces koristiti site to site prema svima ili nesto tipa DMVPN, ne znam, ali u svakom slucaju i jedno i drugo je prilicno kompleksno, moj savet je da se ne upustas sam u te vode, jer ti si programer ocigledno, angazuj nekoga iz networkinga, ko se bavi time i prepusti to njemu, ako to budes sam radio bice tesko i pitanje je kako ce se to zavrsisti.\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 15:22 - pre 34 meseci\nma i da kupim certificate nije problem\nza mene je sigurno kompleksno jer ja to ne kontam u detalje i naravno bi angazovao networkt senior admin ili expert. Ali hocu da razumijem barem sa viseg nivoa sta ima sta radi kako radi, jer tu se bolje pozicioniram kod klienta vidi klient barem nesto znam, a drugo kad nadjem nekog network admin da mi ne prosipa suplju nego da barem mogu da povezem o cemu se radi.\nAli koliko je to kompleksno za jednog senior admin da sredi?\ni koliko bi to kostalo sto se tice hardware i/ili software?\nsad opet imam 3 opcije:)\nSide to Side VPN\nRe: kako zastiti prenos padataka preko interneta izmedju dva ili vise neovisnih sistema 14.02.2018. u 15:34 - pre 34 meseci\nProblem je što je to sve u stvari prosto samo i to nikako ne razumeš.\n05.08.2009. Upravljanje drugim racunarom u mrezi ili putem in..\n19.01.2010. prenos video signala na daljine bez interneta\n13.04.2010. kako se zastiti od nepoznatih spam poziva kontaka..\n24.07.2010. Enkriptovani pozivi izmedju dva kompjutera\n30.05.2011. Firebird + VPN + Internet\n17.08.2011. Radmin externa ip adresa\n29.09.2014. firewall rb obara prenos data\n02.09.2015. pitanja iz informatike,/prijemni\nRegistrovani: 19 ( Shadowed, SG kamikaza, Java Beograd, fiola, ntesic, Reksys, YT1KB, BluesRocker, vladimir1981, vjova, Milos Zobenica, Gorzec, Zoki 73, gogi100, vojo52, mnicic, član, vinted, vujke )


Ko nije bio, a ko nije glasao za jučerašnje zaključke NSRS? | Srpskacafe\nU jučerašnjem političkom jedinstvu vlasti i opozicje u Narodnoj skupštini Republike Spske ipak nije učlestvovalo nekoliko poslanika koji su bili odsutni, ili su bili u sali, a nisu glasali.\nIstovremeno, predsjednik parlamenta Nedeljko Čubrilović bio je prisutan samo na početku sjednice.\nDa stvar bude zanimljivija, Čubrilović je, otvarajući posebnu sjednicu, rekao da niko od poslanika nije najavio odsustvo.\nMeđutim, Srpskainfo saznaje da u Narodnu skupštinu juče uopšte nisu ušla četiti poslanika stranaka iz RS – Milan Radović (DNS), Branko Butulija (SDS), Dragan Galić (PDP) i Nataša Stevanović (NDP).\nKako se vidi u listingu, niko od njih nije učestvovao u glasanju. Od poslanika poslaničke grupe “Zajedno za BiH”, na glasanju nije bio Senad Bratić koji je, kako saznajemo, imao smrtni slučaj u porodici.\nKada je na red došlo glasanje o osam ranije usaglašenih zaključaka, za je glasalo 70 poslanika, niko uzdržan, dok su Edin Ramić i Begija Smajić iz “Zajedno za BiH” i ovaj put bili protiv.\nMeđutim, dvoje poslanika nije glasalo – Željka Stojičić i Saša Popović, oboje iz SNSD.\n– Predsjedik je učestvovao na sastanku sa liderima stranaka, koji je održan u 12 časova, kao i u otvaranju sjednice Narodne skupštine.\nMeđutim, zbog zdravstenih problema je morao da se javi u UKC RS gdje je proveo ostatak jučerašnjeg dana i tamo se nalazi i danas.\nČubrilović je ovlaštenja za vođenje sjednice Narodne skupštine prenio na potpredsjednicu Željku Stojičić.


Precizne arhitektonske intervencije | kulturpunkt\nDruštvo arhitekata Zagreba poziva zainteresirane mlade stručnjake za suradnju na međunarodnom projektu Akupunktura grada - City Acupuncture, koji će u formi radionice biti održan u Beogradu od 15. do 19. listopada. Rok za prijavu ističe u podne 28. rujna.\nNa drugoj interdisciplinarnoj radionici, projekt Akupunktura grada seli u beogradsku četvrt Savamala. Tamo će pedesetak mladih stručnjaka iz regije, kroz interkulturni i interdisciplinarni dijalog nastojati osmisliti i pripremiti niz malih i preciznih intervencija te u ovoj gradskoj četvrti poboljšati kvalitetu urbanog života, povećati socijalnu koheziju lokalne zajednice i ojačati identitet četvrti i njenu vidljivost u gradu.\nSavamala se proteže duž rijeke Save, južno od tvrđave Kalemegdan i četvrti Kosančićev Venac. Sjeverni dio ove četvrti pripada općini Stari Grad, dok njegovi središnji i južni dijelovi spadju pod općinu Savski Venac. U kvartu se preklapaju zabavni sadržaji (Mladost, Hard Rock Klub, Brankov), kulturne ustanove (Kulturni centar Grad, Mikser House i Goethe institut u bliskoj budućnosti), obala Save te zajednička unutarnja dvorišta rijetkih lokalnih stanovnika. Iako je Savamala važno prometno sjecište u centru Beograda, smatra se jednim od najzanemarenijih dijelova grada.\nKako biste se prijavili na novu radionicu, svoj kratki životopis te barem jedan primjer koji po vašem mišljenju najbolje ilustrira male, ali učinkovite intervencije u gradskom prostoru pošaljite na istaknutu email adresu. Više informacija o projektu i prijavi možete saznati na stranicama Društva arhitekata Zagreb.\nObjavio/la petra [at] kulturpunkt.hr 26.09.2012\nO arhitektonskim neuspjesima\nU Beogradu je u sklopu projekta Failed Architecture održana petodnevna radionica o problemima kvarata Savamala.


Suzana Grubješić: Pozitivan izveštaj o napretku Srbije\n15:35h DECA ZATEKLA DELOVE TELA NA ŠINAMA: Jezivi detalji potrage za nestalom ženom kod Čačka DELOVI ODEĆE UOČENI NA LOKOMOTIVI\n15:34h SAMO U KURIRU! U ponedeljak, 10. maja, POKLON SAPUN U LISTIĆIMA ZA PONETI: Svaki čitalac dobija 10 listića\n15:34h VELIKI NOBELOVAC MEĐU SVOJIM SRBIMA: Peter Handke dočekan u Andrićgradu uz LEB i SO (FOTO)\nKRAJ POTRAGE: Nestala devojka iz Beograda večeras pronađena! 22\t375\nSULUDO: TREŠNJE 4.300 DINARA! Ljudi ih kupovali na komad, a prodavac NIJE 58\t423\nPOGLEDAJTE KAKO JE VUČIĆ BELOM ZATRESAO MREŽU Seo s Brnabićkom da proslavi 41\t88\nVUČIĆ JUTROS UŠAO U GSP AUTOBUS PA PRAVAC ZVEČKA: Evo šta se unutra dešavalo! 13 27\t385\nU BEOGRADU NESTALA MIRA ILIĆ (20): Iz Knez Mihajlove krenula na posao i 12\t378\nKO IMA NAJVEĆU PLATU U SRBIJI? Oni zarađuju više od 2.000 €, a posle Beograda, 32\t67\n16.04.2013. 20:01h 15:16h\nŠto se tiče izveštaja o napretku Evropske komisije uspela sam da nezvanično saznam da je izveštaj pozitivan za Srbiju, da ima puno više pohvala nego kritika, rekla je Grubješićeva\nSTRAZBUR/BEOGRAD - Potpredsednica Vlade za evropske integracije Suzana Grubješić kaže da je, prema nezvaničnim informacijama koje je dobila, izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije pozitivan i da ima više pohvala, nego kritika.\nGrubješić boravi u radnoj poseti Strazburu u kojem je Evropska komisija razmatrala izveštaj o napretku Srbije, ali taj izveštaj, kako je rekla, nije objavljen zato što nije potpun, jer se čeka i izveštaj visoke predstavnice EU za spoljnu politiku Ketrin Ešton o dijalogu između Beograda i Prištine, saopšteno je iz kancelarije potpredsednice Vlade.\n"Što se tiče izveštaja o napretku Evropske komisije uspela sam da nezvanično saznam da je izveštaj pozitivan za Srbiju, da ima puno više pohvala nego kritika. Taj izveštaj se odnosi na proces unutrašnjih reformi - reformi koje smo mi radili zbog nas, a ne samo da bismo dobili i uknjižili jedan plus iz Brisela", kazala je Grubješić.\n"Očekujem da će i ta rezolucija biti pozitivna, kao što je bio pozitivan i prvi draft u kojem se preporučivalo da Evropska komisija što pre sa Srbijom otvori proces predpristupnih pregovora", izjavila je Grubješić.\nSuzana GrubješićEvropska komisijaizveštaj\nDECA ZATEKLA DELOVE TELA NA ŠINAMA: Jezivi detalji potrage za nestalom ženom kod Čačka DELOVI ODEĆE UOČENI NA LOKOMOTIVI\nSAMO U KURIRU! U ponedeljak, 10. maja, POKLON SAPUN U LISTIĆIMA ZA PONETI: Svaki čitalac dobija 10 listića\nveliko priznanje velikom srpskom prijatelju\nVELIKI NOBELOVAC MEĐU SVOJIM SRBIMA: Peter Handke dočekan u Andrićgradu uz LEB i SO (FOTO)\nSULUDO: TREŠNJE 4.300 DINARA! Ljudi ih kupovali na komad, a prodavac NIJE ZNAO GDE ĆE! OPREZ, spanać pun otrova! 58\t423


ALBANCI MRZE SVE SRPSKO, ČAK I SRPSKU LOPTU! Palma oštro osudio zabranu Prištine fudbalerima Crvene zvezde - Informer\nALBANCI MRZE SVE SRPSKO, ČAK I SRPSKU LOPTU! Palma oštro osudio zabranu Prištine fudbalerima Crvene zvezde\nDanašnja zabrana ulaska srpskim sportistima na Kosovo i Metohiju, fudbalerima Crvene zvezde, učesnicima Lige šampiona, pokazuje da Albanci mrze sve srpsko, čak i srpsku loptu, izjavio je danas predsednik Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma\n- Podsećam da albanske sportiste sa Kosova i Metohije niko nikada nije zaustavio ni na ulasku ni na izlasku iz Srbije. Normalno putuju gde hoće i takmiče se gde hoće. Moje pitanje za međunarodnu zajednicu je "da li ima bilo kakav mehanizam da disciplinuje kosovske Albance i da im kaže da je ovo 21. a ne 19. vek - rekao je Marković i dodao:\n- Priština je još jednom pokazala da joj nije mesto ni u jednoj međunarodnoj organizaciji - poručio je Marković.\nDragan Marković Palma JS reagovanje Crvena zvezda Jarinje


VEŠALA - Rezultati za: VEŠALA | Palo.rs\n" VEŠALA " ( 133 )\nSaznajte sva dešavanja i najnovije vesti u koje se odnose na ključnu reč VEŠALA na Palo.rs. Informišite se o svim najnovijim dešavanjima na temu: VEŠALA sa najvećih srpskih novinarskih sajtova i blogova.\nPalestina! Smrt persijskim sveštenicima!” Nakon toga, Rubai je odveo Sadama u prostoriju sa vešalima. Zastao je, pogledao u vešala, zatim u Rubaia\nŠta je pisalo u poruci posle koje se devojčica obesila u Boru: Isti slučaj se desio u februaru, ljudi su u strahu\n. Pre dolaska borske policije i Hitne pomoći, koja je konstatovala smrt, porodica je skinula devojčicu s vešala, presvukli su je i zapalili sveću. Svi su\nwww.medio.rs • 2016-12-04T11:54:38.0000000+02:00\nporodica je skinula devojčicu s vešala, presvukli su je i zapalili sveću. Podsetimo, ovo je drugi slučaj za godinu dana. Naime, u istom selu početkom\nwww.medio.rs • 2016-12-03T15:51:12.0000000+02:00\nHR: Ispred bista antifašističkim borcima – krst i vešala\nkrstovima preko bista naših poznatih i slavnih istarskih antifašističkih boraca", rekao je Miletić. On je osudio i napravu koja aludira na vešala, a koja je\nwww.b92.net • 2016-10-25T00:15:53.0000000+03:00\nBiste antifašističkih boraca u Puli prekrivene vrećama\nboraca", rekao je Miletić. Osudio je i napravu koja aludira na vešala, a koja je takođe postavljena pored bisti, i pozvao policiju da što pre pronađe\nwww.rts.rs • 2016-10-25T00:03:19.0000000+03:00\nISPOVEST MAJKE: Pedofil mi je obljubio ćerku!\n) kaže da bi muškarca koji je ljubio njenu ćerku ispred škole “Radoje Domanović”, vešala. Ona ističe da je ogorčena jer je dotičnog manijaka već\nwww.pressonline.rs • 2016-10-11T19:57:40.0000000+03:00\nćerku ispred škole “Radoje Domanović”, vešala. Ona ističe da je ogorčena jer je dotičnog manijaka već prijavljivala, a on je i dalje na slobodi. Verica\nwww.medio.rs • 2016-10-09T11:12:19.0000000+03:00\nSUSRET SA ISTORIJOM Okupatori Srbije stožeri nove vojske\nda "Austrougarska ima dovoljno vešala za celu Srbiju". U jugoslovensku vojsku primljen je odmah posle proglašenja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca i jedan Slavko\nwww.novosti.rs • 2016-09-04T20:32:37.0000000+03:00\nSaif je prošle godine osuđen na smrt streljanjem i verovalo se da se nalazi u zatvoru u zapadnom gradu Zintanu, piše danas "Dejli mejl". Sada se saznalo da je on pušten u aprilu i nije poznato gde se trenutno nalazi, piše list. U dokumentu privreme\nmondo.rs • 2016-07-07T15:09:05.0000000+03:00\nEVO ŠTA NIKAKO NE VALJA DANAS DA RADITE: Srbi slave prepodobnu MUČENICU TEODOSIJU\n, ponor, oganj i vešala nisu mogli da naruše uzvišeni mir njihovih duša, koje su bile čvrsto vezane za Hrista. U narodu se veruje da na ovaj\nwww.nadlanu.com • 2016-06-11T10:01:37.0000000+03:00\nPronadjeno je 133 rezultati za " VEŠALA " . Napravi notifikaciju


Hartije od vrednosti Hartije od vrednosti su prenosivi elektronski dokumenti kojima se trguje na finansijskom tržištu iz kojih za zakonite imaoce proizlaze prava i obaveze u skladu sa zakonom i odlukom izdavaoca o izdavanju hartija od vrednosti.\nHedžing (Hedging) Hedžing predstavlja osiguranje od rizika koji proizlazi iz poslovanja, kao što je rizik promene kamatnih stopa, deviznog kursa i sl. U situacijama kada ekonomski subjekti ne žele da preuzmu rizik, mogu da se opredele za finansijske derivate da bi se zaštitili od rizika. To ne sprečava da se negativan događaj desi, ali ukoliko se on desi, uticaj negativnog događaja će biti smanjen.\nHiperinflacija "Inflacija van kontrole" predstavlja veoma brz rast cena (po Caganu, preko 50% mesečno) i drastičan pad vrednosti novca, najčešće kao posledica visoke budžetske potrošnje finansirane štampanjem novca bez pokrića.


Lažne nagradne igre u Srbiji: Poverenik upozorava na zloupotrebu ličnih podataka\nŠabić je još jednom upozorio građane da vode računa o svojim podacima o ličnosti i da se prema njima odnose odgovorno\nVesti 27.04.2018. - 12:24h Autor: Beta\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić upozorio je danas da lažne nagradne igre koje se postavljaju na internetu predstavljaju rizik moguće zloupotrebe ličnih podataka i naveo da je u pismu tužilaštvu sugerisao da se na tu pojavu obrati pojačana pažnja.\nPrema povereniku, u tim radnjama prepoznatljivi su elementi više mogućih krivičnih dela koja se gone po službenoj dužnosti, a koja se vrše korišćenjem internet prevara, neovlašćena upotreba tuđeg poslovnog imena i druge posebne oznake robe ili usluga.\nPoverenik je u pismu tužilaštvu sugerisao da se na tu pojavu obrati pojačana pažnja, a građane koji mu se obraćaju tim povodom upućuje da podnesu krivičnu prijavu Posebnom odeljenju za borbu protiv visokotehnološkog kriminala pri Višem javnom tužilaštvu u Beogradu, na vtk@beograd.vtk.jt.rs.\nInternet prevareLični podaciLična dokumentaZaštita podatakaNagradne igrePrevare


Evropol: Zaradili dva miliona evra od migranata | BN\nEvropska policijska agencija (Evropol) objavila je da je širom kontinenta zaključila istragu o velikoj kriminalnoj mreži koja je koristila kamione za krijumčarenje migranata u zapadnu Evropu i uhapsila 36 krijumčara.\nSvijet 15.11.2019 | 21:32\nIstraga je otkrila da je organizovana kriminalna mreža zaradila više od dva miliona evra od 580 krijumčarenih migranata koji su kamionima putovali prema zapadnoj Evropi.\nBrojni migranti su izgubili život posljednjih godina nakon što su, na putu kroz Evropu, prevoženi u kamionskim prikolicama, bez dovoljno vazduha ili vode.\nTokom posljednje faze operacije rumunska policija izvršila je osam pretresa i uhapsila četiri osumnjičena člana grupe za organizovani kriminal. Njemačka federalna policija izvršila je pet pretresa.\nIstraga je otkrila masovnu mrežu krijumčarenja ljudi koji su dolazili u Rumuniju, a zatim u Njemačku. Tokom zadnjeg dijela putovanja u zapadnu Evropu migranti su bili prisiljeni da putuju kamionima.\nU saopštenju Evropol navodi da su tokom operacije tri osobe za koje se sumnja da su organizatori uhapšene u Njemačkoj, Grčkoj i Velikoj Britaniji, a uhapšeno je još deset vozača kamiona i pomagača. Četiri vozača kamiona uhapšena su u Češkoj i osuđeni su u Njemačkoj na zatvorske kazne od 20 mjeseci do više od pet godina, a još jedan je uhapšen i čeka presudu u Mađarskoj.\nPosljednji šokantan slučaj krijumčarenja migranata dogodio se prošlog mjeseca kada su krijumčari koristili hladnjaču za švercovanje 39 kineskih migranata u Veliku Britaniju, jer su na taj način zaobišli provjeru termičkim skenerom.\nHladnjača je stigla u luku Purflit u Eseksu iz belgijske luke Zebriž, a svi migranti su pronađeni mrtvi. Mještani Purflita rekli su "Dejli mejlu" da su često viđali grupe migranata u blizini mjesta na kojem je nađena hladnjača sa tijelima. Izvori britanskog "Tajmsa" su otkrili da policija i lučke vlasti nisu reagovali na upozorenja lokalnog stanovništva da se u blizini dokova dešava šverc ljudi.\nEvropol je istakao da je istragu pokrenula njemačka policija prošle godine u Njemačkoj, kada su vlasti otkrile migrante iz Irana, Iraka i Sirije kako ulaze u Njemačku u kamionima preko Češke i Mađarske.\nNakon toga u akciju su se uključile kolege iz Austrije, Grčke, Češke, Mađarske, Rumunije i Velike Britanije.\nKinom se rasipati kako je trenutno jaka i stabilna kada ono po 39 kineskih migranata u kamionima za EU. Valjda bježe od te dobrote.


AFRIČKA ZEMLJA ODAJE POČAST ĐORĐU BALAŠEVIĆU – BORCU PROTIV RASIZMA: Njegov sin Aleksa pozvan na ceremoniju kod predsednika države | Serbiantimes.info\nAFRIČKA ZEMLJA ODAJE POČAST ĐORĐU BALAŠEVIĆU - BORCU PROTIV RASIZMA: Njegov sin Aleksa pozvan na ceremoniju kod predsednika države\nNakon Ljubljane, Novog Sada, Podgorice, Zagreba, Skoplja, pa i bugarskih i poljskih gradova, još jedna država, koja je tri puta veća i od bivše Jugoslavije, odaje počast bivšem ambasadoru Ujedinjenih nacija i kantautoru Đorđu Balaševiću.\nNjegov sin Aleksa, naime, pozvan je na ceremoniju u Lusaku, gde ga čeka prijem kod premijera, ministara i gradonačelnika. Mladi umetnik i producent filma “Megdan” kratko se oglasio snimkom iz aviona na putu do istoka Afrike.\n– Jedna velika, daleka država me je lično pozvala povodom ceremonije, saradnje i znaka zahvalnosti povodom tate. U pitanju je najviši protokol, ne smem još uvek da kažem dok ne dobijem odobrenje, pa ćemo, nadam se sutra, objasniti i reći gde su to sve njegove reči upamćene i večne – napisao je Aleksa.\nOTAC JE OSTAVIO VELIKI TRAG, ČAK I U AFRICI: Aleksa Balašević\nA evo gde leži tajna veza između Balaševića i ove daleke afričke zemlje…\nĐorđe Balašević počeo je karijeru krajem sedamdesetih godina prvo nastupajući u grupama Žetva i Rani mraz, pre nego što je počeo solističku karijeru 1982. godine. Sredinom osamdesetih dobio je poziv da kao umetnik iz SFRJ poseti Južnu Afriku. U tu zemlju nikad nije otišao jer su na prijem na kom je trebalo da se pojavi bili pozvali samo belci. Na snazi je tada bio aparthejd, socijalni sistem koji je sprovodila bela manjina u Južnoj Africi u 20. veku. Ovaj sistem rasne segregacije sprovela je vlada Narodne stranke, koja je vladala ovom zemljom od 1948. do 1994. godine. Za to vreme prava crnačkog dela stanovništva bila su ograničena. Balašević nije hteo da tada bude gost te zemlje, gde se ne poštuju osnovna ljudska prava, u čemiu leži razlog da mu se Zambija posthumno oduži.\nPanonski mornar bio je prvi i jedini ambasador dobre volje UNHCR sa ovih prostora. On je ovu titulu dobio jer je 1998. godine na svom prvom koncertu u Sarajevu, kad je sav prihod od 150.000 nemačkih maraka donirao za pomoć deci žrtvama rata u BiH. Đorđe je tada na poziv tadašnjeg generalnog sekretara UN Kofija Anana, 2000. prisustvovao milenijumskom zasedanju Generalne skupštine UN u Njujorku.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević nije iznenađen pozivom iz daleke zemlje.\n– Mislim da je Aleksi to sjajan potez i da će time ne samo potvrditi, još jednom, koliko je dubok trag širom planete ostavio pokojni Đorđe Balašević, nego će i učvrstiti naše odnose sa Zambijom. To je svakako i svojevrsna promocija Novog Sada i Srbije. Čekamo ga sa dobrim vestima iz Zambije – kaže Vučević za Kurir.\nIzvor: Kurir.rs/ Ljubomir Radanov\nRelated Topics:Đorđe BalaševićrasizamAleksa BalaševićZambija\nPRECI BI SE PONOSILI NJIMA: Deca sa Kosmeta trenirala karate i učila lekcije o Miroslavljevom jevanđelju (VIDEO)\nUZNEMIRUJUĆ IZVEŠTAJ O RIO TINTU: Seksualni napadi, rasizam i maltretiranje u rudarskom gigantu!


30.12.2004., 23:49 #1\nE posto sam imala nesrecu da me i u osnovnoj i u gimnaziji zapadne losa(naglasavam ovo) nastavnica hemije,treba mi pomoc..E ovako,ja sam u knjizi procitala neku formulu,kod jonske veze.Ona je u vezi Kulonovih elektrostatickih sila i ide ovako f=k*I1*I2/(r*r) ..E pa ja sam provalila da su I1 i I2 valjda energija jonizacije,medjutim koja konstanta k je ovde uzeta,i poluprecnik cega?I jos nesto..Moze mala pomoc oko redoks reakcija?Koja su oksidaciona a koja redukciona sredstva i slicno..\n31.12.2004., 03:27 #2\n1. Zapravo se radi o Kulonovom zakonu, jednom od najvaznijih zakona u prirodi: sila koja deluje izmedju dva naelektrisanja je srazmerna proizvodu tih naelektrisanja, a obrnuto srazmerna kvadratu rastojanja izmedju njih. Konstanta proporcionalnosti k=1/(4 pi epsilon) gde je epsilon dielektricna propustljivost sredine. Primena na jonsku vezu: to tvoje I1 i I2 su naelektrisanja jona, a r rastojanje izmedju njih u kristalnoj resetki. k ostaje k zavisno od sredine. Ako je kristal u vazduhu/vakuumu jedna je vrednost za epsilon, ako je u vodi, onda je druga vrednost koja je mnoooogo veca, pa je sila privlacenja izmedju jona mnoooogo manja i eto prostog objasnjenja zasto se soli rastvaraju u vodi.\n2. Redoks reakcije su one reakcije u kojima dolazi do promene oksidacionih stanja ucesnika u reakciji (preraspodele elektronske gustine). Oksidaciona sredstva su one supstance koje se same redukuju (primaju elektrone i smanjuju svoj oksidacioni broj). Tipicni primeri su F2, O3, Cl2, O2, KMnO4, K2Cr2O7... Redukciona sredstva se sama redukuju i izazivaju oksidaciju partnera s kojim reaguju. Tipican primer su alkalni metali, Al, ugljenik, LiAlH4,... Postoje supstance koje mogu biti i oksidaciona i redukciona sredstva zavisno od uslova (H2O2 na primer). Veoma vazni procesi i za zivi svet i za industriju i za sve ostalo. Reakcije su najcesce komplikovane sa puno reaktanata i proizvoda, te sa ogromnim koeficijentima do kojih je prakticno nemoguce doci brojanjem leve i desne strane, vec se moraju primenjivati redoks sheme za izjednacavanje jednacina redoks reakcija. To je sve preobimno za jedan forum, pa ti predlazem: "Opca i anorganska kemija, I dio" Ivan Filipovic, Stjepan Lipanovic, Skolska knjiga Zagreb. Ili cak neki dobar srednjoskolski udzbenik (zaobidji onaj od Rozalije Horvat u sirokom luku).


Ovo su tri uslova za ulazak BiH u Evropsku uniju | Info | Politika\n18. September, 06:28\nOvo su tri uslova za ulazak BiH u Evropsku uniju 4 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nOvo su tri uslova za ulazak BiH u Evropsku uniju\n23.02.2018. / 12:10\nAutori SRNA Autori Brankica Spasenić\nDan Preda: To su borba protiv korupcije, slobodni mediji i vlade koje rade za svoje građane.\nBosna i Hercegovina bi mogla postati članica Evropske unije do 2025. godine, ali mora da ispuni tri ključna uslova.\nPoručio je ovo danas član Evropskog parlamenta i izvjestilac za BiH Kristijan Dan Preda tokom međunarodne ministarske konferencije koju je Ministarstvo inostranih poslova BiH organizovalo u Banjaluci.\nPreda je podvukao da trenutno postoji jasna prilika za zemlje Zapadnog Balkana u pogledu evropskih integracija, a što nije bilo slučaj prije, na primjer, godinu dana.\n"BiH bi mogla da postane članica EU 2025. godine, možda i prije. Ali treba imati na umu nekoliko bitnih stvari. Borba protiv korupcije je glavni uslov! Nemoguće je da zemlja sa tim nivoom korupcije, kakav postoji u BiH, postane članica EU. Drugi bitan uslov je imati slobodne medije, a ne pod pritiskom stranaka. Treći je da postoje Vlade koje rade za svoje građane. Vjerujete mi, ispunite ta tri uslova i bićete članica EU", istakao je Preda.\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak je kazao da su danas u Banjoj Luci čuli, „bez uvijanja“, da postoji pozitivan ambijent i posvećenost, kako na na nivou BiH, tako i na nivou RS i FBiH, a kada je u pitanju nastavak evropskog puta.\n"Perspektiva EU je ono što stvara kišobran dobre nade i vjeru u bolju budućnost za ljude koji žive u BiH i regiji", istakao je Crnadak.\nNedavno objavljena Strategija EU je, tvrdi Crnadak, optimistična i potvrda da EU pravi obavezu i sebi za priključenje zemalja Zapadnog Balkana EU.\nJOKSIMOVIĆEVA: PROMIJENITI SUMORNU ATMOSFERU\n"Da bismo promijenili vječito sumornu atmosferu očekivanja problema u regiji i da to zamijenimo sa vedrim prilikama za naše građane", dodala je Joksimovićeva.\n"To ne treba da bude destimulišuće ni za koga. Znam za brojne interne probleme u BiH, ali smatram da je važno za sve nas u regionu, posebno u BiH, da se zadrži krovna politika proevropske agende i strateškog pravca ka EU", poručila je Joksimovićeva.\nPredsjednik Narodne skupštine RS Nedeljko Čubrilović je istakao kako je RS opredijeljena za evropske intergarcije, te da realizuje i prihvata sve svoje obaveze.\n"Nadam se da će Upitnik uskoro biti predat i da će biti zadovoljeno ono što je od nas traženo, te da će zemlje Balkana, koje još nisu članice EU, smoći snage i naći zajednička rješenja za neriješena pitanja", poručio je Čubrilović.\nMinistarsku konferenciju otvorio je srpski član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić.\nIvanić je istakao da su se okolnosti u EU promijenile i da je Evropi potrebno nekoliko pozitivnih stvari, kao i proširenje, te da vjeruje da je EU sada ozbiljna po pitanju proširenja i da BiH ima šansu.\n"Da bismo ostvarili šansu potreban je dobar ambijent u okruženju", kazao je Ivanić.\nIvanić je rekao je da će u narednom periodu BiH ugostiti najviše predstavnike EU, što je pozitivan razvoj političkih prilika na ovom prostoru.\n"EU je prvi put ozbiljna kada je riječ o zapadnom Balkanu nakon migrantske krize i `Bregzita`, i Evropi je potrebno nekoliko pozitivnih stvari, među kojima je proširenje. Osjećamo da imamo podršku na tom putu, pogotovo susjednih zemalja", rekao je Ivanić, dodajući da su Evropljani sada vrlo iskreni po tom pitanju i shvataju značaj zemalja zapadnog Balkana.\n23.02.2018. / 22:06\nMi dok udjemo u EU...drugi Ce pocet da izlaze iz EU\n23.02.2018. / 17:43\nTebi je Banja kad imaš milju....\nBorba protiv korupcije!!!!!!! Kad je vlas najveca korupcija pa kako da se bore protiv sebe samih. Moja plata je 1000 km a prijavljena na banci 410 km kome da se zalim ko ce da me zastiti. Zasto to nerjese ,10 god je vec tako prema meni. Evo recite kome da se zalim da mi se uplati razlika socijalnog i penzionog, i eto para drzavi.\n@Banja Luka! ŽALI SE UPRAVI VODOVODA


Velika prilika za bh. turizam | Starmo\nNaslovnica BiH Velika prilika za bh. turizam\nMostar — Velika prilika za bosanskohercegovački turizam došla je kroz početak projekta PRONACUL – Promocija prirodnog i kulturnog nasljeđa u svrhu razvoja održivog turizma u zaštićenim područjima.\nRiječ je o međunarodnom projektu koji će raditi na promociji i unapređenju upravljanja kulturnom baštinom koja je pod zaštitom UNESCO-a, u svrhu razvoja održivog turizma, saopšteno je iz Udruženja za poduzetništvo i posao LiNK iz Mostara.\nU projektu učestvuju organizacije iz niza evropskih zemalja kao što su Grčka, Italija, Hrvatska, Srbija, Slovenija i BiH.\nUdruženje za poduzetništvo i posao LINK iz Mostara će se, kao učesnik projekta, u svojim aktivnostima fokusirati na dva lokaliteta u Hercegovini – UNESCO zaštićenim nekropolama stećaka Radimlja Stolac i Dugo Polje u Jablanici, gdje će se provoditi akcije jačanja kapaciteta, umrežavanja, opremanja lokaliteta te promocije turističke ponude.\nProjekt PRONACUL znači veliku regionalnu promociju i stvorit će veliku priliku za razvoj domaće turističke ponude, smatra Maja Lopin, direktorica javne ustanove Radimlja Stolac, koja upravlja nekropolama Boljuni i Radimlja, koji su pod zaštitom UNESCO-a.\n“Iskustva iz okolnih država će puno značiti da vidimo šta mi ovdje možemo prilagoditi i ponuditi što dosad nismo. Šta raditi, prema kome se usmjeriti u kontekstu razvoja turizma i promocije”, ističe Maja Lopin.\nDirektorica muzeja Azra Đelmo i site manager projekta PRONACUL smatra da će projekt znatno doprinijeti promociji turističkih i kulturnih potencijala opštine Jablanica.\n“Sama nekropola je locirana na turistički veoma posjećenoj lokaciji i lako dostupna posjetiocima. Ove aktivnosti u sklopu projekta će doprinijeti da nekropola privuče više turista. Primarni cilj nam je opremiti nekropolu zaštitnom ogradom i mobilijarom te urediti ambijent nekropole kako bi dosegla svoj puni potencijal”, istakla je Azra Đelmo.\nEvropski partneri za jačanje bh. turističkih kapaciteta\nVodeći partner projekta je Regionalna razvojna agencija Zasavje, potpomognuta radom niza partnerskih organizacija iz regije i Evrope. PRONACUL okuplja aktere iz različitih sektora, sa znanjima, vještinama i kompetencijama relevantnim za ovo područje, od jedinica lokalne samouprave do razvojnih agencija.


navijace barselone uvrede igraci odlazak lionel mesi\nTektonske promene desile su se ovog leta u Barseloni, koju je napustio kapiten i jedan od najboljih igrača današnjice, Lionel Mesi.\nEra bez Mesija je započeta na "Nou Kampu" i to pobedom. Blaugrana je savladala Juventus u borbi za trofej na Gamper Kupu (3:0), ali je sam trijumf ostao u senci ponašanja navijača španskog kluba.\nPristalice Barselone danima ne mogu da se pomire sa odlaskom Argentinca, pa su bes iskalile na ostalim igračima, pre svega onima za koje smatraju da su najveći krivci. U tu grupu spadaju Samjuel Umtiti i Miralem Pjanić, kojima se zamera što se nisu odrekli visokih plata i napustili klub kako bi Mesi ostao.\nSvaki kontakt sa lopotom Umtitija praćen je zvidžucima, dok Pjanić nije ni igrao, ali je uvrede doživeo prilikom predstavljanja i na društvenim mrežama. Nakon meča, Francuz je otišao u svlačionicu i nije želeo da se vrati da primi medalju. Kako prenose mediji u Španiji, navodno su uvrede dobijali i Grizman, Dembele i Kutinjo, takođe fudbaleri koji imaju visoka primanja.\nNa kraju je morao da regauje i Đerar Pike, jedan od najiskusnijih u ekipi Barselone.\n- Razumem da ljudi iskazuju svoje nezadovoljstvo, ali u svemu smo zajedno. Zvižduci ne pomažu, bez obzira koliko su ljudi razočarani, poručio je defanzivac.\nPodsetimo, Lionel Mesi se juče zvanično oprostio od Barselone i to na koferenciji za medijie, koju je održao na "Nou Kampu".


Toma Piketi: Potrebna nam je socijalna država, a ne država zatvor | Luftika\nToma Piketi, jedan od najangažovanijih svetskih ekonomista, autor knjige “Kapital u XXI veku”, napisao je tekst povodom globalne ekonomske krize izazvane pandemijom koronavirusa, koji će objaviti njegovi izdavači na više od 40 jezika.\nEkskluzivno pravo objavljivanja teksta Tome Piketija na srpskom jeziku dobila je izdavačka kuća “Akademska knjiga” iz Novog Sada.\nIntegralni tekst Toma Piketija može se pročitati na sajtu “Akademske knjige“.\noznakeekonomska kriza koronavirus toma piketi


Posjeta Seada ef. Jasavića Bošnjačkim džematima u Sjevernoj Evropi\nNaslovnica Evropa Njemačka Posjeta Seada ef. Jasavića Bošnjačkim džematima u Sjevernoj Evropi\nEvropa – Nakon posljednjih događaja u Parizu i valu islamofobije koja je pogodila Evropu, imam plavske džamije Sead ef. Jasavić posjetio je džemate sjeverne Evrope.\nTako su džematlije Bošnjaci u Njemačkoj, Danskoj, Švedskoj imali priliku da se druže sa ovim vrijednim imamom koji je održao niz predavanja i druženja tokom svoje posjete.\nEf. Jasavić je održao predavanja na aktualne teme u Danskoj i Njemačkoj a tokom prošlog vikenda boravio je i u Švedskoj.\nDzemat Ikra u gradu Landskrona na jugu Švedske posjetio je tokom trodnevne posjete 16, 17 i 18 januara gdje je predvodio hutbu i predavanje u petak navečer, održao seminar i gdje se također družio sa džematlijama. Ovu aktivnost organizovalo je udruženje BKZ Landskrona.\nTema seminara bila je ljubav prema Poslaniku s.a.w.s. gdje je uvaženi efendija govorio kako muslimani treba da vole svoga Poslanika s.a.w.s. i na koji način treba da odgovore na učestale uvrede koje dolaze od strane onih koji neznaju ko je bio naš Poslanik s.a.w.s.\nSeminari u gradu Landskroni su bili jako posjećeni i ef. Jasavić je predložio džematlijama da pozitivno djeluju u društvu i da budu primjer u činjenju dobročinstva kako bi razbili predrasude koje često mediji šire protiv muslimana.\nibar 27. Januara 2015. At 11:27\nstali ce reci malo morgen\nSehzade Mustafa 25. Januara 2015. At 00:25\nPravog musafira ste imali Aferim


ovo su moji najnoviji kolacici\novo sam prvi put radila sa rafaelo kuglicama\niako sam bila skepticna ispali su sasvim prikladno na ono sto sam i zamisljala\na ove sam radila za rodzendan moje kceri\nnjena je zelja bila ferero kuglice\na ovo je njen aranzman za rodzendansku zabavu\nPosto nikako nemogu da dam odgovor na komentare , resila sam da tu dam odgovor..\nOd bilo koje smjese za kolace uradite kuglice /moze da se ostave par dana da se malo osuse,a i nemora-moze samo da se stave u hladnjaku na pola do saat vremena/,vrh stapica /oko 1/4 duzine i malo manje/ umucite u rastopljenoj cokoladu i nabodite ih na kuglice, ostavite da se cokolada stegne. Svaka kuglica se umoci u cokoladi i ostavi se da se cokolada stegne.\nIzaberite cokoladu sa kojom ce te sarati kolacice,otopite je/obojite ,ako zelite saru u boji/ i stavite u kesicu /najlon kesica za dekoriranje,ili obicna kesa za zamrzavanje hrane/,Svu cokoladu stavite u jedan cos/strane od kesice/pa ljepo zategnite da ne ostne vazduha i odrezite veoma malo vrh kesice. Ramnomerno stiskajte cokoladi i sarajte kako vam je volja/inspiracija dolazi u samom trenutku kad se sara-bar je tako kod mene, nabodete stapic na stiropol ili jabuki pa ostavite da se sara stvrdne. Zavezite masnicu i stavite kolacice u hartijene korpice... to je sve......\nОбјавио sonja у 12:59\nАнониман 28. јул 2014. 05:39\nZasto nema detalja i uputstva kako napraviti ove divote ? Ili ja nisam naisla na objasnjenje...\nsonja 18. јул 2015. 13:27\nMaria 03. јануар 2018. 23:47\nMarina 20. март 2018. 13:06


Nameštaj po meri - Modesta - Salon nameštaja\nRadi što bolje organizacije prostora i kreiranja estetskog ugođaja, koji će se savršeno uklopiti u vaš dom i način života, kompanija Modesta u svojoj ponudi ima izradu nameštaja po meri. Vrhunski kvalitet izrade i specifičan stil predstavlja ekskluzivni simbol po kojima nas prepoznaju sa posebnim osećajem za nesvakidašnje i unikatne enterijere.\nŠirok asortiman proizvoda koje izrađujemo po želji naših najzahtevnijih kupaca, kancelarijski program, kao i mnogobrojni projekti za opremanje ugostiteljskih objekata čine naš proizvodni portfolio.\nZakažite sastanak sa dizajnerom enterijera. Nakon posete lokacije koju je potrebno urediti možete očekivati idejno rešenje u skladu sa svim vašim zahtevima. Više informacija o nameštaju po meri možete dobiti putem e-maila: mikic.tatijana@gmail.com


Mesne zajednice samo za lične interese | Grad za sve nas\nHomeInformacije o našem raduMesne zajednice samo za lične interese\njul. 13, 2021 at 7:42 pm\nGrad za sve nas 10 meseci ago 13/07/2021 no commentfeaturedIzbori za savete mesnih zajednicaMilan Savićskupštinaskupština grada\nPredlog odluke o mesnim zajednicama grada bila je tema koja je za govornicu izvela i našeg odbornika Milana Savića, koji je govorio o svom besmislu izbora u mesnim zajednicama:\n“Član 3. Odluke o mesnim zajednicama na teritoriji grada Sremska Mitrovica glasi : ,,Mesne zajednice se obrazuju radi zadovoljavanja potreba i interesa stanovništva u selima i naseljima”. Ovo u teoriji lepo zvuči, ali u praksi se članovi Mesnih zajednica bave isključivo zadovoljavanjem ličnih potreba i interesa, kao i sprovođenjem onoga što im se sa viših instanci naredi. Svuda, a ja sada pričam o onom što znam u svom selu, Martincima, stanovništvo je Mesnim zajednicama bitno samo kao izvor glasova za vladajuću stranku, pa se tako na dan izbora stariji ili onesposobljeni meštani dovoze kolima na glasanje ili im se omogućuje da glasaju od kuće, ali zato nakon pobede na izborima, ti isti građani nemaju dežurnog lekara, pa sami moraju da nađu prevoz do Laćarka ili grada, da bi vikendom primili terapiju. Članove Mesnih zajednica ne zanima što mladi napuštaju sela i što je se broj đaka gotovo drastično smanjuje. Ali zato članove Saveta mesnih zajednica itekako zanima i vode računa ko i šta objavljuje na društvenim mrežama, ko javno iznosi kritike i misli svojom glavom, pa vrše ucene, direktno ili indirektno prete.\nIzbore za Savete mesnih zajednica ste vi, gospodo, obesmislili, jer saveti ne mogu da donesu ni jednu odluku bez mišljenja i aminovanja sa vrha. Ionako ste sve što su gradili naši dedovi i pradedovi otuđili, i što je bilo u vlasnistvu sela više nije, sve ste uzeli, tako da mislim da biste vi trebali da postavite članove Saveta mesnih zajednica i da izbegnemo nepotrebno maltretiranje i izvođenje ljudi na birališta.”\nOslobađanje medija, zaglavljenih u jednoumlju autokratskog režima, koji ćute o pitanjima koja muče naše sugrađane, predstavlja jedan od naših glavnih programskih ciljeva, a dok se to ne desi, mi nastavljamo da vas o našem radu i borbi detaljno informišemo. Nadajući se danima kada će prenosi skupštine biti vidljivi i dostupni svim našim sugrađanima, pratite nas na našoj stranici https://gradzasvenas.rs/\nTags :featuredIzbori za savete mesnih zajednicaMilan Savićskupštinaskupština grada\nGrad za sve nas 13/07/2021\nDuboki mrak medija – finansiran našim novcem\nZVANIČNO SAOPŠTENJE GRUPE GRAĐANA „GRAD ZA SVE NAS“ POVODOM IZBORA ZA MESNE ZAJEDNICE\nU JKP “TOPLIFIKACIJA”-samo bahato!\nGrad za sve nas 1 mesec ago 21/04/2022\nNOVI PREDSEDNIK SKUPŠTINE GRADA\nGrad za sve nas 1 mesec ago 20/04/2022\nSUTRA XXI SEDNICA SKUPŠTINE GRADA\nGrad za sve nas 1 mesec ago 18/04/2022\nMITROVICA NIJE GRAD VAZAL, VEĆ DREVNI SIRMIJUM\n(GRAD ZA SVE NAS I IZBORI ’22. GODINE)\nGrad za sve nas 2 meseca ago 01/04/2022\nŠTA JE SA GRADSKOM SKUPŠTINOM?\nGrad za sve nas 2 meseca ago 30/03/2022\nGrad za sve nas 2 meseca ago 29/03/2022\n1 mesec ago 20/04/2022\n1 mesec ago 18/04/2022\n1 mesec ago 09/04/2022\nPOBUNA U VODOVODU\n3 meseca ago 10/02/2022\n2 godine ago 01/10/2020\n10 meseci ago 13/07/2021