Predizborni posteri Srpske napredne stranke čiji je predsednik Aleksandar Vučić, sa sloganom "Aleksandar Vučić za vašu decu", Beograd (jun 2020.)\nTema Mosta Radija Slobodna Evropa (RSE) bila je da li je Srbija prezadužena. Sagovornici su bili dvoje ekonomista iz Beograda - Danica Popović, profesorka Ekonomskog fakulteta, i Goran Radosavljević profesor Fakulteta za ekonomiju, finansije i administraciju.\nBilo je reči o tome zašto dug Srbije u poslednje vreme enormno raste, koliko je tome doprinela kovid kriza, a koliko drugi faktori, pod kojim uslovima se vlada Srbije zadužuje, kako je moguće da je Srbija svoje državne obveznica prodala mnogo nepovoljnije od Crne Gore koja ima mnogo veći privredni pad od Srbije, zbog čega je Kina postala jedan od najvećih kreditora Srbije iako su njeni zajmovi skuplji od zapadnih i da li je zaduživanje u Kini vezano za političke ustupke.\nRazgovaralo se i o tome zašto je Vučić odlučio da prošle godine podeli po 100, a ove godine po 60 eura svim odraslim građanima Srbije i koliko se Srbija morala zadužiti da bi se mogle podeliti tolike pare, zašto se ta pomoć daje, ne samo onima koji su socijalno ugroženi, nego i onima koji imaju pristojne prihode, zašto se ne zna po kojoj ceni i pod kojim uslovima se kupuju vakcine, da li Srbija ima kapacitet da vraća dugove, koliko će na sposobnost vraćanja duga uticati činjenica da veliki broj mladih stručnjaka odlazi iz Srbije, kao i o tome da li je u pravu Aleksandar Vučić kada kaže - deci nećemo ostavljati dugove.\nOmer Karabeg: Koliki je trenutni dug Srbije?\nDanica Popović: Trenutni dug Srbije iznosi nešto preko 66 odsto bruto domaćeg proizvoda, što nije strašna suma. Nakon što je pre četiri-pet godina velikim odricanjem - smanjivanjem penzija, ograničavanjem rasta plata, zabranom daljeg zapošljavanja i drugim merama - dug smiren, sada je došlo do ponovnog, enormnog rasta zaduživanja. Glavni razlog je epidemija, međutim sem toga ima još jedan faktor. U Srbiji se svake dve godine održavaju izbori, stalno smo u predizbornoj kampanji, pare se svaki čas dele šakom i kapom za neke namene koje nikome nisu potrebne.\nSvaki građanin dužan 4.000 eura\nOmer Karabeg: Gospodine Radosavljeviću, vi ste izračunali da trenutno svaki građanin Srbije duguje preko 4.000 eura.\nGoran Radosavljević: Zvanični podaci kažu da je dug nešto ispod 27 milijardi evra. Kada se to preračuna na broj stanovnika Srbije, koji je sada ispod sedam miliona, dođete do cifre od preko 4.000 evra po stanovniku. Međutim, ono što mene više plaši od visine samog duga je dinamika zaduživanja koja je u ekspanziji ako izuzmemo kratkotrajnu stagnaciju u vreme smanjenja plata, penzija i drugih restriktivnih mera.\nU prethodnih 10 godina dug se povećao sa 15 na blizu 27 milijardi. Do kraja godine verovatno će biti i veći. Dinamika zaduživanja je veoma brza i nijednog trenutka ne posustaje. Postavlja se pitanje šta će se desiti ako zbog neke nove krize privreda prestane da raste i dođe do njenog pada kao što bilo prošle godine. Može nam se desiti, kao što se to pre nekoliko godina dogodilo Grčkoj, da dug dostigne 70 do 80 procenata bruto društvenog proizvoda.\nOmer Karabeg: Gde se Srbija najviše zadužuje i pod kojim uslovima?\nDanica Popović: To je najveći problem. Mi se na međunarodnom tržištu kapitala zadužujemo pod jako lošim uslovima i dobijamo kamatne stope koje su najmanje dvostruko veće nego što ih dobijaju zemlje sa razvijenom privredom. Te kamate su 4, 5 i 6 procenata što je užasno. Zašto je užasno? Zato što zemlja siromaši ako je kamatna stopa veća od stope rasta njene privrede.\nNeko će reći - kakav je problem što je naša zaduženost preko 60 posto bruto društvenog proizvoda kada je u slučaju Amerike ta zaduženost preko 100 posto. Ali Amerika uzima zajmove kao neki višak goriva. Ubacuje ih u sopstvenu privredu, pravi rast i svaki pozajmljeni dolar vraća na vreme. Zato svi kupuju američke obveznice iako one imaju nisku kamatnu stopu.\nMi se, za razliku od Amerike, zadužujemo po visokim kamatnim stopama, pa kad dođe vreme da vraćamo dug, vratićemo više nego što je naša stopa rasta i bićemo siromašniji nego kad smo se zadužili.\nOmer Karabeg: Vlast se često hvali da dobija povoljne kamate kad uzima kredite i prodaje državne obveznice.\nGoran Radosavljević: Zavisi šta podrazumevate pod povoljnim kamatama. Nikada u svetu novac nije bio tako jeftin kao poslednjih godina. Referentne kamatne stope na evro su nula. Kada pogledate kamatne stope po kojima se zadužuju neke druge zemlje, stope po kojima se Srbija zadužuje nisu baš tako niske.\nProšle godine na početku covid krize mi smo se zadužili po stopi od 3,375 posto dok su se neke države sa lošijim kreditnim rejtingom od Srbije zaduživale sa dosta nižim kamatama. Recimo, Crna Gora, koja je prošle godine imala pad bruto društvenog proizvoda od preko 15 posto i veliki deficit, zadužila se je po kamatnoj stopi od 2,27 posto.\nOmer Karabeg: Srbija se prilikom uzimanja kredita sve više okreće Kini. Dušan Nikezić, predsednik Odbora za finansije Stranke slobode i pravde, kaže da je trenutni dug Srbije Kini milijardu i sto miliona eura i da su dogovoreni krediti u vrednosti od 14 milijardi eura. Ako se realizuju svi ti krediti, Srbija će svake godine samo za kamate plaćati 450 miliona eura i milijardu za otplatu glavnice, upozorava Nikezić. Zašto se Srbija u toj meri ekonomski vezuje za Kinu?\nDanica Popović: Srbija se okreće tamo gde može. Šta smo mi za Kinu? Nekakav polulegalni izlaz na tržište Evrope. Kao zemlja, koja pristupa Evropskoj uniji, Srbija ima neke povoljnije trgovinske aranžmane, a kineska firma, koja se osnuje u Srbiji, postaje srpska firma i kao takva može da izvozi na tržište EU. To se desilo i sa našom železarom i sa fabrikom bakra koje su Kinezi kupili.\nKina se preko nas uvlači u Evropu što je Evropljanima jasno, pa nam s vremena na vreme dele packe i šamare. Nažalost, ne dolazi Huawei ili neka IT tehnologija nego bakar, železo ili nešto slično, pa će Srbija postati još zagađenije mesto od Kine, a znamo kolika je tamo zagađenost zato što oni nimalo ne paze na ekologiju.\n— SPECIJAL RSE: 'Kinesko čudo' na Balkanu\nOmer Karabeg: Da li su krediti koje Srbija dobija od Kine povoljniji od onih koje dobija od Zapada?\nGoran Radosavljević: Bilateralni krediti su uvek nepovoljniji, pogotovo kada dolaze sa Istoka. To je moje lično iskustvo, a to pokazuju i podaci. Kamate su više. Kamate na kredite, koje smo za razne infrastrukturne projekte uzimali od Azerbejdžana, Rusije i Kine, bile su između 3 i 5 posto. Ti krediti su nepovoljni i zbog toga što oni podrazumevaju da zemlja kreditor bude i izvođač radova. To su u stvari robni krediti gde zemlja kreditor u suštini prodaje usluge.\nU našem slučaju to je izgradnja puteva, mostova i drugih infrastrukturnih objekata. Tako da taj kredit na kraju košta mnogo više nego što piše na papiru. Ključno je pitanje za šta se ti krediti koriste. Da li će privredni rast, koji će obezbediti ti krediti, biti takav da dug može da se vrati. Nažalost, često nema studija koje daju odgovor na to pitanje.\nPare sa Olimpa\nOmer Karabeg: Predsednik Vučić je najavio da će ove godine svaki odrasli građanin Srbije dobiti po 30 eura u maju i novembru, a penzioneri još i 50 eura. A prošle godine svaki odrasli građanin je dobio po 100 eura. Zašto se svima daje isto - i onima koji su socijalno ugroženi i onima koji imaju pristojne prihode?\nDanica Popović: Zato što se radi o predizbornoj kampanji. Poruka je - evo, vidite kako sam ja dobar gazda i vladar. Kad neko sa Olimpa baca pare kako može to da uradi nego da svima da isto. Svaki ekonomista će vam reći koliko je to besmisleno. Ali to je neka manija u Srbiji. Setimo se one velike akcije deljenja besplatnih udžbenika kada su udžbenici deljeni i deci tajkuna i deci onih koji nemaju šta da jedu. Niko ne postavlja pitanje čiji je to novac koji vlast deli. To nije njihov novac nego državni. Bojim se da bi to radila i opozicija kada bi sutra došla na vlast.\nGoran Radosavljević: Nije slučajno podeljeno 100 evra baš pred prošlogodišnje izbore, a i ovogodišnje deljenje para ima veze sa izborima koji će biti početkom iduće godine. Prošle godine nas je deljenje para koštalo 600 miliona evra, a ove godine će koštati preko 400 miliona. To je oko milijardu evra od čega je sigurno preko 80 podeljeno bez nekog velikog razloga.\nU isto vreme, dobar deo privrede nije dobio dovoljnu pomoć, pa ne zna kako da izađe iz krize. Režim koji nema kriterijume verovatno kaže - najbolje je da svima podelimo isto. Ne samo da su prošle godine svi odrasli građani dobili po 100 evra nego je i svim preuzećima vlada dala po tri, četiri, pet minimalaca iako su neka i pored krize imala rast proizvodnje i dobiti.\nDa bi se tolike pare mogle da podele Srbija se prošle godine zadužila dve milijarde evra, pa ćemo samo za kamate platiti 450 miliona evra. Prošle godine država je potrošila šest milijardi evra za izlazak iz krize. Efekat je bio da je društveni proizvod pao nešto ispod dva procenta umesto nekih pet, šest procenata koliki bi bio da nije bilo tih mera.\nZnači, potrošili smo šest milijardi evra da nam bruto društveni proizvod ne bi pao za milijardu evra. To najbolje pokazuje koliko su bile neefikasne mere koje je vlada sprovodila. Osim toga, veliko je pitanje koliko stotina miliona je potrošeno pod velom covida i hitnosti zarad covida i šta se sve provuklo kroz budžet. O tome ništa ne znamo.\nOmer Karabeg: Gospodin Radosavljević kaže da pare koje se dele građanima i preuzećima potiču iz zaduživanja. Međutim, kada su gospodina Vučića novinari pitali odakle taj novac - on je rekao: “To su srpske pare, iz srpske kase, iz ozbiljne srpske države“.\nDanica Popović: Da ste to isto pitanje postavili Vučiću nakon deset minuta - sasvim moguće je da biste dobili sasvim drugačiji odgovor. A svaki od tih odgovora bi sadržavao uvredu onoga koji pita da bi vam pokazao da ste niko i ništa, opozicija, neprijatelj. Čovek se bavi predizbornim marketingom. Ne mislim da je to neka patologija ili da je reč o osobi koja je totalno nekredibilna.\nReč je o čoveku koji je permanentno u predizbornoj kampanji i u svakom momentu ocenjuje šta je najbolje reći. Pošto se momenti menjaju, menjaju se i njegove izjave, a sve je usmereno ka tome da ponovo dobije izbore. To nema veze sa ekonomijom i sa istinom.\nOmer Karabeg: Da li novac, kojim se kupuju vakcine, potiče iz zaduživanja? Vlast je kupila toliko vakcina da je Srbija trenutno zaista među najboljima u Evropi po broju vakciniranih. Ali javnost nije saznala po kojoj ceni su vakcine kupljene. Zašto se to krije?\nDanica Popović: Eh, da je to jedina stvar koja se krije, ja bih danas častila sve prijatelje. Mi ništa ne znamo. Nismo videli nijedan ugovor - ni o koncesiji za aerodrom, ni o kupovini aviona, niti bilo koji drugi ugovor. Nijedan ne žele da nam pokažu. Tako je i sa kupovinom vakcina. Ovog puta to je odlično izvedeno, dosta ljudi je već vakcinisano, to ide vrlo brzo.\nSrbija ima osobinu i uvek je imala, kao i bivša Jugoslavija, da, kada dođu kritične situacije, ljudi odjednom postanu užasno efikasni. A ko će da plati vakcine? To zaista niko ne zna. Moguće je da smo se beskamatno zadužili u zamenu za neke usluge, a moguće je da smo se zadužili uz ogromne kamate. Mi to jednostavno ne znamo.\nGoran Radosavljević: Netransparentnost je nešto što ovu vladu konstantno prati od 2012. Netransparentnost je tokom pandemijske krize doživela, tako da kažem, istorijske razmere jer smo prošle godine budžet rebalansirali uredbom. To je bilo ukidanje svih zakona, institucija, Skupštine. Doneta je uredba jer navodno u to vreme Skupština nije mogla da zaseda zbog kovida. Tada smo dnevno imali 300 obolelih, a posle, kada smo dnevno imali 10.000 obolelih, Skupština je uredno zasedala.\nMi ne znamo ni koliko je koštala bolnica koja je hitno izgrađena. Čujemo da je koštala 2.000 evra po kvadratu, a dva dana nakon otvaranja počela je da prokišnjava. Apsolutno ne znamo iz čega su i koliko plaćene vakcine. Kad bi nam rekli, niko od toga ne bi pravio problem jer svi znamo koliko su nam vakcine neophodne. Ali bojim da se netransparentnost uvek slomi preko leđa građana.\nDržavna kasa je postala protočni bojler. Milion kineskih vakcina je sigurno mnogo koštalo. Ta suma bi se morala videti u budžetu. Da ne pričam o tome kako je prošle godine zbog izgradnje bolnice 200 miliona evra prebačeno na račun jedne institucije koja se, uslovno rečeno, bavi kapitalnim investicijama. Ne zna se za šta su ta sredstva potrošena. A za 200 miliona evra možete da sagradite, ne bolnicu, nego ceo klinički centar.\nOmer Karabeg: Kako će se vraćati dugovi? Ima li Srbija kapacitet da vraća dugove?\nDanica Popović: Naravno da ima. U Srbiji je najveći problem što ne rade institucije. Pošto ne rade institucije, ne rade sudovi, nema pravde, ljudi beže, mladi odlaze iz zemlje. Toliko odlaze da je to već epidemija. Ja više ne znam koliko sam preporuka potpisala svojim studentima. Nijedan se nikada nije vratio. Otišli su nam najbolji. To je problem, a ne da li možemo da vraćamo dugove.\nKapacitet ove zemlje je ogroman. Ali dok se ne napravi ambijent u kome će se poštovati znanje i stručnost, ljudi se neće vraćati. Njima se ne sviđa u inostranstvu. Oni više vole da ovde žive. Ovde ima više topline, život je lepši, prisniji, ali oni neće da ih ponižava ni SNS direktor, niti ovakva televizija, niti ovakav predsednik. I zato beže.\nGoran Radosavljević: Ekonomski gledano dug od 60 posto bruto društenog proizvoda nije nešto što država ovog kapaciteta ne može da vraća. Ali demografija je ogroman problem. Srbija ima manje od sedam miliona građana, a samo prošle godine umrlo je 60.000 ljudi više nego što je rođeno.\nGodišnje odlazi 40.000 do 50.000 ljudi. Za deset godina to je oko pola miliona građana manje. S druge strane, postoji problem strukture naše privrede koja treba da vraća dug. U ovom trenutku imamo jako čudna kretanja u sektoru građevinarstva koji dobrim delom utiče na rast bruto društvenog proizvoda.\nGotovo tri i po milijarde evra u kešu, za koje niko ne zna odakle dolaze, godišnje se okreće u tom sektoru. Bojim se da će se taj napumpani BDP smanjiti kada jednog dana ta sredstva nestanu, pa će se smanjiti i kapacitet za otplatu. Kada pogledate struktura stranih investicija, to su uglavnom preduzeća nižeg nivoa prerade jer strane investicije uglavnom dolaze zbog jeftine radne snage i visokih subvencija.\nVlast se hvali da je naša privreda tokom pandemije manje pala od privreda ostalih zemalja. To je normalno jer je Srbija jedna od retkih evropskih zemalja koja ima dvocifreno učešće poljoprivrede u bruto društvenom proizvodu. Bojim se da, s obzirom na strukturu privrede, demografske i ekološke probleme, otlpata dugova u jednom trenutku može postati problem.\nProblem je u tome koliko možeš u Srbiji da zaradiš, a da nisi član Srpske napredne stranke: Danica Popović\nDeca i dugovi\nOmer Karabeg: Predsednik Vučić kaže: “Deci nećemo ostavljati dugove“. Znači li to da će ova generacija vratiti sve dugove?\nDanica Popović: Ne znam. Zavisi od toga koliko će mladih otići. Moja ćerka se sprema na master u inostranstvo. Da li će se vratiti - zaista ne znam. Ako se promeni ambijent, vratiće se i ona i drugi mladi ljudi koji su otišli. Vratiće se, vraćaće dugove i ovde će im biti divno. Sve zavisi od toga da li će ova vlast jednog dana otići, da li će se napraviti normalan ambijent, pa će deca praviti visoku stopu rasta i vraćati dugove. To je optimistička varijanta.\nOmer Karabeg: Po društvenim mrežama ljudi prave viceve na račun Vučićeve parole na prošlogodinjim izborima koja je glasila - Vučić za našu decu, aludirajući da će Vučić toj deci ostaviti dugove. Hoće li im ostaviti dugove?\nGoran Radosavljević: Ova vlast će svakako ostaviti dugove. Ko će vraćati dugove - zavisiće od toga ko će ostati u ovoj zemlji. Možda će u nekom pesimističkom scenariju ostati samo njihova deca, pa će oni vraćati dugove, a ostala deca će nastaviti da žive negde drugde. Ali verujem da do toga neće doći. U svakom slučaju dugovi će ostati. Oni su trenutno 27 milijadi. Ako ova pandemijska kriza potraje, nastaviće da rastu i do 30 milijardi.\nApetiti ove vlasti neće se smanjiti. Ako se realizuje plan o izgradnji metroa, dug će se povećati za nekoliko milijardi evra. Za sada su to dugovanja na sedam do deset godina. Taj period će se prolongirati jer ne verujem da dugovi mogu biti vraćeni za to vreme. Tako da će generacije, koje dolaze, svakako vraćati te dugove.\nApetiti ove vlasti neće se smanjiti: Goran Radosavljević\nDanica Popović: Uopšte nije važno koliko ću dugova da vraćam nego koliko ću para da zarađujem, da li će Srbija biti mesto gde može da se lepo zaradi. Zašto ljudi odlaze u Ameriku, zašto odlaze u razvijene zemlje? I te zemlje imaju velike dugove koje njihovu građani otplaćuju.\nNije nikakav problem vraćati dugove kada imate mogućnost da zaradite. Toga se niko ne plaši kada ode da živi u Ameriku čiji je dug 130 posto bruto društvenog proizvoda. Nije, dakle, problem u tome koliki je dug. Problem je u tome koliko možeš u Srbiji da zaradiš, a da nisi član Srpske napredne stranke.


Popijte čašu vode pre odlaska na spavanje\nHidratacija Jako bitna i tokom noći\n14.05.2019. 12:00h 14.05.2019. 09:34h\nLekari i stučnjaci za ishranu preporučuju obavezan unos dva litra vode dnevno. Takođe, ističu i značaj ispijanja vode uveče, pred odlazak u krevet\nVoda sadrži mnoge vredne minerale i nutrijente koji su našem organizmu potrebni da bi normalno funkcionisao. Pijenje vode pre spavanja je jedan od najboljih načina da pomognemo telu da sačuva sva lekovita svojstva iz vode koji nam pomažu da budemo zdravi i jaki.\nVODA VODA je jedina voda koja je već na samom izvoru topla, i takva se i puni, potpuno neprerađena. Zato je savet da se pije topla, optimalno na 27 celzijusovih stepeni jer je u tome tajna njene lekovitosti .\nStručnjaci za zdrav život i ishranu kao i lekari širom sveta, savetuju da svaki čovek, ako želi da bude zdrav i vitalan, minimalno popije 1,5 litar tople vode.\nLjudsko telo sastoji se u proseku od 55% do 78% vode. Na primer, mišići su 75% od vode, mozak 90%, krv 83%, kost 22%. Svakoj ćeliji našeg tela treba voda i to topla.\nAko VODA VODA konzumirate toplu, ona će biti učinkovita na sledeće načine:\nIstraživanje je potvrdilo je da manjak vode u organizmu vodi ka depresiji, što može da dovede do poremećaja sna. Istraživanje je pokazalo da unos vode značajno utiče na raspoloženje, odnosno da su ljudi koji piju dovoljno tečnosti srećniji, zadovoljniji i smireniji.\nČašom vode pre odlaska na počinak nadomestićete svu tečnost izgubljenu tokom dana. Obzirom da je naše telo većinom sastavljeno od vode dovoljna hidriranost je od velike važnosti. Pošto nam dok spavamo nije potrebno mnogo unosa tečnosti, čaša vode pre spavanja će nivo tečnosti u organizmu držati na zadovoljavajućem nivou sve do jutra.\nKada pijemo vodu, mi na prirodan način balansiramo vitaminima, mineralima i nutrijentima u organizmu što svim našim funkcijama pomaže da ispravno rade. Ako pijete vodu pre odlaska u krevet vaši hormoni, nivo energije, mišići i zglobovi dolaze u ravnotežu. To nam pomaže da se opustimo a ujutro se osećamo odmorno i podmlađeno. Za vreme sna voda ima vremena da dospe u sve delove vašeg tela.\n(Promo - tekst / Foto:Profimedia ,Shutterstock))


KUPILE ČIPKU, MASKE I LISICE U SE*S-ŠOPU! Kija i Kaća se SNIMALE U KREVETU! A za ovom SPRAVICOM su odlepile! - Informer\nKatarina Živković je otkrila da je imala lezbo-akciju sa Kijom Kockar tokom zajedničke turneje po Americi. Kaća je ispričala da su najpre otišle u seks-šop i tamo kupile brojne "igračke", a potom se vratile u hotel i završile zajedno u krevetu!\n- Kija i ja smo spavale u istom krevetu i jedne večeri smo došle na ideju da se snimamo. Pre toga smo u seks-šopu kupile čipkasti donji veš, maske i lisice. I još neke igračke, ali ne bih sve sada otkrivala. Razumejte nas, dugo smo bile same u Americi, pa smo morale malo da se igramo - rekla je Živkovićeva u emisiji "Amidži šou".\nKockareva se nadovezala i ispričala kako su "preko bare" pazarile famozne "gaće za samozadovoljavanje":\n- Kupile smo donji veš na daljinski. To su gaćice sa masažerima kojima stimulišete intimne delove tela. Jednog dana smo se malo igrale, pa smo zamenile daljinske. Tamo sam ja mrdala Kaćine gaćice, a ona moje. Bilo je baš zanimjivo.\nKija: Slikaću se gola\nKija Kockar je najavila da će je fotograf Đorđe Bukvić uskoro slikati skroz golu:\n- Tu fotografiju ću držati u spavaćoj sobi. Hoću dok sam još mlada i zgodna da se slikam obnažena.\nOsim što je otkrila šta je sve sa koleginicom radila u Americi, Kija je priznala i sa kojim poznatim muškarcem bi bila u vezi.\n- Sebe mogu da zamislim sa violončelistom Stjepanom Hauserom iz grupe "2 čelos". Znam da je on bio sa Jelenom Rozgom, ali ga je valjda prebolela, davno je to bilo - rekla je Kockareva i dodala da je, osim sa Slobom Radanovićem, bila intimna i sa reperom Ognjenom Kostićem Strukom, sa kojim je bila dve godine u vezi.\npevačica Estrada VIP katarina živković zadruga Kija Kockar Zadruga 2 zadruga 3 Zadruga 1 džet set kaća i kija snimale se zajedno u krevetu kija i kaća se snimale\nJeli vam ovo sva kultura sto imate da prestavite javnosti i pohfalite O f j k v m g 00000000000000\nJa sam se oduševio ovim vestima. Nemate pojma kolko mi ovo znači... Udarna vest ravna Korona virusu. Ma daj te ljudi, što nas uopšte zanimaju ove zabavljacice..\nCuj sa Slobom i Strukom bila samo u vezi, pola Bg ti proslo kroz krevet\nJadnice, pošto ih niko normalan ne će jedino im to preostalo.Apsolutno bezliče i neinteresantne žene. Prestanite da ih reklamirate.


Grupna Kupovina Masaza\n1 ~ agregato.com\nAgregato: Sve ponude i popusti sajtova za grupnu kupovinu na Beograd - Sve ponude i popusti | Agregato. Novo. Cena. Popust. Preostalo vreme. Beograd. Novi Sad. Sve (2134). Zdravlje (196). Fitnes i sport (37). Masaže i ... Indeks firmi – ponuđača usluga - O nama - Kontakt - Registruj se\n2 ~ beopopust.rs\nMasaže - Prošle ponude - Beopopust.rs - Grupna kupovina Beograd 490 umesto 1800 din za sat vremena relax masaže celog tela - Opustite se i ... 490 umesto 2500 din za kraljevsku masažu sa četiri ruke u trajanju od 60 min!\n3 +2 dajsve.com\nSvi popusti i sniženja u Zagrebu - Jeftina masaža ... - dajsve.comdajsve.com predstavlja sve grupne kupovine i sve popuste na jednom mjestu. ... Aromaterapija - opuštajuća masaža uz vama prilagođena eterična ulja za 99kn!\n4 +9 navalinarode.rs\nmasaza - NavaliNarode.rs - Grupna kupovina . Svi popusti od 50 1250 din umesto 3500 din za cupping terapiju (ventuzu) - jednu od najstarijih metoda tradicionalne kineske medicine + masaža po izboru + GRATIS tretman ...\n5 -1 ponudadana.hr\nPonuda Dana — Popusti od 50% do 90%, Grupna kupovina , Grupni Aromaterapija - opuštajuća masaža uz vama prilagođena eterična ulja za 99kn! ... Lice - klasično čišćenje uz peeling, masku i masažu lica za suhu, masnu ili.\n6 +8 grupko.rs\nMasaže - Aktivne ponude - Grupko.rs - grupna kupovina , grupni Grupko.rs - grupna kupovina , grupni popusti do 90%, najbolje dnevne ponude ... 750 din umesto 5.000 din za 5 ručnih anticelulit masaža + 5 limfnih drenaža + ...\n7 -1 grupovina.rs\nBeograd - Grupovina.rs - Popusti, grupna kupovina , akcije.Pregledaj sve popuste u svom gradu. | Grupovina.rs - Grupna kupovina , popusti, akcije. ... Izaberi masažu u centru grada · Ušteda: 510 din. 490 - 990 din.\n8 -5 pricebook.rs\n395 umesto 1.200 din za parcijalnu masažu - PriceBook cene.rs Predlažemo da primate najnovije dnevne ponude Grupna kupovina - Newsletter ... Kod parcijalnih masaža masira se samo odredjeni deo tela, recimo samo ...\n9 +37 kupoman.rs\nKupoman.rs: Popusti, grupna kupovina , kuponi, ženske tašne i 290 din za medicinski pedikir (sređivanje, piling, masaža , lakiranje) ili estetski ... 1090 din za paket od 3 relaks masaže celog tela po 60 minuta u studiju lepote ...\n10 -2 kupime.com\nKupiMe.com - Najveća grupna kupovina , popusti i akcijePopust dobijate samo ako se za kupovinu prijavi dovoljan broj ljudi\n11 -2 bigpopust.com\nMasaža stopala u trajanju 40 min za 700rsd - Bigpopust - Grupna Refleksologija je izuzetno prijatna masaža stopala. Stimulisanjem refleksnih tačaka na stopalima tretman ima dragoceno terapeutsko dejstvo na sve organe i ...\n12 ~ kuponholik.com 99 rsd za masazu lica i cokoladnu masku - kuponholik.com grupna Kuponholik je grupna kupovina u Beogradu, sajt za akcije i popuste. ... što masaža savršeno deluje na leđa, stopala, noge i celo telo, tako isto deluje i na Vaše ...\n13 -1 promotiva.hr\nPromotiva.hr | veliki popust, grupna kupovina , akcije, najbolje ponudeOstvarite isto uz 5 tretmana Vacupress masaže u Wellness centru. ... Masaža cijeloga tijela KONOPLJINIM ULJEM u trajanju 60 minuta u Beauty centru Vanessa ...\n14 -4 kupolino.com\nAnticelulit masaža za svega 329 dinara! | Kupolino, Grupna kupovinaKupovinom 10 vaučera 11 parcijalna relax masaža je na poklon. Vaučer obuhvata. Prvi tretman je piling tela ,za što bolji efekat .U salonu dobijate pisano i ...\n15 +4 popustise.rs\nPonude u kategoriji: Masa-a | PopustiSe.rs - Grupna kupovina PopustiSe grupna kupovina sa najvećim popustima i najboljim ponudama u ... 1900 din za paket od 10 anticelulit masaža sa limfnom drenažom + GRATIS jedna ...\n[ MASAŽA - POPUST 70%] 890 din za... - Grupko grupna kupovina Grupni popusti-890 din umesto 3.000 din za terapeutsku + Shiatsu masažu + Yumeiho Japansku ručnu terapiju u trajanju od 1h u Massage Bar studiju lepote!\n17 -1 snizenja.rs\n10 anticelulit masaža po ceni od 1500 dinara - snizenja.rs grupna Sniženja je grupna kupovina u Beogradu, sajt za akcije i popuste. ... Manuelna anticelulit masaža ima za cilj da stimuliše krvnu i limfnu cirkulaciju, omogući ...\n18 +4 videooglasi.net\nLago di Spa, * Grupna kupovina Beograd PriceBook.rs - Video OglasiDeo eksluzivnog Lago di Spa centra u Beogradu u kome radi internacionalni tim stručnjaka sa Tajlanda i iz Indije. Ima preko 100 tretmana i 15 masaža , a jedna ...\nPin by KupiTi grupna kupovina on Anticelulit masaža 199 dinara 199 umesto 800 dinara za anticelulit masažu + termo pakovanje u trajanju od pola sata | See more about php.\n20 ~ svedo90.com\nsvedo90.com: Grupne kupovine - Ponuda dana - Svi popusti. Sve Svedo90.com je Vaš sakupljač (agregator) ponuda grupne kupovine . ... Aroma masaža tijela eteričnim uljima odlično je sredstvo u borbi protiv stresa za 72 ,00 ...\n21 +8 ana.rs\nGrupna kupovina - Ana.rsGrupna kupovina . ... e pa da i ja podelim svoja iskustva u vezi grupne kupovine . uzimala .... Imaju ponudu od 10 anticelulit masaza (30 min.) ...\n22 ~ bahovekapi.org bahove kapi | Centar za Bahove kapi i aromaterapijuMasaža eteričnim uljima · Aromaterapeutska relax masaža · Relax masaža sa čokoladom · Mediteranska aromamasaža · Terapeutska masaža leđa · Anticelulit ...\n23 +9 balidetox.com\nBali Detox Centar Beograd | Masaža , Detoksikacija organizma BALI DETOX CENTAR | MASAZA | MASAZA BEOGRAD | MASAZA U BEOGRADU | POKLON VAUCER ZA MASAZU | DETOKSIKACIJA | DETOKSIKACIJA ...\n24 ~ nepropusti.rs Masaže - NePropusti.rs - Grupna kupovina Beograd, Borča, Krnjača Ne Propusti - Popusti, Grupna kupovina . Newsletter. Upiši svoj e-mail. ... 10 anticelulit masaža sa termo pakovanjem i limfnom drenažom! 20140731. 1.990 din.\n25 +1 najpopusti.rs\nNajpopusti.rs - Najveći agregator grupnih kupovinagrupnih kupovina . Pogledajte sve ponude grupnih kupovina . ... Paket od 5 relax, parcijalnih ili terapeutskih masaža leđa za 1500 din! Savršena ponuda za ...\n26 ~ svipopusti.net Svi Popusti BeogradPortal svih popusta i ponuda za grupnu kupovinu u gradu Beograd Srbija sa ... relax, masaza , popust, cokoladni piling, kupon, grupna kupovina , s auriege.\n27 ~ grupnakupovina.ba Masaže Mostar - Grupna KupovinaOpustite svoje tijelo i osjećajte se preporođeno uz 50% popusta na pola sata parcijalne masaže . Platite 12,50 KM umjesto 25 KM i poklonite svome tijelu ...\n28 +3 popustore.rs\nPopustore.rs | Grupna kupovinaSPA TRETMAN lica i kose čudotvornom glinom sa zeolitom sa masažom , šišanjem i feniranjem za .... Kupovinom vaučera od 500 din ostvarujete 56% popusta!\n30 +9 okshop.rs\n590 rsd za kraljevsku masažu aromaterapeutskim uljima u 4 ruke telu kraljevski tretman! Masaža aromaterapeutskim uljima u trajanju od 60 minuta, uz dva fizioterapeuta za samo 590 dinara. ... Preostalo vreme za kupovinu ...\n31 ~ svipopusti.rs Masaže - SVI POPUSTI U SRBIJI NA JEDNOM MESTU - BEOGRAD57% popusta na osnovni kurs relaks masaže ili napredni kurs terapijske ..... Grupna kupovina uključuje sve ponude - kupone s popustima od 50% pa sve do ...\n32 +18 grupni.hr\nGrupni .hrUpiši svoj email i izaberi grad za koji želiš primati Grupni .hr ponude: E-mail ... Kupovina se smatra uspješno realiziranom kada se ostvari minimalan ...\n33 +67 super-cena.rs\nSuper Cena | Dnevni Popusti i Akcije do 90% u BeograduSuper Cena, sajt za popuste, akcije i grupnu kupovinu specijalizovan za Beograd ! Cene su ... 900 din za 5 anticelulit masaža + 5 termopakovanja! Anticelulit ...\n34 ~ svipopusti.ba Svi popusti u Bosni i Hercegovini - Dnevna ponuda grupne Dnevni popusti za: Svi Gradovi, preko Svih portala za grupnu kupovinu , ... Platite samo 15 KM za kraljevsku četveroručnu masažu + gratis njegu ruku u salonu ...\n35 +8 kupime.hr\nMasaže - KupiMe.hr58 kn umjesto 180 kn za mirisnu masažu ... VIŠE ... Po principu grupne kupovine ponude se ostvaruju kad se dovoljno korisnika odluči za kupnju kupona.\n36 ~ minikes.rs Minikeš popustiSlobodno nastavite sa kupovinom ovog proizvoda ili usluge. ... 800 din DETOX MASAŽA SOLIMA PLUS RELAKS MASAŽA ULJIMA! .... ZA MESEC DANA TERETANE, GRUPNIH PROGRAMA ILI KOMBINACIJE OBE OPCIJE, U TOP FORMU!\n37 +32 zlatnaribica.rs\nSve aktivne ponude | Upecaj svoju zlatnu ribicu! - Svakodnevni Svakodnevni neverovatni popusti |Beograd Kupovina |Beograd Vaučeri ... Samo 1.000 din za čak 5 relax parcijalnih masaža u salonu Claire na Vračaru!\n39 -32 svipopusti.hr\nSVI GRUPNI POPUSTI NA JEDNOM MJESTU - Grupna kupovina Svi GRUPNI POPUSTI u Rijeci i u cijeloj Hrvatskoj na JEDNOM MJESTU! ... Spa dan za dvoje u Hotelu Residence*** - sauna, 2 parcijalne masaže ...\n40 -3 akciomat.rs\n(lipolizu) + tretman vakumom + anticelulit masaža + ... - Akciomatgrupni popusti na usluge i proizvode, solarijum, bioskope, masaže , teretane, ... Osvojite vaše Akciomat bodove i iskoristite ih za kupovinu omiljenih usluga na ...\n41 -11 kupon.rs\nGrupna Kupovina , Grupna kupovina Beograd, Grupna ... - PopustKupon.rs - grupna kupovina - pogledajte aktuelne ponude koje mozete da ... 590 din umesto 3000 din za higijenski tretman lica - masaža , piling, čišćenje, ...\n42 +15 kudaukupovinu.rs\nRelax masaža sa etericnim uljima u trajanju od ... - Kuda u kupovinuOpustite se i uživajte u mirisima etericnih ulja, ciji odabir u relax masaži ima posebnu ulogu, snažno deluju na emocije i duh, a takode umiruju i nervni sistem.\n43 ~ kolektivnakupovina.net 2 - Kolektivna Kupovina Srbija Popusti10 anticelulit masaža sa termo pakovanjem i limfnom drenažom! .... kuponholik, beograd, kupi me, popusti, grupna kupovina , masaza vrata, lica. 295 rsd za ...\n44 +8 uzmipopust.rs\nUzmiPopust.rs: Svi popusti u Srbiji! Dnevno preko 2900 aktivnih Svi grupni popusti na jednom mestu! ... grupiše sve popuste na jednom mestu odnosno kompletnu ponudu svih stranica za grupnu kupovinu i grupne popuste u svim gradovima u Srbiji! ... Kraljevska masaža u 4 ruke sa pilingom od čokolade!\n45 +45 kupujmo.ba\nKupujmo.ba - portal grupne kupovineJedinstvena antistresna masaža uz 78% popusta u salonu Sana Vitae,Sarajevo. Opustite se uz antistresnu masažu koja će Vas osloboditi svake napetosti!\n46 +5 padajucene.rs\n420 din umesto 1400 za masažu leđa vulkanskim kamenjem Ponuda obuhvata: masažu leđa vulkanskim kamenjem u trajanju od 30 minuta + 15 min opuštajućeg ... Padajucene.rs - Grupna kupovina Beograd Srbija.\n47 +11 debelipopust.com\nDebeli Popust - Svi grupni popusti u Hrvatskoj na jednom mjestu Kozmetički tečajevi po izboru u trajanju tri dana - tečaj masaže , pedikure, ugradnja noktiju, ..... Kupovinom 2 potvrde, treća po istoj promotivnoj cijeni u ordinaciji.\n48 ~ grupnakupovina.info Grupna Kupovina Srbija Popusti LepotaNajveci agregator grupnih kupovina Srbija svi popusti i veliki broj ponuda po ... 250 din umesto 1200 din za ŠIŠANJE, FENIRANJE, PRANJE sa masažom glave ...\n49 -11 ekupon.ba\neKupon.ba - Snaga grupne kupovineeKupon.ba - Snaga grupne kupovine . 122.091. KUPLJENO KUPONA ..... Osjetite dobrobiti ručne masaže u salonu Sana Vitae. 30.00 KM 50% POPUSTA ...\n50 ~ kupovinasapopustom.com Kupovina sa Popustom Srbija PopustiSajtovi za Grupnu Kupovinu , Kupovina sa Popustom Agregat svih Popusta na jednom ... 1000 DIN UMESTO 2400 ZA TRI ANTICELULIT MASAŽE I LIMFNE ...\n51 -18 kupondiler.rs\nKupon Diler :: popust za Relaks paket - Kraljevska masaža + piling 680 din umesto 4000 din za relaks paket kraljevsku masažu u trajanju od 60 minuta + piling tela. ... Portal Kupon Diler funkcioniše na principu grupne kupovine .


OPREZ!Prevaranti kloniraju Facebook profile da bi od korisnika ukrali novac – Uvek Lud Nikad Zbunjen\nPrevaranti na internetu prave kopije Facebook profila pravih korisnika da bi prevarili korisnike da im otkriju finansijske i lične podatke. Taktika koju koriste prevaranti poznata je pod nazivom “kloniranje”.\nPREPORUKA ZA VAS (VIDEO)Mladoženja raspalio mladi ŠAMARČINU –… (VIDEO)OVO SLOBODNO PROBAJTE KOD KUĆE: 21 nenormal… ŠOK Gledao TV, pa saznao da mu je žena prostitutka… (VIDEO):Ovako reaguju penzioneri kada gledaju …


Ljubinka Milinčić: Bajden gađao Rusiju, a pogodio Ukrajinu i celu Evropu - 02.03.2022, Sputnik Srbija\nU novom izdanju emisije Ljubinke Milinčić „Moj pogled na Rusiju“ saznaćete kako je Bajden gađao Rusiju, a pogodio Ukrajinu i celu Evropu, kako se Evropa smejala... 02.03.2022, Sputnik Srbija\nU novom izdanju emisije Ljubinke Milinčić „Moj pogled na Rusiju“ saznaćete kako je Bajden gađao Rusiju, a pogodio Ukrajinu i celu Evropu, kako se Evropa smejala višegodišnjem genocidu i da li su Čajkovski, ruska salata i votka najveći neprijatelji zapadne civilizacije.\nŽeleći da „obuzda“ Rusiju, Bajden je naveo Ukrajinu da izazove rat u kome najviše strada njen narod, a nateravši Evropu da uvede surove sankcije Rusiji, drastično je smanjio njenu ekonomsku moć.Sedam godina je ruski narod na teritoriji Ukrajine bio proganjan, zlostavljan, kažnjavan, ubijan… Uzalud su se ti ljudi obraćali Evropi za pomoć, njoj je to bilo — smešno.U svojoj želji da što više kazne Rusiju, Evropa i Amerika su uvele sankcije svemu što je rusko. Na udaru su se našli i muzika, i literatura, i sport i sve prošlo i buduće. Još da zabrane rusku salatu i votku!„Moj pogled na Rusiju“ je emisija portala „Sputnjik Srbija“ u kojoj glavna urednica Ljubinka Milinčić komentariše aktuelne događaje i teme iz Rusije i sveta.Sastoji se od tri segmenta i emituje se sredom od 21.00.\nljubinka milinčić: moj pogled na rusiju, rusija, rusija – politika, kriza u ukrajini, audio\n21:45 02.03.2022 (Osveženo: 11:14 31.03.2022)\nBajden gađao Rusiju, a pogodio Ukrajinu i celu Evropu\nŽeleći da „obuzda“ Rusiju, Bajden je naveo Ukrajinu da izazove rat u kome najviše strada njen narod, a nateravši Evropu da uvede surove sankcije Rusiji, drastično je smanjio njenu ekonomsku moć.\nGenocid kome se Evropa smejala\nSedam godina je ruski narod na teritoriji Ukrajine bio proganjan, zlostavljan, kažnjavan, ubijan… Uzalud su se ti ljudi obraćali Evropi za pomoć, njoj je to bilo — smešno.\nDa li su Čajkovski, ruska salata i votka najveći neprijatelji zapadne civilizacije\nU svojoj želji da što više kazne Rusiju, Evropa i Amerika su uvele sankcije svemu što je rusko. Na udaru su se našli i muzika, i literatura, i sport i sve prošlo i buduće. Još da zabrane rusku salatu i votku!


Jednodnevni izlet Subotica, Palić, Vinarija Zvonko Bogdan\n47 Kupljeno 8900din\nSubotica, Palić: 250din i 1890din, za izlet i prevoz!\nPonuda uključuje kupon kojim ostvarujete popust za izlet u Suboticu\nKupite kupon za 250 din i platite samo 1890 din za:\nIzlet u Suboticu, Plaić sa autobuskim prevozom u organizaciji turističke agencije Travel Card\nKupon od 250 din plaćate na portalu KupiMe.com, a aranžman od 1890 din plaćate prilikom rezervacije termina u turističkoj agenciji\nJednodnevni izlet: Subotica, Palić\nSUBOTICA – PALIĆ-VINARIJA ZVONKO BOGDAN\nPolazak iz Beograda u 8 h I Pančeva 9 h.Vožnja autoputem prema Subotici sa usputnom pauzom za odmor i osveženje.\nDolazak u Suboticu oko 11h, obilazak sa vodičem značajnih verskih, arhitektonskih i istorijskih znamenitosti Subotice.(Glavni gradski trg,Gradska biblioteka,Narodno pozorište,Grdska kuća,Katedrala,Sinagoga,Spomenik Caru Jovanu Nenadu,Gimnazija,Gradski muzej).\nNakon obilaska slobodno vreme do 13h i polazak za Palićko jezero. Od 13:30h do 15h obilazak Palićkog jezera i slobodno vreme za ručak. (Veliki park,Vodotoranj,Velika Terasa,Muzički paviljon ,spomen česma…).\nOd 15h obilazak vinarije Zvonko Bogdan uz pratnju stručnog vodiča iz vinarije, čari nastanka vina, u prelepoj degustacionoj sali degustacija vina.\nPolazak za Beograd u 17h (predviđeno vreme dolaska oko 20h).


Hercegovina: Stanje na požarištima bolje, najveća požarna linija u Branom Dolu - Direkt Portal\nHercegovina: Stanje na požarištima bolje, najveća požarna linija u Branom Dolu\n11.08.2021 09:07 bileca, hercegovina, požari 0\nHelikopter Helikopterskog servisa Republike Srpske gasi od jutros požar u rejonu sela Mirilovići kod Bileće i prema planini Viduša. Požarišta u Hercegovini trenutno su pod kontrolom, a najveća požarna linija je u rejonu sela Brani Do.\nVatrogasci su i jutros na terenu, a situacija na požarištu bolja je nego juče, kaže starješina bilećke Vatrogasne jedinice Radomir Radmilović za Srnu.\nPilot Helikopterskog servisa Republike Srpske Zorislav Ivanović rekao je za RTRS da se nastavlja gašenje požara u okolini Bileće.\nOn je podsjetio da je juče poslijepodnevnim časovima, nakon gašenja požara u Višegradu koji je stavljen pod kontrolu, helikopter upućen u Bileću gdje je bilo u toku gašenje požara oko manastira Dobrićevo u mjestu Orah.\n- Nakon toga, helikopter je upućen u Trebinje, jutros nastavljamo u okolini Bileće. Dim prilično ožava gašenje vatre, jer je smanjena vidljivost - rekao je Ivanović.\nOn je rekao da je situacija na požarištima pod kontrolom, te da su aktivni zaostali pojedinačni požari koji trenutno ništa ne ugrožavaju.Jedan veći požar aktivan je sjeverozapadno, prema rejonu mjesta Brani Do.\n-Tu je veća požarna linija od 200-300 metara i to ćemo jutros da gasimo - rekao je Ivanović.


Otvorena izložba Hersta u Novom Sadu uz incident - Novi Sad\nOtvorena izložba Hersta u Novom Sadu uz incident\n12:09:00 03.09.2016, Komentara: 0\nNovi Sad - Izložba "Nova religija" jednog od najpoznatijih umetnika današnjice, Dejmijana Hersta, i u Novom Sadu je otvorena uz incident. Umetnici koji su protestovali su saopštili da je na "održanom protestu protiv podrške države, pokrajine i grada krupnom kapitalu na izložbi Dejmijana Hersta u MSUV došlo do brutalnog izbacivanja umetnika i aktivista od strane privatnog obezbeđenja iz ove javne institucije".\nfoto: Duša na lestvicama Jakovljevim (The Soul on Jacob’s Ladder) (2005), fotografija Prudence Cuming Associates, Paul Stolper Gallery © Damien Hirst and Science Ltd. Sva prava pridržana, DACS 2016\nKako se navodi u saopštenju, oni su prilikom otvaranja izložbe odlučili da održe protest, uz parole i transparente, ali su bili udaljeni. Herstova dela su izložena u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine, a umetnik Živko Grozdanić potvrdio je za N1 da je deo posetilaca izložbe izbačen sa otvaranja i legitimisan.\n- Publika koja je čekala pola sata da bi ušla u muzej je bila razdvajana. Jedna je išla sa leve, a druga sa desne strane. Nama je u jednom trenutku postalo jasno da je počelo otvaranje izložbe. Počeli smo da protestujemo i digli smo parole koje smo pripremili. Utrčalo je obezbeđenje i nas desetak ljudi je na naugodan način izbačeno, ispred policije koja je izvršila legitimisanje - rekao je Grozdanić za N1.\nHerstov rad, gde god se pojavi, prate kontroverze. Delom zbog sadržaja njegovih dela, delom i zbog toga što ga deo umetničke javnosti smatra za simbol komercijalizacije umetnosti, što nije izostalo ni ovaj put.\nIzložba "Nova religija" otvorena je sinoć i biće izložena u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine do 14. oktobra. Čine je 44 grafike i četiri skulpture. Reč je o jednom od najuticajnijih, najinovativnijih i najuspešnijih svetskih umetnika, dobitnika prestižne Tarnerove nagrade čija dela će ove jeseni po prvi put biti predstavljena publici u Srbiji. Izložba u Novom Sadu se organizuje uz podršku kompanije KPMG. Izložbom Herst želi da pokrene razmišljanje o religiji, ljubavi, umetnosti i nauci.\nPrema umetnikovim rečima, ovo su instrumenti koji nam pomažu da pronađemo svoj životni put. Koristeći se univerzalnim temama, Herst u svojoj „Novoj religiji“ suprotstavlja nauku i religiju, stavljajući ih u poseban dijalog, onako kako ih ljudi obično percipiraju. Sa jedne strane osećajan, blizak i topao, u duhu religijskih i metafizičkih konotacija, umetnik je istovremeno i analitički hladan i odbojan, pod uticajem atmosfere i osećanja vezanih za nauku i medicinu.\nZa jednu od najvećih izložbi ikad održanih u Novom Sadu, ministarstvo kulture i pokrajina izdvojili su ukupno 1,1 milion dinara, što je oko trećine iznosa koji se godišnje izdvaja za sve programske aktivnosti Muzeja savremene umetnosti Vojvodine.


Lagunitas Lounge sistem prilagođava se promjenjivim radnim uslovima i različitim telesnim položajima korisnika. Cela kolekcija sedišta i stolova stvara dodatno mesto bilo gde u prostoru istovremeno nudeći multi-modalnu podršku i različite stupnjeve privatnosti.\nSa ovom kolekcijom imamo priliku stvoriti prostore koji će istovremeno udovoljavati potrebama zaposlenih i zahtevima novih radnih uslova za većom sigurnosti i ugodnosti na radnom mjestu.\nKreirajte idealne prostore s Lagunitas kolekcijom- Beskrajne mogućnosti konfiguracije


Doveo avijaciju do kolapsa: Avioni MiG išli na remont u Poljsku, umesto u Rusiju - Sputnjik Srbija\n19:46 18.05.2020 (osveženo 09:15 19.05.2020) Preuzmite kraći link\nTužilac je istakao da je bivši ministar naložio svojoj zamenici da sakrije postojeći sporazum s ruskom korporacijom za izgradnju aviona „MiG“ u sef i da je Nenčev na taj način onemogućio realizaciju sporazuma. Umesto toga, Nenčev je započeo pregovore sa Poljskom.\nTužilaštvo se zapitalo po kom osnovu je Gradski sud u Sofiji na leto 2019. godine doneo odluku da oslobodi činovnika.\n„Mnogobrojni pisani i usmeni dokazi idu u prilog tome da je u toku čitavog inkriminišućeg perioda osumnjičeni Nenčev bio svestan teškog položaja bugarske lovačke avijacije, ali bez obzira na to ništa nije činio. On je 'sedeo skrštenih ruku' zato što nije želeo da naručuje rezervne delove potrebne za bugarski MiG-29 od jedinog proizvođača – ruske korporacije 'MiG'“, navodi se u saopštenju tužioca.\nTužilaštvo je pozvalo da bivši bugarski ministar bude proglašen krivim i da mu se odredi zatvorska kazna u trajanju od osam godina.\nPrema rečima samog Nenčeva, takva izjava tužilaštva ga ne plaši, već je se stidi.\n„U 'slobodnoj', 'demokratskoj', 'na pravu zasnovanoj' i 'evroatlantskoj' Bugarskoj, tužilaštvo je uložilo žalbu na odluku Gradskog suda u Sofiji, prema kojoj sam oslobođen u slučaju popravke MiG-29 u Poljskoj umesto u Rusiji, i traži od Apelacionog suda da me liši slobode na osam godina“, napisao je Nenčev u subotu na svojoj stranici na Fejsbuku, komentarišući priložene dokumente.\nOn je naveo optužbe koje su iznete na njegov račun, među kojima je i ona o šteti koja je naneta oružanim snagama Bugarske.\nBivši ministar odbrane smatra da optužbe u datom slučaju izgledaju apsurdno, ako se uzme u obzir korist koju je Bugarska mogla da izvuče potpisivanjem sporazuma sa savezničkom zemljom.\n„Ne zaboravimo da je ovaj sporazum (sa Poljskom) potpisao Savet ministara i da ga je podržala velika većina u Narodnoj skupštini. Prvo, dobili smo dva motora u mnogo kraćem vremenskom periodu, bili su poljski odmah nakon potpisivanja ugovora. Nećemo zaboraviti takođe mnogo nižu cenu koju nam je nudila Poljska, kao ni da, kao država-članica EU, nismo platili carinske dažbine i da smo dobili državnu garanciju od Poljske“, rekao je bivši ministar.\nOn je takođe istakao da je u optužen za nanošenje štete stranoj kompaniji (u ovom slučaju ruskoj), ali da niko ne govori o zaštiti nacionalnih interesa.\n„Uvek sam govorio da me ne zanima kojoj stranoj kompaniji sam naneo štetu. Zanima me samo da li sam uspeo da zaštitim bugarske nacionalne interese“, rekao je Nenčev u intervjuu za „Evropu“.\nBugarski predsednik Rumen Radev, koji je ranije bio na čelu vazduhoplovnih snaga zemlje i bio svedok u ovom slučaju, izjavio je da je bivši ministar svojim postupcima doveo avijaciju do potpune katastrofe.\n„Nikolaj Nenčev je sporazumom sa Poljskom o popravci MiG-29 doveo avijaciju do potpune katastrofe, a istovremeno nije dozvolio isporuke iz Rusije. Na kraju je vazduhoplovstvo potpuno propalo“, rekao je Radev 2017. godine.\nSocijalistička stranka Bugarske kritikovala je planove Nenčeva i pre sklapanja sporazuma sa Poljskom. Tokom debata 2015. godine socijalisti su taj sporazum nazvali kriminalnim.\n„Ako se vaš ministarski mercedes pokvari, hoćete li ga poslati na popravku u fabriku Trabant?“, izjavio je tada poslanik Atanas Zarifov, ističući da Rusija nije Poljskoj dala licencu za popravku aviona.\nNezavisni poslanik Velizar Enčev pozvao je svojevremeno Nenčeva da preuzme odgovornost za živote pilota.\n„Bićete odgovorni za živote bugarskih pilota ukoliko budete popravljali avione u Poljskoj. Ministarstvo odbrane prebacilo je odgovornost na Parlament, ukoliko naš avion iznenada eksplodira u vazduhu. To se dogodilo u Alžiru (verovatno se odnosi na pad Su-24 2014. godine). Sada Alžir vodi slučaj protiv poljske fabrike koja će popraviti naš avion“, rekao je Enčev.\nkazna, avijacija, MiG-29


SAD doniraju 2.7 miliona dolara Crnoj Gori za borbu protiv COVID-19\nVlada Sjedinjenih Američkih Država donirala je 2.7 miliona dolara kroz Projekat jačanja kapaciteta za pružanje odgovora na COVID - 19 u Crnoj Gori, koji će implementirati Ministarstvo zdravlja zajedno sa Kancelarijom Svjetske zdravstvene organizacije u Crnoj Gori.\nTim povodom u Podgorici je formiran Nadzorni odbor čiji je zadatak davanje strateških usmjerenja i praćenje statusa implementacije projekta.\n"Zahvaljujući ovoj izuzetno značajnoj donaciji, Crna Gora će, kroz kontinuiranu kampanju na kojoj će počivati projekat, nastojati da dodatno osvijetli značaj i pospiješi proces imunizacije protiv koronavirusa koja je okosnica borbe protiv ove pošasti. Crna Gora je do danas obezbijedila preko milion i dvije stotine hiljada doza vakcina, a prvu dozu dobilo je blizu 60 odsto punoljetnih građana. U isto vrijeme, unaprijedićemo već ojačane kiseoničke kapacitete naših bolnica, ali i obezbijediti ozbiljan tempo testiranja, odnosno dalji nadzor epidemije za šta smo ranije dobili pohvale predsjednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen tokom njene posjete Institutu za javno zdravlje”, kazala je ministarka zdravlja, dr Jelena Borovinić Bojović.\nAmbasadorka SAD u Crnoj Gori, Džudi Rajzing Rajnke istakla je da SAD predvode globalnu borbu protiv COVID 19 s kojom ne može da se uporedi nijedna dosadašnja globalna kriza ni po kompleksnosti ni po obimu.


Dr MILOŠ MARIĆ – Brat Mileve Marić klonirao pre sedam decenija | Dobro dosli na Internet prezentaciju srpske dijaspore\nDr MILOŠ MARIĆ – Brat Mileve Marić klonirao pre sedam decenija\nPosted on Januar 7, 2014 by dijaspora\nU kolopletu sudbine i zbog našeg poslovičnog nemara prema svojim dičnim sunarodnicima, previđali smo mnoge naše velikane, a jedan od njih je dr Miloš Marić (Ruma 1885. – Saratov 1944), mlađi brat Mileve Marić Ajnštajn, cenjeni histolog, univerzitetski profesor u Rusiji i jedan od začetnika kloniranja ćelija još pre sedam decenija. Bilo je to dve decenije pre nego što se rodio naš savremeni genetičar svetskog renomea dr Miodrag Stojković.\n– Uporedo sa njegovim naučnim interesovanjem u oblastima mitoze i amitoze (indirektne i direktne deobe ćelija), dr Marić je radio pripreme za proučavanje nervnog sistema, ali je Veliki otadžbinski rat prekinuo te radove koji su publikovani tek posle rata i poslužili kao osnova za tri doktorske disertacije – zapisao je dr Kablov u Saratovu 1986. godine.\nNa srpskom jeziku dr Marić se pominje samo u jednoj rečenici Enciklopedije Novog Sada – kao deset godina mlađi Milevin brat. Jedini zapis o njemu ostavio je Đorđe Krstić, novosadski fizičar koji već decenijama živi i radi u Sloveniji. Krstić je u svojoj knjizi “Mileva i Albert Ajnštajn” manje poglavlje posvetio Milošu.\n– Ni mnogoljudnije nacije ne dozvoljavaju sebi luksuz da zaboravljaju svoje velikane, pa ne bi trebalo da to činimo ni mi, mali ali daroviti narod – kaže dr Njegovan. – Kopije naučnih radova dr Marića trebalo bi da poseduju institucije, poput Matice srpske, a medicinski fakulteti da ga pominju i podsećaju studente da je postojao naučnik, naš sunarodnik, koji je, poput Tesle i Pupina, ostavio veliki naučni trag u inostranstvu.\nPosthumnoj afirmaciji dr Marića nada se i njegov dalji rođak Dragiša Marić (57), diplomirani inženjer poljoprivrede iz Kaća, nadomak Novog Sada. Milevin i Milošev deda Kuzman Marić Dragišin je čukundeda.\nZa razliku od nas, Ruse i danas zanima svaki detalj u vezi sa naučnikom Milošem Marićem, pa je pre nekoliko godina u Kaću boravio Oleg Akimov, fizičar sa državnog Instituta za kosmička istraživanja u Moskvi.\n– Ispričao sam mu da su po našem usmenom porodičnom predanju, oslonjenom na neke turske izvore, Marići ovamo došli pre Velike seobe – kaže Dragiša, i dodaje da prvi pisani trag datira iz 1556. godine.\nDragišina želja je da poseti Milošev grob u Saratovu, a bilo bi mu drago da se u Srbiji konačno čuje i za njegovog rođaka-naučnika, čiji je život, što zbog zlehude zarobljeničke sudbine, što zbog velike slave njegove sestre Mileve i zeta Alberta Ajnštajna, sve do danas u senci.\nMiloš, najmlađe dete Miloša i Marije Marić, dobio je očevo ime kako bi se, po starom srpskom običaju, zaustavilo umiranje dece u porodici. Marićima su, naime, umrla prva dva muška deteta. U Srpskoj pravoslavnoj velikoj gimnaziji u Novom Sadu dobio je vaspitanje u nacionalnom duhu.\nBudući da je njegov otac bio imućni domaćin čija imovina je podrazumevala kuću i salaš u Kaću, još jednu kuću u Novom Sadu, te imanje kod Titela i u okolini Novog Sada, mladi Miloš upisao je 1902. medicinu u rumunskom gradu Koložvaru (današnji Kluž), nastavio usavršavanje u Parizu, pa u Švajcarskoj.\nU Bernu je stanovao kod bračnog para Marić-Ajnštajn i bio neposredni svedok zajedničkog naučnog rada svoje sestre Mileve i zeta Alberta. Po završetku studija, Miloš se 1907. vratio u Kluž i započeo lekarsku službu.\nMeđutim, po izbijanju Prvog svetskog rata mobilisan je u austrougarsku vojsku kao bataljonski lekar. Dospeo je najpre na južni front, gde su se vodile borbe protiv Srbije, ali je ubrzo prekomandovan na severni front, protiv Rusije. Za vreme povlačenja pao je u rusko zarobljeništvo. Pošto su saznali da je lekar, Rusi su ga poslali u Lefortpovsku vojnu bolnicu u Moskvi.\nZahvaljujući svojoj stručnosti, ali i poznanstvu sa čuvenim revolucionarom Belom Kunom (1886-1939), Miloš Marić je imao odrešene ruke – uporedo sa lekarskim obavezama bavio se naukom na katedri histologije Moskovskog univerziteta. Potom je 1917. prešao na katedru histologije Dnjepropetrovskog medicinskog instituta.\nGodine 1930. na konkursu je izabran za šefa katedre za histologiju na Univerzitetu u Saratovu, kojim je pre njega rukovodio čuveni Pavlov.\nKao ugledni naučnik, po izbijanju Drugog svetskog rata dr Miloš Marić pozvan je u Crvenu armiju, na moskovski front, gde je zbog izuzetno narušenog zdravlja preminuo 1944. godine, ne dočekavši oslobođenje svoje druge domovine, Rusije.\nAKIMOV NAM OTVORIO OČI\nISTORIČAR dr Drago Njegovan priznaje da je u vezi sa dr Milošem Marićem nama oči otvorio Oleg Akimov, fizičar sa državnog Instituta za kosmička istraživanja u Moskvi, koji je prilikom boravka u Novom Sadu, pre nekoliko godina, slušao mnoštvo priča o koautorki teorije relativiteta Milevi Marić. Akimov je domaćinima otkrio da je u Rusiji na još većem naučnom glasu njen brat Miloš. Po povratku u Risiju, Akimov je otvorio internet stranicu njnjnj.sceptic-ratio.narod.ru posvećenu velikim naučnicima. U tom visokom društvu su Miloš i Mileva Marić.\nENIGMA O POVRATKU\nDO sada nije razjašnjeno zašto se dr Miloš Marić, posle zarobljeništva u Prvom svetskom ratu, nikada nije vratio u Srbiju. Neki ruski izvori tvrde da se Miloš dopisivao sa sestrama Milevom i Zorkom, ali tog dokaza nema u sačuvanim Milevinim pismima. Pouzdano se zna da se iz rata javio roditeljima 1916. godine, zatim, pismom 1924. i nikada posle toga. Kako godinama nije stizao nikakav glas o njemu, porodica ga je proglasila nestalim. Sa prvom suprugom Martom u Klužu nije imao potomaka, kao ni kasnije u Saratovu sa Ruskinjom Marijom Vasiljevnom Karpovom.\n« ЈЕДАНАЈЕСТА БОЖИЈА ЗАПОВЕСТ Хелена Иванов најбоља говорница на свету »


Kako se u Srbiji mulja sa najboljim njivama? Traže baš uvek onu što košta 15.000 evra po hektaru - Biznis Telegraf.rs\n12/07/21 | 13:59 ≫ 14:03\nU praksi se pokazalo da postoje brojne zloupotrebe na strani podnosioca zahteva za vraćanje zemljišta, koji su formirali nove zadruge na teritoriji nekadašnje\nTrenutno se vodi više od 160 sporova za vraćanje 60.000 hektara poljoprivrednog zemljišta. To sprečava sadašnje vlasnike da slobodno raspolažu svojom imovinom, ali i potencijalne investicije.\nPisali smo već o tome da se krupni kapital i te kako seli u poljoprivredu, a da osim ovakvih sporova, investicije koči i konverzija.\nIako nijedan ranije važeći i sada važeći Zakon o zadrugama ili drugi zakon ne predviđaju pravo novoosnovanih zadruga da traže vraćanje imovine koju su pravna lica stekla na zakonit način i u skladu sa tim upisala tu imovinu kao svoju privatnu svojinu i dalje se pred prvostepenim upravnim organima 50 lokalnih samouprava i Upravnim sudom vodi više od 160 sporova za vraćanje 60.000 hektara poljoprivrednog zemljišta.\nAnaliza NALED-ovog Saveza za imovinu i investicije pokazala je da se naročito problematičnim pokazao član 95. koji, osim što postojećim zadrugama pruža mogućnost da povrate nekadašnju zadružnu imovinu, nudi i novoformiranim mogućnost da u roku od dve godine od osnivanja pokrenu isti postupak uz jednostavan uslov: da su osnovane na istom području kao i nekadašnje zadruge čiju imovinu potražuju.\nKako zakonodavac pri donošenju ovih odredbi nije predvideo jasna rešenja za dolazeću privatizaciju, u velikom broju postupaka za vraćanje imovine opštinski organi donose rešenja o oduzimanju poljoprivrednog zemljišta i objekata koje su privatne kompanije savesno kupile i stekle.\nPri tome,i po žalbama, piše u analizi, odlučivano je kontradiktorno i neujednačeno, te je tako stvorena velika pravna nesigurnost.\n- Kako se sporovi vode po članu 95. koji je ostao na snazi iz prethodnog Zakona, izmene tog zakona više nisu moguće. Zato NALED rešenje vidi u hitnom donošenju autentičnog tumačenja Narodne skupštine o spornom članu koje bi obezbedilo ujednačenu institucionalnu i sudsku praksu i garantovalo vlasnicima nepovredivost prava na privatnu svojinu. S tim u vezi, smatramo da član 95. treba razumeti tako da se zahtev za povraćaj može usvojiti samo ako zadruga dokaže da je traženo zemljište zaista nekada bilo u njenom vlasništvu, kao i da je reč o imovini koja se nalazi u režimu društvene ili državne imovine, odnosno koja je na drugo pravno lice preneta bez naknade – kaže predsednik Saveza za imovinu i investicije NALED-a i direktor društva MK Group Jovan Purar.\nOsim što omogućava tendenciozno i proizvoljno tumačenje i podstiče pravnu nesigurnost, sadašnji tekst člana 95. ostavlja prostor i za različite zloupotrebe, upozoravaju u NALED-u.\nU praksi se pokazalo da postoje brojne zloupotrebe na strani podnosioca zahteva za vraćanje zemljišta, koji su formirali nove zadruge na teritoriji nekadašnje, a bez bilo kakvog pravnog sleda ili faktične ili ekonomske veze sa nekadašnjom zadrugom i za koje se veruje da su osnovane isključivo radi sticanja materijalne koristi, a ne da bi zaista ponovo razvili zadrugarstvo i koristili to zemljište za poljoprivrednu proizvodnju.\nDa sumnje u dobre namere nisu neosnovane za veliki broj podnosioca zahteva za vraćanje imovine, potvrdilo je i istraživanje koje je NALED sproveo među lokalnim samoupravama: novoosnovane zadruge najčešće ne mogu da dokažu da su pre pokretanja postupka za povraćaj poslovale na istom području i obavljale istu delatnost kao i zadruga čiju imovinu potražuju.\nUz to, podaci pokazuju da je predmet zahteva gotovo uvek najkvalitetnije poljoprivredno zemljište čija se tržišna vrednost kreće od 5.000 do čak 15.000 evra po hektaru.\n- U cilju sprečavanja zloupotreba, kao i rešavanja imovinsko-pravnih sporova koji traju više od decenije, NALED predlaže da se pri tumačenju člana 95. za zahteve zadruga uvedu dodatni uslovi – da dokažu da su se i pre podnošenja zahteva uveliko bavile poljoprivrednom proizvodnjom, da su poslovale na istom području kao i da se imovina koju potražuju ne nalazi u privatnom vlasništvu. U suprotnom, organi uprave će nastaviti sa donošenjem nepravilnih odluka, postupci će trajati nerazumno dugo, a sadašnjim vlasnicima se oduzima pravo korišćenja i raspolaganja zakonito stečenom privatnom imovinom, što je sve direktno suprotno važećim zakonima i ekonomskim interesima države i društva- zaključuje Purar.\nKako rešiti konverziju?\nKada je domaći privrednik Petar Matijević pazario objekte na atraktivnoj lokaciji pored Save na Novom Beogradu, rekao je za naš portal tada da u ovom trenutku nema jasan plan šta će graditi na tom prostoru jer, pre svega, urbanistički plan na toj lokaciji nije gotov.\nKako je Matijević postao vlasnik imovine, ne i parcele, jedna od opcija je da se izvrši i prenamena zemljišta. I on je samo primer mnogih investitora koji godinama muku muče s konverzijom.\nU problemu su bili svi na zemljištu koje je bilo u vezi s nekom privatizacijom. To uključuje sve bivše industrijske komplekse na kojima se danas grade stambeni ili poslovni objekti, kao što su bivši Beko, IKL koji je sada Central garden, Minel ili IPM, IMT u Bloku 65, i mnogi drugi. Činjenica je da bi naknada za konverziju, u zavisnosti od tumačenja propisa, mogla iznositi i više od 10 miliona evra, što u startu odbija ulagače, a hektari tako ostaju zarobljeni.\nZanimljivo je međutim, i to da ni država nema neke prevelike koristi od naknade za konverziju. O tome čitajte u našem posebnom tekstu.\n12. jul 2021 | 14:20\nHahahaha, ko će kupi, političari?!\n12. jul 2021 | 14:15\nKod mee na pjenu od mora kvadrat 900evra\n12. jul 2021 | 14:13\nU Golubince pored Stare Pazove hektar ide 20 000 pa i malo više.


POPUST: Sarajevo, Hotel Hills 5* - Rijeka\nSrce kaže DA za Terme Radenci! 3 dana/2 noćenja s POLUPANSIONOM za 2 osobe u hotelu Radin B 4* uz neograničeno kupanje u termalnom kompleksu, 1x dnevno ulaz u svijet sauni... za 1323kn!\n1323 kn 2280 kn 42%\nMOBILNE KUĆICE U POREČUPRVOSVIBANJSKI PRAZNICI U TROGIRU - KAMP ROŽACIlirija Resort - Hotel Ilirija - Last minuteTerme Dobrna - Depandansa Hotel Park - 1. svibanjDAN ŽENA U HOTELU PALASNOVA GODINA U HOTELU OPATIJAHOTEL EXECUTIVERemisens Premium Hotel Ambasador - Luksuzno ljeto u OpatijiIzletište PodastranaInvesting Academy OnlineBeleza Brazilian BarKUPANJE U WELLNESSU ŽIVA ZA ODRASLEBLUESUN HOTEL KAJ - WELLNESS PAKET DOŽIVLJAJFiziovetPino Nature Hotel - Opuštanje na planini u centru grada


Zagrebačke trešnje dostupne na sedam gradskih lokacija | ZG-magazin\nZagrebačke trešnje dostupne na sedam gradskih lokacija\nTijekom manifestacije 10. Dani zagrebačkih trešanja građani će do kraja lipnja na sedam gradskih lokacija moći kupiti domaće trešnje najpoznatijih sorti – hrušt, tugarka i volovsko srce od ukupno 26 uzgajivača.\nRiječ je o manifestaciji u organizaciji udruge ZG trešnja i Grada Zagreba, koja omogućava lokalnim proizvođačima kvalitetne, domaće trešnje ponude Zagrepčanima te brojnim posjetiteljima hrvatske metropole.\nBroj prodajnih lokacija smanjuje se iz godine u godinu. Tako smo 2018. izvještavali o prodaji na 13 lokacija, 2019. na devet, a ove godine zagrebačke trešnja dostupne su samo na sedam gradskih lokacija.\nZbog mraza ovogodišnji urod prilično loš, no gradonačelnik Milan Bandić je prilikom otvorenja manifestacije na Tomislavcu izjavio da su proizvođači svojim trudom spasili sve što se spasiti može, dodavši kako je s Gradskim uredom za poljoprivredu odlučeno da se proizvođačima zbog situacije s koronavirusom pomogne.\nPročelnik ureda za poljoprivredu i šumarstvo Dejan Jaić je poručio da je njegov Ured odredio mjere pomoći za uvećane troškove proizvodnje i plasmana proizvoda na tržište te da vjeruje da će na snagu stupiti početkom srpnja. (ZG-m)\ndani zgrebačkih trešanja\nZa gradske vrtove formiraju se “proljetne” liste čekanja\nNovijeNova online platforma posvećena mentalnom zdravlju djece\nStarije Digitalna kultura


NOVO ORUZJE RUSIJE – NAJNOVIJE VESTI\nImamo stratško oružje 20 puta brže od zvuka, koje ne može da detektuje nijedan antiraketni sistem, projektile koji mogu da pogode bilo koju tačku na planeti, rakete na nuklearni pogon… Upotrebićemo sve oružje, uključjući nuklearno, ukoliko Rusija ili neki naš saveznik bude napadnut, kaže ruski lider\nRusija je sada najoćnija vojna sila na svetu, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin. On je u godišnjem obraćanju poslanicima oba doma parlamenta rekao da je Rusija napravla najmodernije strateško oružje, kakvo svet dosad nije video i obećao da će ga, ako treba, iskoristiti u odbranu zemlje i svojih saveznika, među kojima je i Srbija.\nPutin je naveo da je Rusija strahovito poećala snagu svog strateškog naoružanja. U pitanju su rakete i nuklearne bojeve glave 20 puta brže od zvuka, koje ne može da detektuje nijedan antiraketni sistem, projektili koji mogu da pogode bilo koju tačku na planeti i imaju nuklearni pogon, podvodni dronovi koji mogu da unište nosače aviona, lasersko oružje…\nMala nuklearna bojeva glava\nRusija je razvila toliko malu nuklearnu bojevu glavu da mogu da je nose krstareće rakete.\n– To znači da su svi napori Amerike da stekne vojnu nadmoć u svetu bili uzaludno trošenje para i truda. Sve ono čega ste se plašili upravo se dogodilo. Sve što ste hteli da zaustavite svojom politikom niste uspeli. Niste uspeli da zaustavite Rusiju – poručio je ruski predsednik Amerikancima.On je istakao da je njegova zelja razvila strateško oružje, koje ne koristi balističke putanje- To znači da su protivraketni sistemi beskorisni u borbi protiv njih – objasnio je Putin.Kako je dodao, Rusija je naterana da radi na unapređenju svog strateškog arsenala nakon što se Amerika 2002. povukla iz Sporazuma o ograničenju balističkih raketa (ABM), koji je potpisan između SSSR i SAD 1972, a imao je za cilj da spreči preventivni nuklearni napad.- Rusija je molila Vašington da ne krši ABM spoazum, ali je sve bilo uzalud. Amerika je svoje raketne sisteme postavila kako u svojoj zemlji, tako i van njenih granica. Stoga smo morali da razvijemo naš odbrambeni sistem kao odgovor na američko postavljanje raketa van njene teritorije, u blizini ruskih granica – objasnio je Putin.\nPodsetio je da je još davno upozorio Ameriku na posledice povlačenja iz ABM sporazuma. Lično sam još 2004. otvoreno upozorio da Rusija radi na tome da zaobiđe američki antiraketni sistem. Međutim, SAD su izabrale da ignorišu to upozorenje i nisu nas slušale. E sad će nas slušati – istakao je ruski lider.\nRakete na nuklearni pogon\nKrajem 2017 uspešno je testirana raketa na nuklearni pogon. To nema nijedna zemlja na svetu\nAmerika, prema njegovim rečima, treba da preispita svoj stav, treba da penzioniše zagovornike rata i prestane da ugrožava celu planetu u ime svojih ambicija- Spremni smo da upotrebimo svoje oružje, uključujući nuklearno, ukoliko Rusija ili neki naš saveznik bude napadnut. Niko u to ne treba da sumnja – rekao je šef Kremlja.\nSAD hoće nuklearni rat\nPutin smatra da nove američke nuklearne postavke povećavaju mogućnost upotrebe nuklearnog oružja. – Ma koliko umirujućih reči da neko upotrebi iza zatvorenih vrata, mi znamo da čitamo ta je napisano. A piše da oni to oružje mogu upotrebiti kao odgovor na običan, konvencionalni napad, čak i na sajber-napad – rekao je Putin.\nPutin je otkrio da Rusija uveliko radi na laserskom oružju, ali da je još rano otkrivati detalje o tome.\nZato je još jednom ponovio da će na upotrebu bilo kakvog nuklearnog oružja odgovoriti svom silom.- Moja je dužnost da ovo kažem: Upotreba bilo kakvog nuklearnog oružja protiv Rusije ili njenih saveznika, bilo da je malog intenziteta, srednjeg ili nekog drugog, biće smatrana nuklearnim napadom na našu zemlju. Odgovor će biti trenuan sa svim relevantnim posledicama – rekao je Putin. Teška interkontinentalna balistička raketa\nRusija aktivno testira novi raketni sistem sa teškom interkontinentalnom balističkom raketom “sarmat”, koja može da dosegne bilo koju tačku na planeti. Konstruktori su stručnjci ministarstva odbrane zajedno sa organizacijama aerokosmičke industrije. Raketa “sarmat” je teška 200 tona. Ima kratku aktivnu fazu letenja, što komplikuje njeno presretanje antiraketnim sistemima. Tu raketu je moguće opremiti nuklearnim bojevim glavama, uključujući i one hipersonične.\nKrstareća raketa neograničene dužine letaKrstareća raketa sa neograničenom dužinom leta može da pogodi bilo koju tačku na planeti i zaobiđe antiraketne sisteme. Kako bi letela neprimećeno, raketa može da menja putanju i visinu, tako da može da leti i među planinama u klancima, kanjonima…Hipersonična glajding bojeva glvaRusija je razvila glajding (plutajuću) bojevu glavu bržu od zvuka nazvanu “avangarda”. Ona može da dostigne brzinu od 20 maha, odnosno 24.696 kilometara na čas (brzina zvuka je 1.234,8 kilometara na čas).\nIma velike manevarske sposobnosti, koje je čine imunom na sve protivraketno oružje koje danas postoji. To je kao vatrena kugla, koju možete da navodite do cilja – objasnio je Putin.Ta bojeva glava je testiana i ušla je u serijsku proizvodnju.\nHipersonična raketaJoš jedno od naprdnog oružja koje Rusija ima jeste hipersonični raketni sistem. On je testiran, a od 1. decembra 2017. pilot-model je postavljen u južnoj Rusiji.\nRaketa se lansira iz aviona i dostiže brzinuod 10 maha, odnosno 12.348 kilometara na čas (brzina zvuka je 1.234,8 kilometara na čas) dok manevriše da bi probila protivvazdušnu odbranu. To oružje nazvano je “kinžal” (bodež) i može da nosi nuklearnu bojevu glavu.\nPodvodni stelt dronRusija je proivela podvodni dron ogromne izdržljivosti sa stelt tehnologijom i nuklearnim reaktorom, koji je manji i moćniji nego kod ranijih modela.\nDron može da se suprotstavi nosačma aviona i njihovim borbenim grupama, kao i da napada obalsku odbranu, a neviljiv je na sistemima neprijatelja.\n19th March 2018 , 07:58, 07:58


Intervju: Đorđe Simić, autor zbirke pesama ”Pitomi vulkan” // Ne postoji samo jedna knjiga koja nam promeni život – Bukmarkić\nSve veći broj mladih ljudi se u Srbiji odluči da napiše nešto svoje. Iako je izuzetno teško bilo šta izdati u našoj zemlji, bili vi veliki ili mali pisac, optimistično je što će se mlada osoba uopšte upustiti u pisanje nečega što kasnije može poprimiti oblike romana, zbirke pripovedaka ili poezije. To dokazuje ljubav prema književnosti, i takve ljude bi uvek trebalo podržati. Iako poezija generalno nije moj žanr, bila mi je velika čast pročitati zbirku poezije Pitomi vulkan Đorđa Simića, izdate u izdanju Nove Poetike, i zaista sam uživao u njoj, moguće više nego u bilo kojoj drugoj domaćoj zbirci. Iskrenost koja izlazi iz svakog stiha Đorđa Simića nateraće nas da se malo zapitamo o nekim momentima iz sopstvene prošlosti; poželećemo da svaku pesmu koju pročitamo posvetimo nekom svom, iako znajući da ove reči nisu naše. Ali upravo u tome i leži lepota ove zbirke – svako je može doživeti na sebi svojstven način. Đorđe je pristao da za blog odgovori na nekoliko pitanja vezanih za njegov rad na zbirci pesama, planovima za dalje, ali i dao par saveta nekim novim piscima koji se plaše da se upuste u ceo proces pisanja i izdavanja.\nKada i kako je nastala ideja za Pitomi vulkan i koliko dugo si radio na ovoj zbirci?\nIdeja za zbirku se javila pre par godina kada sam odlučio da probam da napravim celinu od ogromnog broja napisanih pesama koje su bile razbacane po sveskama i folderima u koje niko sem mene do tad nije zavirivao. Neke od pesama su nastale u mojim ranim dvadesetima i od tad su prošle kroz dosta sitnih promena, a druge su ostale netaknute.\nZašto poezija? Kada si shvatio da je to nešto što bi želeo da izdaš?\nPoezija definitivno nije bila prvi izbor. Dugo sam maštao da ću jednog dana postati scenarista i napisao sam na desetine scenarija. Poeziju sam počeo da pišem pred kraj srednje kao neki vid lične terapije i izbacivanja svih tih emocija o kojima nisam želeo da pričam sa drugima. Prošle godine je tek pala odluka da zaista pokušam da ih objavim.\nKako je tekao proces izdavanja, i koji deo celog tog procesa bi rekao da je tebi bio najteži?\nSam proces je bio izuzetno lagan, ako se izuzme potraga za izdavačem poezije u Srbiji kada si autor koji iza sebe nema već objavljeno delo. Do tog momenta nisam bio previše aktivan u svetu domaće poezije, odnosno nisam pesme čitao na poetskim večerima i okupljanjima, a ljudi iz tog sveta nekada te baš tako zapaze. Kada sam konačno pronašao izdavača sve oko izdavanja je išlo u dogovoru sa njima i bez problema. Jedina stvar koja mi je izuzetno bila bitna i na kojoj sam insistirao jeste da korice dizajniram u potpunosti i to su mi dozvolili.\nPitomi vulkan je zbirka poezije koja je prilično intimna i lična. Kako sada gledaš na to? Da li ti je drago što je tebi nepoznati ljudi čitaju, i što ih na neki način puštaš u svoj emotivni život, ili ima i malo želje da je to sve moglo da ostane samo tvoje? Da li postoje pesme koje si planirao da uključiš u zbirku ali si na kraju ipak odustao?\nDugo vremena je postojala zadrška i malo ljudi je znalo da uopšte pišem. Siguran sam da su na to uticali faktori društva i vremena u kom se poezija masovno poistovećuje sa nečim patetičnim, staromodnim i na neki način nemuževnim. Tokom godina, dok sam još sazrevao i dosta brinuo o tome kako me okolina doživljava, verujem da je to bio glavni razlog zašto nisam želeo da poeziju delim sa drugima, ali danas mi to ne smeta već me čini srećnim pomisao da u njoj potpuni stranac uživa.\nŠto se tiče samog izbora, odlučio sam da u prvoj zbirci budu neke od mojih najstarijih pesama kako bih osigurao taj hronološki niz nastanka i razvoja mog stila pisanja.\nPitomi vulkan je presjajan naziv za ovu zbirku. Osim toga, moram da priznam da imaš neverovatne ideje za naslove ili pesama ili delova ove zbirke, kao što je moja omiljeni, Voleo sam glasnije uvek kada sam tiši. Koju pesmu bi izdvojio kao tebi posebnu?\nNaslov poglavlja koji si spomenuo kao omiljeni je zapravo stih jedne od pesama koju sam odlučio da ne ubacim u ovu zbirku, ali se nadam da će biti deo sledeće i da će ti se dopasti.\nPesma koju bih izdvojio je Buntovni i smeli jer njeni stihovi i nakon punih deset godina savršeno opisuju sve te situacija i momenate u kojima sam primoran da napravim kompromis sa sredinom.\nOsim poezije, da li si se oprobao u pisanju proze, i da li je to nešto čime bi želeo da se baviš u budućnosti? Koji su ti dalji planovi?\nPored spomenutih scenarija, ljubav prema pisanju se prenela i na stvaranje pozorišnih komada za mlade i decu. Godinama pišem kao član dramskog studija “Znakovi” u okviru kog sam imao čast da ih oživim, radim sa klincima na probama i kasnije da njihovo izvođenje gledam. Rad sa decom je najlepši deo svega toga, a definitivno je dosta uticao i na način mog pisanja. Trenutno mi je fokus na pripremi naredne zbirke pesama, a nadam se da će biti i novih dramskih komada u budućnosti.\nVeliki broj mladih poželi da se bavi književnošću i da piše prozu ili poeziju, ali nikako da načine prvi korak. Koji je tvoj savet njima?\nSiguran sam da mnogi od njih imaju kočnice kakve sam i ja imao, a to je uglavnom strah od reakcije okoline ili eventualnog podsmevanja. Ono što me čini srećnim jeste da je poslednjih godina definitivno porastao broj mladih koji pišu i objavljuju, a samim tim poezija u očima ljudi koji je inače ne čitaju dobija još neke fizičke oblike osim Mike Antića i Desanke Maksimović. Da ne bude zabune, to su pesnici koje volim i koji su neponovljivi, ali potrebno je otvoriti vrata i novom izrazu, odnosno mladim ljudima. Jedini savet koji imam za njih je da što više čitaju i da se trude da se oslobode predrasuda kojima nas okolina sputava.\nKnjiga koja ti je promenila život je…?\nSnažno verujem da ne postoji ta jedna knjiga koja nam promeni život već da svaki novi pročitani naslov ima svoj mikro uticaj i donese izvesnu promenu koje često nismo ni svesni.\nRekao bih da je roman Demijan Hermana Hesea prva knjiga koju nisam mogao da ispustim iz ruku i koju sam nakon čitanja, momentalno, poželeo da pročitam ponovo i otkrijem da li mi je nešto promaklo. Danima sam o njoj razmišljao i kupio sebi primerak odmah nakon što sam knjigu vratio u školsku biblioteku. To je bar naslov koji vezujem za početak te ljubavi prema čitanju.\nDa možeš provesti nedelju dana u jednom romanu, u kom bi to romanu bilo?\nTokom ovih 6 meseci života sa koronom, karantinom i socijalnom distancom, pokušavao sam da živim u svakom romanu koji sam za to vreme čitao, tako da i tih nedelju dana bih voleo da se odmorim u bilo kojoj priči koja nema epidemije i apokaliptični sadržaj. Idealno bi bilo da je to neki svet bez šovinizma, rasizma, homofobije i svih ostalih oblika nasilja koje su deo stvarnog života. Dakle, bilo koja bajka ili basna.\nČiju poeziju bi preporučio ljudima koji je inače ne čitaju?\nPreporučio bih svima da čitaju knjige Vitomirke Trebovac, Ognjenke Lakićević, Marka Tomaša, Milene Marković, Zvonka Karanovića, Monike Herceg i Olje Savičević Ivančević. Posebno bih izdvojio i zbirku Radmile Petrović koja je ostavila najjači utisak na mene ove godine.


- Električni avion zasnovan na principima superprovodljivosti napravljen je sa Fondom za napredne studije - rekao je Borisov novinarima, prenosi Raša tudej.\n- Naš razvoj zasnovan je na dugogodišnjim istraživanjima i ispitivanjima, imamo stotine proizvedenih prototipova rotora i oko deset proizvedenih i testiranih uzoraka motora različtih kapaciteta - naveo je Vavilov.\nruski naučnici Jurij Borisov Rusija testovi električni avion Andrej Vavilov\n29. 05. 2022. u 08:44


17/04/2021 | 12:01 ⇒ 12:04 | Autor: SRNA\nMinistarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske će putem Fonda za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost sufinansirati projekat remedijacije zemljišta u banjalučkoj Poslovnoj zoni Incel, rekla je Srni resorna ministarka Srebrenka Golić.\n- U okviru projekta, koji finansira Vlada Švedske, a sprovodi kancelarija UNDP u BiH, završene su dvije faze aktivnosti na lokaciji `Incel` u Banjauci u ukupnoj vrijednosti od 260.000 dolara donatorskih sredstava - rekla je Golićeva.\n- Zadatak je bio da se, prema usvojenoj metodologiji, obavi preliminarna procjena rizika po životnu sredinu i zdravlje ljudi od zagađenosti, na osnovu analize situacije na terenu i dokumentacije operativnog tima koji je imenovan od resornog ministra, a koji su činili predstavnici relevantnih institucija u Srpskoj - dodala je Golićeva.\n- Ovu fazu je realizovala kompanija Dekonta iz Češke, koja je akreditovana za pružanje specijalnih usluga u oblasti remedijacije zemljišta na zagađenim lokacijama - navodi Golićeva.\nGolićeva kaže da je kao sljedeći korak potrebno sačiniti projekat remedijacije i rekultivacije zemljišta na lokaciji Incel u skladu sa Pravilnikom o sadržaju projekata remedijacije i rekultivacije.\n- Imajući u vidu značaj problematike za Banjaluku i Republiku Srpsku u cijelosti, kao i činjenicu da bi projekat remedijacije bio završni i posljednji dokument prije početka sanacije lokacije, neophodno je da se izdvoji 110.000 dolara od Vlade Srpske - naglasila je Golićeva.


Šahte za kanalizaciju i vodomere | STENIKPLAST\nFirma STENIKPLAST proizvodi šahte za kanalizaciju izuzetnog kvaliteta i povoljne cene od polietilena visoke gustine i polipropilena tehnologijom spiralnog motanja i ekstruzionim zavarivanjem plastike. Oba materijala poseduju odlične mehaničke karakteristike, visoku otpornost na lomljenje, a pre svega ekološku prihvatljivost. Zbog svoje izuzetne otpornosti na agresivno dejstvo širokog spektra tečnosti i gasova, intenzivno se primenjuju kao plastične šahte za kanalizaciju i vodomerne šahte.\nU poslednje vreme, umesto betonskih kanalizacionih šahti sve češće se koriste plastične šahte za kanalizaciju od ovih materijala iz razloga što su plastične šahte apsolutno vodonepropusne i neporozne, znatno su lakše, lakše se postavljaju, a obezbeđuju zaptivanje između šahti i kanalizacionih cevi, bilo da su cevi od PEHD-a ili PVC-a.\nIzborom STENIKPLAST šahtova od plastike njihovom tehnologijom izrade veoma efikasno se neutrališe štetan uticaj visokog nivoa i pritiska podzemnih voda na cevovod i u većini slučajeva gde je kota dna cevi ispod nivoa reka i mora. Na mestima gde su podzemni tokovi veoma aktivni, vrši se izbor ovakvog cevovoda, upravo zato što garantuje veliki procenat nepropusnosti u odnosu na ostale vrste spojeva.\nProizvodimo i šahte za vodomere koje se dele u dve grupe u zavisnisti od uslova upotrebe: vodomerna šahta bez ugrađene izolacije i termoizolovana vodomerna šahta sa izolacijom od stiropora koji sprečava smrzavanje, tako da ovakva šahta obezbeđuje njegovo normalno funkcionisanje i na ekstremno niskim temperaturama.\nŠahte mogu se proizvode u dve verzije i to: šahte sa konusnim vrhom i šahte sa ravnim vrhom – bez konusa. Unutrašnjost šahtova je glatka, dok je preko spoljašnjeg zida spiralno namotan prsten, ali se u zavisnosti od potrebe može izrađivati i tzv. sendvič profil gde se prsten nalazi između unutrašnje i spoljašnje ivice.\nSTENIKPLAST plastične šahte se u zavisnosti od zahteva projekta izrađuju sa otvorenom ili zatvorenom kinetom, poseduju zavarene penjalice na vertikalnom zidu i dodatno su opterećene u donjoj zoni kao obezbeđenje od uticaja podzemnih voda u toku same montaže (deo šahte ispod kinete je punjen peskom ili betonom kao teg zbog podizanja tokom montaže).\nRevizioni šahtovi omogućavaju pristup do kanalizacionog voda, njegovu kontrolu, čišćenje i održavanje. Zbog male mase i mogućnosti spajanja elemenata na licu mesta, manipulacija i transport ovakvih šahtova je krajnje jednostavna. Izrada ovih proizvoda podrazumeva i montažu na terenu tj. izradu cevovoda. Šahte su praktična i funkcionalna rešenja, čijom upotrebom omogućavamo zaštitu i očuvanje životne okoline.


Kontrola uma | Bez Cenzure\nHome\tZanimljivosti\tKontrola uma\n27 avgusta, 2020 427 views\nKontrola uma ili koji to pilot vozi ovo moje zemaljsko vozilo? Fascinantan podatak dolazi od onih koji su dugo u saobraćaju to jest voze svoje četvorotočkaše. Nakon samo par godina vožnje stiče se rutina, prilikom tog manevra telo se uključuje na autopilota. Znači mašinska i rutinska obrada podataka od strane centralnog nervnog sistema dozvoljava pravom pilotu da odahne.\nOvaj primer je zapravo činjenica koja nas tera da pomislimo koliko je naše telo pametno. Ušteda životne energije prilikom vožnje, kuvanja, seckanja, pranja, kupanja, razgovora,… Da li smo se suviše prepustili autopilotu? Koja je to donja, a koja gornja granica dozvoljenog manevrisanja pod „sleep mode“?\nAko imamo u svom podsvesnom umu informaciju da svest kreira. Gde je onda ta svesnost? Mi smo potpuno na leru, radimo po inerciji. Nema mišljenja, sve je mehanika. Plašimo se bio robota, a zapravo smo idealna slika i prilika toga. Mi smo oličenje programiranih mašina, koje ustaju u tačno vreme, putuju pod režimom auto pilota, razmenjujemo pozdrave automatski. Jedemo, spavamo, radimo, dišemo, mislimo automatski,… Šta je to do naše svesti? Šta smo to mi danas uradili sa punom koncentracijom i sve prisutnim fokusom.\nMnoge tehnike programiranja mozga zapravo kazuju da u tome leži sva logika. BITI PRISUTAN. Da li smo mi prisutni? Odsutni smo svo vreme, samo figuriramo u svakodnevici.\nKada ste se zadnji put istuširali i osetili svaku kap vode koja vam je pala na telo? Kada ste svaki zalogaj hrane osetili pod jezikom? Ta tekstura testenine, kiselo- slani ukus, i moćna aroma kurkume. Dok ste sekli čeri paradajz da li ste imali potpunu kontrolu nad time. Ili je ipak sve odrađeno poput mašine? Zašto sve prepuštamo slučaju ako znamo da je moć u sadašnjem trenutku?\nU prilog mehaničkog rada, govori nam i činjenica da se mnogi dok jedu- prejedu. Mnogi se dok piju- prenapiju ili opiju, mnogi dok slave- preteraju,… Nema mere, granice, kontrolisanosti. Ne slušaju se potrebe unutrašnjeg govora, sve je podređeno trenutnoj odsutnosti. Zašto se u bitnim knjigama pominje ta mera, umerenost, nikako prezasićenost. Svaka čaša koja ima dovoljno mesta, kada se tekućina nalije je sigurnija od one u kojoj se sve preliva.\nKontrola uma je zapravo tehnika u kojoj preovlađuje- sada. To je onaj dar kosmičkog stvaranja u kome je dozvoljena svaka promena. Takve promene su uočljive, vidljive, osetne,… U trenutnim delanjima moć je srazmerna čudima. Međutim mi smo od takvih manevara udaljeni eonima. Po navici dok šaltamo kanale na televiziji (to radimo mehaički, naviknuto) tražimo nešto da se ne setimo. Nego eto gledamo u sadržaj koji nam ubija taj unutarnji nadražaj. Poziv iz nutra, onemogućen je od strane nas spolja. Autopilot javlja da mu je dosadno, promeni kanal da ne postane prekasno…\nirena marinkovićKONTROLA UMAMOZAKrazmišljanjaUM


Pesem.si - mirkopopovic - NE PITAM - Stvoren za ovisnost o vodenom i zemljanom\nStvoren za ovisnost o vodenom\ni zemljanom znaku (istodobno)\nne pitam kako i zašto srce\nsjedinjuje hrbate Presla (u zavičaju)\nvelikoga grada u kojem svaki trenut\nNe pitam je li neizgubivo\nsjeme ljudsko, sjeme prvotno\njer moja ekliptika ne zna otvarati\nsezonu lova na one\nšto stvoreni su za ovisnost\nza oslonac i utjehu, za ljubav\nlov i lovore na osovini Zemlje\nu sferi svoga sopstva\ni svoje specifičnosti\nNe pitam, s jednoga prozora gledam\nplave izlaske, a sa drugog\nužarene i tihe zalaske sunca\nkojeg je pater noster ostavio\npod mojim tužnim ognjištem\ns kojeg se između redaka ispisuju\nbiografske rečenice i kuca\nna vrata neminovnosti\ni zemljanom znaku prenapučenost me\ngornjega grada sjedinjuje\ns hrbatima Presla, zato ne pitam\nplovim gabaritima i ljepotom\nstarih i prastarih metropola\nBeograd, listopad 2018.\n15. 06. 2019 ob 20:03\nIn ploveš naprej v vsak čas...\nOdlično Mirko, saj je tako, le napisati je še boljše za brati.\n16. 06. 2019 ob 09:13\nPesma koja odiše tihošču i zapitanošću nad sopstvom, gradeći melaholični most između velikog grada (Beograd, mesto nastanka?) i zavičajnih kutaka. Pomalo hermetična, u traganju za ključem koji bi je otvorio u celosti...a zbog setnog prebiranja po ličnom, dubokom i, čini se nedokučivom, stvarajući tako privid o pomirenosti nad datim...\n16. 06. 2019 ob 17:11\nHvala, Irena, na pažnji, na komentaru, na vremenu. Radujem se tvojim dojmovima.\n16. 06. 2019 ob 17:13\nJagoda, hvala najljepše na komentaru koji je obuhvatio, zagrlio, razumio ovaj zapis... nastao u oktobru 2018. Čast mi je kada se pjesnikinja poput Tebe zadrži na mojem tekstu.\n18. 06. 2019 ob 12:25\nStrašno dobro! Jagoda je odlično rekla. Samo sam uživao u poeziji.\n18. 06. 2019 ob 14:33\nHvala ti, prijatelju !!!\n21. 06. 2019 ob 17:18\nPridružujem se, Jagodin komentar je izčrpen in veliko pripomore k dojemanju pesmi, čestitke,\n21. 06. 2019 ob 18:28\nHvala, Ana, hvala Jagoda, na pažnji. Čast mi je da vas je zainteresirala moja pjesma.\nSRDAČNO VAS POZDRAVLJAM:)\n14. 06. 2019 ob 18:29\nŠtevilo doseženih točk: 283.78


Migranti skočili sa spasilačkog broda u more kako bi se domogli Lampeduze - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Migranti skočili sa spasilačkog broda u more kako bi se domogli Lampeduze\nNekoliko migranata skočilo je u more sa spasilačkog broda španske organizacije Oupen arms, u pokušaju da se domogne ostrva Lampeduza u Italiji, čiji ministar unutrašnjih poslova, desničar Mateo Salvini nije dozvolio iskrcavanje 107 putnika s broda.\n0Piše: Beta 18. avgusta 2019. 19.39\nFoto: Beta/AP/Matteo Guidelli (arhiva)\nOsnivač humanitarne grupe Oupen arms Oskar Kemps objavio je snimak na kojem se vidi kako četiri migranta u pojasima za spasavanje plivaju ka Lampeduzi, posle 17 dana koje su proveli na brodu. Kemps je rekao da je njegova organizacija „danima upozoravala“ i da „očaj ima granice“.\nČlanovi posade humanitarnog broda brzo su krenuli za njima kako bi ih vratili na brod.\nBrod Oupen arms je danima usidren blizu Lampeduze, pošto Salvini, koji je i zamenik premijera i lider antimigrantske Lige, odbija da dozvoli iskrcavanje spasenih migranata u Italiju i traži da njih prihvate druge zemlje Evropske unije. Liga krivi migrante za kriminal, a njena i Salvinijeva popularnost raste.\nSalvini je ranije danas rekao posadi broda da ide u Španiju i optužio grupu Oupen arms da i dalje drži usidren brod kod Lampeduze „samo da bi provocirala“ njega i Italiju.\nKada je brod ušao u italijanske vode, na njemu je bilo 147 spasenih migranata. Prethodnih dana na Lampeduzu je prebačeno 40 migranata s tog broda, jer su bili stari, psihološki iscrpljeni ili maloletnici, posle čega ih je ostalo 107.\nŠpanija je danas ponudila brodu svoju luku luku Algekiras, ali je grupa Oupen arms navela da bi bilo apsurdno da krene na još jedan dug put s migrantima, od kojih su mnogi na moru gotovo tri nedelje.\nBrod Oušn vajking kojim upravljaju dve francuske humanitarne grupe, danima sa 356 spasenih migranata plovi izmedju Malte i Lampeduze i malog italijanskog ostrva Linoza, čekajući da ga neko primi. Salvini je obećao da će blokirati ulazak i tog broda u Italiju.\nItalija, mateo salvini, Migranti, spasilacki brodRim\nŠpanija šalje brod po migrante sa humanitarnog broda Open arms\nKonte: Šest država spremno da prihvati migrante sa spasilačkog broda\nŠpanski humanitarni brod sa migrantima usidrio se u italijanskim vodama i čeka da uđe u luku


Kulturno društvo Brdo iz Kranja priprema četrnaeste Dane srpske kulture | NAŠ GLAS časopis KD Brdo\nKulturno društvo Brdo iz Kranja priprema četrnaeste Dane srpske kulture\n11 oktobra 2018 VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI, KULTURNI DOGAĐAJI\nKD Brdo iz Kranja je pored ostalog svoju prepoznatljivost izgradilo prikazujući se svojim najvećim projektom, a to su Dani srpske kulture. Ovogodišnji susreti će biti posvećeni stogodišnjici od završetka Prvog svjetskog rata, a biće održani u periodu od 17. do 21. oktobra ove godine.\nSveobuhvatni petodnevni projekat iziskuje dosta brižljivog i dobro usklađenog rada velikog broja pojedinaca, kazuju članovi Upravnog odbora društva.\nBogat kulturni program prožet ratnim i poslijeratnim motivima će biti prikazan kroz susrete:\n»Prvi svjetski rat u slici i poetskoj riječi«, 17. oktobra sa početkom u 18 časova u prostorima KD Brdo, Sejmišče 3 u Kranju. Ovom izložbom će biti otvoreni Dani srpske kulture, a u nastavku večeri će biti prikazan dokumentarni film autorice Slađane Zorić »Srbija u velikom ratu«. Autorica filma će takođe biti prisutna prilikom projekcije ovog filma.\n»Pjesničko veče akademika Matije Bećkovića«, 18. oktobra, takođe sa početkom u 18 časova na istoj lokaciji. Nastavak večeri će biti raspjevan uz tematsko prilagođenu priredbu »Pjesma roda moga«.\nOkrugli sto »Prvi svjetski rat u srpskoj istoriji, književnosti i kulturi«, koji će biti održan u svečanoj dvorani Gradske biblioteke grada Kranja, 19. oktobra sa početkom u 18 časova. Eminentni članovi okruglog stola će biti akademici i profesori iz Slovenije, Srbije i Republike Srpske.\nFolklorna manifestacija »Razigrana mladost« će biti održana u Prešernovom pozorištu u Kranju, u subotu 20. oktobra u 19 časova. Kao i svake godine, održaće se šarenolik folklorni prikaz u izvedbi folklorista društva i brojnih gostiju.\nBesjeda Visokopreosveštenog mitropolita zagrebačko-ljubljanskog gospodina Porfirija i akademika Matije Bećkovića u Parohijskom domu u Ljubljani, poslije parastosa i održane svete liturgije u hramu svetih Ćirila i Metodija u Ljubljani.


5 saveta za (uspešnu) vožnju psa u automobilu\nHome / Zabava i učenje / 5 koraka za (uspešnu) vožnju psa u automobilu\nAko ste ikada vozili psa u automobilu, posebno ako je psu prvi put da se vozi, verovatno se sećate da to nije proteklo baš glatko. Zapravo, moguće je da je isti slučaj bio i sa drugom, trećom pa i svim ostalim vožnjama. 🙂\nPročitajte kako da u 5 koraka olakšate vožnju vašem psu:\nUkoliko vozite karavan automobil, možete kupiti pregradu za psa i omogućiti mu da se sigurno vozi u zadnjem delu automobila. Ukoliko automobil nije karavan ili vam ne odgovara takav način vožnje, možete kupiti transporter za psa. Ima ih u svim veličinama i u njima će se pas osećati najsigurnije.\nTransporter je odlično rešenje ne samo za vožnju već i za predah nakon puta, jer u njemu pas može da odmori ili prespava.\nDa bi se pas u potpunosti navikao na automobil i putovanje, potrebno je strpljenje i dosta prakse. U početku neka vožnje traju 5 do 10 minuta, a kada vidite da je pas spreman za sledeći korak, provozajte se malo duže. Kada pas izađe iz automobila igrajte se sa njim, tako će brzo shvatiti da posle vožnje sledi nešto prijatno. Moji psi obožavaju loptice, pa možete probati na taj način. 🙂\nDa li vi imate savet koji biste podelili sa nama? Kako se vaš pas ponaša u vožnji? Podelite iskustva u komentarima.\nPrethodni post Limundovci o Limundu\nSledeći post 18. #etabla => Vreme je #slava\n29. новембра 2013. at 10:01\nPsu nikako ne treba dozvoliti da mu glava viri kroz prozor jer moze dobiti jako zapaljenje usiju/!\n29. новембра 2013. at 10:03\nU pravu ste, to definitivno nije dobro.\nPrva slika je šaljivog karaktera. 🙂\nPovratni ping: Saveti za (lakše) putovanje sa psom | Njuška.com


OGLASIO SE SIN POKOJNOG NOVICE ZDRAVKOVIĆA - SLOMLJEN OD TUGE! Otkrio kako je pevač proveo POSLEDNJE SATE ŽIVOTA: Bilo mu je LOŠE, zvali smo HITNU, a onda... - Informer\nPoznati pevač Novica Zdravković preminuo je juče u 74. godini od posledica višedecenijske borbe sa kancerom bešike. Pevač je preminuo u KBC Zvezdara, a vest o njegovoj smrti mnogi su primili sa nevericom.\nVlasnik hitova "Splavovi" i "Ambis mog života" bio je poznat javnosti i kao mlađi brat legendarnog Tome Zdravkovića.\nNjegov sin Dušan oglasio se sada za domaće medije, te otkrio kako je pevač proveo poslednje sate.\n- Šta da vam kažem, loše smo, u šoku smo. Ne mogu da prihvatim tu informaciju. Nije imao koronu, već je dugo imao tešku bolest, rak. Sinoć mu je tri, četiri sata pred smrt bilo loše, mama je zvala Hitnu. Smestili su ga u bolnicu... Mi smo već mesecima strahovali i prolazili pakao jer mu je bilo loše - rekao je Dušan.\nPorodica još ne zna kada će Novica biti sahranjen, a trenutno rade na tome i dogovaraju termin.\nsport sudbine Novica Zdravković Dušan Zdravković preminuo novica zdravković umro novica zdravković


Otac usvojene devojčice Borislav Savić-povratak porodici | Info | Info video\nOtac male Lenke: Bićemo roditelji kojima će se naša ćerkica PONOSITI\n19.06.2020. / 12:22 12:22\n"Želim da se zahvalim svima koji su pomogli da se ovaj slučaj reši pozitivno. Ovolika podrška nas obavezuje da postanemo roditelji kojim će se naša ćerkica jednog dana ponositi", rekao je Borisav Savić nakon štojim je usvojena devojčica vraćena.\ndevojčica povratak usvajanje porodica\nNije moralo ovako javno ali politicari kad ucine nesto dobro to se objavljuje na sva zvona. A vama zelim da se i vi ponosite svojom cerkom i vise nego ona sto ce se ponositi vama.\n19.06.2020. / 23:14\nJadno dete. Traume koje je doživelo zbog par jeftinih političkih poena...\nSvako dobro. Dok ima ovakvih ljudi kod nas, ima nade😘😘😘


/Riba desnog centra\nsreda, 23 jul 2014 10:07\nStvor koji se odmetnuo među tuđe, kako bi tamanio svoje; poseduje naizgled jasnu biologiju, sa mestimično mutnim detaljima; lik zakomplikovanog imena, kog ni majka ne zove „bolene moj”...\nNauka se potrudila da svaku vrstu krsti latinskim imenom, kako bi na osnovu toga svi – bez obzira na jezik kojim se služe – znali o čemu je reč. Pored latinskog, postoji u svakom jeziku i – nazovimo to tako – zvanično ime. I ribe ih imaju. Međutim, po shvatanju ribolovaca to nije obavezujuće, tako da mnogi “majstori od udice” svoju kumovsku nadarenost ispoljavaju u kreiranju novih imena, kao da sa opšteprihvaćenima nešto nije u redu. Riba koju zovemo alavi bucov, ili skraćeno - bucov, zvanično se zove bolen. Ponuda relativno oskudna, samim tim i dobra.\nZa razliku od nas u severnom komšiluku bolen se “odaziva” na trideset i sedam(!) različitih lokalizama, od kojih su tri pozajmljena od sasvim drugih vrsta, sa kojima dotična riba nije ni na “vi”. Na prostorima preplitanja dva jezika imena su još zamršenija, nećemo da se upuštamo u razmrsivanje. Zbog toga se lik u ovom tekstu odaziva na: “bolen” i “bucov” i - tačka!\nEVRO-AZIJAC S POGLEDOM NA ZAPAD\nUvek sam zavideo autorima od struke, koji opisujući ribu izostavljaju samo one elemente koji su bitni za određivanje vrste. A svi podaci, koji mogu da se odnosi na desetine drugih vrsta, nalaze se u tekstu. Zavideo sam im na upornosti kojom gomilaju nebitno, i lakoći obilaženja suštinskog. Iz tog razloga bolena neću opisivati, jer onaj ko ga (pre)poznaje, taj zna; ostalima ne pomaže. Bitno je da ne može da se pobrka sa drugom ribom. I ovo se, naravno, odnosi na znalce – ostalima uspeva.\nKada bi se bolen bavio politikom, na osnovu prirodnog rasprostranjenja mogao bi se nazvati ribom desnog centra. Ima ga svuda po Centralnoj i Istočnoj Evropi; na zapadu do Elbe, na istoku do Urala; na severu do juga Skandinavije, a na jugu do Strume i Marice. Južni deo Kaspijskog jezera i sliv jezera Aral nastanjuju dve podvrste.\nKao što je bolen za ribolovce varaličare pretežno “kolateralno-sekundarni” ulov, tako se prema njemu odnosi i struka. Nakon glatkog izlaganja o razmnožavanju – polna zrelost sa 3-4 godine; mrest od kraja marta do početka maja na pesku i šljunku; od zavisnosti od veličine od 30-400 hiljada izrazito lepljivih ikri po jedinki, autori od autoriteta oprezno konstatuju da bi oko ove tematike valjalo još poraditi. I struka je konstatovala postojanje praznina u priči, ali su i manje grupe oštrookih i večito podozrivih ribolovaca, jedni nezavisno od drugih, izrazili čuđenje vezano za jednu pojavu. Naime, radi se o tome da krupni, po svakoj logici polno zreli primerci bolena nemaju u sebi ikru i mlečac, a ulovljeni su u vreme kada bi morali da ih imaju. U svetlu činjenica da se radi o učestaloj pojavi, i da se priče vezuju za različite reke i mesta, kao i nezavisnog zapažanja različitih grupacija, ta pojava dobila bi pravo pojašnjenje tek nakon stručno obavljene analize “sumnjivih” jedinki, i sigurno bi obogatilo saznanja vezanih za bolena. A za sve one kojima su nauku i istraživanja nebitna - nagađanja mogu da počnu!\nNUTRICIONISTA MEĐU KANIBALIMA\nKada je reč i ishrani bolena, ona je u velikim crtama opisana, ali bi stručnjake zanimale nijanse i varijacije, kako bi tačno mogli da definišu njegovu ulogu u suživotu sa ostalim grabljivicama. Znači da nije reč o apsolutnim nepoznanicama, već je u pitanju perfekcionizam. Sama ishrana, a posmatrana od prvih zalogaja na onamo, precizno oslikava šaransku vrstu koja se odmetnula i grabljivice. Iliti: vrednog paora koji je o’š‘o u bećare.\nMladunci bolena u početku orijentisani su na zooplankton, ali ko dopunsku hranu uzimaju i lebdeće alge. Pri uzrastu od nekoliko meseci budi im se lovački nagon, ali tek vežbe radi, jer su količine te hrana samo dopunske. Mali bucovi rastu prilično brzo, ali tek u drugoj godini života počinje da dominira grabljivost. I u tom, kao i kasnijim periodima života, ponekad isplivavaju na površinu ciprinidni maniri, i polakome se na neriblje zalogaje. On je dugovečan - dužine 80 cm a mase 6 kg star je oko 12 godina.\nKo vrsti koja je orijentisana na otvorene vode, ni regulacija vodotokova nije narušila ni stanište ni mrestilište. Međutim, pokazalo se da je privržen čistoj vodi, tako da je smanjenje populacije direktna posledica zagađenja.\nU Mađarskoj su 1975. razradili tehniku veštačkog razmnožavanja bolena, vode se sistematski poribljavaju sa mlađi starosti 30 do 40 dana i rasta od 3 do 5 cm. U poribljavanju bolenom, bar što se rasta tiče, naročito dobre rezultate postigli su na jezerima i akumulacijama gde ga ranije nije bilo, niti ima uslove za mrest.\nOn je, možda, jedina riba naših voda koja lovu pristupa organizovano. Mada se i druge vrste zadržavaju u jatima i love tako, jedino bucov ispoljava osobine koje nas navode na zaključak da on to radi namerno.\nJedinke su u početku zbijene u jato, koja vremenom postaju malobrojnija, što zbog gubitaka, što zbog osipanja. Pretežno su orijentisana na jata uklija (beovica, bucovčić...), prate ih i povremeno napadaju. Kada poveće jato bucova krene u lov čini nam se da to čini stihijno, divlje, nasumično. Međutim, kada jata siće plivaju uz samu strmu obalu, posmatrajući sa visine, stičemo sasvim drugi utisak. Vidimo da jedan od lovaca isplivava uz samu obalu, munjevito se okreće i rasteruje jato, a na bezglavo bežeće ribice udaraju ostali. Nakon par minuta slika se ponavlja...\nPošto nema zube, glavna alatka za lov mu je donja vilica, koja je poput kašike savijena na gore. Zalogaje koji su manji od njenog zahvata uglavnom ulovi “iz prve”. Međutim, ukoliko se polakomi na prevelik zalogaj, na plen udara više puta ne bi li ga ošamućenog dohvatio na pravi način. I ne uspeva mu baš svaki put. Veliki primerci usled značajnih oralnih kapaciteta tih poteškoća nemaju, oni udare samo jednom. Bucov je kao političar: što je manji, gluplji i nespretniji – tim više galami.\nViše iz ove kategorije « Štuka - ima zube, a leti\tRibolov pre mresta »


[es] - ISDN , Siemens C45 i Siemens CX340!!!!????\nISDN , Siemens C45 i Siemens CX340!!!!????\n[es] :: Fiksna telefonija :: ISDN , Siemens C45 i Siemens CX340!!!!????\n[ Pregleda: 2473 | Odgovora: 1 ] > FB > Twit\nČlan broj: 35982\nISDN , Siemens C45 i Siemens CX340!!!!???? 30.12.2006. u 23:18 - pre 188 meseci\nvidite, mojoj drugarici uvalili ova dva telefoncica, Siemens C45 i Siemens CX340, medjutim nesto nije u redu. Kada se poveze, baza (CX340) radi ok, ali nikako da registrujem ovaj drugi (C45) preko baze, pokusao sam i automatski i "rucno" vise puta, ali neuspesno. Zanima me moguce li je uopste upariti ova dva modela ili je moja drugarica samo bacila pare!?\nRe: ISDN , Siemens C45 i Siemens CX340!!!!???? 29.01.2007. u 15:32 - pre 187 meseci\nDa, moze. Uparvo sam to uradio. Posto je topic star mesec dana, ne znam dal trebas jos detalje. Pitaj, ako jos nisi resio problem\nRegistrovani: 8 ( X Files, VlaK, BuzzLightyear, BVC-Project, jukjuk, bachi, Java Beograd, radovanz )