jonka Finanzgericht Baden-Württemberg on saattanut ETY:n perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi saadakseen tässä kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa\nCarl Schlüter, Osnabrück,\nennakkoratkaisun perustamissopimuksen 5 ja 107 artiklan ja talous- ja rahaliiton asteittaisesta toteuttamisesta yhteisössä 22 päivänä maaliskuuta 1971 annetun neuvoston päätöslauselman (EYVL N:o C 28, 27.3.1971, s. 1) tulkinnasta sekä tiettyjen jäsenvaltioiden valuuttojen vaihteluvälien väliaikaisen laajentamisen vuoksi maatalousalalla toteutettavista tietyistä suhdannepoliittisista toimenpiteistä 12 päivänä toukokuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 974/71 (EYVL N:o L 106, 12.5.1971, s. 1) sekä komission asetusten (ETY) N:o 1013/71 (EYVL N:o L 110, 18.5.1971, s. 8), (ETY) N:o 1014/71 (EYVL N:o L 110, 18.5.1971, s. 10) ja (ETY) N:o 501/72 (EYVL N:o L 60, 11.3.1972, s. 1) tulkinnasta ja pätevyydestä,\n1 Finanzgericht Baden-Württemberg on esittänyt yhteisöjen tuomioistuimelle 8.11.1972 tekemällään päätöksellä, joka on saapunut yhteisöjen tuomioistuimeen 19.2.1973, ennakkoratkaisukysymyksiä tiettyjen jäsenvaltioiden valuuttojen vaihteluvälien väliaikaisen laajentamisen vuoksi maatalousalalla toteutettavista tietyistä suhdannepoliittisista toimenpiteistä 12 päivänä toukokuuta 1971 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 974/71 (EYVL N:o L 106, 12.5.1971) sekä edellä mainitun asetuksen täytäntöönpanosta annettuihin komission asetuksiin (ETY) N:o 1013/71, 1014/71 (EYVL N:o L 110, 18.5.1971) ja 501/72 (EYVL N:o L 60, 11.3.1972) sisältyvien useiden säännösten tulkinnasta ja pätevyydestä sekä ETY:n perustamissopimuksen 5 ja 107 artiklan sekä talous- ja rahaliiton asteittaisesta toteuttamisesta yhteisössä 22 päivänä maaliskuuta 1971 annetun neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman (EYVL N:o C 28, 27.3.1971, s. 1) tulkinnasta.\n2 Kun pääasian kantaja toi 15.3.1972 Sveitsistä Saksan liittotasavaltaan 7 247 kg Emmental- ja Gruyère-juustoa, häneltä vaadittiin asetuksen (ETY) N:o 974/71 nojalla tasausmaksuja 45,50 Saksan markan arvosta 100 kiloa kohti. Maksun perusteessa viitattiin yhteisen tullitariffin nimikkeeseen 04.04 kuuluvien tuotteiden osalta riidanalaisen tuonnin ajankohtana sovellettavista tasausmaksuista 9.3.1972 annetun asetuksen (ETY) N:o 501/72 liitteisiin.\nKantaja väitti, että asetuksella (ETY) N:o 974/71 käyttöön otettu tasausmaksujärjestelmä on ristiriidassa perustamissopimuksen kanssa ja nosti Finanzgerichtissä kanteen vaadittujen maksujen johdosta.\nTasausmaksujärjestelmää koskeva arviointi\n3 Vuoden 1971 ensimmäisinä kuukausina ulkomaan valuuttojen ja lyhytaikaisten keinottelupääomien jatkuvasti kasvava virta ja tämän tilanteen vaikutus tietyissä jäsenvaltioissa, erityisesti Saksan liittotasavallassa ja Alankomaissa, antoi neuvostolle aiheen ilmaista 9.5.1971 antamassaan päätöslauselmassa (EYVL N:o C 58, 10.6.1971, s. 1) ymmärtämyksensä sille, "että tietyissä tapauksissa maat voivat laajentaa rajoitetuksi ajaksi valuuttakurssiensa vaihteluvälejä suhteessa niiden (sen hetkisiin) pariteetteihin".\nSamassa päätöslauselmassa neuvosto korosti, että tavallisissa oloissa tällainen kelluvien valuuttojen järjestelmä on ristiriidassa yhteismarkkinoiden häiriöttömän toiminnan kanssa, ja päätti "yksipuolisiin toimenpiteisiin turvautumisen välttämiseksi" toteuttaa "viipymättä perustamissopimuksen 103 artiklan mukaisesti"- - aiheelliset toimenpiteet maatalouden alalla.\n4 Maatalouden markkinajärjestelyjen tavoite on muun muassa varmistaa maatalousväestölle kohtuullinen elintaso ja vakauttaa markkinat erityisesti vakaan hintajärjestelmän avulla, johon liittyy sellaisten viitehintojen, kynnyshintojen ja interventiohintojen vahvistaminen, jotka perustuvat eri jäsenvaltioiden valuuttojen kiinteisiin pariteetteihin suhteessa laskentayksikköön.\nKoska uusien pariteettien vahvistaminen oli mahdotonta niin kauan kuin Saksan markka ja Alankomaiden guldeni kelluivat, suotavina pidetyt hintatasot vahvistettiin ja määriteltiin edelleen tuotteille, joille on vahvistettu interventiohinnat, ja tuotteille, joiden hinnat johdetaan ensin mainittujen tuotteiden hinnoista, Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n etukäteen ilmoittamien pariteettien perusteella myös Alankomaissa ja Saksan liittotasavallassa.\nVaikka kyseiset hinnat tällä tavalla periaatteessa pysyivät muuttumattomina, ne laskivat kuitenkin, erityisesti Saksan markkoina ilmaistuina, kyseisen valuutan tosiasiallisen revalvoinnin vaikutuksia vastaavasti. Tästä aiheutui maataloustuotteiden kaupalle häiriöitä, jotka haittasivat tuottajia ja olivat omiaan aiheuttamaan häiriötä yhteisön lainsäädännön mukaiselle interventiojärjestelmälle kyseisessä jäsenvaltiossa.\n5 Tämän vuoksi neuvosto katsoi, että oli tarpeen toteuttaa viipymättä asianmukaiset toimenpiteet ottamalla käyttöön sellaisten tasausmaksujen järjestelmä, joita jäsenvaltioilla olisi valtuudet kantaa tuonnin yhteydessä ja myöntää viennin yhteydessä sekä muiden jäsenvaltioiden että kolmansien maiden kanssa käymässään kaupassa ja joilla pyritään tasoittamaan valuuttatoimenpiteiden vaikutusta sellaisten perustuotteiden hintoihin, joille on määrätty interventiohinnat, ja sellaisten maataloustuotteiden hintoihin, joiden hinnat määräytyvät edellä mainittujen tuotteiden hintojen mukaan.\n6 Asetuksen (ETY) N:o 974/71 2 artiklan mukaan kyseiset tasausmaksut lasketaan sellaisten maataloustuotteiden osalta, joihin sovelletaan interventiotoimenpiteitä, kansallisen valuutan virallisen pariteetin ja tosiasiallisen pariteetin välisestä prosentteina ilmaistusta erotuksesta suhteessa Yhdysvaltain dollariin.\nAsetuksessa (ETY) N:o 974/71 tarkoitettujen muiden tuotteiden osalta tasausmaksut ovat yhtä suuret kuin vaikutus, joka kohdistuu kyseisten tuotteiden hintoihin, kun tasausmaksua sovelletaan sen tuotteen hintaan, jonka mukaan kyseisten tuotteiden hinnat määräytyvät.\nKyseisen asetuksen 1 artiklan viimeisen virkkeen mukaan tasausmaksuja voidaan kantaa ainoastaan, jos valuuttatoimenpiteistä aiheutuu häiriötä kyseisten maataloustuotteiden kaupalle.\nKomission tehtävänä on hallintokomiteoiden lausunnon kuultuaan todeta tällaisen tilanteen syntyneen.\nLopuksi kyseisen asetuksen 8 artiklassa säädetään, että sitä ei enää sovelleta sen jälkeen, kun kaikki asianomaiset jäsenvaltiot soveltavat uudelleen niitä kansainvälisiä sääntöjä, jotka koskevat valuuttojen vaihteluvälejä suhteessa viralliseen pariteettiin.\n7 Koska valuuttatilanne kehittyi epäedullisesti ja erityisesti koska dollarin vaihtokelpoisuutta lykättiin 15.8.1971 ja Belgian ja Luxemburgin talousliiton valuutat sen seurauksena alkoivat kellua 23.8.1971, tasausmaksujärjestelmä ulotettiin useampiin tuotteisiin ja kyseisten jäsenvaltioiden tuontiin ja vientiin.\nWashingtonin konferenssissa 18.12.1971 päätettiin valuuttakurssien uusista kiinteistä suhteista dollariin ottamalla käyttöön keskuskurssit, joiden vaihteluvälit olivat kuitenkin laajemmat kuin Bretton Woodsin sopimuksissa sallitut.\nKoska nämä päätökset eivät kuitenkaan johtaneet viralliseen pariteettien muutokseen ja koska valuuttajärjestelmän häiriöt jatkuivat, tasausmaksujärjestelmä ulotettiin Ranskaan ja Italiaan ja kaikkiin asetuksen (ETY) N:o 974/71 artiklassa tarkoitettuihin maataloustuotteisiin.\n8 Asian taustalla olevien tapahtumien jälkeen neuvosto on säätänyt tasausmaksujärjestelmän pakolliseksi 19.12.1972 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2746/72 (EYVL N:o L 291, 28.12.1972, s. 148) ja sisällyttänyt sen yhteiseen maatalouspolitiikkaan esittäen perustaksi perustamissopimuksen 28, 43 ja 235 artiklan.\n9 Neuvoston ja komission interventiotoimenpiteet on arvioitava ottaen huomioon edellä kuvailtu tilanne ja sen jatkuva kehitys.\nI - Ensimmäinen kysymys\n10 Ensimmäisessä kysymyksessä pyydetään ratkaisemaan, onko asetus (ETY) N:o 974/71 pätevä siltä osin kuin siinä sallitaan tasausmaksujen kantaminen kolmansista maista tuoduista tuotteista.\na) Asetuksen (ETY) N:o 974/71 oikeudellinen perusta\n11 Tässä kysymyksessä pyydetään ratkaisemaan, voiko kyseisen asetuksen pätevyyteen vaikuttaa se seikka, että se perustuu perustamissopimuksen 103 artiklaan, vaikka kyseinen määräys ei koske maatalouspolitiikkaa, josta säännellään perustamissopimuksen 38-47 artiklan erityisissä määräyksissä, ja että joka tapauksessa kyseisen 103 artiklan mukaan sallitaan ainoastaan suhdannepoliittisten toimenpiteiden toteuttaminen, mitä riidanalaiset toimenpiteet eivät ole.\n12 Perustamissopimuksen 40 artiklan mukaan jäsenvaltiot toteuttavat yhteisen maatalouspolitiikan viimeistään siirtymäkauden lopussa; 39 artiklassa lueteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettiin maatalouden yhteinen markkinajärjestely.\nTässä määräyksessä tarkoitettuun yhteiseen järjestelyyn voi kuulua tarpeelliset toimenpiteet ja erityisesti hintasääntely, tuotanto- ja myyntituki, varastoimis- ja tasausjärjestelyt sekä yhteiset viennin ja tuonnin vakauttamisjärjestelmät.\nNeuvosto antaa 43 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti siirtymäajan toisen vaiheen päätyttyä määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja edustajakokousta kuultuaan asiaa koskevia asetuksia ja direktiivejä sekä tekee päätöksiä asiasta.\nKyseiset määräykset osoittavat, että yhteisen maatalouspolitiikan toteuttamiseksi annettu toimivalta ei liity ainoastaan mahdollisiin rakenteellisiin toimenpiteisiin, vaan siihen kuuluu myös tälle tuotannonalalle ominaiset suhdannepoliittiset toimenpiteet, ja että neuvosto saa käyttää tätä toimivaltaa noudattaen määrättyjä päätöksentekomenettelyjä.\n13 Sitä vastoin 103 artikla koskee jäsenvaltioiden suhdannepolitiikkaa, jota jäsenvaltioiden on pidettävä yhteistä etua koskevana asiana.\nKyseinen artikla ei näin ollen koske aloja, jotka jo ovat yhteisiä, kuten maatalouden markkinajärjestelyt.\nPerustamissopimuksen 103 artiklan tavoite on nimittäin jäsenvaltioiden harjoittaman suhdannepolitiikan yhteensovittaminen sekä yhteisten aiheellisten toimenpiteiden toteuttaminen kyseisen artiklan 2 kohdan mukaisesti.\n14 Saksan ja Alankomaiden valuuttojen vaihtokurssien vapauttaminen, mitä pidettiin välttämättömänä Saksan liittotasavaltaan ja Alankomaihin virtaavien keinottelupääomien estämiseksi, vaaransi yhteismarkkinoiden yhtenäisyyden ja teki maatalouspolitiikan järjestelmien ja tavoitteiden suojelemiseksi tarvittavat toimenpiteet välttämättömiksi.\nTasausmaksujen käyttöönoton tavoite ei ollut antaa lisäsuojaa vaan säilyttää yhtenäiset hinnat nykyisten markkinajärjestelyjen perustana, väliaikaisista kiinteistä pariteeteista luopumisesta huolimatta. Siten vältyttiin interventiohintajärjestelmän häiriöiltä ja voitiin säilyttää maataloustuotteiden tavanomaiset kauppavirrat sekä jäsenvaltioiden keskinäisessä että kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa.\nNämä luonteeltaan väliaikaiset toimenpiteet, joiden tavoitteena oli tasoittaa väliaikaisesti kansallisten valuuttatoimenpiteiden haitallisia vaikutuksia säilyttäen samanaikaisesti taloudellisen yhdentymisen olennaiset saavutukset, olisi pitänyt toteuttaa tavanomaisesti neuvostolle 40 ja 43 artiklassa siirretyn toimivallan mukaisesti ja näissä artikloissa määrättyä menettelyä noudattaen, erityisesti edustajakokouksen kuulemisen jälkeen.\n15 Perustamissopimuksen 40 ja 43 artiklan mukaisten menettelyjen toteuttamisen määräaika voi kuitenkin vaarantaa kyseiset yhteiset markkinajärjestelyt, koska määräajan kuluessa rajaton ja sääntelemätön kaupankäynti on mahdollista.\nKoska yhteiseen maatalouspolitiikkaan ei sisälly sopivia menettelyjä, joilla olisi voitu toteuttaa kiireellisesti edellä kuvatun valuuttatilanteen hoitamiseksi tarvittavat toimenpiteet, voidaan katsoa, että neuvostolla oli perusteltu syy käyttää väliaikaisesti 103 artiklassa sille annettua toimivaltaa.\nVaikka neuvoston selvitettäviksi tulleiden tapahtumien äkillisyys, toteutettavien toimenpiteiden kiireellisyys, tilanteen vakavuus ja se, että toimenpiteet toteutettiin alalla, joka liittyy kiinteästi jäsenvaltioiden valuuttapolitiikkaan, jonka vaikutuksia näillä toimenpiteillä pyrittiin osittain korjaamaan, saattoi antaa aiheen soveltaa 103 artiklaa, asetuksessa (ETY) N:o 2746/72 osoitetaan, että kyseessä oli pelkästään väliaikainen tilanne, sillä kyseisen toimenpiteen oikeudellisena perustana voitiin lopulta käyttää perustamissopimuksen muita määräyksiä.\nb) Riidanalaisen säädöksen muoto\n16 Seuraavassa kysymyksessä pyydetään ratkaisemaan, voiko sillä olla vaikutusta asetuksen (ETY) N:o 974/71 pätevyyteen, että perustamissopimuksen 103 artiklassa ja erityisesti sen 3 kohdassa sallitaan siinä määrättyjen toimenpiteiden toteuttaminen ainoastaan direktiivin tai päätöksen mutta ei asetuksen muodossa.\nTätä tulkintaa pidetään 103 artiklan sanamuodosta johtuvana ja perusteltuna tilanteessa, jossa toimielimillä on suhdannepolitiikan alalla yksinomaan yhteensovittava tehtävä.\n17 Vaikka jäsenvaltioiden on 103 artiklan 1 kohdan mukaan pidettävä suhdannepolitiikkaansa yhteistä etua koskevana asiana, sanamuoto ei estä yhteisön toimielinten toimivaltaa toteuttaa itse toimivaltansa rajoissa suhdannepoliittisia toimenpiteitä, tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksessa määrättyjä muita toimenpiteitä.\nSitä vastoin 103 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaan neuvosto voi "yksi-mielisesti päättää tilanteen kannalta aiheellisista toimenpiteistä", annetaan kyseiselle toimielimelle tarpeellinen toimivalta periaatteessa toteuttaa suhdannepoliittisia toimenpiteitä, jotka saattavat osoittautua välttämättömiksi perustamissopimuksen tavoitteiden turvaamiseksi, jollei edellä esitetystä muuta johdu.\nIlman tällaista jokaiseen taloushallintoon erottamattomasti kuuluvaa mahdollisuutta toimielimet eivät pystyisi suorittamaan niille annettuja näitä aloja koskevia tehtäviä.\n18 Ilmaisulla "tilanteen kannalta aiheelliset toimenpiteet" 103 artiklan 2 kohdassa viitataan siihen, että myös toimenpiteiden muodon osalta neuvosto voi tapauksen mukaan valita sen, jota se pitää sopivimpana.\nJollei yksimielisen päätöksen vaatimuksesta muuta johdu, 103 artiklan 2 kohdassa viitataan neuvoston toimivallan käyttöä koskeviin yleisiin ehtoihin, sellaisina kuin ne kuvaillaan 145, 155 ja 189 artiklassa, mukaan lukien oikeus määrätä antamiensa säännösten toimeenpaneminen komission tehtäväksi.\nPerustamissopimuksen 103 artiklan 3 kohta eroaa 2 kohdasta sikäli, että siinä otetaan huomioon, kuten ilmaisun "jos on aihetta" käyttö osoittaa, se mahdollisuus, että neuvosto ei saavuttaisi päätettyjen suhdannetoimenpiteiden soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen toteuttamiseksi tarvittavaa yksimielisyyttä.\nTällaisessa tapauksessa ainoastaan nämä yksityiskohtaiset säännöt sitoisivat jäsenvaltioita sikäli kuin ne liittyvät tavoitteena olevaan tulokseen, mutta kansallisilla toimielimillä olisi oltava toimivalta valita muoto ja keinot.\nII - Toinen kysymys\n19 Seuraavassa kysymyksessä pyydetään ratkaisemaan, voiko sillä olla vaikutusta asetuksen (ETY) N:o 974/71 pätevyyteen, että tasausmaksujen arviointiperusteena käytetään yksinomaan Saksan markan ja Yhdysvaltain dollarin kurssin välistä suhdetta.\n20 Asetuksen (ETY) N:o 974/71 johdanto-osan viimeisen perustelukappaleen mukaan vahvistettavat määrät on valuuttapoliittisten toimenpiteiden vaikutusten tasoittamiseksi rajoitettava ehdottoman välttämättömiin määriin.\nOn kiistatonta, että yhtenäisen ja kiinteän perusteen valitsemisen johdosta valtioissa, joiden valuutat vaihtelevat suhteessa Saksan markkaan eri tavalla kuin dollari, sovelletaan Saksaan suuntautuvassa tuonnissa tasausmaksuja, jotka eivät kaikissa tapauksissa vastaa täysin Saksan markan revalvoinnin vaikutusta valuuttoihin.\nPääasian kantaja katsoo, että neuvoston olisi pitänyt joko porrastaa tasausmaksut Saksan liittotasavaltaan tai Alankomaihin tuovien tai niistä vievien maiden erilaisten valuuttojen ja dollarin vaihtokurssien välisen suhteen mukaan taikka laskea ne painotetun keskiarvon mukaan, joka vahvistetaan kaupan määrän perusteella.\n21 Neuvosto saattoi suorittaa kokonaisarvion toteutettavan järjestelmän eduista ja haitoista, kun tilanne oli jatkuvasti muuttuva ja lähes ennalta-arvaamaton ja kun tässä tilanteessa oli välittömästi toteutettava kyseisten tuotteiden kokonaistuontiin ja -vientiin sovellettavat toimenpiteet.\nNeuvosto saattoi arvioida, että tasausmaksujen porrastaminen tuotteiden maantieteellisen alkuperän mukaan olisi vaarantanut järjestelmän toteutettavuuden, erityisesti johtuen lukuisista yksittäisistä tilanteista, kuten tietyissä maissa sovellettavista monikurssijärjestelmistä tai valtiojohtoista kauppaa harjoittavien maiden ominaispiirteistä.\nTällainen järjestelmä olisi lisäksi saattanut aiheuttaa kaupan vinoutumista, jonka valvominen on vaikeaa muilla keinoin kuin alkuperätodistusjärjestelmillä tai tavaroiden kaupan valvonnalla, mikä olisi omiaan rajoittamaan tavaroiden vapaata liikkuvuutta.\nLisäksi järjestelmä olisi saattanut menettää merkityksensä sen mukaan mitä valuuttaa osapuolet, joita asia koskee, käyttävät tehdessään sopimuksia.\nVahvistamalla kullekin jäsenvaltiolle, jolla on valtuudet ottaa käyttöön tasausmaksuja, näiden maksujen määrän vertaamalla kansallisen valuutan virallista pariteettia ja tosiasiallista pariteettia suhteessa dollariin neuvosto pyrki ottamaan huomioon, että tuonnissa kyseisiin valtioihin huomattava määrä kaupasta ilmaistaan dollareina ja että tämä koski suurinta osaa erityisesti kolmansiin maihin kyseessä olevana ajankohtana suuntautuvasta viennistä.\n22 Koska painotettu järjestelmä tarkoittaa kiinteitä maksuja, sillä on lisäksi samat haitat kuin järjestelmällä, jota arvostellaan edellä, ilman että se kuitenkaan tarjoaa maailman johtavalle maataloustuotteiden viejälle tarpeellisena pidettävää täydellistä suojaa.\nSuunniteltujen suhdannetoimenpiteiden tavoite oli muun muassa korjata lyhyellä aikavälillä Saksan markan revalvoinnin vaikutukset, jotka saattoivat vaarantaa tavoitteeksi asetetun maatalousväestön kohtuullisen elintason takaamisen. Näin ollen voitiin ottaa huomioon mahdollisimman suuri korjauksen tarve.\nKäyttäessään valtuuksiaan toimielinten on valvottava, että taloudellisille toimijoille määrätyt maksut eivät ole suuremmat kuin on välttämätöntä, jotta viranomaiset saavuttaisivat niille asetetut tavoitteet. Tästä ei kuitenkaan seuraa, että kyseinen velvoite olisi mitoitettava määrätyn toimijaryhmän erityisen tilanteen mukaan.\nTällaista arviointia, ottaen huomioon taloudellisten tilanteiden moninaisuus ja monimutkaisuus, olisi mahdotonta toteuttaa, ja se saattaisi lisäksi muodostaa oikeusvarmuutta jatkuvasti heikentävän tekijän.\nTaloudellisten toimenpiteiden, joilla pyrittiin välittömästi korjaavaan vaikutukseen, toteutettavuutta koskevien, vastakkaisia etuja arvioitaessa huomioon otettavien, erityisten pakottavien vaatimusten vuoksi kokonaisarvio suunniteltujen toimenpiteiden eduista ja haitoista oli esillä olevassa asiassa perusteltu.\n23 Ei ole voitu osoittaa, että neuvosto arvioidessaan sellaisen järjestelmän etuja ja haittoja, jossa tasausmaksut sidotaan kunkin asianomaisen jäsenvaltion kansallisen valuutan ja dollarin väliseen suhteeseen, ja valitessaan sovellettavan järjestelmän määräsi taloudellisille toimijoille maksuja, jotka olivat selvästi suhteettomat saavutettavaan tavoitteeseen nähden.\nIII - Kolmas kysymys\n24 Kolmannessa kysymyksessä pyydetään ratkaisemaan, onko sillä vaikutusta asetuksen (ETY) N:o 974/71 ja sen soveltamisesta annettujen asetusten pätevyyteen, että tuontimaksun ja sen lisäksi kannettavan riidanalaisen tasausmaksun yhteismäärä on suurempi kuin tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen (GATT; jäljempänä yleissopimus) nimikettä 04.04 koskevien sidottujen tullien määrä.\n25 Emmentalin ja Gruyèren (alanimikkeet 04.04 A I a 2) tuonnissa kannettavan tullin määräksi vahvistettiin 7,5 LY/100 kg yhteisön ja Sveitsin välisessä sopimuksessa (EYVL N:o L 257, 13.10.1969, s. 3) sovitun tariffimyönnytyksen perusteella. Kyseinen määrä vahvistetaan riidanalaisten tuotteiden tuontiajankohtana voimassa olleen yhteisen tullitariffin [neuvoston asetus (ETY) N:o 950/68, 28.6.1968, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1/72, 20.12.1971 - EYVL N:o L 72, s. 1] liitteessä II, jonka otsikkona on "sopimustullit".\n26 On kiistatonta, että tasausmaksu lisättynä samoista tavaroista kannettavaan tuontimaksuun on suurempi kuin 7,5 LY/100 kg suuruinen vahvistettu määrä.\nPääasian kantaja väittää, että riidanalaisen tasausmaksun käyttöönotto kyseisen ylityksen osalta oli sekä yleissopimuksen II artiklan että yhteisen tullitariffin vastainen.\n27 Perustamissopimuksen 177 artiklan mukaista toimielinten säädösten pätevyyttä voidaan arvioida kansainvälisen oikeussäännön mukaisesti ainoastaan, jos kyseinen sääntö sitoo yhteisöä ja on luonteeltaan sellainen, että oikeussubjektit voivat vedota siihen tuomioistuimessa.\n28 Kyseessä oleva tariffimyönnytys sitoo yhteisöä yleissopimuksen II artiklassa määrätyssä laajuudessa.\nOn tarpeen tarkastella, voivatko yhteisön oikeussubjektit vedota yleissopimuksen ja erityisesti sen II artiklan määräyksiin tuomioistuimessa yhteisön säädöksen, päätöksen tai toimen pätevyyden kiistämiseksi.\nTätä varten on syytä ottaa huomioon yleissopimuksen tarkoitus, rakenne ja sanamuoto.\n29 Johdanto-osansa mukaan "keskinäisten ja kaikille osapuolille edullisten" neuvottelujen periaatteelle perustuvalle yleissopimukselle ominaista on sen määräysten joustavuus. Tämä pätee erityisesti sellaisten määräysten osalta, jotka koskevat poikkeusmahdollisuuksia, poikkeuksellisissa vaikeuksissa toteutettavia toimenpiteitä ja sopimuspuolten erimielisyyksien ratkaisemista.\nNäihin toimenpiteisiin kuuluu erimielisyyksien ratkaisemisen osalta tapauksen mukaan kirjalliset esitykset tai ehdotukset, joihin on "kohdistettava myötämielistä huomiota", tutkimukset jotka mahdollisesti johtavat suosituksiin, sopimuspuolten neuvotteluihin tai päätöksiin, myös sellaisiin, joilla valtuutetaan tietyt sopimuspuolet lakkauttamaan kaikkien myönnytysten tai muiden yleissopimuksesta johtuvien velvoitteiden soveltaminen muihin osapuoliin, ja lisäksi asianomaisella sopimuspuolella on oikeus erota sopimuksesta tällaisen lakkauttamisen ollessa kyseessä.\nSellaisen tapauksen osalta, jossa tietyille tuottajille aiheutuu tai uhkaa aiheutua vakavaa haittaa yleissopimukseen perustuvan aikaisemman velvoitteen tai etuuteen liittyvän myönnytyksen vuoksi, määrätään XIX artiklassa mahdollisuudesta lakkauttaa sitoumus yksipuolisesti tai peruuttaa myönnytys tai muuttaa sitä, joko sen jälkeen, kun kaikkien sopimuspuolten kanssa on neuvoteltu tai, jos asianomaiset sopimuspuolet eivät pääse yksimielisyyteen, jopa etukäteen neuvottelematta, jos asia on kiireellinen ja toimenpide väliaikainen.\n30 Nämä seikat riittävät osoittamaan, että tällaisessa yhteydessä yleissopimuksen II artikla ei ole luonteeltaan sellainen, että yhteisön oikeussubjektit voisivat vedota siihen tuomioistuimessa.\n31 Se, että tiettyjä tullinimikkeitä koskee yleissopimuksen XXIII artiklan mukaisesti aikaisemmin tehtyjen tullimyönnytysten muuttamisesta tai poistamisesta tehdyt kahdenväliset sopimukset, ei muuta yhteisön asiaa koskevien velvoitteiden luonnetta.\nNäin ollen asetuksen (ETY) N:o 974/71 ja sen soveltamisesta annettujen asetusten pätevyyteen eivät vaikuta yleissopimuksen tai sen XXVIII artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten määräykset.\n32 Kyseinen sidottu tulli esitetään yhteisen tullitariffin sarakkeessa "sopimustullit".\nOsana yhteisön asetusta kyseinen säännös on siten omiaan antamaan oikeussubjekteille oikeuksia, joihin ne voivat vedota tuomioistuimessa.\nSäännös on nimittäin selvä ja täsmällinen, eikä siinä jätetä sen soveltamisesta vastuussa oleville viranomaisille harkintavaltaa.\nOn tarpeen tarkastella ovatko riidanalaiset tasausmaksut ristiriidassa yhteisen tullitariffin kanssa.\n33 Vaikka tasausmaksut aiheuttavat markkinoiden eristämistä, niillä on esillä olevassa asiassa korjaava vaikutus epävakaiden valuuttakurssien vaihteluihin, jotka yhteisiin hintoihin perustuvassa maataloustuotteiden markkinajärjestelyjen järjestelmässä olivat omiaan aiheuttamaan häiriöitä kyseisten tuotteiden kaupassa.\nKaupan vääristymiä, jotka johtuvat yksinomaan valuuttoihin liittyvistä syistä, voidaan pitää suuremmassa määrin yhteisten etujen vastaisina, ottaen huomioon yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet, kuin riidanalaisten toimenpiteiden aiheuttamat haitat.\nSiten kyseiset maksut ovat omiaan varmistamaan normaalin kaupankäynnin säilymisen niissä poikkeuksellisissa ja väliaikaisissa olosuhteissa, jotka johtuivat valuuttatilanteesta.\nLisäksi maksuilla pyrittiin välttämään yhteisön lainsäädännössä säädetyn interventiojärjestelmän häiriöt kyseisessä jäsenvaltiossa.\nKyseessä ei ole jäsenvaltioiden yksipuolisesti päättämät tuontimaksut, vaan yhteisön toimenpiteet, jotka ovat sallittuja yhteisessä maatalouspolitiikassa, ottaen huomioon sen hetkiset poikkeukselliset olosuhteet.\nOttaessaan käyttöön kyseiset maksut neuvosto ei rikkonut yhteisen tullitariffin säännöksiä.\n34 Kolmanteen kysymykseen on vastattava, että kysymyksen tarkastelussa ei ole ilmennyt tekijöitä, jotka olisivat omiaan vaikuttamaan asetuksen (ETY) N:o 974/71 tai asetusten (ETY) N:o 1013/71, 1014/71 ja 501/72 pätevyyteen sen johdosta, että riidanalaiset tasausmaksut yhdessä tuontimaksun kanssa ovat korkeammat kuin nimikettä 04.04 koskevan GATTiin sidotun tullin enimmäismäärä.\nIV - Neljäs kysymys\n35 Neljännessä kysymyksessä pyydetään ratkaisemaan, olivatko tasausmaksujen kantamiseen oikeuttavat valtuudet enää voimassa 15.3.1972 - riidanalaisen tuonnin ajankohtana - asetuksen (ETY) N:o 974/71 8 artiklan 2 kohdan mukaan.\nKysymyksessä pyydetään ratkaisemaan, täyttyivätkö asetuksen (ETY) N:o 974/71 8 artiklassa säädetyt edellytykset sen soveltamisen päättymisestä kyseisenä ajankohtana sen johdosta, että jäsenvaltiot päättivät 18.12.1971 tehtyjen Washingtonin sopimusten jälkeen, etteivät ne enää anna valuuttojensa kellua ja että ne samalla hyväksyivät laajemman kurssien vaihteluvälin suhteessa keskuskurssiksi kutsuttuun kurssiin, kuin mitä Bretton Woodsin sopimuksissa sallittiin.\n36 Asetuksen (ETY) N:o 974/71 8 artiklassa säädetään, että sitä lakataan soveltamasta, kun kaikki jäsenvaltiot, joita asia koskee, soveltavat uudelleen kansainvälisiä sääntöjä, jotka koskevat valuuttakurssien vaihteluvälejä suhteessa viralliseen pariteettiin.\nKyseisen säännöksen tavoite on poistaa tasausmaksut heti, kun kaikki jäsenvaltiot ovat päättäneet soveltaa jälleen joko entisiä pariteetteja tai uusia IMF:lle ilmoitettuja pariteetteja.\n37 Nämä edellytykset eivät täyttyneet 18.12.1971 tehdyissä sopimuksissa.\nAsianomaiset jäsenvaltiot eivät suinkaan palanneet kiinteisiin pariteetteihin, vaan ne sitoutuivat ainoastaan mahdollisuuksiensa mukaan säilyttämään muutoksille alttiit keskuskurssit. Kyseisissä sopimuksissa sallittiin näille kursseille lisäksi vaihteluvälit, jotka olivat 2,25 prosenttia ylöspäin ja alaspäin, mistä aiheutui joskus yhtä suuria valuuttakurssien vaihteluja kuin tasausmaksujen käyttöönottoon johtaneet vaihtelut.\nMyös kyseisten sopimusten jälkeen tiettyjen yhteisön valuuttojen revalvointipyrkimykset jatkuivat laajennettujen vaihteluvälien rajoissa. Riidanalaisen tuonnin ajankohtana Saksan markan kurssin ero entiseen viralliseen pariteettiin verrattuna oli 13 prosenttia ja pysyi tällä tasolla dollarin devalvointiin saakka 18.5.1972.\nSillä ei ollut merkitystä, että asianomaiset valtiot eivät varmasti palaisi entisiin pariteetteihin suhteessa dollariin, koska 8 artiklassa tarkoitetuissa kansainvälisissä säännöissä ei ole kyse määrätystä pariteetista, vaan kiinteiden pariteettien järjestelmästä.\nV - Viides kysymys\n38 Viidennessä kysymyksessä pyydetään ratkaisemaan, onko perustamissopimuksen 5 ja 107 artiklaa sekä talous- ja rahaliiton asteittaisesta toteuttamisesta yhteisössä 22 päivänä maaliskuuta 1971 annettua neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmaa tulkittava siten, että niissä kielletään jäsenvaltioita riidanalaisen tuonnin ajankohtana "vapauttamasta valuuttakurssejaan" eli antamasta valuuttojensa kellua.\n39 Perustamissopimuksen olennaisiin tavoitteisiin kuuluu yhtenäisen talousalueen luominen, jossa ei ole sisäisiä esteitä ja jossa voidaan asteittain toteuttaa tulli- ja talousliitto.\nTämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden valuuttojen välisten suhteiden on oltava kiinteät, sillä perustamissopimuksen yhdentymistavoite viivästyy tai vaarantuu, jos kyseinen edellytys ei täyty.\nYhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden velvollisuus on valvoa yhteistyössä kyseisten edellytysten luomista ja säilyttämistä.\nTätä varten määrätään 3 artiklan g alakohdassa sellaisten menettelyjen soveltamisesta, joilla voidaan sovittaa yhteen jäsenvaltioiden harjoittama talouspolitiikka sekä korjata niiden maksutaseen epätasapainoa.\nNiin kauan kuin kyseisessä määräyksessä tarkoitettuja menettelyjä ei vielä ole toteutettu, 5 ja 107 artiklassa annetaan jäsenvaltioille sellainen päätösvapaus koskien kunkin jäsenvaltion velvoitetta pitää valuuttakurssipolitiikkaansa yhteistä etua koskevana asiana, että 5 ja 107 artiklaan sisältyvä velvoite ei tarjoa oikeussubjekteille oikeuksia, joita kansallisten tuomioistuinten olisi suojeltava.\n40 Neuvoston 22.3.1971 antama päätöslauselma, joka olennaiselta osin on neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien poliittinen tahdonilmaisu perustaa päivämäärää 1.1.1971 seuraavien kymmenen vuoden kuluessa talous- ja rahaliitto, ei myöskään sisältönsä puolesta voi luoda oikeusvaikutuksia, joihin oikeussubjektit voisivat vedota tuomioistuimessa.\n41 Yhteisöjen tuomioistuimelle huomautuksensa esittäneille Saksan liittotasavallan hallitukselle ja Euroopan yhteisöjen neuvostolle ja komissiolle aiheutuneita oikeudenkäyntikuluja ei voida määrätä korvattaviksi. Pääasian asianosaisten osalta asian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa on välivaihe kansallisessa tuomioistuimessa vireillä olevan asian käsittelyssä, minkä vuoksi kansallisen tuomioistuimen asiana on päättää oikeudenkäyntikuluista.\nottaen huomioon oikeudenkäyntiasiakirjat,\nkuultuaan esittelevän tuomarin kertomuksen,\nkuultuaan pääasian kantajan, Saksan liittotasavallan hallituksen ja Euroopan yhteisöjen neuvoston ja komission suulliset huomautukset,\nkuultuaan julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksen,\nottaen huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 3, 5, 38-47, 103, 107 ja 177 artiklan,\nottaen huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen ja erityisesti sen II ja XXVIII artiklan,\nottaen huomioon 6.10.1969 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin välisen sopimuksen,\nottaen huomioon 27.6.1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68, 28.6.1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 823/68, 12.5.1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 974/71, 20.12.1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1/72 ja 19.12.1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2746/72,\nottaen huomioon 18.5.1971 annetut komission asetukset (ETY) N:o 1013/71 ja 1014/71 ja 9.3.1972 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 501/72,\nottaen huomioon 9.5.1971 annetun neuvoston päätöslauselman,\nottaen huomioon 22.3.1971 annetun neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman,\nottaen huomioon pöytäkirjan Euroopan talousyhteisön tuomioistuimen perussäännöstä ja erityisesti sen 20 artiklan,\nottaen huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksen,\non ratkaissut Finanzgericht Baden-Württembergin 8.11.1972 tekemällään päätöksellä esittämät kysymykset seuraavasti:\n1) Esitettyjen kysymysten tarkastelussa ei ole ilmennyt sellaisia seikkoja, jotka olisivat omiaan vaikuttamaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 974/71 tai komission asetusten (ETY) N:o 1013/71, 1014/71 ja 501/72, jotka koskevat asetetuissa kysymyksissä tarkoitettuna ajankohtana sovellettuja tasausmaksuja, pätevyyteen.\n2) Perustamissopimuksen 5 ja 107 artiklaa sekä talous- ja rahaliiton asteittaisesta toteuttamisesta yhteisössä 22 päivänä maaliskuuta 1971 annettua neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmaa ei voida tulkita siten, että niihin sisältyisi kielto, johon oikeussubjektit voisivat vedota kansallisissa tuomioistuimissa ja jonka mukaan jäsenvaltiot eivät saa muuttaa valuuttakurssiensa pariteettia muulla tavalla kuin ottamalla käyttöön uuden kiinteän pariteetin.


Vaihdettavan boordilävistäjän kuvio-osa - Tähdet | Kuviolävistäjät\nTuotteetAskarteluKuviolävistäjätVaihdettavan boordilävistäjän kuvio-osa - Tähdet - 1014373\nVaihdettavan boordilävistäjän kuvio-osa - Tähdet\nTuote #: 1014373\nKäytetään yhdessä vaihdettavan boordilävistäjän kanssa (pohjaosa), joka myydään erikseen. Sopii kaiken kokoisten papereiden kuviointiin. Napsauta kuvio-osa boordilävistäjään (pohjaosa). Kuvioi paperi ja vaihda kuvio-osa halutessasi erilaiseen kuvioon. Kuviot pinoutuvat päällekkäin, mikä helpottaa niiden säilytystä ja kuljetusta.\nVaihdettava Boordilävistäjä, Aloitussetti


Risteilymatkailu alkoi kehittyä todenteolla sotien jälkeen\n60-luvulla alkoivat nykyisen kaltaiset ruotsinristeilyt ja laivojen palvelut kehittyivät: tulivat tax-free-myymälät, yökerhot, uima-altaat ja kampaamot\nRisteilyjä tehtiin eniten Tukholmaan, Tallinnaan ja Leningradiin\nRisteilykulttuuri on Suomessa vahva. Laivalle lähdetään usein vain olemaan, eikä sieltä poistuta välillä. Vuonna 2014 Suomessa tehtiin 1,75 miljoonaa risteilymatkaa.\nTänä päivänä risteilyjä tehdään eniten Tukholmaan ja Tallinnaan. Nämä kohteet ovat olleet suosiossa siitä asti, kun nykymuotoinen risteilymatkailu Suomessa alkoi.\nRisteilyjen varhaiset juuret juontavat 1900-luvun alkuun. Silloin huvimatkoja tehtiin reittiliikenteen aluksilla, jotka otettiin muutamaksi päiväksi eri reiteille. Risteilymatkailu oli kuitenkin hyvin epäsäännöllistä ja satunnaista.\n– Edes risteily-sanaa ei vielä silloin tunnettu. Joissain 60-luvun alun sanakirjoissakaan ei ole risteilystä vielä mitään mainintaa, kertoo tutkija Pauli Kivistö Forum Marinumista.\nTupakkasalongeista yökerhoihin ja kioskeista tax-free-myymälöihin\nSotien jälkeen risteilyliikenne alkoi kehittyä. 1960-luvulla osa laivoista alkoi tehdä pelkästään risteilymatkoja. Samalla risteilymatkailun hinnat halpenivat ja siitä alkoi tulla kaikille mahdollista. Matkustajamäärät kasvoivat räjähdysmäisesti.\nSamaan aikaan alkoivat myös ruotsinristeilyt, jotka kestivät yön yli, eikä laivasta poistuttu risteilyn aikana. Risteilyalusten palvelut kehittyivät. Laivojen tupakkasalongit vaihtuivat yökerhoihin, aluksiin tuli kampaamoja ja uima-altaita. Myös ravintolamaailma monipuolistui. Buffet-pöydät olivat tuttuja jo höyrylaiva-ajoilta, mutta niiden rinnalle tuli muitakin ravintoloita.\n– Myös suuret tax-free-myymälät tekivät tuloaan 60-luvun lopussa. Sitä ennen ostokset tehtiin kioskeista, Kivistö kertoo.\nArjesta irtautumista, juhlaa ja rentoutumista\nTallink Siljalla riitti väkeä joulukuussa 2008. Kuva: YLE/Lounais-Suomen uutiset\nSuomalaisten risteilykulttuurille ominaista on se, että samalla laivalla matkustavat yleensä sekä reittimatkustajat että risteilijät. Risteileminen ei rajoitu vain kesäaikaan, vaan suomalaiset lähtevät risteilylle ympäri vuoden.\nLaivoille lähdetään juhlimaan, nauttimaan ja irtautumaan arjesta. Näin kirjoittaa Kthetraveller Ylen nettikeskustelussa:\nVuonna -77 astuin ensimmäisen kerran Viking 5 -aluksen uumeniin. Muistan, kuinka nautin jokaisesta hetkestä laivalla. Laskin kultahippuisesta liukumäestä monet laskut, tanssin isin sylissä yökerhossa ja ihailin ikkunasta ulos kuutamoa ja merta. Hytissä nukuin makeat yöunet ja kun saavuimme takaisin Helsinkiin, istuin ikkunalaudalla ihaillen saapumista satamaan. Olin niin onnellinen ja siitä se sitten lähti, risteilymatkustajan ura joka jatkuu edelleen.\nOlen nähnyt varustamojen kultaiset vuodet, konkurssit ja kaikki. Aikoinaan risteilyissä oli tiettyä glamouria, messinki kiilsi eikä käytävillä örmytty. Tottahan toki sitä tuli mentyä ja biletettyä aika paljonkin nuoruudessa, mutta oman perheen myötä risteilyt muuttivat muotoaan suuresti. Nykyään haemme laivoilta nautintoa ja elämyksiä sekä hyvää viihdettä. Se, miksi kuitenkin veri vetää vanhemmillekin laivoille, on meri ja se irtautuminen arjesta. Siellä ulapan keskellä olen hyvin pieni ihminen maailmassa, eikä minnekään ole kiire.\n_Suomi liikkeelle 1945–1975. Risteilymatkustuksen historiaa -näyttely Forum Marinumissa Turussa 10.1.2016 asti. _\nElävä arkisto: Laivaristeily on suomalainen karnevaali\nliikennekotimaavesikulkuneuvotItämeren risteilytvesiliikenne1960-lukuLiikenne ja kuljetusyökerhotkulkuneuvottax-free-myyntimatkailuSavukeRisteilymatkailujuhlintatelakkateollisuusvähittäiskauppamessinki


Leikkaukset eivät kohtele oppilaitoksia yhdenvertaisesti – Kansan Uutiset\nKirjoittajan mukaan nuoren valinnanvapaus kapenee, kun aloja vähennetään tai jopa lopetetaan.\nLeikkaukset eivät kohtele oppilaitoksia yhdenvertaisesti\nJari Jääskeläinen, Vantaan opetuslautakunnan ja ammatillisten näyttöjen toimielimen jäsen 22.5.2016 14.00\nSipilän johtaman hallituksen ammatillisen koulutuksen reformi lupaa kymmenen hyvää ja yhdeksän kaunista. Esimerkiksi ”kannustetaan koulutuksen järjestäjiä toiminnan tehostamiseen” ja ”koulutuksen järjestäjiä kannustetaan vapaaehtoisiin fuusioihin”.\nMikä sellainen reformi ja kannustin on, joka tarjoaa vain leikkauksia? Ammatillisesta koulutuksesta leikataan rajusti. Esitetty 10–12 prosentin vähennys oppilaitosten rahoituksesta (Vantaan Variasta –3,4 miljoonaa euroa) on suoraan pois opetuksen laadusta, kun lähiopetuksesta ja ohjaamisesta vähennetään. Näistä leikkauksista meillä on jo kokemusta ja tiedetään mihin ne johtavat. Siitä huolimatta hallitus ajaa miinaan surutta. Näiden leikkausten jälkeen oppilaitten ohjaaminen työpaikoilla vastaa lähinnä heitteillejättöä. Opettajien aika ei nykyiselläkään riitä laadukkaaseen ohjaamiseen. Mutta se ei tunnu huolettavan, että keskeytykset lisääntyvät ammatillisessa koulutuksessa. Sen minkä valtio leikkauksilla ”säästää”, se maksaa moninkertaisesti takaisin työttömyyden, syrjäytymisen ja mielenterveyshäiriöiden takia.\nLeikkaukset eivät kohtele oppilaitoksia yhdenvertaisesti. Lukiot jäävät ilman leikkauksia, ja julkisuudessa puhutaan vain yliopistoihin kohdistuvista leikkauksista. Meille on monesti uutisoitu, että ammattitaitoisesta työvoimasta tulee olemaan kova pula.\nMitä käy tutkintojen tasolle, kun rahoitus muuttuu suoritusperusteiseksi? Samaan aikaan tutkintotoimikunnan tehtävä muuttuu, ja jatkossa oppilaitos itse hyväksyy tutkinnot. Näissä toimissa on omat vaaransa. Saavatko yritykset jatkossa riittävän osaavia nuoria?\nMiten käy alojen vetovoimalle, kun alojen nimikkeitä vaihdetaan esimerkiksi: ”hotelli, ravintola- ja catering-alan kokin osaamisalan nimi muutetaan ruokapalvelun osaamisalaksi”? Mitä tällä saavutetaan?\nMyös nuoren valinnanvapaus kapenee, kun aloja vähennetään tai jopa lopetetaan ja oma toiveala saattaa muuttaa satojen kilometrien päähän. Tämä tarkoittanee, että nuori joutuu mahdollisesti muuttamaan pois kotoaan, oman alan koulutukseen.


Meri ja Tavio: Sovitusta pidettävä kiinni - rangaistuksia kovennettava - Suomen Uutiset Meri ja Tavio: Sovitusta pidettävä kiinni - rangaistuksia kovennettava - Suomen Uutiset\nKaikkien eduskuntaryhmien puheenjohtajat päättivät yhdessä 15.1., että törkeän lapsen seksuaalisen hyväksikäytön vähimmäisrangaistus nostetaan kahteen vuoteen, jolloin vahvaksi pääsäännöksi tulisi ehdoton vankeusrangaistus.\nNyt näyttää siltä, ettei yhdessä sovittu olekaan toteutumassa.\nNostettava asialistalle kiireellisenä\n– Kansalaisten oikeustaju edellyttää rangaistusten pikaista muuttamista ja samaa ovat esittäneet eduskuntaryhmien johtajat. Tälle on olemassa laaja tuki, toisin kuin sote-uudistukselle, joka on ruuhkauttanut perustuslakivaliokunnan, eduskuntaryhmän puheenjohtaja Leena Meri sanoo.\n– Puolueiden on nyt syytä priorisoida ja asettaa sovittu rangaistuksen nosto asialistalle kiireellisenä, eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja Ville Tavio vaatii.\nMyös kansanedustaja Arja Juvonen teki vuonna 2015 törkeän lapsen seksuaalisen hyväksikäytön vähimmäisrangaistuksen nostoa kahteen vuoteen esittäneen lakialoitteen, jonka allekirjoitti eduskunnan enemmistö.\nSuomi Vankila on irakilaisen ja vastaavan mielestä ****hotelli. Palvelu pelaa, lääkäri on, ruokailu säännöllistä ja terveellistä, viihdettä on, oma huone, kuntosali…\nMamu luulee saavansa palkinnon kun pannaan poseen\nLähetettävä kotimaahan lusimaan.\nVihreä homo raikaaja\nEikö nämä politikot tajua , Muslimien täytyy palata Isiensä maita\nrakentamaan ,mitä Helvettiä ne tekee täällä muuta kuin elää siivellä?\nIltaisin he täyttävät liikekeskukset ,kyttää siellä uhrejaan,\nraiskaten lapsemme sekä naisemme !\nSe kuitenkin tietäkää ,tämä on Kristittyjen maa ,joka ei ole\nmuslimeita varten .\n”Kaikkien eduskuntaryhmien puheenjohtajat päättivät yhdessä 15.1., että törkeän lapsen seksuaalisen hyväksikäytön vähimmäisrangaistus nostetaan kahteen vuoteen”\nJa nyt tämäkin uudistus saatiin sitten demlattua.\nJatkossakin törkeästä lapsen hyväksikäytöstä selviää siis käytännössä ilman rangaistusta, kun taas muutaman kilometrin ylinopeudesta määrätään isot rahat maksettavaksi joka ikinen kerta ilman mitään armoa.\nNo niillä on jokui EU-takaportti joka sitten mitätöi päätöksiä tarpeen mukaan. Sitten levitteleävt käsiään.\nNäköjään media on sanelevan osansa taas tehnyt, rikollisten nimien julkaisu vain yli 4 vuoden tuomiossa. Hoh hoijaa…\nMinusta salailu ei johda muuhun kuin diktatuuriin – ei ainakaan oppimiseen ja asioiden ja ilmiöiden ymmärtämiseen (ei sama k. hyväksyntä). Viha on sellainen että se laimeneee sitä mukaan kun tieto lisääntyy, vihalla ei maailmaa rakenneta. Siksi ei salailua.\nVenäjä ja Siperia olisi myös oiva sijoituspaikka. Putinilla taitaisi olla paremmat skillsit laskuttaa raiskareiden kotimaata ylläpidosta. Vastapalvelukseksi Suomi voisi avata viennin Venäjälle, kuten suurin osa ”pakotteiden” allekirjoittajamaista tekee.\nVenäjää ei kannata sotkea tähän, koska Venäjä on kehitysmaa. Sieltä tulee karhu ja keskiaikainen Putin joukkoineen pian vastaan.\n..no, kehitysmaalaisille rikollisille siis sopii hyvin venäjän vankila…\nJa nämäkin murhaajarikolliset otetaan avosylin vastaan suomalaiseen täysihoitoon.\nHe eivät muutu!\nNäitä ei pidä tänne päästä missään tapauksessa!\nHiukan ihmettelemisen aihetta…\nKuvituskuva kertoo kaiken tarpeellisen. Todelliset manipulaattorit ovat vielä taustalla. Itse uskon, että isis on osittain keinotekoinen proxy-armeija, jonka syntymistä lännen tai Israelin tiedustelupalvelut ovat edistäneet. Jihad, kalifaatti ja neitsyet ovat vain satua, joilla heikkopäiset on ohjelmoitu hirmutekoihin. Lähi-Idässä on kautta aikojen käytetty mm. huumausaineita ja haaremitaktiikkaa fanaatikkojen kouluttamiseen kulttien palvelukseen mm. assasiinit. Tietyssä mielessä yksittäiset taistelijat ovat ”uhreja”, mutta silti vastuussa teoistaan.\nTotuus on jo julki mm USAssa, Suomessa luonnollisesti pimitetään. ISIS oli Nobelin rauhanpalkinnon saajan, lähes 300 sotaa käynnistäneen Obaman master work.\nMikkelissä oikeuslaitos antoi näytöt!\nTäysikäinen jullikka käytti alaikäistä tyttölasta törkeästi hyväkseen…. reipas vuosi ehdollista vankeutta, mutta ei edes yhdyskuntapalvelusta, koska oikeus katsoi lievetäväksi asianhaaroiksi oikeudenkäynnin viivästymisen syytetystä riippumattomista syistä! Sepä se onkin hyvä peruste päästää discoläpsyttelijä naaraamaan uusia lapsia!\nEttä saatana !!! ???\nKuten juuri sanoin, tuo paska poistuu käräjiltä nauraen luullen olevansa etuoikeutettu kun ei joutunut ruoskittavaksi. Pelkäsi tietysti maansa tapaa noudatettavaksi.\nAsianajajakin oli tuolle saastapaskalle ilmainen. Siitäkin tuo voi päätellä olevansa etuoikeutettu.\nTaas eräs tänne sopimaton ja kuulumaton paskayksilö nostettiin suvakkien ansiosta arvoasemassaan Suomen Kansalaisen yläpuolelle ja kyllä tuo saastakin sen ymmärtää kun rangaistusta ei tullut.\nMitä ehdonalainen muka on? Suomalainen tyttö raiskattu, ja muukalainen poistuu käräjiltä huumepiipullisille.\nRangaistus olisi pitänyt olla monta vuotta ehdotonta ja maasta poisto ja maahantulokielto. Selliä aitosuomalaisten kanssa niin saisi lättyynsä joka päivä. Saatana!!!!!\nAjatelkaapa raiskatun kotiväkeä, sukulaisia, kavereita, tuttuja, työmaita….niissä piireissä haittamamukriittisyys tod.näk.kasvaa.\nMikä lie läpsyttelijä\nMikkelin kantasuomalainen taksisuhari oikeudessa, raiskasi asiakkaansa…\n”Mikkelin taksisurmajutun käsittely alkoi tänään Mikkelin käräjäoikeudessa. Syyttäjä vaatii 23-vuotiaalle taksinkuljettajalle 13 vuoden ehdotonta vankeusrangaistusta”.\nHienoa, että löysit kantasuomalaisen samalta suunnalta, mutta satuin nyt kuitenkin kommentoimaan discoläpsyttelijää, joka hyväksikäytti alaikäistä tyttöä!\nLoistavaa kuitenkin, että löysit kantasuomalaisen tekemän hirviöteon, kun niitä ei tahdo etsimälläkään löytyä! Ei mitään….kyseiseltä taksisuharilta nirri pois. Maa ei jaksa kantaa moisia hulluja päällään. Aivan sama, vaikka olisi kyseessä kuinka kantasuomalainen tahansa! Mutta….kun meiltä löytyy tuollaisia psykopaatteja, niin ei niitä enää maailmalta lisää tarvita….vai oletko sitä mieltä, etä tarvitaan?\nVau, olet löytänyt kantiksen tekemän vakavan rikoksen vuodelta 2009. Mamujen lapsenraiskausepidemia, Turun terrori-isku ja kaikki mamujen tulevat rikokset on tällä kuitattu. Kyllä tällä ”argumentilla” kelpaa selitellä ja vähätellä jokaista haittamamun tekemää rikosta.\nKantikset ovat tehneet raiskauksia vuonna 2009, tekevät niitä nykyäänkin kuukausittain…. Näin se vain on.\nJuuri siksi emme tarvitse rikollisapua eli tarveharkintaan ei ole tarvetta eli matut on kotoutettava omiin lähtö- / kotimaihinsa.\nMamut ruuhkaavat käräjät!\nKatsopas Virallinen Lehti. Se on sulla netissä.\nKatsopas ketkä ovat enemmistönä kutsuttu kuultavaksi antamaan vastineensa haasteissa.\nNimilistaa lukiessa tuntuu kuin olisi jossakin musumaassa. Arabialaisia nimiä on 52 ja Kantiksia muutama.\nOlinpaikka kutsutuilla on yleensä tuntematon…..\nKäräjät ruuhkautuvat juttupaljoudesta johon syynä ovat haittamamut!\nKts vaikka tämä 9/2015 lehti…..\nSen verta, että tuo Mikkekin taxikantis on mamutaustainen….\nTähän pätee jälleen kerran vanha sanonta ”vaikka hiiri syntyi hevostallissa, niin siitä ei tulisi hevosta”!\nTäytyy löytää yksi ainoa suomalainen raiskaaja ja Helvetinportit läväytetään sillä sekunnilla auki, eikä niitä sen jälkeen koskaan enää suljeta. Tämä aito yksittäistapaus oikeuttaa koko maailman kehitysmaalaisten raiskailut ikuisesti. Tervetuloa, älkää arkailko, lasku on jo maksettu, nauttikaa!\nTerveempiä löytyy laitoksista, eräät vissiin saavat itse määrittää hoidontarpeensa.\nJohtaako näissä nahkatuomioissa jäljet sylttytehtaalle, eli tuomareihin?\nTutkivaa journalismia kehiin.\nVankilamme ovat kohta täynnä\nRangaistusten alarajan nosto ehdottomasti, mutta esim. ulkomaalaiset rikolliset voisi ”päästää” pois eli lähettää kotimaahansa hiukan aikaisemmin eikä kerrota heille milloin…\nSoten käsittelyn voisi jo lopettaa. Ei siitä mitään tule kuitenkaan, ei ole kannatusta.\nSote kansanterveyttä vastaan\nEi ole kannatusta ja juuri sen takia hallitus ja sille myötämielinen junttavirkamiespäällystö aikoo runnoa lait läpi.\nMitä sote muuta on kuin Suomen tietoista tuhoamista? Normaalissa maassa sotettajat laitettaisiin vankilaan, jonne kuuluvat kansanterveyden sabotoijat ja välistävetäjien agentit.\nYksi tuhokone ja lääketeollisuuden suurlobbari on YLE joka tuputtaa synnytysmasennuksista kärsiville lääkkeitä. Miksi ei kerro Tri Antti Heikkilän tutkimuksista ja kalanmaksaöljyn (omega-3) nauttimisesta jo raskausaikana. Myös oliiviöljy auttaa masennukseen, lukuisia muita olemassa. Mutta lobbari tienaa lobbaamalla, siksi kansaa tuhotaan SSRI:llä.\nMuistakaa, aivot tarvitsevat laatukasta öljyä aina, joka elämäntilanteessa. Jotkut masennukset johtuvat myös (roska)ruoasta ja vatsan terveydestä. Vinkki: terveellinen ruoka, miel kalaa ja n 7 mantelia/pv..\n…lääkkeet auttaa jos ongelma on paha jo.\nPunavihreät vastustavat koska haluavat että muslimit saavat raiskata ja silpoa.\nNäin se on nähtävä ja tältä näyttää, vaikka silmiä on hierottu kuinka monta kertaa.\nSuvakkien sielun saastaisuus on nyt tullut viimeistään ilmi.


Opi näkemään kokonaisuus; Value Stream Mapping 2\n01.02.2018 0 Kommentit\nArvon tuottamisen arkkitehtuuri auttaa organisaatiota näkemään sen kokonaisuuden, jolla arvo asiakkaalle tuotetaan. Ilman tätä ymmärrystä ja siihen liittyviä standardeja jatkuvaa para...\nArvon tuottamisen arkkitehtuuri auttaa organisaatiota näkemään sen kokonaisuuden, jolla arvo asiakkaalle tuotetaan. Ilman tätä ymmärrystä ja siihen liittyviä standardeja jatkuvaa parantamista ei ole olemassa. Jos toimivia standardeja ei ole olemassa, niin kehittämisen pohja liikkuu koko ajan. Tässä täytyy huomioida se, mitä standardin määritelmä jatkuvan parantamisen viitekehyksessä tarkoittaa? Se on paras tällä hetkellä tunnettu tapa tehdä tämä työ. Kun ymmärrämme asiasta lisää ja kehitämme toimintatapaa koko ajan, niin uusi standardi voi olla käytössä jo ensi viikolla. Jatkuva parantaminen on ajattelutapa, mindset, jossa haastetaan yksilö ja organisaatio kehittämään toimintatapoja joka päivä. Näin myös johtajuus ja johtaminen uudistuu oppimisen edistämiseksi sekä mahdollistamiseksi.\nYksi jatkuvan parantamisen systemaattinen metodi on P,D,S,A; suunnittele, toteuta, arvioi ja opi, vakiinnuta eli ns. Demingin ympyrä. Tämän toimintatapaan liittyvien työkalujen tinkimätön noudattaminen auttaa organisaatiota organisoimaan oppimisen sekä kehittämään toimintaansa jatkuvasti kohti tavoitetilaa. Tässä ovat systeemin alkuehdot, jolloin kokonaisuus tuottaa todennäköisesti haluttuja tuloksia pitkällä aikavälillä. Kyseessä oppimisprosessi, jossa opitaan lisää siitä, miten arvoa on mahdollista tuottaa asiakkaalle. Jos tämä on syvällä organisaation DNA:ssa eli kulttuurissa, niin se tuottaa kilpailuetua, jota on mahdotonta kopioida.\nKäytännössä Value Stream Mapping toteutetaan seuraavalla tavalla / toteuttajana ns. Mapping Team:\nMääritellään mikä on kehittämisen kohde ja kerätään kohteesta (Scope) riittävä määrä etukäteistietoa. Tämä vaihe kestää noin 4 viikkoa.\nKuvataan nykytila / Miten homma toimii nyt? (Current State VSM)\nKuvataan tuleva tila / Miten olisi järkevä toimia? (Future State VSM)\nSuunnitellaan matka tulevaan tilaan (Transformation Plan)\nVaiheet 2,3 ja 4 tulee tehdä yhden viikon aikana.\nMapping Team johtaa ja toteuttaa P,D,S,A – syklejä kohti tulevaa tilaa Transformation Planin mukaan pitäen projektikokouksia vähintään kerran viikossa. Jo kahdeksan viikon aikana tulee saada näkyviä tuloksia aikaiseksi – kannattaa kokeilla!


25 m² Myllykatu 1, 30100 Forssa Liiketila Yksiö vuokrattavana - Oikotie 15851932\nVuokrattavat toimitilat Forssa Talsoila Myllykatu 1, 30100 Forssa\n285 € / kk25 m²\nMyllykatu 1, Talsoila, ForssaLiikehuoneisto LH1\nHyvällä sijainnilla Myllykatu 1 (Turuntie 11) taloyhtiön omistama hyväkuntoinen pieni liiketila. Kadunvarressa tilaa parkkeerata suoraan huoneiston läheisyyteen.\nTaloyhtiössä on tehty sähkösaneeraus, jossa liiketilan sähköistys on uusittu ja liiketilassa valokuitu 20/10Mbit joka kuuluu vuokraan. Lounealta on mahdollisuus nostaa yhteyden nopeutta lisähintaan.\nUusi keittiönurkkaus vesipisteellä ja integroidulla mikroaaltouunilla sekä jääkapilla.\nWC-istuin, lavuaari. Kulku keittiönurkkauksesta.\nIsoista näyteikkunoista näkymä kaupungintalon suuntaan.\n2018 Piha-alueen suunnittelu 2019 Jätepisteen ja pihan uudistaminen, ulko-ovien ja liiketilan ikkunoiden uusinta 2020 Julkisivusaneeraus, Lämmönjakoverkoston kuntotutkimus, Vanhan kattilalaitoksen purku 2021 ei suunniteltuja remontteja 2022 ei suunniteltuja remontteja\n1974 julkisivusaneeraus. 1980 kaukolämpöön liittyminen. 1990 vesikaton huoltomaalaus. 1999 lämmitysverkoston ja käyttövesiverkoston perussäätö, käyttövesiputkiston ja viemäreiden saneeraus. 2000 käyttövesiverkoston lämmönsiirrin uusittu. 2003 parvekesaneeraus. 2004 saunatilojen remontti. 2005 antenniverkoston saneerasu (Ketju-800). 2009 ikkunoisen (ei ullakko) ja parvekeovien uusinta. 2011 kunnossapitotarveselvityksen laadinta, julkisivupinnoitteen kuntotarkastus/kopokartoitus, ilmanvaihtokanavien ja venttiilien puhdistus, sähkötekninen huolto ja saunan lauteiden uusinta. 2012 vesikaton huoltomaalaus ja sadevesikourujen ja syöksytorvien uusinta. 2014 porraskäytävien ja yhteistilojen valaistuksen suunnittelu ja toteutus. 2015 julkisivun kopo-kartoitus, sähkösaneeraussuunnittelu. 2016\tLämmönjakokeskuksen uusinta, Sähkösaneeraus, Kuitusisäverkon asentaminen ja kuituliittymä, Antenniverkon muuttaminen tähtiverkoksi 2017 Yleisten tilojen huoltokunnostus\nVuokralainen sitoutuu ottamaan liikehuoneistoon vakuutuksen ja pitämään sen voimassa koko vuokrauksen ajan. Vuokrakauden jälkeen kohde luovutetaan siivottuna. Vuokralaisella on oikeus sarjoittaa liikehuoneiston ulko-oven lukko omalla kustannuksellaan, omaan sarjaansa. Lemmikit ei sallittu. Tupakointi ei sallittu.\nPintamateriaalit: Lattioissa muovimatto, seinissä maali.\nTalohuolto Pajuniemi/Tero Pajuniemi\nRami Tervomaa, Forssan Isännöinti ja Kiinteistövälitys Oy\nPesutupa, kuivaushuone, ulkoiluvälinevarasto ja kellarikomerot.


Älä vie vielä talvitakkia varastoon – edessä tavanomaista kylmempää säätä – Stara\nÄlä vie vielä talvitakkia varastoon – edessä tavanomaista kylmempää säätä\nViihdeuutiset 31.3.2022, 18:00 · Tim Isokivi\nKeväiset säät saivat viikonloppuna täyskäännöksen Suomessa riehuneen myrskyn muodossa. Myräkän jälkeen säät jatkuvat tavanomaista kylmempinä. Suuressa osassa Suomea satoi maanantaina lunta, mikä esimerkiksi heikensi ajokeliä merkittävästi.\nMaanantaina 28. maaliskuuta alkaneen viikon keskilämpötila on Forecan mukaan Suomessa 3-5 astetta keskimääräistä kylmempi. Vielä maanantaina etelään ja länteen osui väliaikaisesti lauhempaa ilmaa. Sään kylmetessä päivälämpötilat ovat suuressa osassa maata kuitenkin pakkasen puolella, etelässä nollan tienoilla.\nÖisin pakkaset ovat etelässä ja maan keskiosissa jopa 10-15 asteen tienoilla. Pohjoisessa pakkasasteet voivat pudota 30 asteen tienoille. Huhtikuusta on tämänhetkisen ennusteen perusteella tulla Suomessa tavanomaista kylmempi. Forecan Kristian Roine varoittaa arktisen ilman voivan pysytellä Suomen yllä jopa useiden viikkojen ajan.


Kirja-arvio: Tässä kerrostalossa asuu surkeita ihmisiä - MTVuutiset.fi\nKirja-arvio: Tässä kerrostalossa asuu surkeita ihmisiä\nJulkaistu 20.05.2019 19:48\nHanna-Riikka Kuisma: Kerrostalo (Like 2019)\nHanna-Riikka Kuisman fiktiiviseen lähiökerrostaloon on sijoitettu yhteiskunnan epäonnistujat. Pääasiassa vuokra-asunnoista koostuva talo pitää sisällään juoppoja yksinhuoltajia epäonnistuvine lapsineen sekä huumeidenkäyttäjiä ja etenkin huumeiden myyjiä. Mukaan mahtuu huora sekä uskovaisiksi hurahtaneita entisiä juoppoja ja liuta monen sortin häiriköitä.\nKirjassa annetaan ymmärtää, että kuvailtu lähiö sijaitsee Porissa mutta että tarina on täysin fiktiivinen kuvaus suomalaisen keskisuuren teollisuuskaupungin liepeillä olevasta lähiöstä.\nAlussa lähiön rakentajien tavoitteet olivat kuin Raamatun paratiisissa. Ihmisille luotiin aiempaa paremmat asunnot ja elinolosuhteet. Täällä oli kaupat, pankit, lääkäri, koulut, kirjastot ja harrastukset. Työpaikatkin olivat lähettyvillä, kun tehdas ja satama olivat lyhyen automatkan päässä.\nJossain vaiheessa joku meni sitten pahasti vikaan ja lopputuloksena lähiöstä muodostui jonkinlainen helvetin tai ainakin lopun aikojen tyyppinen ihmisten loppusijoituspaikka. Onnela muuttuu betonihelvetiksi.\nMusta aukko imee kaiken valon\nKerrostalo ja sen ympärillä oleva lähiö muuttuu omissa oloissaan pyöriväksi mustaksi aukoksi, josta minkäänlainen valo ei pääse enää ulos. Poliisit eivät alueelle uskalla tulla ja vartiointi hoituu alueen omien vartijoiden, kameroiden ja sähkölukkojen avulla. Kyseessä on siis eräänlainen laaja avovankila, jossa asuvat ihmiset kärsivät elinkautista. Täältä lähdetään vain jalat edellä.\nKirjan kuvaukset kerrostalon ihmisistä ovat inhorealistisia mutta samalla erinomaisia – tuntuu kuin kirjoittaja olisi elänyt vähintään kärpäsenä katossa näiden ihmisten luona, niin hyvin heidät on kuvattu ja heidän ajatuksensa kerrottu. Kirja etenee yhden ihmisen tarinasta toiseen ja siitä kolmanteen. Kaikki surkeat tarinat risteilevät ja lomittuvat hienosti keskenään.\nKirja on parhaimmillaan kuvatessaan yksilön toiveita ja intohimoja. Kaikki tuntuvat janoavan rakkautta tavalla tai toisella mutta rakkauden saaminen tuntuu olevan kovin vaikeaa. Parhaat päivänsä nähneet naiset odottavat kadonneita miehiään ja yksinäiset miehet puolestaan kuvataan pääasiassa onnettomina tumputtavina luusereina.\nMeteli kertoo naapureista\nKirjassa on varsin hienosti kuvattu seinien läpi kuuluvia ääniä. Naapurien tai viereisen huoneen äänistä kertomalla kirjassa kuvataan, kuinka huoraäitiä hakataan, kuinka naapurin bileet kestävät läpi yön, kuinka vesivahinko tuhoaa huoneita. Aina ei voi olla edes varma, onko kuullut äänet aitoja vai päänsisäisiä harhoja.\nIhmisten ulkonäköön keskitytään myös paljon. Äidit ja tyttäret meikkaavat, käyvät kampaajalla, miettivät miltä näyttävät miesten silmissä. Aikuiset naiset muistelevat nuoruuttaan ja menetettyä kauneuttaan, nuoret naiset puolestaan ovat vakuuttuneita siitä, että saavat ulkonäöllään kenet haluavat.\nKirjassa ei ole sankari-ihmisiä, jotka puskevat vaikeuksien kautta voittoon. Ennemminkin kirjassa kuvataan ihmisiä, jotka syntyvät niin huonoihin olosuhteisiin, että heidän kurja tulevaisuutensa on sinetöity jo lapsena.\nKirjasta ei löydy myöskään kivoja, parempaan elämään pelastavia sosiaalitätejä tai mukavia, lahjakkuudet näkeviä opettajia. Tästä helvetistä ei yksinkertaisesti löydy mitään hyvää.\nSynkkähän tämä kirja toki on, mutta erinomainen.\nAlkoholi Huumeet Pori Mielipiteet


Ayrton Senna täyttäisi tänään 55 vuotta: "Ei mikään viaton pyhimys" - SuomiF1\nAyrton Senna täyttäisi tänään 55 vuotta: “Ei mikään viaton pyhimys”\nJuuso Taipale 21.03.2015 09:48\nVappuna 1994 Imolan moottoriradalla menehtyneen Ayrton Sennan nimessä on legendaarinen kaiku. Ei ole olemassa F1-maailmasta perillä olevaa tahoa, joka ei rankkaisi Sennaa aivan kärkisijoille kaikkien aikojen parhaimpia kuljettajia listattaessa.\nSenna oli häikäisevän nopea, minkä lisäksi hänen autonkäsittelytaitonsa oli jotain aivan toisesta maailmasta.\nSennan suoritus sateisella Doningtonin radalla kaudella 1993 on yksi F1-historian loisteliaimmista ajonäytteistä. Hänen mainettaan on korostanut myös se tosiasia, ettei hän saanut ajaa viimeisillä McLaren-kausillaan sarjan lähellekkään parasta autoa. Silti hänen onnistui taistella kärkisijoista ja lyödä kapuloita paremmin varustettujen kilpakumppaniensa rattaisiin.\nSennan kuolema sementoi hänen asemansa F1-legendana. Mutta se nosti hänet samalla kritiikin yläpuolelle. Sillä sitä hänen F1-uransa myös ansaitsisi. Senna ei ollut mikään viaton pyhimys.\nOn hyvin mielenkiintoista lukea aikalaiskuvauksia Sennasta ennen hänen kuolemaansa. Sävy on hyvin paljon kriittisempi.\nSennan suurin vahvuus oli samalla myös hänen suurin heikkoutensa. Rajattomalla itseluottamuksella varustettu brasilialainen koki saavansa tehdä radalla mitä lystää. Katsojille se tarjosi monia henkeäsalpaavia hetkiä, mutta joskus tunteiden ottaessa vallan järjestä ei tulos aina ollut paras mahdollinen.\nAyrton Senna – Alain Prost. Siinä kaksikko, jotka tullaan aina muistamaan vihamiehinä. Heidän taistelunsa maailmanmestaruuksista sai välillä rumiakin piirteitä, joissa pelti rytisi ja kabinettipäätöksiä laadittiin.\nTavallaan tilanteen kuitenkin ymmärtää. Koskaan aiemmin ei lajia ole hallinnut kaksi yhtä säkenöivää kuljettajaa. Paikka auringossa oli tarjolla vain yhdelle, eikä kumpikaan halunnut jäädä toisensa varjoon.\nJotain Sennasta (ja Prostistakin) kertoo kuitenkin se, että ranskalaisen ripustettua ajohanskat naulaan F1-uransa päätteeksi pääsivät nämä ikiroutaan väleihinsä ajaneet kuljettajat jälleen sopuun keskenään.\nMolemmat osasivat suhtautua tarpeeksi tarkasteltuaan asiaan aikuismaisesti: asiat tappelevat, eivät ihmiset. Sopuun pääseminen ennen Sennan menehtymistä lieneekin yksi surullisen tarinan suurimmista ilonaiheista.\nSenna ei antanut minkään asettua tavoitteidensa tielle. Ja hänen tavoitteensa, olla maailman paras, ei totisesti tehnyt hänen tielleen asettuneiden oloa helpoksi.\nItsekeskeiseksi, tai rehellisesti sanottuna kusipääksi, Sennaa ei kuitenkaan missään nimessä saa kutsua.\nSyvästi uskonnollisena Senna omasi terveen elämänkatsomuksen, ja hän myös halusi tehdä hyvää. Hän saattoi haastaa kilpakumppaninsa radalla uhkarohkeasti, mutta kollegan joutuessa onnettomuuteen oli hän useasti paikalla auttamassa ja varmistamassa kaiken olevan kunnossa.\nSennalla oli sydän paikallaan myös F1-varikon ulkopuolella. Hänen nimissään perustettu säätiö auttoi, ja auttaa edelleen, miljoonia köyhiä brasilialaisia antaen heille toivoa paremmasta huomisesta.\nSennan asemaa Brasilialle ei voi käsittää. Hän oli esikuva, roolimalli ja suurlähettiläs kokonaiselle kansakunnalle. Hänen menehtymisensä kosketti koko maailmaa, mutta erityisen kipeästi brasilialaisia.\nLopuksi vielä vinkki. Jokaisen F1-fanin tulisi ehdottomasti katsoa Senna-dokumenttielokuva, mutta harrastaa katselun yhteydessä kuitenkin pientä kritiikkiä. Senna esitetään elokuvassa hyvin paljon viattomampana kuin hän oikeasti oli.\nAyrton Sennan F1-ura lukuina:\nMaailmanmestari 1988, 1990 ja 1991\nAiheet Artikkelit Formula 1 Historia Pääuutiset Gallery Senna Ayrton


Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen Tampereen seudun joukkoliikennelautakunnassa toimikaudella 1.6.2019 - 31.5.2021 | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat\nLäsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen Tampereen seudun joukkoliikennelautakunnassa toimikaudella 1.6.2019 - 31.5.2021\nTampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta päätti 11.2.2015 § 10 myöntää läsnäolo- ja puheoikeudet yhteistoiminta-alueen kuntien viranhaltijaedustajille. Päätös on syytä päivittää.\nTampereen kaupungin hallintosäännön 125 §:ssä päätetään läsnäolo- ja puheoikeudesta toimielinten kokouksissa. Hallintosäännön mukaisesti läsnäolo- ja puheoikeus Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan kokouksissa on Tampereen kaupunginhallituksen edustajalla sekä kunkin sopimuskunnan kunnan- tai kaupunginjohtajalla tai teknisen toimen johtajalla tai vastaavalla viranhaltijalla. Muiden henkilöiden läsnäolo- ja puheoikeudesta päättää toimielin.\nHallintosäännön 125 §:n perusteella läsnäolo- ja puheoikeus on pormestari Lauri Lylyllä (Tampere), johtaja Mikko Nurmisella (Tampere), kaupunkikehitysjohtaja Mikko Niemisellä (Nokia), kaupunginjohtaja Juha Kuusistolla (Orivesi), kaupunginjohtaja Jarkko Sorvannolla (Ylöjärvi), kaupunginjohtaja Oskari Auvisella (Kangasala), kunnanjohtaja Heidi Rämöllä (Lempäälä), pormestari Marko Jarvalla (Pirkkala) ja kunnanjohtaja Tuomas Hirvoselle (Vesilahti). Heidän lisäkseen sopimuskunnat ovat ehdottaneet myönnettäväksi päätösehdotuksen mukaisia läsnäolo- ja puheoikeuksia.\nLäsnäolo- ja puheoikeus Tampereen kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnan kokouksissa myönnetään logistiikkasuunnittelija Milla Valkoselle (Nokia), logistiikkasuunnittelijalle (Orivesi), kehitysinsinööri Jussi Teroselle (Ylöjärvi), elinympäristöjohtaja Sirkku Malvialalle (Kangasala), suunnittelupäällikkö Timo Nevalalle (Lempäälä), yhdyskuntatekniikan päällikkö Antti Reinikalle (Pirkkala) ja suunnittelupäällikkö Juha-Pekka Häyryselle (Tampere).\nLisäksi myönnettiin läsnäolo- ja puheoikeus tähän kokoukseen §:n 58 ajaksi Pirkanmaan Tilausliikenne Oy:n Pertti Johanssonille.


Transgeenisten Arabidopsis-kasvien proteiinianalyyttinen seulonta E3-ligaasitutkimusta varten\nLeinonen, Matti (2016)\nOpinnäytetyö tehtiin osana Helsingin yliopiston maa- ja metsätaloustieteellisen tiedekunnan tutkimusryhmän projektia ”The characterization of Flower related Ubiquitin Proteasome System in Arabidopsis”. Tutkimusryhmän projektin tarkoituksena on tutkia miten kasvin ubikitiini-proteasomijärjestelmän komponentit vaikuttavat kasvien kehitykseen.\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli seuloa transgeenisiä Arabidopsis thaliana-kasveja tulevia tutkimuksia varten. Seulottavia linjoja käytetään tutkimuksissa joissa tutkitaan proteiini-proteiini-interaktioita E3-ligaasien ja niiden hypoteettisten ubikitinaatiokohteiden välillä.\nOpinnäytetyön aikana kasvatettiin aiemmin tuotettujen transgeenisten kasvien siemenet, jonka jälkeen tuotettujen rekombinanttiproteiinien ekspressio varmistettiin immunoblottauksen avulla. Vain ne linjat, joissa insertoitu DNA voitiin havaita proteiinitasolla, ovat käyttökelpoisia jatkotutkimuksia varten. Seulottavat linjat erosivat toisistaan niiden sisältämien modifikaatioiden (nukleotidien substituution tai domeenin deleetion), käytettyjen proteiini-merkkien, käytettyjen vektorien ja kasvien taustan (joko villityyppi tai mutantti) mukaan. Samasta insertiolinjasta seulottiin useampi kasvilinja, jotta ainakin yksi niistä olisi käyttökelpoinen.\nOpinnäytetyön toteutuksen aikana käytettiin seuraavia laboratoriomenetelmiä. Selektiomaljojen valmistus, siementen keräys, sterilointi ja viljely, segregaatioanalyysi, proteasomi-inhibiittori-käsittely, kasviproteiinien eristys, proteiinipitoisuuksien määrittäminen Bradfordin menetelmän avulla sekä proteiininäytteiden SDS-PAGE ja Western Blot.\nSuurimmasta osasta tutkituista insertiolinjoista saatiin ainakin yksi linja, jota voidaan käyttää tulevaisuudessa jatkotutkimuksiin. Linjojen perusteella voidaan tutkia vaikuttaako tietyn E3-ligaasin yliekspressio tai ekspression puute sen ubikitinaatiokohteen ekspressioon ja siten myös sen aktiivisuuteen kasvisolussa ja miten tämä vaikuttaa kasvin kehitykseen ja sen fenotyyppiin.


Täsmäsää Kuortane - Foreca.fi\nTäsmätutka ja salamatKuortaneKoko maaHelsinkiTurkuTampereKouvolaJoensuuJyväskyläPoriVaasaKokkolaKajaaniKuopioOuluRovaniemiSodankylä\nMaailman sää> Eurooppa >Suomi >\tKuortane\nAjoittaista sadetta, aamulla ja yöllä pilvistä. Kuluvan päivän ylin lämpötila on +7 astetta ja alin +6 astetta. Vuorokauden sademäärä on yhteensä 2,3 mm.\nAamulla ja illalla pilvistä, päivällä heikkoa sadetta, yöllä melko pilvistä. Huomisen päivän ylin lämpötila on +6 astetta ja alin +4 astetta. Vuorokauden sademäärä on yhteensä 4,0 mm.


Malmilla on jo vuosikausia lahonnut häkkiin hylätty puinen hökötys – Taustalta löytyy Yhdysvaltojen avaruushallinto Nasa ja sen loputon budjetti\nLonginojan luontopolun suulla oleva sääasema on suojattu häkillä. Ilmatieteen laitoksen suunnittelijan Juho-Pekka Kaukorannan mukaan sääasemiin kohdistui 2000-luvun alussa paljon ilkivaltaa. Lämpömittarikoreja rikottiin ja sadeastioihin heiteltiin roskia.Kuva: Meri Liukkonen / HS\nMalmilla Longinojan luontopolun suulla on jo vuosia nököttänyt vihreä häkki. Sen sisällä on rapistunut puurakennelma. Neljän tolpan päällä seisoo viistokattoinen koju, jossa on vain kaksi seinää, nekin säleiköstä tehtyjä.\nRakennelma muistuttaa etäisesti linnunpönttöä. Lintujen pääsy kojuun on tosin tehty tarkoituksella kovin vaikeaksi, sillä rakennelman ympärille kasattu häkki estää lähestymisen myös ilmasta.\nMikä on hökötyksen tarkoitus?\nRakennus on sääasema, vahvistaa Ilmatieteen laitoksen suunnittelija Juho-Pekka Kaukoranta.\n”Kyseessä on käsittääkseni Globe-projektin havaintoasema. Projekti on kansainvälinen opiskelijoita, opettajia ja tutkijoita yhdistävä ympäristötieteen ja kasvatuksen verkko.”\nIlmatieteen laitos alkoi automatisoida sääasemiaan ja luopua puisista lämpömittarikojuista 1990-luvun lopussa. Nämä kojut Hyvinkään sääasemalla lokakuussa 2012 on sittemmin myös korvattu automaattiasemilla. Kuvassa vasemmalla näkyy myös sademittari, joita on edelleen käytössä manuaalisilla sadeasemilla.Kuva: Ilmatieteen laitos\nJäljet johtavat Yhdysvalloissa vuonna 1994 aloitettuun Globe-ohjelmaan (The Global Learning and Observations to Benefit the Environment), jonka taustalta löytyvät esimerkiksi sitä rahoittava Yhdysvaltojen avaruushallinto Nasa ja merentutkimuskeskus NOAA. Ohjelmaan kuuluvat koulut havainnoivat ja mittaavat ympäristöään ja tuottavat tietoa hankkeen verkkosivuille.\nSuomi liittyi projektiin vuonna 1995. Parhaimmillaan mukana oli yli sata suomalaiskoulua, Helsingissäkin noin 15. Malmin havaintoasema on oletettavasti kuulunut Ala-Malmin peruskoululle, joka lakkautettiin vuonna 2012.\nKaukoranta uumoilee, että Ilmatieteen laitos on aikoinaan lahjoittanut sääaseman koululle. Vanhoja havaintolaitteita annettiin vuosituhannen vaihteessa useille kouluille.\nProjektin huippuvuosina kymmenet suomalaiskoulut syöttivät säännöllisesti mittaamiaan sää- ja ympäristötutkimushavaintoja Globe-hankkeen valtavaan kansainväliseen datapankkiin.\nNyt into on hiipunut, kertoo Viikin normaalikoulun biologian ja maantieteen lehtori Sirkka Staff, joka toimii edelleen Globe-hankkeen yhteyshenkilönä Suomessa.\n”Utajärvellä on koulu, jossa säähavaintoja tuotetaan aktiivisesti. Meidän koulumme katolla on myös säähavaintoasema, mutta nyt se ei ole taas toiminut hetkeen”, Staff kertoo.\nViimeisin havainto Viikistä on kirjattu järjestelmään 14. heinäkuuta. Silloin oli pilvistä. Pilvistä oli myös Pohjois-Pohjanmaan Utajärvellä, kun viimeisin kirjaus järjestelmään tehtiin 9. elokuuta.\nAla-Malmin peruskoulusta säähavaintoja raportoitiin elokuusta 1998 tammikuuhun 2002. Ne löytyvät edelleen Globe-hankkeen kansainvälisiltä nettisivuilta.\nNiiden mukaan erityisesti kevättalvi vuonna 1999 oli Ala-Malmin peruskoulun pihamaalla hyytävän kylmä: päivän alin lämpötila laski 20 pakkasasteen tietämille useita kertoja tammi- ja helmikuun aikana. Koululaiset mittasivat yöpakkasia vielä huhti- ja toukokuussakin.\nSamanlaisia lämpötiloja mittasi myös Ilmatieteen laitos tuona keväänä Malmin lentokentältä.\nViikin koulun katolla raksuttava säähavaintoasema tuotti dataa automaattisesti. Toista oli Ala-Malmin asemalla.\nMalmilla sijaitseva vanha säähavaintoasema on perinteistä mallia, jota Ilmatieteen laitoskin käytti satakunta vuotta. Lämpömittarit asetettiin puiseen ”kojuun”, joka oli suojattu säleseinillä. Näin mittarit pysyivät piilossa auringolta, kuitenkin siten, että ilmavirta pääsi sisään koppiin.Kuva: Meri Liukkonen / HS\nIlmatieteen laitoksen suunnittelijan Juho-Pekka Kaukorannan mukaan Ala-Malmin havaintoasema oli mallia, jolla Suomessa tehtiin säähavaintoja jo satakunta vuotta sitten.\n”Näitä käytettiin Ilmatieteen laitoksellakin 1900-luvun alusta ihan viime vuosiin saakka. Nyt kun asemaverkosto on automatisoitunut, näitä ei enää juuri näe.”\nHavaintoasemalla pystyttiin mittaamaan lähinnä lämpötiloja. Aseman seinämät rakennettiin säleiköstä, jotta ilma pääsisi virtaamaan kojun lävitse eikä lämpötila kojussa nousisi todellista korkeammaksi. Toisaalta säleikköä tarvittiin, jotta mittarit pysyisivät piilossa auringon lämmittäviltä säteiltä.\nPuisessa ”lämpömittarikojussa” oli tyypillisesti kolme lämpömittaria.\nElohopealla toimivasta tarkkuuslämpömittarista katsottiin sen hetken lämpötila 0,1 asteen tarkkuudella. Sen lisäksi oli maksimilämpömittari, joka toimi vanhojen kuumemittarien tavoin: laajentuessaan elohopea jäi maksimilämpötilaan, eikä palautunut takaisin sen hetkiseen lämpötilaan ilman ihmisapua.\nMinimilämpömittari taas toimi spriillä. Siinä mittausanturi toimi pintajännityksen varassa ja laskeutui mittausajan kylmimmän kohdan aikaan mittarin alimpaan kohtaan.\nJuha-Pekka Kaukoranta pohtii, miksi juuri Ala-Malmin peruskoulun säähavaintoasema on jäänyt paikoilleen, vaikka koulu ei ole toiminut tiloissa enää vuosiin. ”Kukaan ei ole ehkä kokenut, että rakennelma kuuluisi heidän vastuulleen.”Kuva: Meri Liukkonen / HS\nLisäksi mittausasemien kyljessä on tyypillisesti ollut sademittari, jonka laakea, 1,5 metrin korkeudessa tolpan nokassa seissyt keräysastia on muistuttanut ulkomuodoltaan vanhanmallisia vesitorneja. Tällaisesta ei Malmilla ole enää jälkeäkään.\nSamoin ovat kadonneet mittauskojut, Kaukoranta muistelee.\n”Ennen näkyi useallakin koululla ympäri Suomen ainakin lämpömittarikoju ja sademittari. Itsekin liikun aika paljon Helsingissä, ja vuosituhannen vaihteessa bongasin kaupungista ainakin kymmenkunta kojua.”\nGlobe-projektin huippuvuodet Suomessa asettuvat vuosituhannen vaihteeseen. Kesäkuussa 1998 Helsingissä järjestettiin kansainvälinen suurtapahtuma, johon saapui yli 350 ohjelmaan osallistuvaa koululaista, opettajaa ja tutkijaa ympäri maailmaa. Tuolloin myös Helsingin Sanomat uutisoi hankkeesta.\nHS uutisoi Helsingissä järjestettävästä Globe-hankkeen suurtapahtumasta 30. kesäkuuta 1998.Kuva: Kuvakaappaus\nKansainvälisiä suurtapahtumia järjestetään edelleen vuosittain, kertoo Sirkka Staff. Viime vuonna tapahtuma järjestettiin virtuaalisena, toissa vuonna Irlannissa.\n”Baltiassa järjestetään isompia tapahtumia, mutta Suomessa niitä ei ole ollut vuoden 1998 jälkeen. Esimerkiksi Virossa on vuosittain Globe-tapahtuma, johon on kutsuttu suomalaisiakin.”\nSään tarkkailun lisäksi hankkeen puitteissa tehtiin myös luovempia ratkaisuja. Staff muistelee, että takavuosina joukko pääkaupunkiseudun opettajia opetteli Yhdysvaltojen Suomen-suurlähetystön kanssa tekemään vanhoista suksisauvoista lumensyvyysmittareita. Toisaalta koululaiset oppivat tutkimaan myös ympäröivää luontoa.\n”Hankkeessa julkaistaan materiaaleja, joita voidaan käyttää vesistö- ja metsätutkimuksiin. Saatettiin tarkkailla sitä, missä vaiheessa puut kellastuvat syksyllä ja milloin silmut ja lehdet tulevat puihin keväällä.”\nStaff muistelee myös hankkeen kautta löytynyttä kumppanuuskoulua Ukrainassa. Viikin norssilaiset raportoivat Helsingin talvista Ukrainaan ja vastalahjaksi ukrainalaiskoululaiset raportoivat Viikkiin omista säähavainnoistaan.\nOpetushallituksen rahoituksen päätyttyä hankkeen nettisivujen päivittäminen on ollut aktiivisten vapaaehtoisten harteilla. Staff harmittelee, että hanke on päässyt Suomessa hiipumaan. Hän arvelee, että Suomessa on vielä kouluja, joissa hankkeen materiaaleja käytetään osana opetusta.\n”Mutta sitä tapaa, että tietoja laitettaisiin tietokantaan, ei enää oikein ole. Toivotaan, että tähän löytyisi vielä kouluissa intoa. Vähän kiireistä aikaahan tämä on, kun on tämä [koronavirus]epidemiakin käynnissä.”\nToisaalta tänä syksynä kouluja on kannustettu järjestämään opetusta ulkona, ja Globe tarjoaa paljon materiaaleja oman lähiympäristön havainnointiin, Staff lisää.\nJyväskylästä löytyi kuollut – Poliisi: ilmoita havaintosi


02.05.2016 11:30 Ajankohtaista, Mediatiedotteet\n– Tavoitteemme on lisätä mukavan ja ympäristöystävällisen junan suosiota vaihe vaiheelta. Hinta ja matka-aika vaikuttavat eniten siihen, valitaanko juna kulkuvälineeksi. Alkuvuonna pysyvästi laskemamme hinnat ovat lisänneet junan suosiota jo merkittävästi, lähes 250 000 matkustajaa viime vuotta enemmän on jo valinnut junan matkustusmuodokseen, sanoo VR:n matkustajaliikenteen johtaja Maisa Romanainen.\n– Nopeutamme matkantekoa siellä, missä se on mahdollista ja missä mahdollisimman moni matkustaja hyötyy siitä. Maaliskuussa aloitettu nopea Turku Express on ylittänyt tavoitteensa lyhyessä ajassa, mikä antaa suuntaa nopeudella saavutettaville hyödyille. Nopeuttaminen on monen asian summa; on otettava huomioon radan kunto ja yksiraiteisuus, nopeusrajoitukset, pysähtymiskäyttäytyminen, vaihtoyhteyksien toimivuus sekä tehokas henkilöstön ja junakaluston käyttö, sanoo VR:n kaukoliikenteen suunnittelujohtaja Antti Tuominen.\nTampereelle nopea juna kerran tunnissa.\nVaasaan suoraan ja nopeammin.\nOuluun alle kuudessa tunnissa.


Zx Adidas Shoes kopparbo.nu\nSsangyongin Zx Adidas Shoes pelastus tuli Intian Mahindra -yritykseltä, joka otti kaiken pyörittävän asiantuntijan ja pumppasi tuoreita rahaa yhtiöön. Nyt Choi Johng Sik näkee valoisaa tulevaisuutta uusien mallien ansiosta. Skiller Pro tunnistaa, miten useimmat näissä hintaluokissa olevat näppäimistöt säätävät enintään kaksi samanaikaisesti painettua näppäintä (key rollover). F-pelaajan kannalta WASD-alueella on kuitenkin sallittu enintään kuusi näppäintä, mikä tarkoittaa, että käyttökelpoisen pelikonsolin näppäimistön vähimmäisvaatimukset annetaan.\nStralsundin ministeriö hylkäsi varaumat. 'Paine on ollut yrityksissä.' Alaraja on teollisuudelle, joka on tämä ilmeinen Zx Adidas Shoes 'allergia' EMF: lle, ja tietyt ihmiset ovat alttiita ionisoimattomalle säteilylle, joka todennäköisesti kuuluu 'geneettiseen alaryhmään'.\nKun istun tietokoneellani, olen kääntänyt avoimen T: n, joten älä aina ymmärrä, mitä tapahtuu takanani. Epävarmuus sai minut katsomaan T: tä. Renault Alpine A110 50 perustuu Mgane Trophyn, jossa on putkikehys ja moottorin keskikoko. Kun kuormittamaton paino on vain 880 kiloa, konseptiauton todistaa olevan ao. Seuraaja valolle A 110.\nSe kaikki, joka alkaa jitterbug, jossa tytöt vain lentää. Rice Bernard, Mountain Boy -yhtiön puheenjohtaja, sanoi: 'Tiesimme, että Surprise Creekissä oli mahdollista saada kokonaisvaltainen ristikkäislähde', hän sanoi, mutta epäilee hyödyntämisnopeutta ja lopputuotteen laatua. Olemme iloisia siitä, että olemme jo saavuttaneet niin suuria tuloksia ensimmäisestä yrityksestämme.\nKatso internetistä, mistä lääkärit alueellasi ovat hyvin arvioituja ja pyydä lääkäriltäsi sitten varovainen. Kuitenkin sitä rennompaa olet, sitä vähemmän koko sattuu. Frenzel epäonnistui. Fredriksen näyttää olevan liittoutuneita osakkeenomistajia, joilla on estävä vähemmistö 25 prosenttia ja voivat estää TUI-suunnitelmat.\nHän myös elää helppoa elämää. Cannes, Cote d Sun, viini ja perinteinen ranskalainen keittiö: Elämä voisi olla yhtä kaunis kuin hänen tyttöystävänsä Anni. Suuremmat ryhmät tai nuorisomatkat löytävät paikan Kranenburgin / Niederrheinin alueelle. Paikallinen matkailutoimisto tai kaupungintalo tarjoaa tietoa kelvollisista kohteista ja nähtävyyksistä Kranenburgissa / Niederrheinissä ja ympäristössä.\nHän tietää, että sinun on myös pyydettävä lapsia. Lapsi, lapseni tahtomatta rakastetuilta ihmisiltä viedä ulkomaille. Helpoin tapa tehdä tämä on Titanium Backup, vaihtoehtoisesti vaihde on myös mahdollista ADB. Kummankin vaihtoehdon yksityiskohtainen opas on saatavilla GitHubissa.\nAdidas Js Bear Panda\nAdidas Superstar Suomi\nEtusivu / Zx Adidas Shoes


Kun on tarpeeksi värikäs elämä, vaatteet saavat olla mustia | Pääkirjoitus & mielipide | Warkauden Lehti\nPääkirjoitus & mielipide 24.9.2020 12:15\nPäivi Konttinen, Päivi 29Konttinen\nOlen aina pitänyt mustasta. Siinähän on kaikki. Tieteellisestikin tämä on totta, sillä kappale näyttää mustalta, kun se pidättää itsessään kaikki valonsäteet.\nVaatekaappiin olen hankkinut värikkäitä yöpaitoja ja sukkia, että löytäisin edes nämä tärkeät vaatekappaleet nopeasti mustaa pursuavilta hyllyiltä ja henkaritangoilta. Muut värikkäät rytkyt tahtovat jäädä pitämättä. Ei vaan pysty.\nMusta on vallannut vähitellen myös liinavaatekaapin ja keittiön astiaosaston. Muutama seinäkin on tapetoitu mustanharmaalla.\nMusta laihentaa. Musta vaikuttaa tyylikkäältä. Mustassa astiassa ruoka näyttää kivalta, värit korostuvat. Samoin on vaikka pöydän kanssa, keittiön mustalla tasolla jopa kalakeittoon menossa olevat tilli ja peruna näyttävät lähestulkoon taideteoksilta.\nTämän takia musta miellyttää minua. Tosin usein hankin mustan joukkoon pienesti värikkäintä mahdollista, oranssin huivin, keltaiset tennarit, vihreän laukun. En tiedä miksi.\nVäreillä on vaikutusta. Googlen kirjavien kirjainten takaa löytyy tarinoita ainakin värien vaikutuksesta mielialaan, ihmiseen, tilaan, ostokäyttäytymiseen, sisustukseen, lapseen, oppimiseen, tunteisiin.\nKeltainen väri on olemassa vihreän alla koko kesän.\nMarkkinointiviestintään keskittyvällä BrandNews.fi sivustolla Juhana Peltomaa sanoo, että musta yhdistetään auktoriteettiin, voimaan ja pysyvyyteen. Se symboloi älyä ja viisautta.\nLiiaksi käytettynä musta voi kuitenkin jopa häkellyttää. Arabikulttuureissa musta on suojautumisen väri. Se kuuluu myös design-kulttuuriin ja grafiikkaan. Musta on surun ja tyhjyyden väri. Portugalissa mustaan väriin yhdistetään suru ja nälkä, Pakistanissa avuttomuus ja Sveitsissä pessimismi sekä laittomuus.\nVäri on ominaisuus, joka kuuluu valolle ja toisin päin. Ilman valoa, pimeässä, emme kykene värejä aistimaan. Vaikka värejä ja aallonpituuksia voi mitata, niiden näkeminen ja ennen kaikkea kokeminen on subjektiivinen kokemus.\nYleisesti on havaittu, että sininen rauhoittaa ja punainen lisää aggressiota. Näitä havaintoja käytetään sitten hyödyksi monenlaisessa suunnittelussa, erityisesti mainonnassa.\nIkkunan takana tuulessa heiluvat juuri nyt värikkäät puut, koivuissa on jo ripaus keltaista, pensaissa enemmänkin, joukossa viininpunaisen ja oranssin sävyjä. Niin kaunista.\nTiesittekö, että keltainen väri on olemassa vihreän alla koko kesän. Se vain odottaa syksyä ja sitä hetkeä, kun kasvi siirtää lehtivihreän talven ajaksi jemmaan.\nSitten on sen vuoro loistaa.\nPunaisen värin epäillään puolestaan kertovan kasvin stressistä, lehdet kun punastuvat hyvin usein myös kuivuudessa tai kemikaalikuormassa. Mutta varmaa vastausta tähän kaikkeen eivät tutkijatkaan ole vielä löytäneet.\nKasvit osaavat pitää salaisuutensa.\nSe on kuitenkin selvää, että eniten ruskan alkamiseen ja loppumiseen vaikuttaa päivän pituus ja lämpötila. Myös kasvuoloilla on oma merkityksensä.\nJa vielä niistä vaatteista. Kun on tarpeeksi värikäs elämä, vaatteet saavatkin olla mustia.


Sisäasiainministeriön päätös maistraattien… 391/1996 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1996 › 391/1996\nAnnettu Helsingissä 29 päivänä toukokuuta 1996\nSisäasiainministeriön päätös maistraattien toimialueista\nSisäasiainministeriö on päättänyt 15 päivänä maaliskuuta 1996 annetun rekisterihallintolain (166/96) 3 §:n ja 4 päivänä huhtikuuta 1996 annetun rekisterihallintoasetuksen (248/96) 2 §:n nojalla:\nMaistraatit toimivat kihlakunnanvirastojen yksikköinä tai erillisinä virastoina ja hoitavat toimialaansa kuuluvat tehtävät yhden tai useamman kihlakunnan alueella sen mukaan kuin tässä päätöksessä määrätään.\nKihlakunnanvirastojen yksikköinä toimivien maistraattien sijaintikihlakunnat ja toimialueet ovat:\n1) Espoon kihlakunta;\n2) Hyvinkään kihlakunta, jossa maistraatti sijaitsee (sijaintikihlakunta), ja Järvenpään kihlakunta;\n3) Lohjan kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Vihdin kihlakunta;\n4) Porvoon kihlakunta (sijaintikihlakunta), Loviisan kihlakunta ja Orimattilan kihlakunta;\n5) Raaseporin kihlakunta;\n6) Vantaan kihlakunta;\n7) Rauman kihlakunta;\n8) Salon kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Loimaan kihlakunta;\n9) Turunmaan kihlakunta;\n10) Vakka-Suomen kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Raision kihlakunta;\n11) Kouvolan kihlakunta;\n12) Mikkelin kihlakunta (sijaintikihlakunta), Heinolan kihlakunta ja Pieksämäen kihlakunta;\n13) Savonlinnan kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Juvan kihlakunta;\n14) Ylä-Savon kihlakunta;\n15) Nurmeksen kihlakunta(sijaintikihlakunta) ja Lieksan kihlakunta;\n16) Kokkolan kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Kaustisen kihlakunta;\n17) Seinäjoen kihlakunta (sijaintikihlakunta), Alavuden kihlakunta, Kauhajoen kihlakunta ja Lapuan kihlakunta;\n18) Jämsän kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Keuruun kihlakunta;\n19) Saarijärven kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Äänekosken kihlakunta;\n20) Kajaanin kihlakunta (sijaintikihlakunta), Kuhmon kihlakunta ja Suomussalmen kihlakunta;\n21) Raahen kihlakunta (sijaintikihlakunta), Haapajärven kihlakunta ja Ylivieskan kihlakunta;\n22) Kemin kihlakunta (sijaintikihlakunta), Tornion kihlakunta ja Tornionlaakson kihlakunta;\n23) Kittilän kihlakunta (sijaintikihlakunta), Inarin-Utsjoen kihlakunta, Käsivarren kihlakunta ja Sodankylän kihlakunta; sekä\n24) Rovaniemen kihlakunta (sijaintikihlakunta), Koillis-Lapin kihlakunta ja Ranuan-Posion kihlakunta.\nErillisinä virastoina toimivien maistraattien sijaintikihlakunnat ja toimialueet ovat:\n1) Helsingin kihlakunta;\n2) Porin kihlakunta (sijaintikihlakunta), Kankaanpään kihlakunta, Kokemäen kihlakunta ja Vammalan kihlakunta;\n3) Turun kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Kaarinan kihlakunta;\n4) Hämeenlinnan kihlakunta (sijaintikihlakunta), Forssan kihlakunta ja Riihimäen kihlakunta;\n5) Lahden kihlakunta;\n6) Tampereen kihlakunta (sijaintikihlakunta), Ikaalisten kihlakunta, Kangasalan kihlakunta, Mäntän kihlakunta, Nokian kihlakunta ja Valkeakosken kihlakunta;\n7) Kotkan kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Haminan kihlakunta;\n8) Lappeenrannan kihlakunta (sijaintikihlakunta) ja Imatran kihlakunta;\n9) Kuopion seudun kihlakunta (sijaintikihlakunta), Koillis-Savon kihlakunta, Sisä-Savon kihlakunta ja Varkauden seudun kihlakunta;\n10) Joensuun kihlakunta (sijaintikihlakunta), Ilomantsin kihlakunta ja Kiteen kihlakunta;\n11) Vaasan kihlakunta (sijaintikihlakunta), Kyrönmaan kihlakunta, Mustasaaren kihlakunta, Närpiön kihlakunta ja Pietarsaaren kihlakunta;\n12) Jyväskylän kihlakunta; sekä\n13) Oulun kihlakunta (sijaintikihlakunta), Haukiputaan kihlakunta, Kuusamon kihlakunta, Limingan kihlakunta ja Pudasjärven kihlakunta.\nEdellä 2 §:n 1 ja 6 kohdassa sekä 3 §:n 1 kohdassa tarkoitetut maistraatit ovat kaksikielisiä. Asukkaiden enemmistö on suomenkielinen.\nEdellä 2 §:n 3, 4, 8 ja 16 kohdassa sekä 3 §:n 3 ja 7 kohdassa tarkoitetut maistraatit ovat suomenkielisiä suomenkielisten ja kak-sikielisiä kaksikielisten kuntien osalta. Asukkaiden enemmistö on suomenkielinen.\nEdellä 3 §:n 11 kohdassa tarkoitettu maistraatti on suomenkielinen suomenkielisten, ruotsinkielinen ruotsinkielisten ja kaksikielinen kaksikielisten kuntien osalta. Asukkaiden enemmistö on ruotsinkielinen.\nEdellä 2 §:n 5 kohdassa tarkoitettu maistraatti on kaksikielinen ja 2 §:n 9 kohdassa tarkoitettu maistraatti on ruotsinkielinen Houtskarin kunnan osalta sekä kaksikielinen kaksikielisten kuntien osalta. Asukkaiden enemmistö on ruotsinkielinen.\nMuut maistraatit ovat suomenkielisiä.\nHelsingissä 29 päivänä toukokuuta 1996


Pohojalaaset Pohojammaasta ja pohojalaasista: Terve flikat\nLähettänyt Laihian flikka klo 8:43 ip.\nMoon niin hätäänen, jotta mun pitää jo heti kommentoora äskeestä viästiä :)\nMä ensin ihimettelin, kun mun viästi ei tullu heti näkyvihin. Mä ajattelin, että mihinä soon ny lymmys ja mitä jos se on lähteny johonki aiva väärähän paikkahan. Mutta tuli se sitte sinne mihinkä pitikin.\nNiin mitä tootta miältä mun eherotuksesta tän plokin luantehen suhteen? Mun miälestä pohojalaanen ploki saa kertua myäs pohojalaasten elämästä ja ajatuksista. Tiätysti sanontojakin olis mukava koota johonkin paikkahan. No ehkä me kattotahan aijan kans mihinkä tämä tästä kehkeytyy.\nKuule Laihian flikka, sullon hyvä eherootus tän plokin luantehesta. On vaikia kuvitella, notta elämäs olis mitään kiinnostavampaa ku pohojalaasten elämä ja ajatukset. Varsinkin, kun meitä on siunattu tällaasella kyvyllä ilimaasta ajatuksiamma ja vielä tällaases välinehes, josta muukki näköö, mitä me asioosta tuumatahan.\nMä kans vähän kirjootin lisää tuahon mun rofiilihin. Sellaanen tuli viälä miälehen notta täs plokis on asetus, notta kommentit tuloo meille ensin sähköpostihin ennenku me voiraan ne laittaa näkyvihin. Tämä koskee siis kaikkien muiren viästejä, meirän omat ei tiätenkään vaari mitään sensuuria.\nMoon kuulkaa flikat aiva samaa mieltä. Meirän elämäshän ny sattuu ja tapahtuu kaikenmoista mielenkiintoosta, notta onhan se kauhia vääryys jonsei me päästä johonki niitä julukisesti retostelemahan.\nMinen ny täritä tämän enempää kirijoottaa, isoon kaupungin humu kutsuu. Mutta jatketahan samahan hyvähän mallihin! Niinku vanha sanonta kertoo, että "vaikka keskinkertaasta yrittää niin erinomaasta pakkaa tulemahan".


Pieces of Miracles: Instaweek #31\nLähettänyt Essi // Pieces of Miracles klo 21.03\nTunnisteet: arki, fiiliksiä, instagram, instaweek, lifestyle, oma elämä, yleinen\nPaula / Mutsimatskua 4. elokuuta 2014 klo 21.58\nMäkin tahdon kesäretkelle stadiin!! Ootte niin söpöjä - jälleen! :D <3\nEssi // Pieces of Miracles 5. elokuuta 2014 klo 9.20\nEi muuta kun tien päälle koko sakki ;) Jos kesä olisi yhtään pidempi mekin lähettäis vielä uusiks ! Ihana Paula, kiitos <3\nHetkiä-blogi / Katriina 4. elokuuta 2014 klo 22.20\nIhania kuvia :) varsinkin toi kuva Milasta ja isistä on super cool! :)\nEssi // Pieces of Miracles 5. elokuuta 2014 klo 9.23\nEikö oo, ja ihan vahingossa osui melko samiskuteet päälle :D\nKedolla 5. elokuuta 2014 klo 16.13\nMila on kyllä ihan mielettömän söde :) ja onnea mamalife:sta!\nEssi // Pieces of Miracles 6. elokuuta 2014 klo 10.26\nHoi Essi! Nyt pakko kommentoida, sillä sun blogi kuuluu ehdottomasti suosikkeihin. Löysin blogisi talvella vielä odottaessani omaa pikkuprinsessaani ja mukana kuljetaan koko ajan enemmän innostuen. Tykkään siis! Hihii, halusinpa vain kertoa tuon :)\nEssi // Pieces of Miracles 6. elokuuta 2014 klo 10.28\nHoi hoi ! Voi kiitos kun jaksoit kommentoida ja kertoa, lämmittää mieltä kovasti. KIITOS <3 Toivottavasti tykkäilet sitten myös lueskella muuton jälkeenkin uudella puolella :)


Omalääkärin kanssa kahvilla | Parasta ennen...\n9.10.2016 Seetu 1\nOmalääkäri soittaa Annalle ja pyytää kahville. Anna ja hänen miehensä ovat juuri valinneet hänet omalääkärikseen, sillä he ovat muuttaneet, eivätkä viitsi vaivata entistä omalääkäriään. Tällä olisi liian pitkä matka heidän luokseen, jos hän Annan tai miehen sairastuttua tulisi kotikäynnille. Niinpä uusien naapurien suosituksesta he ovat valinneet uuden lääkärin itselleen. Uusi omalääkäri kiittää saamastaan luottamuksesta ja kutsuu Annan miehineen kahville. Hän haluaa tutustua uusiin ihmisiin, kun he ovat terveitä. Niin hän ajattelee pystyvänsä hoitamaan potilaitaan hyvin, kun hän on nähnyt, millaisilta he terveinä ollessaan näyttävät.\nEdellä oleva teksti kuulostaa suomalaisen korvaan sadulta, mutta se on kuitenkin totta esimerkiksi Italiassa. Näin on Italiassa vuosia asunut ystäväni ja hänen miehensä saaneet kokea. Tämä olkoon vain esimerkkinä siitä, että asiat voivat olla toisinkin. Esimerkiksi minulla ei ole edes teoriassa ollut koskaan omalääkäriä. Työssä ollessani työterveyshoito toimi erinomaisesti, mutta eläkeläisenä saan sairastuttuani ihan itse miettiä, miten hankin mahdollisen hoidon.\nItselläni on kyllä kokemus myös poliklinikkahoidosta Italiassa. Kelalta maksutta saatava Eurooppalainen sairaanhoitokortti toimi hyvin, maksua ei kysytty. Ihmeellisintä asiassa on sellainen yksityiskohta, että kortissa ei ole sanaakaan muulla kielellä kuin suomeksi. Korttia kyllä pyöritettiin, mutta maksua ei kysytty. Apteekissa puolestaan pahoiteltiin, kun ulkomaalaisena jouduin itse maksamaan minulle määrätyt lääkkeet.\nMe suomalaiset odottelemme henkeä pidätellen, minkälainen sote-ratkaisu saadaan pitkien neuvottelujen ja kompromissien jälkeen. Siinä ainakin odotetaan olevan parannusta nykyiseen terveydenhoitojärjestelmään, joka tuntuu menevän hallinto eikä ihminen edellä.\nToivottavaa on, että muiden maiden hyvistä järjestelmistä otetaan oppia. Loppujen lopuksi tärkeintä on kuitenkin, miten kohtaamme toisen ihmisen. Jos hoitohenkilökuntaa kuormitetaan liiaksi, silloin valitettavasti on vaarana, että potilasta kohdellaan välinpitämättömästi tai jopa huonosti. Esimerkiksi Italiassa yhtä julkisen terveydenhuollon lääkäriä kohden voi olla korkeintaan 1500 hengen vastuuväestö, Suomessa määrä on 2000-2500 ihmistä. Asiakasmäärää vielä Italiassa ohjaillaan niin, että 1200 hengen jälkeen lääkärin saama palkkio potilasta kohden pienenee. Yli 65-vuotiaista saa korotettua palkkiota.


Antonius pelasi hurjat limit heads-upit (VIDEO) | Pokeriuutinen | Pokeritieto.com\nEtusivu Pokerihuoneet Tarjoukset Keskustelu videot Artikkelit Ota yhteyttä Antonius pelasi hurjat limit heads-upit (VIDEO)\nJulkaistu: 2 syyskuu, 2010 - 09:45, PT uutistoimitus\nPatrik Antonius pelasi eilen limit heads-upit deprimiertiä vastaan ja jäi yli $306k voitolle.\n$2000/$4000 limit heads-upin ensimmäisessä erässä limitin erikoismies deprimiert vei kaikki isot potit ja voitti 170 jakoa kestäneessä sessiossa $141k. Pienen tauon jälkeen peli jatkui 131 jaon verran, ja nyt Antonius (kuvassa) kuittasi omiaan pois $51k.Antonius pelasi samaan aikaan heads-upia myös $300/$600 Omaha-pöydissä vastustajanaan Phil “OMGClayAiken” Galfond. Ensimmäisen $120k buy-ininsä Antonius hävisi vain 15 jaossa. Seuraavassa 87 jaon matsissa hän hävisi $71k lisää. Galfondin ystävä kuvasi Galfondin pelaamassa, videon näet täällä.Antoniuksen nousu alkoi, kun deprimiert palasi limit-pöytiin. Nyt kaksikko painoi pitkän, 1.233 jakoa kestäneen taiston, jossa Antonius murskasi vastustajansa. Suomalainen keräsi voittoa yli $311k.Depriemiertin jälkeen myös IHateJuice halusi kokeilla limit-taitojaan Antoniusta vastaan. Ei olisi kannattanut, sillä Antonius kartutti kassaansa lähes $98k.Antonius pyyhki näin alkupäivän lähes $300k tappiot kokonaan pois ja jäi peleistä lähes $307k voitolle, kertoo HSDB:n live-seuranta. Voittoisa pöytä oli nimetty harvinaisen osuvasti: Patriks Getaway.Ilari "Ziigmund" Sahamies jäi eilisen peleistä lähes $140k voitolle. Ziigmund pelasi poikkeuksellisesti myös $50/$100 PLO:ta, mihin hän kuoppasi nopeasti $40k. Tappiot olivat kuitenkin pienet verrattuna Ziigmundin aiemmin $500/$1000 PLO:ssa Cole Southilta voittamiin rahoihin verrattuna.


Suru, kriisi - Seinäjoen seurakunta\nSeinäjoen seurakunta ylläpitää yhdessä Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueen seurakuntien kanssa sairaalasielunhoidon toimintaa.\nSairaalasielunhoidon tehtävänä on kristillisen, kokonaisvaltaisen ihmiskäsityksen pohjalta nouseva ihmisen henkinen ja hengellinen auttaminen, erityisesti sairauden synnyttämissä elämänkriiseissä. Tämä tapahtuu seurakuntien ylläpitämänä sairaalasielunhoidon toimintana potilaan ja asiakkaan ehdoilla liittyen kunnalliseen sairaanhoidon ja terveydenhuollon organisaatioon.\nSairaalapappi työskentelee potilaiden, heidän läheistensä ja henkilökunnan sielunhoitajana.\nSielunhoidossa pyritään auttamaan henkisessä ja hengellisessä hädässä. Parhaimmillaan sielunhoidossa toteutuu se, että kirkko ja kristillinen usko tuntuvat sairaudenkin aikana turvallisena sylinä. Sielunhoitoa kannattelee luottamus siihen, että Jumalan hyvyys, ihmisrakkaus ja anteeksiantamus toteutuvat tässä maailmassa.\nSielunhoidossa pidetään ohjenuorana Kristuksen antamaa tehtävä: "Minä olin sairas ja te kävitte minua katsomassa." - Matt. 25:36\nToinen Raamatun lupaus johon nojataan sairauden keskellä on "Missä kaksi tai kolme on koolla minun nimessäni, siellä minä olen heidän keskellään." - Matt. 18:20\nSairaalasielunhoitajilla on teologinen peruskoulutus ja he ovat saaneet tehtäväänsä asiaankuuluvan erikoiskoulutuksen. He ovat käytettävissä henkilökohtaisia keskusteluja varten sekä sairaalassa, että avohoidossa. Keskustelut ovat luottamuksellisia ja tapahtuvat potilaan ja asiakkaan ehdoilla.\nYhteyden sairaalapappeihin saa sairaalan keskuksen kautta (06) 415 4111. Iltaisin ja viikonloppuisin varalla olevan sairaalapapin tavoittaa numerosta 050 5585 163 tai sairaalan sisäisestä puhelimesta soitettaessa 2006.\n(ladattavissa PDF-muodossa tästä >>)\nSururyhmät on tarkoitettu niille, jotka kantavat surua läheisen ihmisen kuoleman vuoksi. Ryhmä tarjoaa mahdollisuuden kokoontua yhteen keskustelemaan ja käymään läpi menetykseen ja suruun liittyviä asioita ja tunteita. Niissä voi luottamuksella keskustella ja kuunnella, jakaa ajatuksiaan tai olla vain hiljaa. Sururyhmän kokoontuessa on alkuhartaus ja päätteeksi myös pieni hartaus tai iltavirsi. Sururyhmään osallistumisesta pyydetään ennakkoilmoittautumista ryhmän vetäjille. Toivomus on, että osallistujat olisivat mukana jo heti ensimmäisestä kokoontumisesta lähtien, sillä toisen kokoontumiskerran jälkeen ei yleensä enää oteta uusia mukaan. Sururyhmät ovat maksuttomia ja avoimia kaikilta alueilta tuleville.\nIlmoittaudu 21.2. mennessä kirkkoherranvirastoon, p. 044 751 0196 tai Mervi Laasanen, p. 040 594 3557. Lisätietoja antaa mervi.laasanen(at)evl.fi tai anna.saaristo(at)evl.fi.\nSururyhmä kokoontuu joka toinen torstaisi 5.3. alkaen kello 13.30. Ryhmää ohjaavat pastori Anna Saaristo ja diakoni Mervi Laasanen. Kevään aikana kokoontumiskertoja on kuusi. Ryhmään otetaan 8 henkilöä.\nSururyhmien aikatauluja ja kokoonpanoja voidaan suunnitella ilmoittautuneiden ikä ja toiveet huomioiden. Esimerkiksi eläkeläisistä koostuvassa sururyhmässä voidaan kokoontumisajaksi suunnitella päiväaikaa tai nuorille voidaan perustaa oma sururyhmä.\nSururyhmiin on jatkuva ilmoittautuminen kirkkoherranvirastoon numeroon (06) 418 4901. Sururyhmien tarkemmista kokoontumisajoista tiedotetaan ilmoittautuneille.\nSururyhmä kokoontuu Nuorisotila Kopilla yhteensä 5–6 kertaa noin kahden viikon välein. Ryhmän vetäjinä toimivat Irja Hietala ja Tarja Niemi. Lähiomaisensa menettäneelle lähetetään kutsukirje pyhäinpäivän kirkkoiltaan ja samassa yhteydessä tiedotetaan seurakunnan sururyhmistä. Ilmoittautuminen sururyhmään Irja Hietalalle, puh. 040 753 3268 tai Tarja Niemelle, puh. 040 547 8918. Sähköpostit muotoa etunimi.sukunimi@evl.fi.\nSururyhmä kokoontuu Hyllykallion seurakuntakodilla. Ryhmä kokoontuu kuusi kertaa kaudessa ja vetäjinä toimivat pappi ja diakoniatyöntekijä. Lisätietoja Katja Kankaanpäältä, puh. 050 369 1750, sähköposti muotoa etunimi.sukunimi@evl.fi.\nIlmoittaudu 19.3. mennessä p. 044 580 6727 tai annu.muukari@evl.fi. Ylistaron kappeliseurakunta sururyhmä alkaa 26.3. Ohjaajina toimivat diakoniatyöntekijä Annu Muukari ja pappi Jarmo Happonen.\nSururyhmä järjestetään keväisin kerran vuodessa. Sururyhmä alkaa maaliskuussa ja kokoontumiskertoja on yhteensä viisi.


Laserin puhdistus ja laserleikkaus, merkintäkoneet ja muut tekniikat ovat hyvin erilaisia ja niitä ei voida sekoittaa.\nLasertulostusteknologia kypsyy hitaasti, ja yhä useammat toimialat ja yritykset hyväksyvät myös lasertulostuskoneet. Jotkut käyttäjät vertaavat tietoisesti ja tiedostamattomasti lasertyökaluja laserleikkauskoneilla ja markkinoilla olevilla laser-merkintäkoneilla; ja jotkut laser-merkintäkoneet, laserleikkauskoneiden valmistajat, harkitsevat myös lasinpuhdistuskoneita. Se kuuluu samaan tuotteeseen ja on helppo jäljitellä. Itse asiassa ei ole kyse siitä, että näiden kahden välillä on eroja.\nEnsinnäkin laserpuhdistimen on käytettävä kuitulaserilähetintä ja minimikokoonpanoa, mutta laserleikkauksessa merkintälaitteet kuuluvat ylempään ydinlaitteeseen. Lasereita päivitetään parhaillaan yli kahden sukupolven vuodessa. Lasertulostuksen tekninen tarkastus on myös mahdollista luotettavien työkalulaitteiden ansiosta. Toiseksi laserpuhdistuksen periaate ja puhdistusrajan määrittäminen tarvitsevat yhtälöiden, mallien ja testitarkastuksen. Prosessi on vaikeaa ja monimutkaista, ja vain pysyvyys voi olla onnistunut. Yksinkertainen jäljittely ilman periaatteen ymmärtämistä, koneen turvallisuus ja käyttöikä ovat ongelmallisia.\nJälleen laserin puhdistus vaatii erityisesti konfiguroidun laserpuhdistuspään tai pitkän polttovälin syvyyslaitteen tai zoomattavan laserpuhdistuspään laitteen. Erilaisia lasersäteileviä puhdistuspäitä konfiguroidaan eri puhdistusobjektien mukaan, ja tarvitaan kattava kokoonpano.\nSitten, kun laserleikkaus ja koneistus tehdään, tarvitaan tiukkoja työsuojelutoimenpiteitä ja -työkaluja, ja laser-puhdistus, ensimmäisen asteen lasersäde, vaikuttaa vain puhdistettavaan kohteeseen eikä vaadi erityistä suojaa silmille ja kädet. Yksinkertainen, tehokas ja turvallinen. Suuritehoisen lasinpuhdistuskoneen on kiinnitettävä huomiota palonestoon, kun lämpö on korkea.\nPari: Fiber merkintä Machine | Vinkkejä puhdistus koneita ja huolto varotoimet\nSeuraava: Lasinpuhdistus perinteisten puhdistusmenetelmien, kuten hiekkapuhalluksen, sijaan