Ehjäksi jälleen: Puuh\nElämä alkaa voittaa. Viimeinen ja pahin tenttini tältä vuodelta on ohi. Meitä oli loppujen lopuksi uskaltautunut varsinaisena tenttipäivänä yrittämään onneamme peräti 2, minut mukaan luettuna. Muut olivat luovuttaneet kirjapinon kanssa ja lukevat suoraan uusintatenttiin. Jotenkin tuon myötä laukesi kauhein stressi. Enää ei tarvitse lukea 40 sivua päivässä vaikeaa englanninkielistä tekstiä ja panikoida siitä, kuinka tarkkaan tentaattori haluaa asiat tietää. Nyt ne loput jämät, mitä vielä pitää tehdä ennen joulua, tuntuvat jotenkin hirveän pieniltä.\nOlen huomannut jännän sivuvaikutuksen nielurisaleikkaukseni jälkeen. Makeannälkäni on kadonnut. En enää halua juoda maitoakaan kuin ehkä sen yhden lasin päivässä. Ennen sitä meni litra päivässä. Ehkä se pitää paikkansa, että sokerinhimo kertoo kroonisesta tulehduksesta kehossa. Kiinalaisessa lääketieteessähän käsketään joissain tilanteissa luopumaan makeasta (nopeista hiilihydraateista) ja maidosta. No, nyt tuli luovuttua ja ihan itsestään. Kehonkuvani ei vain vielä ole päivittynyt. Vieläkin, jos haukotuttaa julkisesti, peitän äkkiä suuni, kun pelkään että tulehtuneet risani näkyvät. En uskalla läntätä naamaani kovin lähelle nukkuvaa Dyykkaria, kun pelkään, että henkeni haisee. Hampaita pestessä tulee mieleen, että pitääpä kakistella proput pihalle. Eipä enää tarvitse, ha! Nieluni on kaunis, sileä ja terveen pinkki. Kivutkin ovat lähes kadonneet, nyt huomaa enää pientä arkuutta, jos isosti haukottelee. Kuulemma nykyään hengitykseni tuoksuu minulta, ei enää löyhkää mädältä.\nFyysisessä rasituksessa kyllä yhä huomaa, että keho toipuu leikkauksesta. Töihin mennessä joudun polkemaan pyörällä yhden loputtoman pitkältä tuntuvan ylämäen. Ennen se meni viidessä minuutissa, nyt menee vartti, kaksikymmentä minuuttia riippuen siitä, monestiko pitää jäädä hengittelemään kun pyörryttää. Tästä huolimatta leikkaukseen meno oli kyllä elämäni paras päätös. Makeanhimon lisäksi tulehdus taisi aiheuttaa nesteen kertymistä kehooni, sillä mielestäni en ole nyt niin turvoksissa kuin ennen. Paino on pudonnut takaisin 65 kiloon sieltä reilusta 70 kilosta, joihin se nousi Mirtazapiinin myötä ja kieltäytyi sinnikkäästi laskemasta. Sääreni ovat kiinteytyneet, vyötäröni on löytynyt, kasvoni ovat kapeammat. Ehkä se fyysinen kuntokin sieltä vielä löytyy. Kuulemma aikuisiällä leikkauksesta toipumiseen menee jopa vuosi.\nPitää varmaan nyt käydä taas Rosénissa, kunhan taas kerkeää. Olisi mukava saada kehonsa tajuamaan, ettei nielu ole enää täynnä tulehtunutta massaa, että kieli mahtuu nykyään syvemmälle kuin ennen, ja että kurkunpään lihakset voivat ihan oikeasti rentoutua, minä saan kyllä henkeä.\nAnonyymi 15. joulukuuta 2013 klo 17.24\nKiva kuulla että leikkaus on tuonut paljon positiivista elämään. Kävin aikoinaan kanssa leikkauksessa tosin erilaisessa mutta tiedän mitä se tekee tuolle henkiselle puolelle. Tsemppiä nyt viimeisiin tehtäviin ja rauhallisen joulun aikaa !\nPelko ei enää syö minua\nMeillä vietetään suruaikaa\nKiire, kiire, k


Kuinka purjehtijaksi tullaan: huhtikuuta 2014\nRaitoja à la Lloyd\nYhteistyössä Henri Lloydin kanssa\nNiin muttereihin uppoutunut en viikonloppuna ollut, ettenkö olisi ennättänyt ihastella Henri Loydilta saamiani kevätuutuuksia. Sain vierailullani valita itselleni muutaman vaatteen ja vaikka runsaudenpula oli iskeä kaiken houkuttelevan keskellä, päätös oli lopulta hyvin helppo. Tuttua tyyliä, raikkaita raitoja ja niitä kaikkein omimman tyylisiä vaatteita pakattiin tähän kassiin. Pyörittelen tällä hetkellä päässäni ajatusta vaatekaapin koon radikaalista pienentämisestä ja siitä, että kelpuuttaisin sinne jatkossa vain ne vaatteet, joista jo ostohetkellä tiedän tulevan lemppareita. Kaikki ihan kiva saisi lähtöpassit. Olen jutellut työkaverini kanssa tästä ja lukenut aiheesta ja inspiroitunut muun muassa täällä ja täällä.\nVain ihanimmat vaatteet ovat tervetulleita -mantra mielessäni päädyin (varmaan koko lailla itsestäänselvästi) Klarissa-mekkoon. Jämäkkää puuvillaa oleva raitamekko on varmaan ominta tyyliäni. Polivimittainen pituus ja puolipitkät hihat tekevät mekosta monikäyttöisen. Kaunis yksityiskohta rinnassa tekee sen pienen eron. Ihanuuskriteeri täytetty!\nCayleigh Stripe Tee on takuuvarma klassikko. Kaapistani löytyy kyllä mieluisia raitapaitoja parikin kappaletta entuudestaan, mutta niiden raidat ovat ohuita ja koska t-paidat ovat käytetyimpiä vaatteitani, niitä saakin olla kaapissa runsaslukuisemmin muihin vaatteisiin verrattuna. Pidän todella paljon tuollaisista puolipitkistä hihoista, ne sopivat omalle vartalotyypilleni parhaiten. Hauska pieni tasku on riittävän simppeli yksityiskohta. Rasti ruutuun, täyttää ihanuusvaatimukset!\nHameen nimeä en nyt löydä mistään tähän hätään, mutta korjaan sen tähän, kunhan löydän sen. Se on haalea beige, rento mutta siisti ja sopii kesällä moneen menoon. Meidän rennossa toimistossamme se on myös työkelpoinen. Tykkään suunnattomasti hameista, joissa on taskut. Väri käy yksiin lähes kaikkien omistamieni vaatekappaleiden kanssa ja malli kelpuuttaa mainiosti seurakseen niin neuleet kuin kauluspaidatkin. Check!\nMonikäyttöisyyden ja mahdollisen projektini hengessä ajattelin ottaa asiakseni suunnitella uusien vaatteideni ympärille niin työ- kuin vapaa-ajankin asuja. Pieni alustava vilaus löytyy alta - yhdistin perusraitapaidan mustaan bleiseriin ja mustiin farkkuihin.\nHenri Lloydilla ei ole Suomessa verkkokauppaa, mutta Storen ihanat ja avuliaat leidit kyllä postittavat, mikäli näit jotain, josta kiinnostuit, etkä pääse ostoksille paikan päälle. Löydät yhteystiedot täältä. Meillä on myös Henri Lloydin porukan kanssa suunnitteilla paras arvonta ikinä. Siitä lisää sitten joku toinen päivä. Aurinkoista iltaa!\nTranslation: Some new clothes from Henri Lloyd. I just love them!\nLähettänyt Norppa klo 17.58 36 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Päivän asu, Tyyli ennen kaikkea, Yhteistyö\nLähettänyt Norppa klo 21.01 15 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: By the sea, Båt, Retkellä\nViime viikko päättyi päättymättömään viikonloppuun, kun pääsiäinen hemmotteli aurinkoisilla ja pitkillä vapailla. Sunnuntaina kävin vanhempieni mökillä ja sain arvokkaan kuninkaalliset kahvit.\nKotona nostin hieman pikkurilliä pihan hyväksi ja kitkin kasvimaani, jonka ruohosipulit ovat jo aivan villiintyneitä. Meillä on piha suoraan etelään ja se on kyllä laiskalle ja tumpelolle viljelijälle kiitollinen. Kasvatan kasvimaassani yrttejä, salaattia ja perunaa ja ne menestyvät minusta huolimatta mainiosti. Otin myös jouluvalot pois ja vaihdoin puulaatikkoon tilalle vähän kesäisempää.\nAlkuviikosta palasi kotiin myös rakas Laivakoira, jota oli ehtinyt tulla tosi kova ikävä.\nOlen oppinut jo aika hyväksi aamurutiineissani ja ehdin yleensä syödä brekkarin ja lukea lehden rauhassa. Minulla on työkoneena 11-tuumainen MacBook Air ja se on kyllä superkätevä ja kevyt kuljetella edestakaisin. Kone mahtuu ihan taviskäsilaukkuunkin heittämällä.\nOlin kuluneella viikolla Korjaamolla kuuntelemassa Sankarit-seminaaria. Esiintyjät olivat tosi laidasta laitaan. Erityisesti pidin Tommi Laitiosta, joka on Helsingin kaupungin nuorisotoimen johtaja. Hänellä oli tosi kiinnostavaa asiaa työhyvinvoinnista ja siitä, mitä nuoret toivovat elämältään ja muutenkin sellaisesta realistisen positiivisesta elämänasenteesta. Semman päätti Johannes Ekholm, joka oli mainio ja täydellisen naulan kantaan osuva heppu. Tarjoilu oli täydellisesti makuuni - skumppaa ja sushia, hyvin upposi.\nKun satuin olemaan Töölössä, oli oivallinen hetki piipahtaa kukkakauppa Cawellissa, mistä oli ollut puhetta jo talvella. Teimme pienimuotoisen yhteistyön, josta postasinkin aiemmin viikolla.\nJos jollakulla meni ohi, niin lukijani saavat siis toukokuun loppuun saakka 15% alennuksen ostoksistaan Cawellissa. Alen saa, kun mainitsee kassalla olevansa lukijani.\nAurinko paistoi aamuisin aivan mahtavasti. Tämäkin kuva on otettu reilusti ennen seitsemää. Kyllä kesä on ihmisen parasta aikaa, enkä mene varmaan kauhean pahasti pieleen, jos sanon, että koirankin.\nKreisin paitalöytöni näittekin perjantain asukuvassa. En voi vieläkään uskoa todeksi sen hintaa!\nTykkään lukea aamuisin paperi-Hesaria. Siinä olen hyvin perinteille uskollinen. Printissä on tunnelmaa.\nSitten kävin toisellakin yhteistyötapaamisella, nimittäin Henri Lloydilla mallaamassa kevään ihanimpia raitoja. Postaan tästä asiasta lisää alkuviikosta.\nKävin myös Henri Lloydin Jennin kanssa syömässä tapaksia. Goce oli minulle ihan uusi ravintolatuttavuus. Ruuat olivat tosi hyviä, palvelu superystävällistä ja miljöö kaunis. Suosittelen!\nJos viikolla lataan jo illalla kahvinkeittimen valmiiksi ja suosin ihan perus tummapaahtoista suodatinkahvia, niin viikonloppuisin on kiva jauhaa myllyllä kahvipavut ja juoda jotain hifistelykahvia. Manhattan Blendistä menevät viimeiset rippeet ihan pian.\nViikonloppuna ohjelmassa oli taas veneenrassausta. Viisas mieheni tietää, ettei se ole varsinaisesti minun lempipuuhaani ja muutenkin olisi ollut ehkä turhan rankkaa ajaa molempina päivinä edestakaisin. Niinpä otimme hänen ehdotuksestaan saunallisen huoneen Bridget Innistä ja se oli yksi parhaista päätöksistä ikinä. Inn oli todella viehättävä, juuri sellainen kuin Gilmore-fanin mielestä kuuluu olla.\nLauantai-iltana veneessä näytti vielä tältä. Teimme hommia iltakymmeneen saakka ja kurvasimme pizzerian kautta hotellille.\nAamulla tankattiin tukevasti ja sitten palattiin taas ruuvien ja muttereiden pariin.\nSe tunne, kun saa laittaa konehuoneen kannen kiinni, korjata työkalut paikoilleen ja voi alkaa siivota! Päivä venyi tänäänkin pitkäksi, mutta voin onnellisena todeta, että Båt on koko lailla laskuvalmis. Jippiiiiii! Huollosta ja Bridget Innistä lisää huomisessa purjehdusmaanantaissa, nyt lakkaan näpyttelemästä autossa ja alan pitää seuraa kuskille. Kivaa sunnuntai-iltaa kaikille!\nTranslation: A good week includes plenty of flowers and a launch-ready boat!\nLähettänyt Norppa klo 21.31 11 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: Båt, Kuivan maan koti, Laivakoira, Retkellä, Ruoka ja juoma\nNyt se alkaa, syksyyn saakka kestävä raitamania. Kuten aina, kevään edetessä tulee vaihe, jolloin mikä tahansa muu kuin sinivalkoinen tuntuu yhtäkkiä tunkkaiselta. Raitoja kävin ihailemassa Henri Lloydilla, siitä huomenna lisää. Raitoja löytyi myös päältä, eilisen postauksen inspiroimana.\nHuivi/scarf: Gauhar (saatu blogin kautta / giveaway)\nKengät/shoes: Pretty Ballerinas\nAurinkolasit/sunglasses: Ray-Ban Jackie Ohh\nSatuin nimittäin tekemään ihan pimeän löydön, jossa hyvällä tuurilla oli näppinsä pelissä. Ihailin Stockalla Filippa K:n neuletta, sovitin ja mallasin. 130 euroa seisoi hintalapussa ja mietin, että raaskisinko. Joo, perusvaate forever ja sitä rataa, mutta silti... Päätin ostaa ja kannoin kassalle. Kassa luki viivakoodin ja sanoi hinnaksi 45,15€. Taisin todeta elegantisti ja naisellisesti kovaan ääneen, että häh. En tiedä, oliko kyseessä joku virhe vai mitä tapahtui, mutta siihen hintaan tosiaankin sain uuden neuleeni. Terve!\nJotta kesäkausi avattu ihonväristen sukkisten (ilman ei sentään tarjennut) ja ohuemman raitahameen myötä ja kynsilakka mätsää kenkiin. Ja perjantaikin vielä. Eipä.\nTranslation: This is what I wore today.\nLähettänyt Norppa klo 21.17 16 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nOlen luottanut töissä melko lailla tummanpuhuviin asuihin koko kuluneen kuukauden ajan. Kun pääsiäinen oli niin lämmin ja olen tänään bongannut sekä valkovuokkoja että hiirenkorvia, tuntuu ainoastaan sopivalta vaihtaa vaaleisiin niin viinin kuin vaatteidenkin osalta. Täällä kaaoksen keskellä asukuvien ottaminen tuntuu hyvin kaukaiselta ajatukselta, mutta huomenna ajattelin yrittää. Tein nimittäin niin mahtavan neulelöydön, johon haluan pukeutua heti huomenna, että tämä kollaasi olkoon inspiraatio huomisen työasulle.\nJa hei, taas on kohta viikonloppu!\nTranslatation: My outfit plans for tomorrow.\nLähettänyt Norppa klo 20.48 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nKukkakaupan kautta kotiin\nKun tulee kotiin kukkakaupan kautta ja Anton&Antonin paperipussia kantaen, on jotenkin ihan tosi paljon stailimpi olo kuin Alepan muovipussia riiputtaen. Vaikka hiukset olivat likaiset ja poskessa jättifinni (jonka onneksi huomasin vasta kotona, niin en turhaan murehtinut), niin olo oli elegantti. Se hetki, kun pääsee keittiöön ja purkaa kukat kääreistään laittaakseen ne maljakkoon, on vastustamaton.\nBallerinat/flats: Pretty Ballerinas\nKukkahommeleissa oli mukana myös kotiin palannut Laivakoira, joka ilmestyy aina paikalle kun rapisee.\nLeikimme hetken ja jatkoin sitten asettelua.\nSain yhteistyön kunniaksi kukkakauppa Cawellista Töölöstä mukaani mitä kauneimman tiikerililjakimpun. Floristimestari Kaija Juvonen sitoi täydellisesti makuuni sopivan kimpun hyvin epämääräisten toiveideni perusteella. "Pidän valkoisista kukista ja yksinkertaisista kimpuista." Siinäpä oli paras, mihin pystyin. Tiikerililjat ovat minulle hyvä kukkavalinta, kun arvostan pitkään säilyvää kimppua. Edit. Kukkanipon ystäväni huomautuksesta korjaan, että inkaliljoja. Tietty. Niinhän se Kaijakin sanoi, mutta ehdin jo unohtaa bussimatkalla.\nCawell on todella viehättävä ja perinteikäs kivijalkakauppa ja koska sen sijainti on yhdessä ihan Töölön lempparikohdistani, Oksasenkadun ja Museokadun kulmassa, elättelen suuria suunnitelmia siitä uutena vakkarikukkakauppanani, jahka asumme noissa maisemissa. Minulla on nähkääs prioriteetit kohdillaan. Viis remontin valmistumisesta tai asunnon myymisestä tai muista käytännön asioista, mutta uusilta hoodeilta on jo kukkakauppa katsottuna.\nKaija halusi tarjota myös lukijoilleni jotain pientä kivaa. Niinpä tästä päivästä lähtien aina toukokuun loppuun saakka Cawellista saa 15 % alennusta, kun mainitsee kassalla olevansa minun lukijani. Kukkapaketti kainaloon ja keväästä nauttimaan, kamut!\nTranslation: This is what I wore today. I also did a collaboration with a local florist. Don't you just love the white tiger lilies?\nLähettänyt Norppa klo 21.30 16 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nHappy Easter! Really happy.\nHenri Lloyd -fanit, huomio!


Pelaaja sisustamassa - Level up!\nUnknown 28. helmikuuta 2015 klo 14.36\nVarsin hieno tavara kokoelma. Mutta onko tuossa hyllyllä sinun koko Final Fantasy kokoelma vai eikö sinulla ole ollenkaan FF 1:stä ja 2:sta?\nItselläni ei ole hirveästi peliaiheista oheistavaraa joten olen pistänyt kaiken vitriiniin jossa on figuurit, taidekirjat, soundtrackit, tavallista isommat collector's editionit, pehmolelu sekä se sinulta jouluna saatu Moogle-avaimenperä http://i.imgur.com/1Tt09LV.jpg\nAfeni 28. helmikuuta 2015 klo 16.23\nKumpikin peli kyllä löytyy, mutta olen ostanut ne digitaalisina. Toistaiseksi ei sen takia ole tullut ostettua hyllyyn... saa nähdä, koska sortuminen tapahtuu :D (Koska minut tuntien se enemmin tai myöhemmin on kyllä edessä.)\nHieno vitriini sinulla. Kyllä tuota kelpaa katsella :)


Pokemon Shining Fates - parhaat, harvinaisimmat ja kalleimmat kortit - Lautapeli\nViimeisin Pokemon-kaupankäyntikorttipeli laajennus on juuri julkaistu maailmalle. TheLoistavia kohtaloitaSetti sisältää yli 190 erilaista korttia, mukaan lukien 100 Pokemonia kiiltävässä muodossaan. Tämä on tehnyt sarjasta uskomattoman halutun, sillä fanit ja keräilijät etsivät yhtä lailla kiiltävää suosikkipokemoniaan. Valitettavasti tämä on myös vaikeuttanut setin saamista. Mutta olitpa keräilijä tai vain kiinnostunut, tässä on erittäin hyvä katsaus parhaisiin, harvinaisimpiin ja kalleimpiin kortteihinLoistavia kohtaloitaaseta.\nShining Fates Parhaat kortit\nTämä alue on hieman subjektiivinen. Olen arvioinut kortteja muutamalla alueella – kuinka hyviä ne ovat metassa, kuinka hyvältä ne näyttävät ja kuinka siistiä kiiltävä Pokemon on. Tämä kaikki on minun mielipiteeni, mutta toivottavasti olet samaa mieltä.\n5 / Kiiltävä Corviknight\nTämä kortti on kiva. Shiny Corviknight ei ole kirkkain tai räikein muunnelma, mutta sen tummemmat sävyt sopivat todella teemaan. Yhdessä muutamien kunnollisten liikkeiden kanssa pidän tästä kortista.\n4/ Kiiltävä Grimmsnarl\nGrimmsnarl on outo Pokemon. Hän ei näytä paljoa Pocket Monsterilta, mutta on yhtä hyvin siisti. Hänen kiiltävä muotonsa tekee hänestä todella erottuvan ja tämä on kivan näköinen kortti!\nJos haluat puhua Pokemoneista, joiden kiiltävät muodot ovat hyvin erilaisia. Älä katso pidemmälle kuin Galarian Zigzagoon -linja. Tyypillisen mustavalkoisen sijaan niissä on eloisa sininen ja vaaleanpunainen väri ja ne näyttävät mahtavalta.\nSe on Ditto, mutta se on sininen. Älä sano enempää.\nEi kai se voi oikeasti olla mitään muuta? Tämä kortti on upea – voit varmasti odottaa sen ilmestyvän uudelleen.\nShining Fates Kalleimmat kortit\nTämä on siis vain varhainen osoitus, sillä sarja ei ole ollut livenä liian kauan, mutta tässä on Shining Fatesin toistaiseksi kalleimmat kortit.\n6/5/4/ Sama VMax, Suicune ja Lapras VMax\nTämän listan avaussijalla on kolminkertainen tasapeli, ja vaikka tässä on kolme korttia, se vie 2 paikkaa luettelossa. sama , Suicune ja Lapras kortit ovat kaikki myyty noin 50 puntaa (70 dollaria)\nEnsimmäinen ei-Pokemon-kortti koko listalla! Skyla-kortti on erittäin kivan näköinen, eikä ihme, että se on myydään noin 90 eurolla (125 dollaria).\nOlemme nyt lähellä isoa rahaa numerossa yksi, mutta sitä ennen meillä on Eternatus VMax. Tällä kortilla on myi huutokauppoja eBayssa 100 puntaa (140 dollaria).\nSinä arvasit sen. Tämä kortti on jo järjettömän kallis. Huutokaupat ovat päättymässä noin 400 puntaa (560 dollaria) - 1000 puntaa (1400 dollaria) eBayssa Isossa-Britanniassa, mutta yksi kortti on jo myyty hintaan 1900€ (2663 dollaria) jo!!\nMistä voin ostaa kortit?\nValitettavasti Shining Fates -setti näyttää olevan loppu kaikkialta – niin Isossa-Britanniassa kuin Yhdysvalloissakin. Pidä silmäsi auki, sillä toivottavasti The Pokemon Company järjestää varastot pian.\nKuvat: Pokemon Company .\nFIFA 22 FUT Companion -verkkosovelluksen julkaisupäivä ja -aika\nXbox Game Pass lisää vihdoin ohjausta ja muuta joulukuussa\nTikTokin käyttäjä Cosplay Pokemon Golbatina verkkosukkahousujen kanssa\nNIS America julkaisi RPG Maker MV:n PS4:lle, Switchille ja Xbox Onelle\nmassaefekti andromeda-hahmon nimi


Väärin kohdennetut säästöt kääntyvät itseämme vastaan! — TAPANI MÄKI\nVäärät säästöt kääntyvät itseämme vastaan\nRikosasioiden hoitaminen ja täytäntöönpano ovat valtion ja yhteiskunnan ydintehtävistä. Jos oikeudenhoito ei toimi, luottamus yhteiskuntaan rapautuu. Vaikutukset näkyvät kansalaisten turvallisuudessa ja oikeudenmukaisuudessa. Se heijastuu myös yritystoimintaan ja investointeihin.\nHuolena on se, että omankädenoikeus lisääntyy. Rikosoikeudellisen vastuun asianmukainen toteuttaminen vaikuttaa rikoksen kaikkien osapuolten elämään. Tärkeää on, miten asioihin puututaan ja kuinka nopeasti. Tässä korostuu myös poliisin resurssien riittävyys. Poliisille on luvattuhieman lisää resursseja, mutta se ei riitä Suomen muuttuneeseen turvallisuustilanteeseen.\nHenkilöstöresurssit ovat kaikissa rikosoikeudellista vastuuta toteuttavissa viranomaisissa äärirajoilla. Syyttäjiä on Suomessa hieman yli 300. Vuosittain hoidettavia asioita on yli 80 000 ja määrä kasvaa.\nEuroopan komissio on julkaissut tutkimuksen syyttäjien keskimääräisestä määrästä eri maissa 100 000 asukasta kohti. Suomessa 2010-luvulla luku on alle 7. Euroopan keskiarvo on yli 11 syyttäjää. Muissa Pohjoismaissa määrä on kaikissa yli 10. Eroa ei voi käsittää, koska tehtävät ja vastuut Pohjoismaissa ovat samat kuin Suomessa.\nJulkisuudessa esiin tulleet asiat massarikosten käsittelystä kertovat siitä, että asioissa on toimittu laillisesti ja lainsäädännön puitteissa. Poliisissa ja syyttäjänvirastoissa on toimintatapaa kehitetty niin pitkälle ja sujuviksi kuin mahdollista.\nEmme voi moittia syyttäjälaitoksen tai poliisin henkilöstöä siitä, että niissä ei pyrittäisi hoitamaan vähillä resursseilla käsiteltäviksi tulevat asiat. Se, ettei kaikkia asioita tutkita poliisissa loppuun saakka ja syyttäjälaitoksessa viedä oikeuskäsittelyyn samassa laajuudessa kuin aiemmin, perustuu täysin resurssipulaan. Maamme hallituksen väärin kohdistetut säästöt kääntyvät itseään vastaan.\nIsot ja vaikeat rikosasiat ovat muuttuneet entistä hankalimmiksi ja pitkäkestoisemmiksi. Kun henkilöresursseja ei ole, siirtyvät käsittelyt. Asiansa käsittelyä odottavan asianomistajan ja epäillyn aika on usein kohtuuttoman pitkä.\nTärkeää on, että yhteiskunta toimii ja on turvallinen. Rikokset pitää selvittää ja saattaa tekijät asianmukaiseen vastuuseen. Näin ollen pitää yhteiskunnan päättäjien antaa siihen riittävät resurssit.\nJokaisella on oikeus saada veroilleen vastineena toimiva oikeusvaltio, jossa rikosoikeudellisesta vastuusta huolehditaan. Valtiontaloudessa tulee pitää huoli, että perusasiat tulevat hoidetuksi.\nHannu Mononen 24.2.2019 12:13\nSuomi on naiivin hyväuskoisuuden mallimaa. Toivottavasti siitä ei tule varoittavaa esimerkkiä siinä vaiheessa, kun ongelmat ovat jo lähteneet lapasesta.


WC-laatat Tampere & Pirkanmaa | Vehoniemen Laattamyymälä\nMyymälämme sijaitsee Tampereen kupeessa Kangasalla, mutta palvelemme kaikkia asiakkaitamme ammattitaidolla koko Suomen laajuudelta. Löydät meiltä kaiken laatoitukseen tarvittavan – laatat, laadukkaat työkalut ja laatoitusaineet. Laajasta laattavalikoimastamme löytyy ratkaisut jokaiseen tarpeeseen, niin pienelle kuin isolle budjetille. Ammattitaitoinen henkilökuntamme on apunasi ratkaisemassa myös haastavamman kohteen tarpeet! Tervetuloa löytämään elämäsi laatat!\nSuunnittelupalvelumme auttaa sinua näkemään projektisi kokonaisuutena. Valitsemme yhdessä sinulle sopivimmat laatat, vertailemme eri materiaaleja, mietimme valaistusta ja haemme parhaat ratkaisut projektisi onnistumiseksi.\nVehoniemen Laattamyymälästä löydät varmasti mieluisat laatat lattiaan ja seinään. Laajasta laattavalikoimasta löydämme sinulle juuri oikeat laatat. Tuotevalikoimamme koostuu varastomallistosta ja tilaustuotteista. Valikoimassamme on muun muassa kaiken kestäviä lattialaattoja, liuta eri kokoisia seinälaattoja sekä toinen toistaan näyttävämpiä mosaiikkeja.\nProjektimyyntimme avulla löydät ratkaisut niin julkitilojen sekä yritysten sisälaatoituksiin kuin julkisivuihin sekä ulkolaatoitusratkaisuihin. Olemme toteuttaneet lukuisien yksityiskohteiden lisäksi satoja julkisia hankkeita ympäri Suomea, ja olleet mukana niin hotellien kuin koulujen tai isompien asuntokokonaisuuksien hankkeissa. Kauttamme saat käyttöösi laajan malliston alan laadukkaimpia materiaaleja kilpailukykyiseen hintaan.\nMarazzin D-Segni Scaglien hienojakoinen terrazzokuvio toimii niin yksivärisenä kuin kuviollisenakin!\n💡 Tiesitkö, että terrazzo (italiaksi terassi) on saanut alkunsa siitä, kun noin 500 vuotta sitten italialaisilla marmorien työstäjillä ei itsellä ollut varaa aitoihin marmorilattioihin, he alkoivat keräämään työmailtaan marmoreiden murusia ja palasia. Kotona palaset sekoitettiin saven kanssa, jonka jälkeen valettu pinta hiottiin niin, että nämä marmorin palaset tulivat näkyviin samalla tehden pinnoista tasaisempia. Koska marmorin sävyt sekä kiilto tulevat paremmin esiin märkinä, he keksivät kiillottaa pinnat vuohenmaidolla! ☝ Näin myös työväenluokka sai upeita pintoja koteihinsa niin sisälle kuin ulos terasseilleen. Pikkuhiljaa terrazzo nousi myös rikkaiden ja arkkitehtien suosioon, ja tänä päivänä terrazzokuviota näkee käytettävän laattojen lisäksi myös esimerkiksi astiastoissa. ... Katso lisääKatos vähemmän\nZYX Space uudessa Matter-sarjassa jäljitellään luontoa hieman taiteellisemmalla tavalla 🌊🌋🌿 Näitä vesivärimäisiä kuoseja saa 15x15 koossa sekä kuusikulmaisena 20x23 koossa! ... Katso lisääKatos vähemmän\nLentolan Kauppakarnevaali käynnistyy huomenna ja perjantaina mekin pääsemme tapahtumaan mukaan!\nTässä vielä mitä kaikkea meillä tapahtuu 🤪\n🔸 KAIKKI normaalihintaiset varastotuotteet huimalla -30% alennuksella (ml. mira-laatoitustuotteet, kaivonkannet, työkalut, siivoustuotteet jne)\n🔸 Löytötorilla erilaisia laattaeriä löytöhinnoin\n🔸 Varastosta laadukkaita kuivapuristelattialaattoja 60x60 koossa tarjoushinnoin alkaen 35€/m2\n🔸 Paikan päällä voi osallistua 200 € lahjakortin arvontaan! Lahjakortilla saa esimerkiksi keittiön välitilan laatat, tai jopa pienen vessan laatat 🤩\n🔸 300:lle ensimmäiselle Hiltsun lättyteltasta lättyjä kahvin/mehun kera* (klo 10-17)\nPE 27.5. klo 9-18\nAluekartalla nro: 15\nJoten jos ostotarpeita ei juuri perjantaina ole, tule herkuttelemaan, inspiroitumaan, nauttimaan karnevaalihumusta ja osallistumaan arvontaan! Nähdään siis perjantaina! 🤗\n*1 annos / asiakas ... Katso lisääKatos vähemmän\nKoska kyseessä saattaa olla elämäsi laatat\n03 377 5800\nHuom! Kesälauantait suljettuna 30.4. – 27.8. välisen ajan\nma-pe klo 7 – 17\nHuom! Viikot 29 ja 33 varasto auki 9 – 17


Kääntääkö uusi iPhone Applen? – ”Nokian tilanne heikentyy yhä” | Uusi Suomi\nKääntääkö uusi iPhone Applen? – ”Nokian tilanne heikentyy yhä”\nApplen iPhone 4 -älypuhelin myynti on hiipunut, koska kuluttajat odottavat uutta mallia. Nokian tilanne puolestaan näyttää entistä vaikeammalta.\nApplen odotetun iPhone 5 -älypuhelimen julkaisu tulee piristämään entisestään kalleimman luokan älypuhelinten myyntiä, mutta halvempien ”perusälypuhelimien” menekki voi yhä laskea, arvioi tutkimusyhtiö Gartner tuoreessa raportissaan.\nYhtiön mukaan matkapuhelinten yleinen myynti laski vuoden toisella neljännellä 2,3 prosenttia, mutta älypuhelinten myynti kasvoi huikeat 42,7 prosenttia.\nArvio on huono uutinen Nokialle. Gartnerin mukaan Nokia onnistui vuoden toisella neljänneksellä ”puolustamaan” peruspuhelimiensa myyntiä, mutta korkeamman laatuluokan Lumia-malli ei käy kaupaksi.\n–Korkean profiilin älypuhelinjulkaisut, kuten odotettu Applen iPhone 5, tulevat työntämään älypuhelinmarkkinoita ylöspäin. Sen sijaan tavallisempien älypuhelinten osalta paine jatkuu, sanoo Gartnerin pääanalyytikko Anshul Gupta.\n–Älypuhelinten laskeva myynti heikentää Nokian tilannetta, sillä he ovat jo menettäneet ykköspallinsa [myytyjen puhelinten määrässä] Samsungille ja kalliimpien älypuhelinten myynnin hiipuminen laskee tuottavuutta edelleen, Gupta jatkaa.\nApplea pitkään kannatelleen iPhonen myynti laski vuoden toisella neljänneksellä 12,6 prosenttia edelliseen neljännekseen verrattuna. Gartnerin mukaan myös kolmas vuosineljännes voi olla Applelle heikko, sillä kuluttajat odottavat jo puhelimen uutta versiota, eikä julkaisun tarkka ajankohta ole tiedossa.\nMatkapuhelinmaailma odottaa iPhone 5:stä kilpailijaa Galaxy-älypuhelimelle, joka on kiidättänyt Samsungin jo Nokian ohi maailman suurimmaksi matkapuhelinvalmistajaksi ja Applen ohi älypuhelinmarkkinoiden valtiaaksi.\nRaha, Talous, Älypuhelimet, Matkapuhelinmarkkinat, iPhone 5


Finnairin lennoilla on tällä hetkellä käytettävä suun ja nenän peittävää suojusta. Maskit vähentävät koronaviruksen leviämistä ja niitä on hyvä käyttää suljetuissa sisätiloissa, joissa sosiaalisen etäisyyden pitäminen ei ole mahdollista.\nFinnairin lennoilla tulee tällä hetkellä käyttää maskia. Varaathan siis mukaasi suun ja nenän peittäviä suojaimia, sillä edellytämme sinun käyttävän sellaista lentojemme lisäksi lentoasemilla Suomessa, Finnairin palvelupisteissä ja myös muilla lentoasemilla.\nAlle 7-vuotiaiden lasten ei tarvitse käyttää maskia Finnairin lennoilla, poikkeuksena USA:n lennot, joilla maskin käyttö on pakollista kaikille yli 2-vuotiaille. Nina Kalttonen kuitenkin kertoo nähneensä lennoilla pikkulapsia maskien kanssa. “Eräällä lennollani oli 5- ja 7-vuotiaat pojat, jotka olivat ylpeitä asuistaan. He olivat pukeutuneet lohikäärmeiksi ja heillä oli lohikäärmemaskit suu- ja nenäsuojana. Pojat näyttivät tosi hienoilta!”


Työolobarometri 2020 - korona siivitti työelämän valtavaan digiloikkaan - TELMA\nInfografiikka Tomi Metsä-Heikkilä\nKoronapandemian aikana varmuus työpaikan säilymisestä ja usko omaa ammattia vastaavan työn saantiin on heikentynyt. Henkilöstön määrän kasvu taittui ja aikaisempaa useampi palkansaaja koki lomautuksen uhkaa.\nVuonna 2020 palkansaajista noin puolet oli tehnyt etätyötä. Palkansaajien mahdollisuudet vaikuttaa työnteon paikkaan paranivat vuodesta 2019. Sairauspoissaolot vähenivät vuodesta 2019, erityisesti lyhyet poissaolot.\nKorona ja digitaalisuus\nTyöolobarometri paljastaa, että koronan myötä työelämässä otettiin huikea 10 prosentin digiloikka. Naisten loikka oli jopa suurempi: 13 prosenttia.\nSähköisten työtilojen ja pikaviestintävälineiden käyttö työssä 2015 – 2020, %\nKorona ja työmäärä\nTyöolobarometrin 2020 vastaajista joka toinen kokee, että työmäärä on koronan aikaan pysynyt ennallaan.\nNaiset kokivat useammin kuin miehet työmäärän lisääntyneen (naiset 38 %, miehet 24 %, selvästi tai jonkin verran). Palkansaajista noin joka kymmenes (11 %) kertoi työmäärän lisääntyneen selvästi.\nKorona-aika on lisännyt opiskelua verkkomateriaaleista. Vuonna 2020 palkansaajista 61 prosenttia oli opiskellut verkossa, kun vuonna 2019 vastaava osuus oli 52 prosenttia.\nOpiskellut työssä ohjatusti, itsenäisesti tai verkkomateriaalin avulla 2018 – 2020, %\nKorona ja etätyö\nTyöolobarometrissa tiedusteltiin myös yleistä tyytyväisyyttä etätyön sujumiseen koronapandemian aikana. Kysymys esitettiin niille, jotka olivat koronan seurauksena alkaneet tehdä etätyötä sekä niille, jotka olivat tehneet etätyötä aiempaa useammin.\nValtaosa etätyötä tehneistä oli tyytyväisiä etätyöhän – 44 prosenttia kaikista vastaajista oli ”erittäin tyytyväisiä”.\nYleinen tyytyväisyys etätyön sujumiseen koronan aikana näkyy miehissä ja naisissa, kaikilla toimialoilla sekä kaikissa muissa ammattiryhmissä – paitsi työntekijöissä.\nKorona ja sairauspoissaolot\nPalkansaajista 63 prosenttia oli ollut poissa työstä oman sairauden takia viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana vuonna 2020, kun vuonna 2019 osuus oli 71 prosenttia.\nPoissaolot työstä oman sairauden takia viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana 2001 – 2020, %\nKiusaaminen ja väkivalta\nVuonna 2020 palkansaajista hieman yli puolet (53 %) oli havainnut vähintään ”joskus” kiusaamista työpaikallaan työkavereiden, esimiesten tai asiakkaiden taholta. Osuus on tasaisesti vähentynyt vuodesta 2018, jolloin se oli 59 prosenttia (56 % vuonna 2019). Suurin osa arvioi kiusaamista esiintyvän ”joskus” – jatkuva kiusaaminen oli harvinaista.\nAsiakkaiden taholta tapahtuvan fyysisen väkivallan uhan tai sen kohteeksi joutuminen työpaikalla viimeisen 12 kuukauden aikana sukupuolen mukaan 2020, %\nTyökavereiden, asiakkaiden tai esimiehen\ntaholta tapahtuvan henkisen väkivallan ja työpaikkakiusaamisen havaitseminen työpaikalla sukupuolen mukaan 2020, %\nKorona ja mahdollinen lomautus\nLomautuksen uhan ajallisessa tarkastelussa erottuvat myös 1990-luvun alun lama ja vuonna 2008 alkanut talouden taantuma.\nMahdollinen lomautus seuraavan 12 kuukauden aikana 1992–2020, %\nTyöolobarometri on vuodesta 1992 lähtien toteutettu otantatutkimus, joka seuraa työelämän laadun kehittymistä suomalaisten palkansaajien näkökulmasta. Tutkimuksen vuoden 2020 tiedot perustuvat Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen yhteydessä elo–syyskuun 2020 aikana tekemiin puhelinhaastatteluihin. Tiedot voidaan luotettavasti yleistää koskemaan työssä olevia palkansaajia koko Suomessa ja kaikilla sektoreilla.\nTelma-lehti 3/2021 työolobarometri2020


Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum – Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum\nHome Vohandun reitti\nOtepään mäkimailta alkunsa saava Vôhandujoki (tai Voojoki) on Viron pisimpiä\njokia ja Kaakkois-Viron tärkein vesireitti. Tätä muinaisina aikoina pyhänä\npidettyä jokea kutsutaan latvaosiltaan myös Puhajoeksi. Tarujen mukaan siellä\nasui viljavuudenjumala Pikne (suom. salama), jota ei saanut häiritä.\nJoki kulkee 162 kilometrin matkan läpi metsien läpäisten useita järviä, kiemurtelee\nikivanhoissa laaksoissa ja laskee lopuksi Lämmijärveen Vôôpsun lähellä. Lämmijärv on Peipsin ja Pihkovan järviä yhdistävä kapea, mutta syvä järvenosa, joka ulottuu Piirissaaresta pohjoisessa Salun saareen etelässä. Räpinan paikkeilla\ntämä vettä ja voimaa kerännyt joki on laskeutunut jo Lämmijärven korkeudelle.\nJoen ja sen lisäjokien jyrkät mutkat ja jokilaaksot elävöittävät merkittävästi\nenimmäkseen tasaista Räpinan seudun maastoa. Seudun useimmat suuremmat asutuskeskukset sijoittuvat pienille tasaisille mäenkumpareille joen läheisyydessä. Räpinan kohdalla useampi tie ylittää joen, joten onkin luonnollista että juuri Räpinasta on muodostunut seudun keskus.\nPeruskallio seudulla koostuu devonikauden hiekkakivestä joka on noin 400\nmiljoonaa vuotta vanhaa. Vôhandujoen rannoilla on runsaasti hiekkakiviseinämiä\njotka madaltuvat alajuoksulle mentäessä. Mutkainen ja kuvankaunis joki onkin\nhieno kanootti- ja veneretkien kohde. Räpinasta alkava kävelytie kulkee läpi\nmetsien ja ohi peltojen sekä ylittää joen useita kertoja.\nRäpinan kartano ja Sillapään linna\nLiivinmaan sotaan saakka kuuluivat Räpinan seudun maat Tarton piispalle,\nmutta niitä ei oltu jaettu vasalleile. Seudun kartanot saivat alkunsa valtionkartanosta joka perustettiin Puolan kuninkaan Stefan Bathoryn hallintokaudella. Räpinan kartano mainitaan ensimmäistä kertaa vuonna 1582. Koska kartanon kuului antaa virkamiehille ja matkustajille hevosia, kutsuttiin sitä Räpinan asemakartanoksi (Jam Repin). Aikanaan kartanolle kuului 38 kylää.\nVuonna 1625 antoi Ruotsin kuningas Kustaa Adolf Räpinan kruununkartanon Bengt Oxenstiernalle. Tsaari Pietari I antoi omistajaa useaan kertaan vaihtaneen,\nuudelleen valtion haltuun joutuneen ja suuressa pohjansodassa kärsineen kartanon\nvuonna 1717 kreivi Jagushinskille, joka edelleen myi sen vuonna 1728 kreivi\nLöwenwoldelle. Vuonna 1787 erotettiin Meeksin ja Kauksin kartanot Räpinan\nkartanosta Löwenwoldien perinnönjaon yhteydessä. Vuonna 1828 erotettiin Räpinan kartanosta Palumôis sekä Veriora ja vuonna 1833 edelleen Ruusan eli Toolamaan kartano. Myöhemmin kartano myytiin ja pantattiin pari kertaa. Vuonna 1855 Räpinan kartanon osti maaneuvos Peter Anton von Sivers, jonka pyynnöstä erotettiin vuonna 1878 kartanosta vielä itsenäinen Rahumäen (Friedholm) kartano. Viimeinen Räpinan kartanonherra oli kirkonmies Alexander von Sivers, joka muistetaan oppineena, oikeudenmukaisena ja hyvänä ihmisenä.\nJo vuonna 1812 Räpinan kartanoon kuului 46 rakennusta. Päärakennus – Sillapään\nlinna – valmistui vuosien 1836 ja 1847 välillä, jolloin kartano kuului\nR. E. von Richterille. Kaksikerroksinen rakennus siipineen on eräs hienoimpia\nmyöhäisklassisia rakennuksia Virossa. Majesteettinen julkisivu neljällä pylväällä\nvarustettuine portaikkoineen avautuu patojärven suuntaan. Pääsisäänkäynti\nsijaitsee puiston puolella ja sen portaita koristavat takorautaiset kaiteet\nja pilareille tukeutuva parveke. Rakennuksen keskiosa jaettiin kahteen kerrokseen\nvuosina 1935 ja 1936.\nKansallistamisen jälkeen kartanorakennuksessa on toiminut erilaisia kouluja.\nVuonna 1917 toimintansa aloittanut reaalilukio toimi vuoteen 1931 saakka.\nVuosina 1923 – 1924 käynnistyi lukion maanviljelysluokka, josta sai alkunsa\nRäpinan puutarhakoulu. Neuvostovallan aikana sovhoositeknikumiksi uudelleen\nnimitetty koulu oli kartanossa vuoteen 1984 saakka.\nRäpinan patojärvi ja paperitehdas\nVôhandujoen vesivoimaa on käytetty jo kauan ja ensimmäinen maininta Räpinan\nvesimyllystä on peräisin vuodelta 1601. Vuonna 1737 valmistunut paperimylly,\njoka oli eräs ensimmäisiä Baltiassa, antoi merkittävässä määrin vauhtia kirkonkylän kehitykselle. Paperimyllyn lisäksi perusti kartanonomistaja K. G. Löwenwolde tiilitehtaan, myllyn ja sahan. Kaikille kolmelle laitokselle voimaa antoi kartanon lähellä oleva kuuluisa pato. Räpinan padon suunnitteli ja rakensi\nsaksalainen Johan Georg Kayser (keisari) ja se on harvinainen esimerkki tuon\naikakauden teollisesta arkkitehtuurista. Kansan suussa kiersi kauan tarina\njonka mukaan padon on rakentanut itse keisari.\nRäpinan paperimylly tuotti 1,5 miljoonaa sivua paperia vuodessa tsaarien\nVenäjän tarpeisiin. Paperi valmistettiin käsin lumpusta. Saksalainen Daniel\nStummer ohjasi seitsemää paperimestaria ja seitsemää oppipoikaa, joiden lisäksi\ntehtaassa käytettiin myös kartanon työläisiä.\nK. G. Löwenwolde rakennutti myös suuren jauhomyllyn jossa oli kuusi kiviparia.\nSaksalainen mylläri oli kartanon kirjoilla oleva työläinen ja hänellä oli\napunaan kaksi myllypoikaa. Myllyn kanssa saman vesipyörän voimalla toimivassa\nsahalaitoksessa oli kolme sahauslinjaa ja kaikkiaan 30 sahaa. Suuri sahalaitos\nkulutti niin paljon puutavaraa että jo vuoteen 1737 mennessä oli suurin osa\nkartanon metsistä kaadettu ja käytetty.\nKun K. G. Löwenwolde vuonna 1735 kuoli, peri hänen veljensä omaisuuden. Uusi\nomistaja joutui kuitenkin pian palatsivallankumouksen myötä epäsuosioon,\nhänet lähettiin Siperiaan ja laitokset otettiin valtion haltuun. Vuonna 1750\ntuotiin Räpinaan 200 työläistä Venäjältä. Vuonna 1765 oli tehtaassa 55 miestyöläistä jolloin heidän perheensä mukaanlukien tehtaan kirjoilla oli noin 200 henkeä.\nVuonna 1766 sai Löwenwoldien suku Katariina II:n käskyllä Räpinan takaisin\nja paperimylly palasi yksityisomistukseen. Paperimyllyä laajennettiin rakentamalla\nliimankeittämö, paperivarasto ja kaksi paperinkuivatushuonetta sekä työläisten\nasuntoja. Vuonna 1873 tuotiin Räpinaan ensimmäinen paperikone ja paperimylly\nAikanaan lähes koko tsaarien Venäjää paperilla varustanut Räpinan paperitehdas\ntoimii edelleen vaikka tuotevalikoimaa onkin jatkuvasti muutettu. Vuonna\n1832 aloitettiin tervapaperin valmistus ensimmäistä kertaa Venäjän valtakunnassa\njuuri Räpinassa. Ensimmäisen itsenäisyyden aikana setelipaperia Viron seteleitä\nvarten valmistettiin Räpinassa ja neuvostoaikana tehdas tuotti tervapaperia\nja eristepaperia. Vuonna 1981 tehdas erikoistui pahvin valmistukseen.\nPuistossa vastapäätä entistä pääsisäänkäyntiä sijaitsee monumentti ´Puuaijasôdalane´ (suom. puuaitasoturi, Riho Kuld 1984), jota paikalliset kutsuvat rautamieheksi. Vuonna 1784 oli Räpinassa verojen lisääntymisestä johtuva talonpoikien kapina. Kartanon puistossa seipäillä aseistautuneet talonpojat ottivat yhteen sotilaiden kanssa sillä seurauksella että viisi talonpoikaa kuoli. Seuraavana vuonna tapettiin Räpinan paroni Gerhard Friedrich von Löwenwolde. Tehtaan nykyisen pääsisäänkäynnin lähellä on myös kapinan muistokivi jonka on suunnitellut Enno Ootsing.\nAikanaan Pôlvan ja Vônnun kihlakunnat jakoivat Räpinan seutua. Ruotsin aikana,\nvuosien 1625 ja 1634 välillä rakennettiin Räpinaan puukirkko joka toimi ensin\nPôlvan apukirkkona. Vuonna 1636 Räpinan kihlakunta itsenäistyi ja vuonna\n1641 Räpina sai oman papin. Kirkonkirjoissa kuitenkin kerrotaan paikallisen\nväen vielä tällöin pitäneen pakanallisia uhrimenoja. Vuonna 1696 Räpinaan\nsaapui pastoriksi ruotsalaissyntyinen Johann Oern (1672 – 1722) joka oli\nkiinnostunut vironkielisestä runoudesta. Kirkko poltettiin vuonna 1701 suuressa\npohjan sodassa ja pastori Oern poistui Räpinasta. Vuosien 1709 ja 1710 paikkeilla,\nrauhan palattua Baltiaan, saapui Räpinaan pakolaisina Novgorodin kuvernementista vanhoillisia ortodokseja (raskolnikkejä) joita puolalaiset vainosivat. He rakensivat runsaasti taloja sekä kirkon ja vuoteen 1711 mennessä oli Räpinasta muodostunut tärkeä vanhoillisortodoksien keskus. Vuonna 1716 Pietari I vaati vanhoillisortodokseja poistumaan maasta ja lähetti 30.3.1719 sotaväen Räpinaan etsimään heitä. Ortodoksit pakenivat Räpinasta jättäen pellot, talot ja muun omaisuuden jotka jäivät kartanonhera Löwenwoldelle. Kirkko annettiin luterilaiselle seurakunnalle, mutta ajan myötä se rapistui niin että jumalanpalveluksia pidettin ´eräässä talossa jossa oli alttari´. Viron evankelisen luterilaisen kirkon Pyhän Mikaelin kirkkorakennus Räpinassa valmistui vuonna 1785. Vuonna 1814 Räpinan pastoriksi saapui kansanvalistaja Johann Friedrich Heller (1786-1849), joka tutki viron kielen sijamuotoja, keräsi sanoja ja kirjoitti sanomalehtiin.\nMyöhäisbarokin piirteitä sisältävää kirkkoa on korjattu ja muutettu useita\nkertoja. Vuonna 1882 tehdyssä suuremmassa remontissa kirkon sisäkatto ja\nlänsisiipi muutettin goottilaiseen tyyliin. Kolme vuotta myöhemmin kirkkoon\nlisättiin barokkityylinen torni (arkkitehti R. Gulecke). Vuonna 1872 valmistuneen\nalttarimaalauksen on tehnyt C. Antropoff. Urut, joissa on 33 äänikertaa on\nvalmistanut A. Terkmann ja ne on vihittu käyttöön 1934.\nVuonna 1752 perustettiin Räpinan ortodoksinen seurakunta. Samana vuonna ortodoksinen kirkko alistettiin suoraan keisarilliselle hoville keisarinna Elisabetin käskyllä ja pyhitettiin Sakariaan ja Elisabetin muistolle. Myös virolaisia työläisiä yritettiin käännyttää ortodokseiksi. Vuosien 1845 ja 1848 välillä suuri määrä ihmisiä kääntyi ortodokseiksi. Tämän seurauksena luterilaisen ja ortodoksisen kirkon välille syntyi taistelu sieluista jota selvittämään asetettiin keisarillinen komissio vuonna 1768. Tammikuun 6.päivänä 1813 puinen ortodoksinen kirkko paloi ja sen tilalle rakennetun rukoushuoneen katto alkoi pian vuotaa. Nikolai ensimmäisen käskystä rakenettiin uusi kolmiosainen kivinen kirkko vuosina 1829 – 1833. Tämän klassista tyyliä edustavan kirkon piirrustukset tilattiin Pietarista ja rakennuttajana toimi kauppias ja yrittäjä Eufiimi Rudaltsev. Sisäkoristelu on yksinkertainen ja ikonostaasin on valmistanut Staraja Russsan mestari Feodor Shtselovski vuonna 1832.\nSillapään linnan puisto on kaunein, parhaiten hoidettu ja eniten lajeja sisältävä\nkoko Pôlvan maakunnassa. Puiston tekeminen Vôhandujoen mutkaan alkoi jo ennen linnan rakentamista. 1900-luvun alussa puisto rekonstruoitiin ja jugendtyylisen suunitelman puistolle teki kuuluisa puutarhataiteilija paroni Walther Moritz Alexander Engelhardt. Kartanon päärakennuksen lähiympäristö on säännöllistä tyyliä kun taas kaukaisemmat puistonosat on suunniteltu vapaammin. Linnan edestä avautuu näkymä Vôhandujoelle joka rajaa puolikaaren muotoista puistoa.\nPuisto koostuu kolmesta osasta. Päärakennuksen takana puisto laskeutuu suurten\npuiden kehystämänä portaittain patojärven rantaan. Soikionmuotoista poluilla\nympäröityä aukiota reunustavat pensaiden ympäröimät puut, joista useimmat ovat siperianmäntyjä yksittäisinä ja ryhmissä. Puiston metsäisempää osaa reunustaa joen rantaa myötäilevä polku ja pyöreää maisemakatosta puiston kauimmaisessa osassa kutsutaan nimellä ´musitempel´ (suukko-temppeli). Puistotieltä avautuvat kauniit näkymät patojärvelle ja sen takana olevalle kirkolle.\nKiitos pitkäaikaisen puistoalan koulutuksen, on puistoa jatkuvasti ylläpidetty,\nparannettu ja rekonstruoitu. Tällä hetkellä puistossa on yli 300 lajia havu-ja lehtipuita. Erityisesti silmään pistävät ikivanhat lehmukset, joita on sekä tavallisia metsälehmuksia että kiiltävälehtisiä Kriminlehmuksia, siperian lehtikuuset sekä valtava Amurin korkkipuu. Näiden tavallisempien puiden lisäksi puistossa kasvaa harvinaisempia lajeja kuten Sahalinin- ja Kaukasianpihta, Japanin valesypressi, Amerikan lehtikuusi, serbiankuusi, jne\nKuukausimaksuton nettiyhteys: http://www.suomi24.fi/liittyma/\nYli 12000 logoa ja soittoääntä: http://sms.suomi24.fi/\n„Räpina matkatee“ 2005\nTõlkis Juha Hyötyläinen


H a n n a m a i s t a: Kermaviilipurkille suojakupponen\nOmpelin kermaviilipurnukalle tälläisen piilopaikan.\nMeillä syödään paljon kermaviilikastikkeita, oikeastaan melkein minkä kanssa vaan; salaatin, kalan tai lihan kastikkeena ja tietysti dippaukseen. Viikonloppuisin ja nän lomalla tulee katettua kauniisti ja kermaviilikastikkeetkin tehtyä posliinikulhoihin kattaukseen sopivasti. Mutta arkipäivien peruskattauksessa minua pistää silmään ne kaikenmaailman muovipurnukat... :) on turhuutta liata päivittäin monia kattausastioita ja mitäs sitten kun jää jämiä ja pitäisi olla jokin kansi ja... :)\nNiinpä kehittelinkin tälläisen juuri 2 dl purkille sopivan piilon.\nUlkopuoli on ommeltu pikkuruudullisesta kankaasta ja sisäpuoli on läpinäkyvää ohutta muovikangasta. Ajatus muovin takana on että mahdolliset roiskeet on helppo pyyhkäistä eikä kupposta tarvitse olla jatkuvasti pesemässä sen kummemmin. Muovi on siis taitettu yläosasta kankaan päälle pitsinauhaan asti.\nOmpelin ensin neliskulmaisen pussin ja sitten taitoin kulmat purnukan alla.\nMuovikankaasta ommellaan samanlainen ja sitten vain yhdistetään osat samalla kun ommellaan pitsinauha kiinni.\nTänään meillä dipattiin tuoreiden kasvisten lisäksi ruis-sipsejä.\nJa huomattiin että näitä suojakupposiahan pitäisi olla enemmän, erimakuisille dippikastikkeille omansa eli ei muutakun lisää ompelemaan :)\nTein muutes ruis-sipseille vähän ruokaisamman dipin eli raejuustoa ja pestoa, olipas se helppoa ja hyvää! :)\nOikein mukavia kesäpäiviä kaikille!\nTunnisteet: Ompeluja, tuunattua\nPami 25. heinäkuuta 2012 klo 16.03\nOI, miten hyvä idea!! Meilläkin syödään usein kermaviilidippejä. Tuota voisin kyllä kopioida! Kun vaan pitkästä aikaa malttaisin aloittaa ompelemisen... :-)\nHanna 27. heinäkuuta 2012 klo 11.45\nSepä se, ompelemisen aloittaminen on aina se työläin juttu, mietinkin jos olisin virkannut tälläiset, virkkaaminen tulee jotenkin niin helposti siinä muun puuhan ohessa :)\nmargsan 26. heinäkuuta 2012 klo 14.37\nTuo onkin hyvä idea!\nSuvi Salonranta 2. elokuuta 2012 klo 10.54\nOnpa taas mainio idea!\nMinulla onkin tuossa varattuna dippiaineslähetys, ilmeisesti Ritvan kautta sinulle tulossa ;) Ruissipseille tulee todella herkullinen täyte myös ranskankermasta (mausteeksi dip-mixiä, tientenkin), palvikinkusta, purjosta ja paprikasta. NAM!\nHanna 2. elokuuta 2012 klo 17.53\nTäytyypäs kokeilla tuota reseptiä! Toivottavasti Ritu on tilannut oikeaa dippimakua, muistan vain että se oli ranskankerma (tai smetana tai creamfraiche tms) -joku, mutta mikä?! :)\nSuvi Salonranta 3. elokuuta 2012 klo 7.01\nRanskankerma-sipuli on tämä ah-niin-herkullinen dip-mix :)


Silhouette-Opas: Kuvan hakeminen Googlesta ja muuttaminen leikattavaan muotoon\nKuvan hakeminen Googlesta ja muuttaminen leikattavaan muotoon\nGooglesta tuntuu saavan avun melkein mihin vain. Aika usein sieltä tulee etsittyä kuvia, joita voi hyödyntää askarteluissaan. Toki pitää muistaa sitten tekijänoikeudet eli myyntiin tuleviin ei pidä missään tapauksessa suin päin hakea kuvia Googlesta.\nTein taannoin syntymäpäiväonnittelukortin, johon hain balleriinan kuvan Googlesta. Kun sopiva kuva on löytynyt, klikataan oikealla tallenna nimellä ja tallennetaan tiedosto haluttuun paikkaan. Mun käyttämä kuva näytti siinä vaiheessa tältä:\nTätähän ei vielä voi suoraan leikata, mutta tämä kuva on todella helppo muuttaa leikattavaan muotoon. Tällaiset mustat kuvat on tosiaan helpoimmat. Ensimmäisenä tiedosto avataan Studioon.\nSeuraavaksi avataan leikkausviivojen tekemiseen jäljittämisikkuna (Open The Trace Window)\nJäljennettävän alueen valinta aloitetaan klikkaamalla alla olevaa kuvaketta;\nNyt voidaan vetää hiirellä haluttu alue.\nTällä kertaa halusin kuvan ulkoreuniin leikkausviivat, joten valitsin sitä varten\nLopputuloksena kuvan ympärillä on punaiset leikkausviivat.\nNyt alkuperäisen mustan kuvan voi halutessaan siirtää tuolta alta pois.\nTunnisteet: Jäljentäminen, Trace


lemmikinhoito neuvoja Miksi koirat saavat vatsavaivoja?\nUseimmat koirat kärsivät vatsavaivasta ajoittain. Oireet voivat vaihdella uupumuksesta ja ruokahaluttomuudesta oksenteluun ja ripuliin. Tällainen sairaus voi kestää muutaman tunnin tai muutaman päivän. Jos se kestää yli 24 tuntia, tulee pyytää eläinlääkärin neuvoja.\nOnneksi useimmissa tapauksissa syy koiran vatsavaivaan on todennäköisesti jokin, mitä se söi, vaikkei olisi pitänyt syödä. Koirat ovat luonnollisesti uteliaita ja epätavallisten esineiden koskeminen suulla tai nuuhkinta on usein tapa saada selville uusia asioita. Tämä johtaa väistämättä itiöiden ja bakteerien nielemiseen kosketuksen, puremisen tai esineen syömisen kautta. Suurimman osan ajasta, jos koira on kunnossa ja terve ja on kehittänyt vankan ruoansulatuksen ja vahvan immuunijärjestelmän pentuna, nämä tapaukset aiheuttavat sille vain vähän, jos ollenkaan, haittavaikutuksia.\nKoirasi ruoansulatuksen terveenä pitäminen\nKoiran ruoansulatusjärjestelmä on merkittävästi erilainen kuin meidän. Koska koirat vaihtelevat huomattavasti kooltaan, ne tarvitsevat ravintoa, joka ei ole räätälöity vain elämänvaiheen mukaan vaan myös rodun koon mukaan. Lihansyöjistä, kuten sudesta, kehittyneenä niiden ruoansulatuskanava on suhteellisesti paljon lyhyempi kuin omamme, noin kuusi kertaa niiden ruumiin pituus. Tämä tarkoittaa sitä, että ne tarvitsevat ruokavalion, joka sulaa helposti 7-10 tunnissa, jonka aterian kulkeminen suoliston läpi kestää. Koiran ruoansulatuksesta huolehtiminen auttaa niitä säilyttämään ihanteellisen kunnon ja tukee pitkää ja aktiivista elämää.\nParas ruoka, jota voit antaa koirallesi, on korkealaatuinen koiranruoka, joka on räätälöity sen ravitsemuksellisiin tarpeisiin. Etsi ruokaa, joka sisältää myös ainesosia kuten antioksidantteja (kuten E- ja C-vitamiinia), prebiootteja ja hampaita puhdistavia kivennäisiä.\nHyvin sulavat ruoat\nJonkun verran kuitua on suositeltavaa edistämään paksusuolen terveyttä, mutta haaskansyöjinä koirilla on ruuansulatusjärjestelmä, joka sopii parhaiten eläinten proteiineille ja rasvoille. Ruokavalio, joka sisältää runsaasti korkealaatuista eläinproteiinia, tukee tehokasta ruoansulatusta, joka auttaa niitä pysymään ihanteellisessa kunnossa.\nJos ruoka sisältää suuremman osuuden ainesosia, joita koira ei pysty sulattamaan, nämä käyvät suolistossa ja voivat muodostaa kaasua, löysiä ulosteita ja joskus ripulia. Korkealaatuinen koiranruoka on erityisesti räätälöity olemaan helposti sulava.\nKuitu auttaa ruoansulatusta\nLuonnonkuitu, kuten juurikasmassa, tukee koirasi suolen terveyttä ja ruoansulatusta siirtämällä ruokaa suoliston läpi. Prebioottinen kuitu, kuten FOS (frukto-oligosakkaridit), edistää tervettä suolistobakteerikasvua, samankaltaista kuin joissakin ihmisten jogurteissa, auttaen säilyttämään luonnollisen tasapainon suolistossa ja tukien tervettä immuunijärjestelmää.\nYritä varmistaa, että koirasi ruoka ei sisällä liikaa kuitua, se ei saisi ylittää 5 %:a, koska tämä voi rajoittaa muiden ravintoaineiden sulatusta. Kiinteät ja yhdenmukaiset ulosteet ovat selkeä merkki ruoansulatuskanavan terveydestä.\nPalkitse makupaloilla oikein\nLiialliset tai sopimattomat makupalat voivat sekoittaa ja vahingoittaa koiraasi. Muiden ainesten ottaminen käyttöön osana ruokavaliota tai makupalana voi ylikuormittaa tai lopettaa ruoansulatuksen samalla tavalla epämiellyttävin tuloksin.\nMaito voi olla haitallista ja suklaa on myrkyllistä koirallesi. Monet kaupallisesti saatavilla olevat makupalat ovat täynnä kaloreita ja voivat pian johtaa painonnousuun. Useimmat koirat ovat tyytyväisiä nappulaan tai kahteen tavallista ruokaansa, kun sitä kutsutaan makupalaksi!\nTunnussanamme koirasi ruuansulatuksen pitämiseksi terveenä ja onnellisena on normaali. Toisin kuin me, ne eivät kaipaa vaihtelua ruokaansa; ne osoittavat samaa energistä innostusta samaa ateriaa kohtaan päivästä toiseen. Ruoki sitä johdonmukaisesti - säännöllinen määrä samaa laadukasta ruokaa samaan aikaan ja se kokee todennäköisesti paljon vähemmän vatsavaivoja, koska tehokkaan moottorin tavoin sen ruoansulatus on täysin kykenevä toimimaan normaalilla polttoaineella, jolle se suunniteltiin.


Lähiverkko - Käyttöehdot\nLähiverkko -oppimisaihio on Opetushallituksen tuottama, hallinnoima sekä ylläpitämä, ja se on käytettävissä osana Opetushallituksen verkkopalveluja, osoitteessa http://www.edu.fi/oppimateriaalit/lahiverkko.\nNämä käyttöehdot sisältävät veloituksettomien mutta tekijänoikeudella suojattujen Lähiverkko –oppimisaihion käyttöä koskevat ehdot. Palveluntuottajalla tarkoitetaan jäljempänä oppimisaihion sivujen hallinnoinnista vastaavaa Opetushallitusta. Jokaisen Lähiverkko –oppimisaihiota käyttäessään tulee noudattaa verkkomateriaalien käyttöä koskevia ehtoja ja tekijänoikeuslakia (404/1961), siihen myöhemmin säädettyine muutoksineen.\nVerkkomateriaalien käyttö ja tekijänoikeudet\nOpetushallituksen verkkomateriaalit on tarkoitettu:\n1) opetustoimintakäyttöön tai\nKäyttäjällä on lupa tallentaa Lähiverkko –oppimisaihion verkkomateriaalien aineistoa tietokoneelleen, koulun sisäiseen verkkoon tai tulostaa aineistoa vain opetustoiminnan yhteydessä, tai yksityistä käyttöä varten. Aineistoa on lupa näyttää ja esittää tai muulla tavoin saattaa yleisön saataviin vain opetustoiminnan yhteydessä. Aineiston kopiointi ja käyttö muuhun tarkoitukseen, ja muissa kuin tämän sopimuksen sallimissa käyttöyhteyksissä sekä aineiston luovuttaminen kolmannelle osapuolelle, on tekijänoikeuslain nojalla kielletty.\nAineistoon sisältyvistä teosten osista saa kuitenkin ottaa lainauksia tekijänoikeuslain sallimalla tavalla. Aineistoa lainattaessa on aina mainittava lähdetiedot, siten että niistä ilmenee verkkosivun osoite, palveluntuottaja (Opetushallitus) sekä ko. lähteen verkkosivun otsikko.\nLähiverkko -oppimisaihion verkkomateriaalit tarjotaan sellaisena kuin ne on julkaistu eikä materiaaleille anneta mitään takuuta.\nPalveluntuottaja ei vastaa käyttäjälle tai kolmannelle osapuolelle materiaalien mahdollisesti sisältämistä virheistä tai puutteellisuuksista, eikä niiden sisältämien tietojen oikeellisuudesta ja tietojen käytöstä tai tulkinnasta aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista.\nPalveluntuottaja ei vastaa Lähiverkko –oppimisaihion verkkosivujen mahdollisista toimintakatkoksista esimerkiksi huoltotöiden, teknisten vikojen tai muiden vastaavien syiden vuoksi eikä tietoliikenneyhteyksien tai internet-verkon mahdollisista toimintakatkoista.\nLähiverkko -oppimisaihion verkkomateriaalien muuttaminen tai poistaminen julkaisusta\nPalveluntuottaja on oikeus muuttaa verkkomateriaalien sisältöä tai sen toimintaa ja näitä käyttöehtoja, mikäli muutokset ovat tarpeen niiden kehittämiseksi tai muusta hyväksyttävästä syystä. Palveluntuottajalla on myös oikeus lopettaa materiaalien tarjoaminen koska tahansa.


Osasto: Muut | Rimita Green\nMozart kipuvoide – luonnolliseen kivunpoistoon\nRimita ekologinen meikkipussi\nRimita meikkipussi on suomalaista designia ja käsityötä kestävimmillään. Se kestää sekä aikaa että kulutusta. Kestävä ja pestävä!\nOfficina Naturae ekohammasharja – amber (Soft)\nPuukuidusta valmistettu ekohammasharja. Harjasosa on tehty antibakteerisesta nailonista. Pehmeämpi Soft-harja.\nRimitaLUXE kultanaamio kasvoille\nKultanaamio on kasvoillesi tarkoitettu hämmästyttävän tehokas ihonhoitomenetelmä. Kyseessä ei ole mikään uusi keksintö, vaan kultaa on käytetty ihonhoitoon jo vuosituhansia. Nyt kullan ihoa hoitavat ominaisuudet on löydetty uudestaan.\nRimitaLUXE on puhdasta 24 karaatin kultaa ilman mitään lisäaineita. Sen vaikutukset ovat hämmästyttäviä: Se silottaa ryppyjä, kiinteyttää ja heleyttää ihoa (RimitaLUXE on kliinisesti testattu sveitsiläisellä ihonhoitoklinikalla).\nOfficina Naturae ekohammasharja – vihreä (Soft)\nOfficina Naturae ekohammasharja – fuchsia (Soft)\nOfficina Naturae ekohammasharja – sininen (Soft)


Antikainen: Lisää poikkeuslupia valkoposkihanhien metsästykseen - Suomen Uutiset Antikainen: Lisää poikkeuslupia valkoposkihanhien metsästykseen - Suomen Uutiset\nValkoposkihanhien vuotuisen kevätmuuton alkaessa myös muuttoreittien varrella sijaitsevien maatilojen jokakeväinen ja -syksyinen piina alkaa. Venäjän tundralla pesivät hanhet levähtävät muuttomatkallaan Itä-Suomessa aiheuttaen samalla satojen tuhansien eurojen edestä satovahinkoja. Linnuille kelpaavat syötäväksi sekä viljan että heinän oraat, joten myös karjatilojen laitumet ja rehuksi aiotut niityt ovat vaarassa.\nJoillakin alueilla syyskylvöstä on jouduttu luopumaan kokonaan oraiden päätyessä hanhien suihin. Menetetystä sadosta voi hakea korvausta ELY-keskukselta, mutta monet maanviljelijät kokevat, että korvaukset ovat liian alhaisia suhteessa hanhien aiheuttamiin vahinkoihin. Korvauksia on maksettu vuodesta 2009 ja ne ovat nousseet vuosi vuodelta. Vuonna 2018 pelkästään valkoposkihanhien aiheuttamista satovahingoista maksettiin korvauksia 1,1 miljoonaa euroa, valtaosa siitä Pohjois-Karjalan alueelle.\n– Valkoposkihanhien satovahinkoja korvataan jo yli miljoonalla eurolla vuosittain, hukkaan valuneista työtunneista puhumattakaan. Sadon menetys ei uhkaa pelkästään viljelijöiden toimeentuloa vaan myös kotimaista ruuantuotantoa, mikäli hanhia ei saada häädettyä pelloilta. Maanviljely on näillä leveysasteilla alkujaankin haastavaa lyhyen kasvukauden vuoksi ja sadat tuhannet pelloilla ruokailevat hanhet voivat pahimmillaan pilata koko sadon, perussuomalaisten kansanedustaja Sanna Antikainen huomauttaa.\nKanta ollut kasvussa jo vuosia\nValkoposkihanhi on suojeltu EU-tasolla, mutta useat maat myöntävät poikkeuslupia sen metsästykseen satovahinkojen torjumiseksi ja lentoliikenteen turvaamiseksi. Suomessa poikkeuslupia on tänä vuonna myönnetty 12 tohmajärveläiselle viljelijälle, joilla on lupa ampua 20-40 lintua syysmuuton aikana vuosina 2020-2021. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi ja sen kannan arvioidaan kasvavan noin 10 prosentin vuosivauhtia.\nSuomessa pesiviä hanhia on BirdLife Suomen vuonna 2019 tehdyn laskennan mukaan noin 33 700, mutta Suomen läpi muuttavia lintuja on arvioitu olevan jopa puoli miljoonaa. Valtaosa Itä-Suomen satovahingoista onkin tundralle muuttavien lintujen tekosia, sillä Suomessa hanhet pesivät enimmäkseen rannikkoalueilla.\n– Syysmuuton ajaksi myönnetyt muutamat poikkeusluvat ovat yhtä tyhjän kanssa, kun hanhet syövät oraat kevätmuuton aikana. Laji on elinvoimainen ja kanta on ollut kasvussa jo vuosia, joten metsästyksen sallivia poikkeuslupia tarvitaan huomattavasti enemmän, kun muut karkotuskeinot eivät näytä olevan riittävän tehokkaita. Monien maanviljelijöiden mitta on jo täynnä tätä jokavuotista riesaa. Näin asiat eivät voi enää jatkua, Antikainen toteaa.\nAntikainen on jättänyt toimenpidealoitteen koskien valkoposkihanhien metsästyksen sallivien poikkeuslupien aiempaa laajempaa myöntämistä sekä satovahinkokorvausten nostamista todellisia kuluja vastaavalle tasolle.\nJa merimetsot pois täältä myös! Aivan naurettavaa niiden suojelu, kun kannat ovat pullahtaneet ensin Tanskan, Hollannin, Saksan ja Puolan rannikoilla niin, että enempää ei sinne mahdu, ja sitten ovat pölähtäneet Ruotsiin, Suomeen ja Viroon etsimään lisää elintilaa. JA LEVITTÄYTYNEET SIKANA SUOMEN SAARISTOON!\nTutkijat levittelevät käsiään merimetsojen valkaisemken luotojen äärellä. Kun ei ole selvitetty tilannetta ennen merimetsoja, niin ei olla näkevinään sitäkään mikä on tilanne sen jälkeen kun nämä tulivat.\nKukaan ei kuuntele mitä kalastajat yrittävät kertoa.\nNe on kuule niitä haittamamuja ja niillä on suojaväri. Virheiden poliitikkojen erityissuojeluksessa. Kuten muukin haittamaahanmuutto.\nIhminen on pahin eläin maan päällä !\nTuhoaa järvet ja joet sekä elämän niissä.\nMyrkytetään kaivosten liotus myrkyillä purot joet sekä järvet ja meret. Tornio joki on ollut kalastajien suosiossa !Nyt on neljänä kesänä peräkkäin kuolleiden isojen lohien uitto ,Kukaan ei syö Tornion joen lohia\nVapaalla kansalla pitää olla vapaa metsästys- ja aseenkanto-oikeus. Muu on kommunismia.\nMetsästäjät ovat ampuneet Suomen\nmetsistä ,metsä kanalinnut .sukupuuttoon.\nMuuttolintujen ampumista ei saa sallia ,\nVaan ruokinta käyntiin .\nValtion on korvattava kaikki .\nMuuttolinnut myös on ilo ihmisille !\nSupi ja viherhörhöjen vapaaksi laskemat minkit ne suurimmat syylliset metsäkanalintujen ahdinkoon.\nhaulikolla kun vetäisi kerralla pari sataa ankkaa alas ja maustaisi, suolaisi ja kuivaisi, niin olisi taas ravintolaan ankanrintaa, hittituote vientiin asti.\nMuutama metsästyskausi niin oppivat karttamaan ainakin peltoja, rantoja ja muuta asutusta. Kun vielä saa jatkaa jahtia ongelman poistamiseksi. Niin varmasti rauhoittaisi haluja jäädä tänne.\nPS. Kun muiltakin haitta- ja vieraslajeilta poistetaan kaikki vetovoimatekijät täysin niin näiden kato on varma joka kuuluisi ympäri Eurooppaa ja muuta maailmaa.\nMetsästäjä on valmis tappamaan kaikki\nne kun ei kunnioita elämää.\nKaupan hyllyt on täynnä ruokaa.\nLinnutkin haluaa elää.\nNyt puhutaankin viljelijöistä,jotka tuottaa ruuan kaikille!! Nälkä se tulee sinullekkin,jos joku syö lautasesi tyhjäksi ennen sinua!! Ja nykyajan ”metsästäjät” ovat tuhoeläinten tarhaajia,eivätkä mitään muuta.\nValkoposkihanhi on Suomessa ”uudistulokas” (Birdlife Suomi), joten se ei voi olla alkuperäislaji. Yleensä alkuperäislajeja suojellaan maahantunkeutujien tuomilta haitoilta, mutta Suomessa(kin) tämä lintumaailman matu on rauhoitettu. Miksi näin? No koska se on EU:n erityisesti suojelema laji, eikä sitä ole mainittu lintudirektiivin liitteessä II, joka määrittelee EU:n alueella hyväksytyt riistalajit.


Jenni Pääskysaari puhuu avoimesti edesmenneestä isästään: "Olen ehkä hieman inhorealistinen" - Viihde - Voice.fi\nJenni Pääskysaari puhuu avoimesti edesmenneestä isästään: "Olen ehkä hieman inhorealistinen"\n24.09.2016 16:15 - Mika Parikka\nJenni Pääskysaaren isä kuoli 2000-luvun alussa. Hän havahtuu ajoittain siihen, että huomaa tekevänsä asioita kuten isänsä teki.\nJenni Pääsysaari julkaisi vastikään Mikko Kuustosen kanssa tehdyn kirjan Isän tyttö, tytön isä. Kirjassa Pääskysaari ja Kuustonen ovat ikään kuin toistensa tukihenkilöinä keskustellessaan. Nainen kuvaileekin kirjaa "kaverikirjaksi." Nainen kävi Radio Novan Vappu Pimiän vieraana Vapun Valtakunta -ohjelmassa. Keskustelu kääntyi uuden kirjan innoittamana Pääskysaaren isään.\nPääskysaaren isä kuoli 2000-luvun alussa. Ikävä ja kaipuu on tietenkin normaalia, mutta Jenni suhtautuun asiaan jopa hieman yllättävällä tavalla:\n- Olen ehkä hieman inhorealistinen, mutta minulla ei ole tapana haikailla asioita, jotka eivät ole mahdollisia. Enemmänkin tulee sellaisia hetkiä, että havahtuu siihen, että on oppinut jonkun asian isältä. Yksi hetki oli sellainen, kun istuin keittiössä ja kuorin edellispäivän keitettyjä perunoita. Pilkoin ne pieniksi kädessäni ja laitoin lautaselle. Rupesin miettimään, että mistä olen tämänkin tavan tehdä paistettuja perunoita oppinut.\nTapa oli peräisin Jennin isältä. Vaikka Pääskysaari onkin realisti, eikä haikaile mahdottomuuksien perään, on kuitenkin yksi asia jonka nainen haluaisi toteuttaa edesmenneen isänsä kanssa:\n- Isä oli hyvin kiinnostunut moottoripyöristä ja motocrossista. Välillä mietin, että olisi kiva, kun molemmat istuisivat oman moottoripyöränsä selkään ja käytäisiin ajelulla.\nIsän ja tyttären välinen suhde on erityinen. Etsiikö naiset isänsä kaltaisia miehiä?\n- Uskon, että sillä miten isä tai muu vanhempi perheessä kohtelee tyttöä vaikuttaa siihen, millaisen kumppanin tytär kokee ansaitsevansa, Pääskysaari päättää.\nLue myös: Jari Tervo paljastaa, kumpi avioliitossa määrää kaapin paikan\nLue myös: Maaret Kallio Anna-lehdessä: "Ulkonäköäni on arvosteltu rajusti"\njenni pääskysaari mikko kuustonen


Blogi – Sivu 2 – ZenKoira\nEnnen kuin koiria alettiin tutkia tarkemmin omana lajinaan, koiran käyttäytymisen ymmärtäminen perustui pitkälti susitutkimuksiin. Huomattiin, että vankeudessa elävät sudet muodostavat tiukan arvojärjestyksen, joka perustuu aggressiiviseen kanssakäymiseen ja oman aseman puolustamiseen. Tästä tietysti pääteltiin, että koiratkin muodostavat laumahierarkian ihmisten ja muiden koirien kanssa. Johtajuusajattelu muodostui huomattavan suosituksi selitykseksi lähes kaikelle koiran ei-toivotulle käytökselle. Uskottiin myös, että jos koiran vain saisi vakuutettua alemmasta asemastaan, se muuttuisi automaattisesti tottelevaiseksi ja hyväkäytöksiseksi. On tietysti houkutteleva ajatus, että lähes kaikelle koiran käyttäytymiselle löytyisi näinkin yksinkertainen selitys – ja ehkä siksi sama näkökulma kiertää edelleen koiranomistajien ja -kouluttajien keskuudessa.\nVarhaisten susitutkimusten puutteet paljastuivat kuitenkin, kun susia alettiin tutkia niiden luonnollisessa elinympäristössä. Tällöin kävi ilmi, että sudet elävät enimmäkseen perheryhmissä, joissa vanhemmat luonnollisesti ottavat “johtajan” roolin. Aggressiivinen käytös on tällaisissa ryhmissä huomattavan vähäistä. Vankeudessa tehdyt tutkimukset eivät siis kuvastaneet susien normaalia, luonnollista käytöstä juuri lainkaan.\nMitä enemmän koiria on alettu tutkia, sitä enemmän on myös saatu selville, kuinka erilaisia koira ja susi ovat käyttäytymiseltään. Vaikka harmaasusi onkin koiran lähin sukulainen, ja lajien eriytyminen tapahtui suhteellisen lyhyen ajan sisällä, koirien käyttäytyminen on kuitenkin muuttunut huomattavasti domestikaation aikana. On siis selvää, että jos halutaan ymmärtää koirien käyttäytymistä, on tutkittava koiria – ei susia.\nMiten koirat käyttäytyvät keskenään laumassa?\nKoirien laumakäyttäytymistä on tutkittu sekä lemmikkikoirilla että vapaasti elävillä kyläkoirilla. Tulokset vaihtelevat huomattavasti tutkimuksesta toiseen; osassa selkeää hierarkiaa ei ole ilmennyt lainkaan, osa taas on löytänyt vakuuttavalta kuulostavia todisteita arvojärjestyksen olemassaolosta. Mistä tämä voisi johtua?\nEnsinnäkin on hyvin mahdollista, että arvojärjestys ei ole lainkaan niin yksinkertainen ja mustavalkoinen ilmiö kuin aiemmin on ajateltu. Eri koiraryhmät saattavat käyttäytyä hyvinkin eri tavalla riippuen muun muassa resurssien saatavuudesta ja monesta muusta tekijästä. Esimerkiksi jos ruokaa on runsaasti, on resursseista kilpailemiseen vähemmän tarvetta. Myöskään jokaisen koirayksilön välille ei välttämättä muodostu selkeää arvojärjestystä; kaksi koiraa saattavat esimerkiksi vältellä toisiaan suurimman osan ajasta, tai ne voivat muodostaa enimmäkseen positiiviseen vuorovaikutukseen perustuvan suhteen, jota voisi kutsua enemmänkin “kaverisuhteeksi”.\nToinen syy, miksi tutkimusten tulokset ovat ristiriitaisia on todennäköisesti se, että käsitys siitä, mitä dominanssi tai arvojärjestys oikeastaan tarkoittaa, vaihtelee huomattavasti jopa tutkijoiden kesken.\nMitä dominanssi oikeastaan tarkoittaa?\nEläinten käyttäytymistieteellisen määritelmän mukaan dominanssi on kahden tai useamman yksilön välinen suhde, jonka avulla selvitetään, kuka saa pääsyn arvokkaisiin resursseihin, kuten ruokaan ja lisääntymiskumppaneihin. Kun kaksi saman lajin edustajaa joutuu tilanteeseen, jossa molemmat haluavat tietyn resurssin haltuunsa, on päästävä yhteisymmärrykseen siitä, kumpi saa resurssin itselleen. Tappelemiseen kuluu energiaa ja sisältyy vahingoittumisen riski, joten sitä yritetään välttää viimeiseen asti. Jos eläin A on aiemmin “hävinnyt” samantyyppisessä tilanteessa, se saattaa luovuttaa tälläkin kertaa resurssin eläimelle B. Tilanteeseen kuitenkin vaikuttaa moni muukin tekijä, kuten kummankin yksilön senhetkinen motivaatio resurssin saavuttamiseen. Jos yksilö B saa yleensä resurssit itselleen ja yksilö A yleensä “häviää”, eläimiä tutkiva henkilö saattaa todeta, että yksilöiden välillä ilmenee arvojärjestys, jossa eläin B on dominoiva.\nYksi syy, miksi tutkijoiden välillä on kinaa dominanssi-käsitteestä on se, että edellämainitun suhteen voisi kuvailla yhtä hyvin muita termejä käyttämällä, kuten oppimisteorian avulla.\nOsa koirien käyttäytymisen tutkijoista kuitenkin määrittelee dominanssin eri tavalla, perustuen koirien käyttäytymiseen tilanteissa, jotka eivät välttämättä liity resursseihin mitenkään. Nämä tutkijat huomasivat, että tietyt eleet (mm. pään asettaminen toisen niskan päälle, selälleen kierähtäminen tai toisen koiran huulien nuoleminen) ilmenivät suurimmaksi osaksi yhdensuuntaisesti. Tällä tarkoitetaan sitä, että tarkkailtaessa kahden koiran välistä suhdetta, yksi koirista käytti enimmäkseen “alistuvia” eleitä toista kohtaan, ja toinen koirista käytti enemmän “dominoivia” eleitä. Tutkimuksissa huomattiin myös, että “dominoiva” käytös oli huomattavan paljon harvinaisempaa kuin “alistuva” käytös. Arvojärjestys ei siis todennäköisesti synny dominoivan käytöksen seurauksena, vaan nimenomaan alistuvan yksilön aloitteesta.\nTässäkin tapauksessa törmätään siihen ongelmaan, että samaa käytöstä voidaan kuvailla monella eri tapaa. “Dominoivaa” käytöstä voitaisiin yhtä hyvin kutsua agonistiseksi tai uhkailevaksi käytökseksi, jolle voi olla useita eri syitä ja motivaatioita. Koira saattaa esimerkiksi haluta lisää tilaa itselleen kokiessaan olonsa uhatuksi, se saattaa olla kipeä ja sen vuoksi kärttyinen. “Dominoivalta” vaikuttava käytös voi jopa johtua pelosta tai epävarmuudesta. “Alistuva” käytös taas voi olla merkki ahdistuksesta tai pelosta, tai se voi olla koiran keino lepytellä toista koiraa, osoittaa ystävälliset aikeet tai yksinkertaisesti olla kohtelias.\nKäytettiin määritelmänä sitten mitä tahansa, on olemassa tilanteita, joissa kahden koiran välille voi muodostua suhde, jota joku voisi tosiaan kutsua arvojärjestykseksi. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että koirat suunnittelevat jatkuvasti vallan kaappaamista tai että niiden kaikki käyttäytyminen perustuu tiukkaan hierarkiaan. Dominanssi ja muut siihen liittyvät termit ovat täynnä väärinkäsityksiä, jotka on nykytiedon valossa osoitettu vääriksi.\nKoirien väliset suhteet eivät ole mustavalkoisia\nKoirien välillä oleva arvojärjestys on huomattavan paljon monisyisempi ja tilannesidonnaisempi suhde kuin monesti oletetaan. Saattaa riippua hyvinkin paljon tilanteesta ja kyseessä olevasta resurssista, kumpi koirista “voittaa”. Esimerkiksi koira A saattaa saada melkein aina lelut itselleen, kun taas koira B saattaa “dominoida”, kun kyseessä on ruoka. Ja niin edelleen. Kumpikin koira tietää, kuinka missäkin tilanteessa toimitaan, ja näin ollen vältytään turhilta riidoilta.\nKoirien välisestä käytöksestä vain hyvin pieni osa on dominanssiin liittyvää. Jos kaikki koiran käytös yritetään selittää laumahierarkian kautta, yksinkertaistetaan asioita aivan liikaa. Tällöin jaa ymmärtämättä moni tunnetila ja motivaatio koiran käytöksen taustalla. Koirien välinen viestintä on huomattavan monivivahteista, ja sen jakaminen kahteen osaan (dominoiva tai alistuva)\nKoirien välisen viestinnän jakaminen kahteen osa-alueeseen (dominoiva ja alistuva) on melkoisen rajoittavaa. Yhtä lailla rajoittavaa on luokitella koirien väliset suhteet pelkästään dominanssihierarkiaan perustuen, sillä suhteita on niin monenlaisia.\nDominanssi ei ole yhtä kuin aggressiivisuus\nSyy, miksi koirat muodostavat jonkinlaisen arvojärjestyksen keskenään on yksinkertainen; kun samantyyppisissä tilanteissa toimitaan useimmiten samalla tavalla, vältytään turhilta riidoilta ja tappeluilta. Yleiskielessä dominanssi rinnastetaan usein aggressiiviseen käytökseen, vaikka sen tarkoituksena on nimenomaan välttyä konflikteilta. Aggressiivisesti käyttäytyvä koira ei siis todennäköisesti kuvittele olevansa alfa, vaan taustalla saattaa pikemminkin olla pelko, ahdistus, stressi, kipu tai jokin muu syy.\nKoira ei tavoittele valtaa vallan vuoksi\nNykyisen tutkimustiedon perusteella on epätodennäköistä, että koiran kognitiiviset kyvyt riittäisivät dominanssihierarkian ymmärtämiseen tai vallankaappauksen suunnitteluun. Todennäköisemmin koira elää hetkessä ja sen mielessä on yksinomaan se resurssi, jota se sillä hetkellä tavoittelee. Koira saattaa pyrkiä “voittamaan”, koska se haluaa ruoan/nukkumapaikan/luun/lisääntymiskumppanin/omistajan huomion. Se ei pohdi, mikä merkitys yksittäisellä tilanteella on sen asemalle arvoasteikossa. Ulkopuolisina tarkkailijoina me ihmiset saatamme nähdä hierarkioita, mutta koirat eivät todennäköisesti ole näistä tietoisia. Koiran päällimmäinen tavoite elämässä ei ole johtajan aseman saavuttaminen tai arvoasteikossa ylemmäs nouseminen, vaan se toimii sen mukaan, mikä on milloinkin kannattavinta. Aina paras strategia ei ole resurssin saavuttaminen tai hierarkian yläpäässä oleminen, vaan joskus fiksuinta on luovuttaminen ja konflikteilta välttyminen – varsinkin, jos koira ei koe resurssia riittävän arvokkaaksi sillä hetkellä.\nKotikoiran ei tarvitse kilpailla resursseista\nKun melkeinpä minkä tahansa eläinlajin yksilöitä asetetaan pieneen tilaan tai niin, että resursseista on pulaa, syntyy todennäköisesti jonkinlainen nokkimisjärjestys, ja aggressiivinen käytös lisääntyy. Sen sijaan tilanteissa, joissa tilaa ja resursseja on riittävästi, kilpailemisen tarve katoaa, eikä selkeää hierarkiaa välttämättä synny. Lemmikkeinä elävillä koirilla ei ainakaan teoriassa pitäisi olla tarvetta kilpailla resursseista toisten koirien tai ihmisten kanssa. Me voimme järjestää koiriemme elämän niin, että ne eivät koe resursseista olevan pulaa, eivätkä koe tarvetta kilpailla niistä muiden kanssa.\nKoira ei muodosta laumaa ihmisen kanssa\nYhdessäkään koirien dominanssiin liittyvässä tutkimuksessa ei ole tutkittu, rakentuuko koiran ja omistajan välille jonkinlainen arvojärjestys. Muiden tutkimusten perusteella on kuitenkin selvää, että koira käyttäytyy ihmisten kanssa eri tavalla kuin koirien kanssa; koira ei siis kuvittele omistajansa olevan koira, eikä siis kuvittele elävänsä “laumassa” perheen ihmisjäsenten kanssa. Ihmisen ja koiran välinen suhde eroaa monella tapaa koirien välisistä suhteista. Meillä on periaatteessa hallussamme kaikki koiran tarvitsemat resurssit; kaikki hyvä siis tapahtuu meidän kauttamme. Me myös vaadimme koirilta hyvin paljon enemmän kuin muut koirat vaativat. Toiset koirat eivät oleta koiran kävelemän nätisti hihnassa, olemaan haukkumatta, pysyvän paikallaan kynsienleikkuun ajan tai tulemaan luokse kutsuttaessa. Koira ei käyttäydy ei-toivotulla tavalla siksi, että se kuvittelisi olevansa johtajan asemassa, vaan syynä on todennäköisemmin, ettei se ymmärrä mitä siltä vaaditaan tai sillä on muista syistä vaikeuksia toimia ihmisen haluamalla tavalla.\nKoiraa ei tarvitse alistaa, jotta se käyttäytyisi hyvin\nKaikkein tärkein kysymys on ehkä se, miten meidän tulisi koiriemme kanssa käyttäytyä, jotta ne olisivat mahdollisimman hyvinvoivia, tottelevaisia ja hyvätapaisia. Tästä aiheesta on onneksi runsaasti tutkimustietoa. On selvää, että positiiviseen vahvistamiseen perustuvat koulutusmenetelmät ovat kaikin puolin tehokkaampia, luotettavampia, riskittömämpiä ja koiran hyvinvoinnin kannalta parempia kuin rankaisemiseen ja “alistamiseen” perustuvat menetelmät. Johtajuusajatteluun sisältyy monesti käsitys, että koiran kouluttamiseen on käytettävä eritasoisia rankaisuja, jotta se ymmärtäisi paikkansa laumassa ja käyttäytyisi hyvin. Tähän ei kuitenkaan nykytiedon valossa ole tarvetta. On toki tärkeää opettaa koiralle johdonmukaisesti kaikki ne taidot ja käyttäytymismallit, joita se tarvitsee ihmisten maailmassa selviämiseen, mutta me ihmiset olemme (ainakin teoriassa) sen verran fiksuja ja osaavia, että meillä on mahdollisuus tehdä tämä palkitsemisen ja koiraystävällisten menetelmien kautta.\nBradshaw, J. W., Blackwell, E. J., & Casey, R. A. (2016). Dominance in domestic dogs—A response to Schilder et al.(2014). Journal of Veterinary Behavior, 11, 102-108.\nWestgarth, C. (2016). Why nobody will ever agree about dominance in dogs. Journal of Veterinary Behavior, 11, 99-101.\nKun koiria on useampi kuin yksi, ei yhteiselo ole aina täysin mutkatonta. Kaikki koirat eivät tule toimeen keskenään yhtä hyvin kuin toivoisimme, ja joskus tunteet käyvät kuumina.\nAjoittaiset erimielisyydet ovat täysin odotettavissa, mutta jos koirat tappelevat tosimielessä jatkuvasti, on parempi ottaa yhteyttä ammattitaitoiseen kouluttajaan (esim. Suomen eläintenkouluttajat ry:n sivuilta). Tällöin myös turvallisin ratkaisu voi olla eristää koirat toisistaan joksikin aikaa, kunnes niiden välinen suhde saadaan taas toimimaan.\nKaikkein parasta on kuitenkin, jos tällaiseen tilanteeseen ei ikinä edes ajauduta. Ennaltaehkäisy on aina parempi kuin hoito; on helpompi välttyä konfliktitilanteilta etukäteen kuin yrittää ratkoa niitä jälkeenpäin. Ennakoimalla ja opettamalla koirille selkeät, yhteiset pelisäännöt voidaan tehdä jo paljon rauhan säilyttämiseksi.\nArvojärjestys ymmärretään usein väärin\nMoni on varmasti kuullut, että koirien on muodostettava keskenään selkeä hierarkia, jotta yhteiselo sujuisi. Tällöin kuitenkin yleensä yksinkertaistetaan asioita aivan liikaa. Koirat tosiaan oppivat yhteiset säännöt siitä, miten missäkin tilanteessa toimitaan, ja tämä onkin tärkeä keino välttyä riidoilta. Kuitenkin se, mikä koirista “voittaa” saattaa vaihdella paljonkin tilanteesta riippuen, eikä arvojärjestys ole aina selkeä. Mahdollisista hierarkioista riippumatta yhdenkään koirista ei pitäisi antaa kiusata toisia, käyttäytyä muita kohtaan aggressiivisesti tai viedä toiselta kaikki resurssit. Kun koirien välinen suhde on kunnossa, konflikteja ja aggressiivista käytöstä ilmenee hyvin vähän. Arvojärjestys muodostuu itse asiassa pääosin lepyttelevän käytöksen kautta, ei dominoivan.\nSyiden selvittäminen on aina tärkeää\nJos koirien välit ovat alkaneet muuttua kireiksi, aivan ensimmäiseksi kannattaa pohtia, mistä se voisi johtua. Milloin ongelmat alkoivat, missä tilanteissa jännitteitä esiintyy, onko tilanteilla joitakin yhteisiä tekijöitä? Mitä muutoksia koirien elämässä on mahdollisesti tapahtunut viime aikoina?\nMonesti jännitteitä alkaa syntyä koirien välille siinä vaiheessa, kun yksi niistä tulee sukukypsäksi tai sosiaalisesti kypsäksi. Joskus taustalla voi kuitenkin olla myös kipu tai terveysongelma – erityisesti jos ongemia on alkanut ilmetä vasta myöhemmällä iällä. Tässä tapauksessa kannattaa tutkituttaa molemmat koirat varmuuden vuoksi, vaikka vain toinen niistä olisi konfliktien aloittaja. Joskus taas syynä saattaa olla se, että yhdellä perheen tai lähiympäristön koirista on juoksut. Myös pentujaan puolustava emo saattaa muuttua kärttyisämmäksi muita koiria kohtaan. Tällöin on tietysti varmistettava, että emo pentuineen saa olla rauhassa, eivätkä muut koirat pääse häiritsemään niitä.\nJoskus syynä voi olla uudelleenkohdistettu aggressio; koira kiihtyy, innostuu, stressaantuu tai turhautuu niin paljon, että se purkaa tunteensa toiseen koiraan. Se saattaa esimerkiksi lenkillä alkaa rähistä ohimenevälle koiralle ja hyökätäkin vierellä olevan, perheen toisen koiran kimppuun. Näissä tapauksissa on tietysti keskityttävä muuttamaan koiran tunnetila tilanteita kohtaan pidemmällä aikavälillä ja varmistettava, ettei sama toistu uudelleen – esimerkiksi ulkoiluttamalla koirat erikseen.\nKannattaa myös miettiä koirien stressitasoa yleisesti; jos niiden elämässä tapahtuu jatkuvasti stressaavia ja kiihdyttäviä asioita tai ne eivät saa toteuttaa riittävästi lajityypillistä käyttäytymistään, on todennäköisempää, että niiden välit ovat kireämmät.\nVarmista, että koirat eivät joudu tilanteisiin, jotka aiheuttavat jännitteitä tai joissa ne joutuvat kilpailemaan keskenään. Parasta on, jos toimit jo ennen kuin näet ensimmäiset uhkaavat eleet. Opi lukemaan koiriesi pieniäkin eleitä ja merkkejä siitä, että jännitteitä on hieman ilmassa. Näiden perusteella voit tunnistaa ja ennaltaehkäistä tilanteet, jotka saattavat johtaa konfliktiin. Jos esimerkiksi tiedät, että yksi koirista ei juurikaan arvosta sitä, että toinen yrittää määrätietoisesti leikkiä sen kanssa, kutsu häiriköivä koira pois. Vaikka häirittynä oleva koira ei koskaan tekisikään mitään, jonakin päivänä sillä saattaa hyvinkin tulla mitta täyteen.\nJos yksi koira ei anna toisen syödä rauhassa, ruoki koirat erillään. Sama pätee luihin, aktivointileluihin ja muihin herkkuihin. Jos kotiintulotilanne saattaa aiheuttaa jännitteitä, jätä koirat aina kotiin tullessasi kokonaan huomioimatta, kunnes ne ovat rauhoittuneet. Jos lelut aiheuttavat erimielisyyksiä, voit pitää lelut piilossa ja leikkiä koirien kanssa ainoastaan kahden kesken. Jos et ole varma, tulevatko koirat toimeen keskenään ollessasi poissa, pidä ne erillään yksinolon ajan. Pidä huoli, että jokaisella koiralla on oma peti, jossa se voi olla aidosti rauhassa – mieluiten niin, että muiden koirien ei tarvitse edes kävellä liian läheltä ohi. Jos yksi koirista on menossa toisen petiin, kutsu se hyvissä ajoin pois. Jos koirien leikki muuttuu helposti tositilanteeksi, keskeytä leikki jo siinä vaiheessa, kun koirat eivät ole ehtineet vielä kiihtyä liikaa.\nAvain hyvään koirien väliseen suhteeseen on se, että positiivisia kokemuksia tulisi mahdollisimman paljon ja negatiivisia mahdollisimman vähän. Jokainen negatiivinen kokemus, jonka koirat saavat toisistaan, vaikka se ei edes johtaisi tappeluun, heikentää koirien välistä suhdetta entisestään. Joka kerta, kun koirien välille syntyy jännitteitä, on todennäköisempää, että seuraavalla kerralla käy samalla tavoin. Tästä syystä on tärkeää välttyä näiltä tilanteilta niin paljon kuin mahdollista, ja tarvittaessa pyytää apua kouluttajalta hyvissä ajoin.\nPysy itse rauhallisena ja luo selkeät pelisäännöt\nVältä koirille huutamista tai niiden rankaisemista, vaikka ne käyttäytyisivät toisiaan kohtaan epämiellyttävästi. Sinun kiihtymisesi saattaa hyvinkin laukaista tappelun, vaikka sellaista ei olisi muuten välttämättä syntynyt – tai pahentaa asioita entisestään, jos koirat jo tappelevat. Koirat saattavat myös helposti oppia yhdistämään rankaisut toisen koiran läheisyyteen, jolloin ne alkavat suhtautua toisiinsa entistä negatiivisemmin ja kärttyisämmin.\nKun jokainen koira osaa selkeät peruskäskyt tilanteessa kuin tilanteessa, on jännittyneet tilanteet helppo keskeyttää neutraalilla, rauhallisella tavalla. Jotta käskyt toimisivat myös haastavimmissa tilanteissa, koiria kannattaa palkita niiden suorittamisesta joka kerta erityisen arvokkaalla palkalla, ja niitä tulisi harjoitella runsaasti erilaisissa tilanteissa.\nTaitoja, joista on erityisen paljon hyötyä monikoirataloudessa, ovat muun muassa omalle paikalle meneminen ja siellä odottaminen sekä luoksetulokutsu (jokainen koira erikseen). Myös oman vuoron odottaminen on tärkeä taito. Ollessaan riittävän hyvin hallinnassa, näitä käskyjä voi käyttää monenlaisissa eri tilanteissa sekä jännitteiden purkamiseen että niiltä välttymiseen. Kaikki taidot on ensin opetettava riittävän voimakkaiksi koirille yksi kerrallaan, häiriöitä pikkuhiljaa vaikeuttaen, ennen kuin koirat ovat valmiita suorittamaan ne toisten koirien läsnäollessa.\nAnna koirien kommunikoida toisilleen\nToinen syy, miksi koirien rankaiseminen ei välttämättä ole hyvä idea on se, että koirat saattavat oppia, että ne eivät saa kertoa toisilleen haluavansa lisää tilaa. Jos koiria kielletään pienestäkin murahduksesta tai tuijotuksesta, ne oppivat kyllä olemaan käyttämättä näitä signaaleja, mutta nyt niillä ei ole mitään keinoa kommunikoida toisille tilan tarpeestaan. Lopulta saattaa käydä niin, että koira kokee ainoaksi vaihtoehdokseen hyökätä suoraan toisen koiran kimppuun ilman varoituksia.\nVaikka on tärkeää välttyä konfliktitilanteilta, joskus on vain annettava koirien kommunikoida toisilleen rauhassa. Koirien on täysin sallittua kertoa esimerkiksi murahtamalla, että tilaa olisi nyt saatava. Kuitenkin jos murinat ja muut uhkaavat eleet ovat säännöllisiä, on meidän omistajina tietysti tehtävä jotakin tilanteiden välttämämiseksi. Missään nimessä ei myöskään pitäisi antaa koirien “selvittää välejään” tappelemalla tosimielessä.\nÄlä pidä koirien hyviä välejä itsestäänselvyytenä\nEi kannata odottaa, että koirien välille alkaa syntyä jännitteitä. Jos toimit oikealla tavalla alusta lähtien, ehkäisevästi ja ennakoivasti, koiria tarkkaillen ja niitä kuunnellen, on todennäköisempää, että koirien välit pysyvät hyvinä jatkossakin. Jokainen koira on yksilö ja jokaiselle sopivat erilaiset ratkaisut; löydä siis ne, jotka toimivat juuri sinun koirillesi tällä hetkellä, ja muuta järjestelyjä tarvittaessa, jos tilanne muuttuu.\nJulkaistu alun perin SuKoKan Kasvattaja -lehdessä.\nArtikkeli on ilmestynyt alun perin SuKoKan Kasvattaja-lehdessä.\nAinoastaan aidosti aran koiran kanssa elänyt omistaja voi käsittää, kuinka voimakkaasti arkuus voi vaikuttaa sekä koiran että omistajan elämään. Arka koira saattaa kokea voimakasta pelkoa useita kertoja päivässä, mikä usein rajoittaa sen elämää monilla tavoin. Meidän ihmisten ei aina ole helppo ymmärtää, miksi koira pelkää hyvinkin arkipäiväisiä asioita. Me näemme selkeästi, ettei mitään pelättävää oikeasti ole, mutta koiran näkökulmasta tilanteet ovat aidosti vaarallisia. Jokainen päivä on selviytymistä tilanteesta toiseen. Koira ei kykene selittämään itselleen, ettei syytä pelkoon ole ja että tilanne menee pian ohi.\nMitä paremmin ymmärrämme koiran arkuutta, sitä enemmän voimme tehdä asialle.\nMiten arkuus ilmenee?\nArkuus voi kohdistua tiettyihin kohteisiin tai tilanteisiin, esimerkiksi vieraisiin ihmisiin, autoiluun, hoitotoimenpiteisiin, toisiin koiriin, erilaisiin ääniin tai uusiin asioihin. Koira saattaa kuitenkin olla hyvinkin reipas monien muiden asioiden suhteen. Pahimmillaan arkuus voi näkyä jatkuvasti koiran arjessa, jos pelottavia asioita tapahtuu toistuvasti sekä kotioloissa että ulkona.\nKoirat voi vain harvoin luokitella selkeästi joko aroiksi tai reippaiksi – kyseessä on enemmänkin liukuva käsite. Arkuuden ja rohkeuden välille mahtuu monenlaisia temperamentteja, eikä luokittelu ole aina suoraviivaista.\nMonesti arka koira on helppo tunnistaa – se saattaa kyyristellä, täristä tai hakeutua piiloon häntä koipien välissä. Kaikki koirat eivät kuitenkaan osoita pelkoaan näin selkeästi – jokaisella yksilöllä on omat tapansa reagoida pelottaviin tilanteisiin. Joskus koira käyttää niin lieviä tai huomaamattomia signaaleja, ettei niitä välttämättä edes tulkita ahdistuksen merkkeinä. Osa koirista taas on vieläkin vaikeammin tulkittavia – koira saattaa esimerkiksi asettua istumaan tai makaamaan vaikuttaen siltä, kuin tilanne ei kiinnostaisi sitä lainkaan. Näin voi tapahtua erityisesti, jos koira on oppinut, että se ei pääse tilanteesta pois, vaikka se tekisi mitä. Joskus koira saaattaa yksinkertaisesti kieltäytyä liikkumasta tai tekemästä jotakin, mikä tulkitaan usein jääräpäisyydeksi. Osa koirista taas oppii, että hyökkäys on paras puolustus. Koira saattaa reagoida ahdistaviin tilanteisiin murisemalla, haukkumalla, näykkimällä tai puremalla. Koira ei välttämättä omistajan näkökulmasta näytä lainkaan pelokkaalta, ja siksi taustalla oleva arkuus jää helposti huomaamatta. Monesti koira myös oppii pikkuhiljaa, että hyökkäävä käytös toimii, jolloin se saattaa näyttää entistä vähemmän merkkejä pelosta. Lopulta koira ei välttämättä näytä ulospäin enää lainkaan pelokkaalta. Joskus taas koiran ahdistus näkyy yliaktiivisuutena tai voimakkaana lepyttelynä ja mielistelynä, mikä saatetaan tulkita innokkuudeksi, huonoksi käytökseksi tai “alistumiseksi”.\nMistä arkuus johtuu?\nArkuus on tutkitusti ainakin osittain periytyvä ominaisuus. Perimä ja koiran kokemukset vaikuttavat kuitenkin aina yhdessä koiran temperamenttiin, eikä voi sanoa, että yksi olisi tärkeämpi kuin toinen. Perimä määrää sen, mihin suuntaan koiran käytös voi kehittyä, mutta tähän voi kuitenkin vaikuttaa jossakin määrin.\nArkuuden yleisyys vaihtelee sekä rotujen sisällä että niiden välillä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että arkuus olisi “normaalia” osalle roduista, tai että kyseessä olisi rotuominaisuus, jolle ei voi mitään. Vaikka piirre olisi kuinka yleinen jollakin rodulla, käytöksen taustalla on kuitenkin aina aito ja voimakas tunnetila.\nPerimän lisäksi arkuuteen vaikuttavat tietysti myös ympäristö ja kokemukset. Emon kantoaikana kokema stressi sekä sen pennuille tarjoama hoiva vaikuttavat osaltaan siihen, millainen pennusta kehittyy. Sosiaalistamiskauden kokemuksilla on myös voimakas vaikutus koiran arkuuteen; pennun on saatava tänä aikana riittävästi positiivisia kokemuksia erilaisista ihmisistä, koirista ja tilanteista. Kaikkein tärkein aika sosiaalistamiselle on ennen luovutusikää sekä juuri luovutusiän jälkeen, mieluiten ennen pelkokauden alkamista. Yksi syy siihen, että arkuuden yleisyys riippuu rodusta voi olla se, että pelkokausi alkaa eri roduilla eri aikoina. Osalle roduista on siis erityisen tärkeää aloittaa sosiaalistaminen riittävän aikaisin, jo kasvattajan luona.\nOn yleinen harhaluulo, että sosiaalistaminen tarkoittaa sitä, että koiraa yksinkertaisesti altistetaan eri tilanteille. On muistettava, että pentu oppii tehokkaasti myös negatiivisista kokemuksista, jolloin sosiaalistamisella onkin päinvastainen vaikutus. Osa tilanteista saattaa meidän ihmisten näkökulmasta olla positiivisia, mutta pennun näkökulmasta pelottavia – esimerkiksi tuntematon koira, joka ryntää leikkimään pennun kanssa liian rajusti tai pentua yllättäen silittämään tuleva uusi ihminen. Pentu todennäköisesti kokee negatiiviset kokemukset entistäkin pelottavampina, jos se on perimältään taipuvainen arkuuteen.\nMonesti omistajaa syytetään siitä, että koirasta on tullut arka. Tämä on aivan turhaa syyllistämistä – on mahdotonta tietää, millainen koirasta olisi kasvanut erilaisissa oloissa. Joskus arkuutta ilmenee, vaikka kaikki olisi tehty oikein alusta alkaen.\nJoissain tapauksissa arkuuden taustalla voi olla terveydellinen syy tai kipu. Jos koiralla on taustalla kipuja, lihasten jännittäminen lievästi pelottavassa tilanteessa saattaa johtaa kivun voimistumiseen. Tällöin koira yhdistää tilanteen voimakkaaseen kipuun ja saattaa oppia jo kerrasta välttelemään ympäristöä tai tilannetta, jossa se pelästyi. Tästä syystä ensimmäinen askel koiran arkuutta hoitaessa on aina tarkistaa koiran terveydentila.\nKuinka kasvattaa koiran itsetuntoa?\nOmaehtoisuus on tärkeä asia pelkojen yli pääsemisessä. Mitä paremmin koira kokee voivansa kontrolloida tilannetta ja päättää itse osallistumisestaan, sitä nopeammin edistymistä myös tapahtuu. Koiraa ei siksi tulisi koskaan viedä väkisin tilanteisiin, joissa sitä jännittää; sitä ei myöskään kannata houkutella lähemmäs esimerkiksi herkkujen avulla. Koiran tulisi antaa itse päättää, lähestyykö se pelottavia asioita vai ei, ja sille on aina tarjottava pakomahdollisuus. Voit kuitenkin halutessasi palkita koiraa siitä, jos se itse päättää mennä lähemmäs kohdetta.\nKoiran stressitasoon voi myös vaikuttaa tarjoamalla sille runsaasti positiivisia ja stressiä vähentäviä kokemuksia ja tehtäviä. Muun muassa haistelutehtävät, aktivointilelut, järsiminen ja riittävä liikunta, erityisesti vapaana tai liinassa liikkuen, voivat vaikuttaa positiivisella tavalla koiran stressitasoon.\nOn myös tärkeää, että koiralla on riittävästi mahdollisuuksia rauhalliseen lepoon ja taukoihin pelkoa aiheuttavista asioista. Jos koiran stressitaso on jatkuvasti koholla, kortisolin määrä ei pääse koskaan laskemaan kunnolla, jolloin peloista yli pääsiminen on entistä vaikeampaa. Lisäksi jatkuva stressi voi vaikuttaa negatiivisesti koiran terveydentilaan. Varmista siis, että koiralla on kotona oma paikka, jossa se kokee olevansa turvassa ja jonne se voi vetäytyä, jos jokin asia ahdistaa sitä. Moni koira kokee olonsa turvallisimmaksi pesäkoloa muistuttavassa nukkumapaikassa, esimerkiksi vilteillä peitetyssä häkissä, josta on jätetty ovi auki.\nOpeta koiralle, että sinä olet sen “turvapaikka”; että se voi tukeutua ja luottaa sinuun vaikeissa tilanteissa. Älä rankaise koiraa tai suutu sille, vaikka se käyttäytyisikin ei-toivotulla tavalla pelottavissa tilanteissa. Monesti sanotaan, että koiraa ei saisi lohduttaa sen pelätessä, koska muuten pelko vahvistuu; tämä ei yksinkertaisesti pidä paikkaansa. Koiran silittely ja sille rauhallisesti juttelu saattaa jopa auttaa koiraa selviämään tilanteesta – mutta vain, jos koira tuntuu haluavan sitä, eikä ahdistu lisää tämän seurauksena. Hätäinen ja huolestunut lohduttelu saattaa tietysti vain ahdistaa koiraa entisestään. Opeta koiralle myös, että kuuntelet sitä ja autat sitä selviämään vaikeissa tilanteissa. Mitä paremmin opit lukemaan koirasi pieniäkin eleitä, sitä paremmin pystyt auttamaan koiraa. Jos huomaat jo ensimmäiset merkit siitä, että koiraa alkaa hieman ahdistaa, helpota tilannetta koiralle. Näin koira oppii, että se on turvassa seurassasi ja se voi luottaa sinuun. Poistumalla tilanteesta riittävän varhaisessa vaiheessa varmistut, ettei koiran pelko kasva entisestään – sen sijaan, että jäisit odottamaan voimakkaampaa reaktiota, jolloin pelko vain vahvistuisi.\nVaikeita tilanteita varten voi olla erittäin hyödyllistä, jos koira osaa yhden tai useamman taidon todella hyvin, ja jonka suorittamisesta se nauttii suunnattomasti. Koira saattaa kokea olonsa turvallisemmaksi esimerkiksi pujahtamalla käskystä omistajan jalkojen väliin, tai voit opettaa sen koskemaan vaikka kättäsi kuonollaan. Jos näitä taitoja on harjoiteltu riittävän usein rennoissa ja mukavissa tilanteissa, niistä voi olla suuri apu niihin tilanteisiin, joissa koira on huolissaan. Koira saattaa kokea olonsa paremmaksi, kun sillä on jotakin muuta, mihin keskittyä, ja minkä se on aiemmin yhdistänyt positiivisiin asioihin. Koiralle voi myös tarjota esimerkiksi nameja maahan etsittäväksi tai aktivointilelun, tai sen kanssa voi koittaa leikkiä, jolloin se saattaa unohtaa pelottavan asian. Älä kuitenkaan yritä saada koiraa väkisin tekemään jotakin muuta – jos koira on kovin stressaantunut, sen ei todennäköisesti tee mieli syödä tai leikkiä lainkaan. Tällöin paras toimintamalli on viedä koira pois tilanteesta tai lieventää tilanteen pelottavuutta muilla tavoin.\nKoiraa on myös mahdollista auttaa esimerkiksi feromonituotteiden, painepaidan tai stressiä vähentävien lisäravinteiden kautta. Joissakin tapauksissa koiran pelkotilat ovat niin voimakkaita tai yleistyneitä, että mielialalääkitys on tarpeen, jotta käytösterapian avulla voitaisiin saada muutosta aikaan. Lisäravinteiden ja lääkityksen käytöstä on aina keskusteltava ensin osaavan eläinlääkärin kanssa.\nKuinka päästä yli peloista?\nPeloista pois oppiminen on aikaa vievä prosessi. Yksi tärkeimmistä asioista on välttää mahdollisimman paljon niitä tilanteita, jotka pelottavat tai ahdistavat koiraa. Vastoin yleistä uskomusta koira ei totu sen pelkäämiin asioihin, vaikka sitä altistettaisiin niille runsaasti. Päinvastoin, mitä useammin koira kokee pelkoa tietyssä tilanteessa, sitä voimakkaammaksi sen pelko muuttuu. Parempi ratkaisu on muokata koiran ympäristöä ja omaa käyttäytymistä siten, että koira joutuisi pelkäämään mahdollisimman harvoin.\nKoiran on toki totuttava jossakin vaiheessa niihin tilanteisiin, jotka sitä pelottavat, mutta tämä on tehtävä pikkuhiljaa ja asteittain. Siedättäminen ja vastaehdollistaminen ovat tehokkaita ja koiraystävällisiä keinoja peloista yli pääsemiseen. Siedättämisessä kohteesta tehdään tavalla tai toisella niin lievä, että koiraa ei lainkaan huolestuta. Esimerkiksi jos koira pelkää vieraita ihmisiä, henkilö voi seistä ulkona niin pitkän etäisyyden päässä koirasta, että koira ei näytä merkkejä pelosta. Kun koira oppii olemaan rento tässä tilanteessa, henkilö voi olla kerta kerralta lähempänä. Jos taas koira pelkää vaikka kovia ääniä, sille voidaan soittaa nauhoituksia äänistä niin hiljaisella äänenvoimakkuudella, että äänet tuskin kuuluvat. Pikkuhiljaa äänenvoimakkuutta voidaan nostaa.\nKun siedättämiseen yhdistetään vastaehdollistaminen, koira oppii pitämään aiemmin pelottavia asioita positiivisina. Joka kerta, kun uusi ihminen on näkyvissä tai koira kuulee nauhalta äänen, se saa erityisen hyviä herkkuja. Näin koira yhdistää tilanteen positiivisiin asioihin. Harjoituskertojen on oltava riittävän lyhyitä ja koiran käytöstä on tarkkailtava jatkuvasti. Jos koira näyttää edes pieniä merkkejä huolestumisesta tai stressistä, on tehtävää helpotettava hieman – esimerkiksi vähentämällä äänenvoimakkuutta tai siirtymällä kauemmas kohteesta. Tarkoituksena on, että koira kokee jokaisen harjoituskerran pelkästään positiivisena eikä lainkaan pelottavana.\nKaikkein parasta on, jos on mahdollista ottaa ammattitaitoinen kouluttaja tai käytösneuvoja avuksi. Suomen eläintenkouluttajat ry:n nettisivuilta löytyy lista kouluttajista, jotka ovat sitoutuneet noudattamaan tiettyjä eettisiä sääntöjä sekä osoittaneet ammattitaitonsa.\nMorrow, M., Ottobre, J., Ottobre, A., Neville, P., St-Pierre, N., Dreschel, N., & Pate, J. (2015). Breed-dependent differences in the onset of fear-related avoidance behavior in puppies Journal of Veterinary Behavior: Clinical Applications and Research\nTiira, K., & Lohi, H. (2015). Early life experiences and exercise associate with canine anxieties. PLoS One, 10(11), e0141907.\nZapata, I., Serpell, J. A., & Alvarez, C. E. (2016). Genetic mapping of canine fear and aggression. BMC genomics, 17(1), 572.


Hajamielistä haaveilua: Yrityksenä superäitiys????\nToinen viikko vierähti vauva-arkea, enkä ole koneelle juuri kerennyt.\nAnnukka oli kommentoinut edelliseen tekstiin ja ajattelin vastata siihen näin yleisesti,\nkoska kommentti herätti syviä ajatuksia....\nTäälläkin on podettu väsymystä,\nitseasiassa se on varmasti enemmän kuin luonnollista ja asiaankuuluvaa.\nNeljän-viiden "helpon" vuoden jälkeen yövalvominen tuli ihan puskista! :D\nSiinä missä olin unohtanut lähes kaiken vauvanhoidosta olin myös\nunohtanut sen kuinka silmät ovat yön jäliltä hellänä ja nuppi hetkisen kipeänä.\nJa sitä todella tuntee itsensä kovin pieneksi ihan Pienen rinnalla.\nMies on muistutellut minua päivittäin,\nettä nyt on aika rauhoittua ja relata, istua ja nauttia.\nNiin kuin olen luvannutkin ja aikonut koko raskauden.\nSilti kun istuu aamutankilla tissiposkella pitkin aamua,\ntulee edelleen usein ajateltua että tuokin on vielä tekemättä ja tuo, ja tuo tuo tuo....\nMinun hartaat ja tiukat aamurutiinit on saaneet kylmää kyytiä.\nOn täysin turhaa haaveilla olevansa tukka ojennuksessa\nfreesin tuoksuisena kaikki aamutouhut tehneenä klo 9:00!!!\nJa kuvittelen siihen vielä pyykinlaitot, tiskit ja päiväruoan uunissa tuoksumassa! :D\nJa yritin todella päivän kaksi olla kilpasilla kellon kanssa.\nNyt en yritä, teen ja touhuan sitä mukaa kun kerkeän.\nEn pidä huushollia työleirinä vaan elelen lasten tahtiin!\nPienen kaksiviikkoisen ja hitusen enemmän huomiota vaativan 5-vuotiaan\nja koululaisen joka ei malttaisikaan enää lähteä kouluun,\nvaan kokeilee aamulla otsalta olisiko kuumetta... <3\nHajuvetenä saa toimia hetkisen maidon tuoksu\nja tukka laitetaan ojennukseen kunhan keritään.\nMutta nyt.... munkkien paistoon! :D\nMukavaa päivää teillekin! <3\nLähettänyt Anniina klo 10:45\nAnna 29. huhtikuuta 2013 klo 19.53\nAnonyymi 29. huhtikuuta 2013 klo 20.41\nKiitos kaunis vastauksestasi! On helpottavaa kuulla että tuo kaikki on ihan "normaalia", itselle se tuli aikoinaan yllätyksenä. Vaikka olin tottunut jo raskausaikana esim.yövalvomisiin niin kun pieni tuli maailmaan niin valvominen oli raskasta, tietty, kun piti toisesta huolehtia. Vauva-ajasta en oikein osannut nauttia,mutta nyt kun tyttö on taapero niin nautin suunnattomasti yhteisestä ajastamme. Tunsin tuoreena äitinä syyllisyyttä siitä, etten rakastunut silmittömästi pieneen ihmeeseen vaan tarvitsin siihen aikaa..nyt ei parempaa suhdetta voisi olla.