Mmk - PDF\nDownload "Mmk 1991 1992 1993 1994 1995"\n2 Talous lyhyesti Mmk Liikevaihto Liikevaihdon muutos, % 24,2 25,8 10,7 22,0 2,9 Vienti ja ulkomaantoiminta Vienti ja ulkomaantoiminta, % liikevaihdosta 65,5 76,5 82,8 81,1 84,1 Saadut tilaukset Tilauskanta Liikevoitto Tulos rahoituserien jälkeen Tulos ennen veroja Tilikauden tulos Käyttöomaisuusinvestoinnit Tutkimus- ja kehitystoiminta Henkilöstön lukumäärä Oma pääoma ja vähemmistöosuus Taseen loppusumma Omavaraisuusaste, % 21,0 17,9 19,2 33,3 40,6 Sijoitetun pääoman tuotto, % 0,4 6,5 9,2 9,4 16,0 Oman pääoman tuotto, % 28,3 17,7 10,7 8,7 20,7 Tulos / osake, mk 21,79 11,71 5,45 5,00 13,48 Osinko / osake, mk 1,00 3,50 1) Osakekannan markkina-arvo , Mmk ) Hallituksen ehdotus Yhtiökokous Valmet Oy:n varsinainen yhtiökokous pidetään maanantaina maaliskuun 25. päivänä 1996 klo alkaen Finlandia-talon kongressisiiven A-salissa, Karamzininkatu 4, Helsinki. Osakkeenomistajan on saadakseen osallistua yhtiökokoukseen ilmoittauduttava yhtiön konsernijohdossa, Panuntie 6, Helsinki, huone 686, viimeistään keskiviikkona ennen klo Ilmoittautuminen voi tapahtua myös puhelimitse numeroon (90) , telefaxilla numeroon (90) tai kirjeitse edellämainittuun määräaikaan mennessä. Kirjallisen ilmoituksen on oltava perillä ennen ilmoittautumisajan päättymistä. Mahdolliset valtakirjat pyydetään toimittamaan ennakkoilmoittautumisen yhteydessä. Oikeus osallistua yhtiökokoukseen on osakkeenomistajalla, joka viimeistään on merkitty osakkeenomistajaksi Suomen Osakekeskusrekisterin ylläpitämään yhtiön osakasluetteloon. Kutsu yhtiökokoukseen julkaistaan Helsingin Sanomissa, Kauppalehdessä ja Hufvudstadsbladetissa. Taloudelliset julkaisut Valmet Oy julkaisee tilivuonna 1996 kaksi osavuosikatsausta. Osavuosikatsaus julkaistaan viikolla 23 ( ) ja osavuosikatsaus julkaistaan viikolla 40 ( ). Valmet Oy, Panuntie 6, PL 27, Helsinki, puh. (90) , fax (90) , Internet:\n3 VUOSIKERTOMUS 1994 Sisältö Talous lyhyesti Kansi II Yhtiökokous Kansi II Taloudelliset julkaisut Kansi II Pääjohtajan katsaus 2 Osakkeet ja osakepääoma 4 Hallintoelimet 6 Valmet-konserni Tilinpäätös 1995 Hallituksen toimintakertomus 8 Ehdotukset yhtiökokoukselle 14 Konsernin tuloslaskelma 15 Konsernitase 16 Konsernin rahoituslaskelma 18 Emoyhtiön tuloslaskelma 19 Emoyhtiön tase 20 Emoyhtiön rahoituslaskelma 22 Tilinpäätöskommentit 23 Laskentaperiaatteet 33 Tunnuslukujen laskentakaavat 34 Tilintarkastuskertomus 35 Hallintoneuvoston lausunto 35 Liiketoiminnot Paperi- ja kartonkikoneet 36 Automation 40 Voimansiirto 42 Automotive 43 Lentokoneteollisuus 44 Osakkuusyhtiöt 45 Osoitteita 46\n4 PÄÄJOHTAJAN KATSAUS Hyvä vuosi Valmetille Valmet Oy:n kehittyminen maailman johtavaksi paperikonevalmistajaksi ja paperikoneisiin liittyvien prosessien osaajaksi on sujunut viime vuosina suunnitelmien mukaan. Olemme pystyneet vastaamaan asiakkaiden ja omistajien odotuksiin. Myös henkilöstö on ollut muutoksissa hyvin mukana. Uusien toimintatapojen vaikutus näkyy yhtiön taloudellisessa kehityksessä. Kannattavuus ja taserakenne ovat parantuneet selvästi. Markkinaosuutemme kehitys osoittaa, että pystymme toimimaan kannattavasti ja asiakkaiden tarpeet tyydyttäen kaikilla markkinoilla. Haluan vilpittömästi kiittää koko organisaatiota hyvästä työstä ja määrätietoisesta toiminnasta. Olemme saavuttaneet asiakkaiden luottamuksen, minkä osoituksena olemme saaneet monta erinomaisen tärkeää uutuusprojektia toteuttaaksemme. Tällaisissa miljardiluokan projekteissa on eri osapuolilla aina omat riskinsä, ja asiakkaan on siksi voitava täysin luottaa avaintoimittajan kykyyn ja sitoutumiseen. Valmetin luonnollinen tavoite on olla teknologiajohtaja omalla toimialallaan. Tähän pyritään voimakkaalla panostuksella, tiiviillä yhteistyöllä asiakkaiden kanssa ja kohdentamalla resurssit oikein. Jyväskylän uusi koepaperikone on oleellinen lenkki asiakastarpeiden tyydyttämisessä parhaalla mahdollisella tavalla. Kone edustaa alan vaativinta teknologiaa. Koekoneen konsepti on rakennettu helposti muunneltavaksi ja sen konstruktio tähtää yli m/min nopeuteen. Kone on hyvä esimerkki myös Valmetin pitkäjänteisen kehitystyön tuloksista: monet koneen teknisistä ratkaisuista ovat peräisin muutaman vuoden takaisesta uuden sukupolven paperikoneprojektista ja vahvasta prosessiautomaatio-osaamisesta. Kaiken toiminnan, myös tuotekehityksen, on pohjauduttava ydinasioiden osaamiseen. Esimerkkinä tällaisesta osaamisalueesta voi mainita paperin laatujen ja niiden rakenteen syvällisen tuntemisen. Valmet tekee jatkuvasti yhteistyötä asiakkaidensa kanssa. Yhdessä tähtäämme tuotannollisiin parannuksiin, ympäristötekijöiden tunnolliseen huomioon ottamiseen ja uusien, asiakastarpeeseen entistä paremmin vastaavien paperilaatujen kehittämiseen. 2\n5 Valmetin tavoitteisiin on aina kuulunut toiminnan painopisteen siirtäminen pelkkien koneiden kehittämisestä koko valmistusprosessin osaajaksi ja kehittäjäksi. Nyt voimistetaan osaamista prosessien huollossa. Valmetin tuotanto-organisaatiota uudistettiin vuoden 1995 aikana. Valmet Production Systems (VPS) on ketju, jossa yhtiön omien tehtaiden lisäksi on mukana keskeisiä alihankkijoita maailmanlaajuisesti. Valmetin tuotannollisen toiminnan kehittämisessä keskityttiin asiakkaan korkealaatuiseen palveluun sekä tehokkuuden, laadun ja kannattavuuden parantamiseen. Perusperiaatteena on tuotelähtöinen prosessijohtaminen. Ns. tuotetehtaat tuottavat osan koko koneesta tai sen komponentit itsenäisissä organisaatioissa. Tällaiset tuotetehtaat, esimerkiksi perälaatikko- tai imutelatehtaat, testaavat jatkuvasti tehokkuuttaan ja tuotettujen komponenttien kilpailukykyä ulkopuolisiin valmistajiin nähden. Tuotantojaon yhteydessä on päällekkäisistä toiminnoista eri paikkakunnilla pystytty luopumaan. Toimintojen rationalisointia ja siirtämistä lähemmäksi asiakkaita jatketaan edelleen päätetyn ohjelman mukaisesti. Valmetin oma tuotanto keskittyy yhä enemmän paperin valmistuksessa tarvittavien kriittisten osien ja komponenttien valmistukseen. Tällä hetkellä prosenttia Valmetin tuotannosta voidaan tarvittaessa aikaansaada alihankinnoilla. Näkyvissä ei ole ylivoimaisia haasteita, joihin emme Valmetissa olisi valmiita vastaamaan. Olen ilokseni havainnut, että valmetlaisista löytyy sekä kykyä että halua muutoksiin. Tämä on tulevaisuudessakin oleellista, koska maailman ympärillämme muuttuessa joudumme aika ajoin tarkistamaan kurssia. Vain muutosten kautta voimme sopeutua kansainvälisiin markkinoihin ja varmistaa kilpailukykymme kaikissa olosuhteissa. Paperinkulutuksen kehitys maailmassa on ratkaisevaa Valmetin kannalta. Sähköisen viestinnän kehittymisestä huolimatta paperinkulutus kasvaa maailmanlaajuisesti eri ennusteiden mukaan keskimäärin 2 3 prosenttia vuodessa. Käytännössä paperinkulutuksen kehitys on vielä pitkään vähintään samaa luokkaa kuin se on ollut viime vuosikymmeninä. Valmetin uusilla markkinoilla Aasiassa ja Etelä-Amerikassa paperinkulutuksen arvioidaan kasvavan lähivuosina merkittävästi. Muun muassa siksi Valmet panostaa yhä enemmän markkinointiin ja asiakaspalveluun näillä alueilla. Metsäteollisuuden syklisyyden hyödyntäminen on noussut tärkeäksi asiaksi nykyrakenteisessa Valmetissa. Hyödyntämistä edesauttaa se, että olemme saaneet pääomarakenteemme kuntoon ja se kohenee edelleen. Yhtiö on viime vuosina panostanut voimakkaasti huolto- ja komponenttitoimintaan sekä paperikoneiden muutostöihin ja tämä panostus jatkuu. Huolto- ja komponenttitoiminta auttaa omalta osaltaan asiakkaitamme, ja samalla Valmetia, tasaamaan suhdanteita. Valmet Servicessä on otettu käyttöön uusi toimintamalli. Se jakaa Servicen kolmeen liiketoiminta-alueeseen: varaosa-, tela- ja prosessitukipalveluihin. Ne auttavat yhtiötä toimimaan mahdollisimman tehokkaasti asiakkaiden hyväksi. Yhtiön perusrakenteen kehittäminen on pitkällä. Esimerkiksi Valmet Automation on entistä paremmin integroitu paperikoneisiin. Konsernissa ei enää ole puolustusvälineteollisuutta. Ainoa selkeästi erillinen erityisliiketoimintomme on autoteollisuus. Se on kuitenkin vaikeissa olosuhteissa tullut toimeen omillaan. Uudenkaupungin autotehdas on näin pystynyt osoittamaan kilpailukykynsä ja samalla sen, että sillä on paikkansa autoteollisuudessa. Valmetin henkilökunnan parissa tehty laaja tutkimus vahvisti, että henkilöstön sitoutuminen yhtiön perusarvoihin, kuten asiakaskeskeisyyteen, laatuun ja kannattavuuteen, on voimakasta. Henkilöstön lisäksi kiitän alihankkijoita ja toimittajia hyvästä panoksesta ja yhteistyöstä sekä sitoutumisesta Valmetin tavoitteisiin. Kiitos myös siitä, että te, Valmetin asiakkaat ja osakkeenomistajat, olette luottaneet meihin. Lupaamme parantaa toimintaamme konsernissa jatkuvasti, jotta Valmet on kilpailukykyinen kaikissa suhdannetilanteissa. Haluamme olla luottamuksenne arvoisia myös tulevaisuudessa. Helsingissä helmikuun 19. päivänä\n6 Osakkeet ja osakepääoma Valmet Oy:n osakepääoma on 851 Mmk. Yhtiöjärjestyksen mukaisesti yhtiöllä on yksi osakesarja. Yhtiö on laskenut liikkeeseen kaikkiaan osaketta. Osakkeenomistaja voi yhtiökokouksessa äänestää enintään 80 %: lla kokouksessa edustettuina olevista äänistä. Yhtiöjärjestyksen mukaisesti osakkeenomistaja, jonka osuus yhtiön kaikista osakkeista tai niiden tuottamasta äänimäärästä saavuttaa tai ylittää 33 1/3 % tai 50 %, on velvollinen lunastamaan muiden osakkeenomistajien vaatimuksesta näiden osakkeet yhtiöjärjestyksen määrittelemään hintaan. Tämä velvoite ei koske osakkuuksia, jotka yltivät em. raja-arvoihin tai ylittivät ne ennen tämän ehdon kirjaamista kaupparekisteriin. Yhtiön osakkeet on noteerattu Helsingin Arvopaperipörssissä vuodesta Osakkeet on liitetty arvo-osuusjärjestelmään, jossa osakeomistus kirjataan arvo-osuusrekistereissä pidettäville Osaketietoja Osakepääoma , Mmk Osakemäärä kpl Osakemäärä Keskimääräinen osakemäärä Osakevaihto Helsingin Arvopaperipörssissä Osakeannit, Mmk Uusmerkintä Emissiovoitto Osingonjako, Mmk ) Osinko / osake, mk 1,00 3,50 1) Efektiivinen osinkotuotto, % 1,1 3,2 Tulos / osake, mk 21,79 11,71 5,45 5,00 13,48 P/E luku 13,00 18,02 8,09 Kassavirta / osake, mk 6,44 6,37 22,28 16,44 22,70 Oma pääoma / osake, mk 56,70 52,13 54,95 58,89 72,06 Nimellisarvo, mk Ylin kaupantekokurssi, mk 37,50 48,50 73,00 129,00 145,00 Alin kaupantekokurssi, mk 13,20 15,50 34,00 69,00 79,00 Kaupantekokurssi , mk 16,50 35,00 69,00 90,00 109,00 Osakekannan markkina-arvo , Mmk ) Hallituksen ehdotus Valmet Oy:n osakkeiden kaupantekokurssi, mk Valmet Oy:n osakkeiden kuukausivaihto, kpl Kaupantekokurssi ylin/alin HEX-indeksi 4\n7 arvo-osuustileille. Ulkomainen omistaja voi vaihtoehtoisesti hallintarekisteröidä arvo-osuutensa sen yhteisön nimiin, minkä hoidettavana osuudet ovat. Hallintarekisteröidyillä osakkeilla ei ole äänioikeutta. Vuoden 1995 aikana Valmetin osakkeen kokonaisvaihto Helsingin Arvopaperipörssissä oli 12,4 milj. osaketta keskimääräisen kaupantekokurssin ollessa 110,60 mk. SEAQ-järjestelmässä Lontoossa vaihdettujen osakkeiden määrä oli 11,9 milj. osaketta. Yhdysvalloissa voidaan käydä kauppaa osakkeiden lisäksi myös USD-määräisillä American Depositary Receipt (ADR)-osaketodistuksilla, joita noteerataan arvopaperivälittäjien OTC-listalla. Vuoden 1994 varsinainen yhtiökokous päätti markan määräisen optiolainan ottamisesta Valmet-konsernin johtoon kuuluvilta henkilöiltä. Lainaaika on viisi vuotta, korko 5 % ja emissiokurssi 100 %. Velkakirjoihin liittyy oikeus merkitä yhteensä enintään osaketta välisenä aikana 120 markan merkintähintaan. Optiolaina on kokonaisuudessaan merkitty. Vuoden 1995 aikana yhtiöllä ei ole ollut muita liikkeeseen laskettuja optio- tai vaihtovelkakirjalainoja. Vuoden 1995 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään osakepääoman korottamisesta uusmerkinnällä, optio- ja/tai vaihtovelkakirjalainoilla yhdessä tai useammassa erässä enintään 170 Mmk:lla. Valtuutus on voimassa saakka ja hallitus voi poiketa osakkeenomistajan etuoikeudesta merkitä uusia osakkeita. Valtuutusta ei ole käytetty mennessä. Osakeomistuksen jakautuma Omistajia, % osuus % osuus kpl omistajista osakkeista ja äänistä Yksityishenkilöt ,6 1,4 Säätiöt ja yhdistykset 46 1,0 0,4 Yritykset 181 3,8 0,6 Pankit ja rahoituslaitokset 68 1,4 7,3 Julkisyhteisöt 5 0,1 59,4 Ulkomaalaiset 7 0,1 - Rekisteröidyt omistajat yhteensä ,0 69,1 Hallintarekisteröidyt 30,8 Siirtämättä arvo-osuuksiksi 0,1 Osakeomistus yhteensä 100,0 Yhtiön hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenet omistavat yhteensä osaketta eli 0,003 % kaikkien osakkeiden tuottamista äänistä. Osakkeenomistajat Omistajia, Osakkeita, % osuus kpl kpl osakkeista ja äänistä Suomen valtio ,6 Ilmarinen Eläkevakuutus Oy ,1 Vakuutusosakeyhtiö Eläke-Sampo ,2 Eläke-Varma keskinäinen vakuutusyhtiö ,9 Valmet-konsernin Henkilöstörahasto h.r ,5 Kansaneläkelaitos ,4 Kuntien eläkevakuutus ,4 Sijoitusrahasto Alfred Berg Finland ,4 Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö Suomi ,3 Sijoitusrahasto OP-Delta , ,1 Muut omistajat, osakkeita / omistaja , , , , , ,4 Hallintarekisteröidyt ,8 Siirtämättä arvo-osuuksiksi ,1 Yhteensä ,0 5\n8 Hallintoelimet Hallintoneuvosto Erovuorossa varsinaisessa yhtiökokouksessa Puheenjohtaja Pentti Mäki-Hakola Valtiopäiväneuvos 1998 Varapuheenjohtaja Teuvo Kinnunen Kunnallisneuvos 1996 Hannu Kemppainen Kansanedustaja 1997 Jarmo Leppiniemi Professori 1997 Johannes Leppänen Kansanedustaja 1998 Leena Luhtanen Kansanedustaja 1997 Markku Mäkinen Ylijohtaja 1997 Jussi Niemi Maakuntajohtaja 1998 Pertti Nykänen Kansliapäällikkö 1997 Kirsi Piha Kansanedustaja 1996 Ralf Sund Puoluesihteeri 1996 Markku Vuorensola Kansanedustaja 1996 Henkilöstöryhmien edustajat hallintoneuvostossa Martti Luhanko Työsuojeluvaltuutettu Matti Palmqvist Laatuinsinööri Lasse Saarnio Ostaja Auvo Salama* Pääluottamusmies * saakka Jorma Muhonen** Laaduntarkastaja ** alkaen Hallitus Erovuorossa Puheenjohtaja Matti Sundberg KTM, pääjohtaja 1998 Mauri Jaakonaho KTM, varatoimitusjohtaja 1996 Markku Kangas DI, MBA, toimitusjohtaja (Valmet Automation Oy) 1997 Juhani Linnoinen DI, toimitusjohtaja (Valmet Automotive Oy) 1996 Jaakko Rauramo DI, toimitusjohtaja (Sanoma Osakeyhtiö) 1997 Juhani Riutta KTK, johtaja 1998 Raimo Taivalkoski DI, toimitusjohtaja (Amer-yhtymä Oy) 1999 Tilintarkastaja KPMG Wideri Oy Ab/ Eero Suomela, KHT KTM 6\n9 Valmet-konserni Konsernijohto Tuotanto, Teknologia, Markkinointi & Myynti Paperi- ja kartonkikoneet Paperinjalostuskoneet Ilmajärjestelmät Service A l u e e t (Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka, Aasia, EU & muut) A s i a k k a a t Valmet Automation Erityisliiketoiminnot Valmet Voimansiirto Valmet Automotive Osakkuusyhtiöt 7\n10 HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS Tulos kolminkertaistui edellisvuodesta Valmet-konserni sai vuonna 1995 ennätyksellisen määrän tilauksia, yhteensä Mmk:n arvosta. Tilaukset ulottuvat aina vuoden 1997 alkupuolelle saakka. Tulos rahoituserien jälkeen oli 637 Mmk, yli kolminkertainen edellisvuoteen verrattuna. Liikevaihto oli Mmk, kasvua edellisvuoden vertailukelpoisesta liikevaihdosta oli 19 %. Tuloksen paranemiseen vaikuttivat prosessien aiempaa parempi hallinta noususuhdanteen aikana ja korkorasituksen alempi taso koko vuoden 1995 ajan. Korollisia velkoja maksettiin edelleen kassavirroista sekä vuonna 1994 traktori- ja kuljetusvälinetuotannon myynnistä ja osakeannista saaduilla varoilla. Konsernin omavaraisuusaste nousi tilivuoden 1995 aikana 33,3:sta 40,6 %:iin. Myös yhtiön sisäiset tehostustoimet ovat vaikuttaneet myönteisesti tuloksen kehittymiseen. Painopaperi- ja paperinjalostuskoneiden kysyntä oli päättyneenä vuonna ennakoitua vilkkaampaa ja tilausten määrä kasvoi siten odotettua suuremmaksi. Toimitukset ovat kuitenkin ajallisesti hyvin hallittavissa. Suuria tilauksia saatiin etenkin Pohjoismaista ja Aasiasta. Koko konsernin tilauskanta oli vuoden 1995 lopulla 9699 Mmk, 52 % suurempi kuin vuotta aiemmin. Uusien kokonaisten koneiden tilauksista viisi tuli Aasiasta, viisi Euroopasta ja yksi Yhdysvalloista. Saaduista tilauksista neljä on erittäin suuria prosesseja. Paperi- ja kartonkikoneita tilattiin yhteensä 9872 Mmk:n arvosta. Kasvu oli 45 % edellisvuodesta. Metsäteollisuuden suhdannenousu näyttää tasaantuneen. Suhdanteet ovat eri puolilla maailmaa eri vaiheissa. Pohjois-Amerikassa investointien kasvun arvioidaan olevan vasta käynnistymässä, Aasian alueella kasvu jatkuu edelleen. Valmetin tavoitteisiin kuuluu, että pääosa ydinliiketoiminta-alueiden liikevaihdosta tulee lähivuosina tasasuhtaisesti Euroopasta, Amerikasta ja Aasiasta. Vuoden 1995 aikana Aasiaan on panostettu aiempaa enemmän. Etelä-Koreaan, Thaimaahan ja Taiwaniin avattiin teknisen avun ja huollon toimipisteet. Thaimaassa aloittaa kuluvan vuoden aikana myös laajempi Kaakkois-Aasian huoltokeskus. Kiinaan perustettiin toimipiste vuoden 1996 alussa. Valmetilla on jo vuodesta 1989 lähtien ollut paperikonetehdas Xianissa, Keski-Kiinassa, yhteisyrityksenä kiinalaisen valmistajan kanssa. Huoltoliiketoimintojen kehitysohjelma tähtää siihen, että vuoteen 2000 mennessä huollon osuus on kolmasosa liikevaihdosta. Vuonna 1995 sen osuus oli 23 %. Myös Valmet Automationin liiketoiminnan kehitys oli suotuisaa vuonna Liikevaihto kasvoi 1253 Mmk:aan eli 22 % edellisvuodesta. Tilauksia saatiin 1518 Mmk:n arvosta, mikä merkitsee vahvaa kasvua. Perinteisten markkinoiden lisäksi Valmet Automation laajensi markkina-alueitaan useissa Aasian maissa, Etelä-Afrikassa, Meksikossa ja Brasiliassa. Merkittävintä kasvu oli Pohjois-Euroopassa. Liikevaihdon suotuisaan kehitykseen vaikuttivat myös vuoden aikana myyntiin tulleet uudet tuotteet. Valmet Voimansiirron liikevaihto kasvoi yli kolmanneksen edellisvuoteen verrattuna. Vuonna 1995 se oli 267 Mmk. Voimakkaimmin liiketoiminnoista kasvoivat puunjalostusteollisuuden mekaaniset käytöt sekä energiantuotannon vaihteet ja huolto. Voimansiirron tulos oli edellisvuoden tapaan positiivinen. Valmet Automotive kehittyi odotusten mukaisesti. Liikevaihto ja liikevoitto säilyivät molemmat edellisvuoden tasolla. Vuoden 1995 liikevaihto oli 388 Mmk ja liikevoitto 94 Mmk. Sopimusten mukaisesti yksikön liikevaihto on käytännössä sama kuin kokoonpanon jalostusarvo. Tehtyjen uusien sopimusten perusteella Uudenkaupungin autotehtaiden tuotanto nousee vuonna 1996 noin autoon Opel Calibran yksinvalmistuksen ja Euro-Samaran tuotannon alkamisen vuoksi. Vuonna 1995 tehtaalla valmistettiin noin autoa. Valmet Lentokoneteollisuuden tilauskanta kasvoi hiukan edellisvuodesta ja oli nyt 529 Mmk. Liikevaihto kasvoi ja oli nyt 283 Mmk. Yhtiön liiketulos parani edellisvuodesta, mutta oli vielä 7 Mmk tappiollinen. Näkymät ovat paremmat Hornet-projektin ja vastakauppojen myötä vuodesta 1996 eteenpäin. Valmet Lentokoneteollisuus Oy:n osake-enemmistö, 50,1 %, siirtyi Valmet Oy:ltä Suomen valtiol- 8\n11 le 60 Mmk:n nettokauppahinnasta. Liiketoimintojen kokonaisarvoksi määriteltiin 386 Mmk. Valmet omistaa yhtiöstä edelleen 49,9 %. Valtio voi ostaa milloin tahansa Valmetin vähemmistöosuuden, ja Valmet voi myydä vähemmistöosuutensa sekä kaupan jälkeen yhtiöön tehdyt pääomasijoitukset valtiolle kolmen vuoden ylimenokauden jälkeen. MUUTOKSIA YHTIÖN RAKENTEESSA Valmetin yhtiörakennetta selkeytettiin vuoden 1995 aikana useilla sisäisillä fuusioilla. Valmet-Tampella Oy:n fuusio Enerdry Inc. ja Valmet Inc. -yhtiöt fuusioitiin Valmet-Charlotte Inc.:iin. Samalla yhtiön nimi muutettiin Valmet Inc.:ksi. Valmet-Sandy Hill Inc. fuusioitiin Valmet Inc.:iin Kanadassa Valmet-Montreal Inc. ja Valmet-Enerdry Inc. fuusioitiin yhtiöksi nimeltä Valmet Canada Inc. Valmet myi Procons Data Oy:n joulukuussa 1994 Tietotehdas Oy:lle. Yhtiön omistusoikeus siirtyi ostajalle Valmet perusti vuoden 1995 lopulla japanilaisen komposiittimateriaaleihin kaarevien levitystelojen valmistukseen ja huoltoon. Valmet Rotomec S.p.A. vahvisti converting-osaamistaan ostamalla vuoden 1996 alussa Italiasta flexo-painokoneita valmistavan MAF S.p.A.:n koko osakekannan. Flexo-painokoneet ovat teknisen kehityksensä ansiosta voimakkaasti yleistymässä kaikilla markkinaalueilla, ja Valmet on nyt kattavasti mukana myös tässä liiketoiminnassa. Valmet Paperikoneet Oy:öön tuli voimaan vuoden 1995 alussa. Valmet Paperikoneet Oy fuusioitiin Valmet Oy:öön ja Valmet-Karhula Oy fuusioitiin Valmet Oy:öön Yhdysvalloissa koottiin vuoden 1995 alussa useita pienempiä yhtiöitä yhdeksi osakeyhtiöksi. Valmet-Appleton Inc., Honeycomb Systems Inc., Valmet erikoistuneen Yamauchin kanssa yhteisyrityksen, joka alkaa valmistaa Suomessa paperin kalanterointitelojen polymeeripäällysteitä. Valmet omistaa Dura Oy:n osakkeista 60 % ja Yamauchi 40 %. Valmet hankki vuoden 1995 lopulla myös 60 %:n enemmistöosakkuuden Finbow Oy:stä, joka on erikoistunut Valmet Oy:n hallitus tammikuussa Vasemmalta Jaakko Rauramo, Markku Kangas, Mauri Jaakonaho, Juhani Linnoinen, Matti Sundberg, Juhani Riutta ja Raimo Taivalkoski. 9\n12 HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS KEHITYSINVESTOINNIT Valmet on vuonna 1995 investoinut edelleen merkittävästi tutkimukseen ja tuotekehitykseen, laadun parantamiseen sekä koulutukseen. Yhtiön tavoitteena on teknologinen johtajuus toimialalla. Yhteistyössä asiakkaiden kanssa kehitetään jatkuvasti tuotannollisia ja ympäristönsuojelua edistäviä parannuksia olemassa oleviin prosesseihin, koneisiin ja laitteisiin sekä uusia, entistä paremmin asiakkaiden tarpeita vastaavia paperilaatuja ja uusia, patentoituja keihäänkärkituotteita. Käyttöomaisuusinvestoinnit/ liikevaihto, Mmk 12, ,1 800 Käyttöomaisuusinvestoinnit, Mmk Paperi- ja kartonkikoneet Automation Voimansiirto Automotive Lentokoneteollisuus Muut Yhteensä Myydyt liiketoiminnot Konserni yhteensä ,2 3,2 5, Konserni yhteensä, Mmk % liikevaihdosta Tutkimus- ja tuotekehitystoiminta, Mmk Paperi- ja kartonkikoneet Automation Voimansiirto Automotive Lentokoneteollisuus Muut Yhteensä Myydyt liiketoiminnot Konserni yhteensä Tutkimus- ja tuotekehitystoiminta/liikevaihto, Mmk 3,1 2,7 2,8 3,6 4, Jyväskylässä helmikuussa 1996 käyttöönotetun uuden koepaperikoneen avulla Valmet pystyy vastaamaan alan teollisuuden tarpeisiin ensi vuosituhannen puolelle asti. Yli 150 Mmk:n investointi sisältyy osittain konsernin vuoden 1995 investointilukuihin. Valmet käytti tutkimus- ja tuotekehitystoimintaan vuonna 1995 ennätykselliset 374 Mmk eli 4,4 % liikevaihdosta. Paperikoneen märän pään tärkeimpiä kehityskohteita ovat olleet mm. alkujaan kartongin valmistukseen tarkoitetun patentoidun Sym Belt -puristimen kehittäminen soveltumaan myös painopapereiden valmistukseen. Paperikoneen kuivan pään merkittävä tuotekehitysuutuus Optireel-rullain on yhä teknisesti ainoa laatuaan koko maailmassa ja se voimisti edelleen asemaansa markkinoiden johtavana rullaimena. Uusista päällystysasemista tuotiin markkinoille Optiblade ja Opticoat Duo. Valmet Automationin huomattavin uutuustuote vuonna 1995 oli hajautettu paperin laadunmittausjärjestelmä PaperIQ, joka menestyi markkinoilla erittäin hyvin. Tehtaiden ja laitosten informaatio- ja raportointitarpeisiin kehitetty XIS-tietoasema ja sen sovellukset menestyivät markkinoilla hyvin. Keväällä myyntiin tulleet digitaaliset älykkäät lähettimet menestyivät erinomaisesti ja niitä myytiin vuoden loppuun mennessä erilaisiin sovelluksiin yli 1200 kappaletta. Konsernin käyttöomaisuusinvestoinnit vuonna 1995 olivat 461 Mmk eli 5,4 % liikevaihdosta. Tuotannolliset investoinnit olivat 330 Mmk. Valmet-konsernin laatujärjestelmän kehittäminen jatkuu. ISO-sertifikaatin saaneita yksiköitä on jo 44 ja ne kattavat 97 % yhtiön liiketoiminnoista. Malcolm Baldrige -laatuohjelman workshopin käyneitä henkilöitä on jo yli 600. Myös ympäristöarvionnit kuuluvat ohjelmaan. Laatuohjelmaa jatketaan suunnitelmien mukaisesti tavoitteena yhtiön kilpailukyvyn kehittäminen Konserni yhteensä, Mmk % liikevaihdosta\n13 Henkilöstö liiketoiminnoittain HENKILÖRESURSSIT Konsernin keskimääräinen henkilöstövahvuus vuonna 1995 oli (12 107). Tilikauden lopussa henkilöstöä oli (12 146). Suomen ulkopuolella työskenteli tilikauden lopussa 4079 henkilöä eli 31,8 % henkilöstöstä. Henkilöstöllä on edustus hallintoneuvostossa, tuoteryhmien ja erityisliiketoimintojen johtoryhmissä sekä eräiden yksiköiden johtoryhmissä. Konserniyhteistyökokous käsittelee henkilöstöä yhteisesti koskevia asioita ja sen henkilöstöedustajat toimivat samal myydyt liiketoiminnot Muut Lentokoneteollisuus Automotive Voimansiirto Automation Paperi- ja kartonkikoneet Henkilöstö alueittain Henkilöstö liiketoiminnoittain Paperi- ja kartonkikoneet Automation Voimansiirto Automotive Lentokoneteollisuus Muut Yhteensä Myydyt liiketoiminnot Konserni yhteensä Henkilöstö alueittain Suomi Muut Pohjoismaat Länsi-Eurooppa Pohjois-Amerikka Etelä-Amerikka Aasia Muut maat Konserni yhteensä Muut maat Etelä-Amerikka Pohjois-Amerikka Länsi-Eurooppa Muut Pohjoismaat Suomi la henkilöstörahaston valtuustona. Konserniyhteistyöryhmässä on valmisteltu voimaan tulevaan EU-direktiiviin pohjautuva sopimusluonnos Euroopan laajuisesta konserniyhteistyöstä Valmetissa. Konsernin oman VLP-johdonkoulutusohjelman tavoitteena on antaa osallistujille yhteinen viitekehys ja valmiuksia toimia myöhemmin ylemmän johdon tehtävissä. Ohjelmaan on tähän mennessä osallistunut 230 henkilöä. Nuoria tulevia johtajia varten on oma Edge-ohjelma, johon on osallistunut 145 henkilöä. Laatukoulutusta on annettu sekä mainittujen ohjelmien osana että omina koulutuspaketteinaan laajasti eri puolilla organisaatiota. Tuoteryhmät ovat jatkaneet henkilöstönkehittämisohjelmiaan suunnitelmien mukaisesti. Jatko-opintoja ja ylempien tutkintojen suorittamista on edelleen tuettu. Omaehtoinen ammatillinen koulutus koti- ja ulkomaisissa yksiköissä on jatkunut. Lisäksi on jatkettu yhteistyötä yliopistojen, korkeakoulujen ja ammatillisten oppilaitosten kanssa. 11\n14 HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS LIIKEVAIHTO JA TULOS Valmet-konsernin liikevaihto vuonna 1995 oli 8574 Mmk. Uusia tilauksia saatiin tilivuoden aikana yhteensä Mmk:n arvosta. Konsernin tilauskanta oli vuoden 1995 lopussa 9699 Mmk eli 52 % enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Vienti ja konsernin ulkomaiset toiminnot muodostivat 84 % yhtiön liikevaihdosta. Liikevaihto liiketoiminnoittain 1995, % Liikevaihto liiketoiminnoittain, Mmk Paperi- ja kartonkikoneet Automation Voimansiirto Automotive Lentokoneteollisuus Muut Liiketoimintojen välinen laskutus Yhteensä Myydyt liiketoiminnot Konserni yhteensä Paperi- ja kartonkikoneet 76 % 2 Automation 14 % 3 Voimansiirto 2 % 4 Automotive 5 % 5 Lentokoneteollisuus 3 % Liikevaihto liiketoiminnoittain, Mmk Liikevaihto markkina-alueittain, Mmk Suomi Muut Pohjoismaat Länsi-Eurooppa Itä-Eurooppa Pohjois-Amerikka Etelä-Amerikka Aasia Muut maat Konserni yhteensä Konsernin käyttökate oli 914 Mmk eli 11 % liikevaihdosta. Liikevoitto oli 530 Mmk. Tulos rahoituserien jälkeen oli 636 Mmk (203 Mmk). Tulos ennen veroja oli 718 Mmk (178 Mmk). Tilikauden tulos oli 655 Mmk (173 Mmk). Konsernin vapaa oma pääoma on 865 Mmk (264 Mmk) ja emoyhtiön vapaa oma pääoma 1183 Mmk (1113 Mmk). Konsernin nettotulos osaketta kohden oli 13,48 mk (5,00 mk) ja kassavirta osaketta kohden 22,70 mk (16,44 mk). Yhtiön osakkeiden markkina-arvo vuoden lopussa oli 4638 Mmk (3830 Mmk). Kirjanpidollinen vakavaraisuus osaketta kohden oli 72,06 mk (58,89 mk). Valmet-konsernin osuus osakkuusyhtiöiden koko omasta pääomasta ja varauksista oli 463 Mmk Liikevaihto markkinaalueittain 1995, % myydyt liiketoiminnot Muut Lentokoneteollisuus Automotive Voimansiirto Automation Paperi- ja kartonkikoneet Suomi 16 % 2 Muut Pohjoismaat 12 % 3 Länsi-Eurooppa 17 % 4 Itä-Eurooppa 2 % 5 Pohjois-Amerikka 30 % 6 Etelä-Amerikka 2 % 7 Aasia 17 % 8 Muut 4 %\n15 Liikevaihto markkinaalueittain, Mmk Muut maat Aasia Etelä-Amerikka Pohjois-Amerikka Itä-Eurooppa Länsi-Eurooppa Muut Pohjoismaat Suomi Konsernin tuloksen muodostuminen, Mmk Liikevoitto Paperi- ja kartonkikoneet 67,7 59,2 181,6 235,0 424,9 Automation 13,3 60,9 76,9 80,0 101,6 Voimansiirto 11,7 6,5 18,9 21,9 20,7 Automotive 307,2 74,2 92,0 94,2 Lentokoneteollisuus 32,2 22,8 1,2 36,2 6,9 Muut 128,2 91,2 47,4 74,5 104,1 Yhteensä 91,1 201,4 303,0 318,2 530,4 Myydyt liiketoiminnot 380,1 30,4 176,2 52,9 Liikevoitto yhteensä 471,2 171,0 479,2 371,1 530,4 Rahoitustuotot ja -kulut 144,6 468,7 379,2 219,5 26,8 Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksista 51,5 79,4 Tulos rahoituserien jälkeen 615,8 297,7 100,0 203,1 636,6 Muut tuotot ja kulut 16,0 Satunnaiset tuotot ja kulut 60,0 78,6 153,9 24,9 81,9 Tulos ennen veroja 691,8 219,1 53,9 178,2 718,5 RAHOITUS JA TASERAKENNE Konsernin maksuvalmius säilyi hyvänä koko vuoden. Likvidit varat eli kassa ja lyhytaikaiset sijoitukset olivat tilikauden lopussa 2074 Mmk (1860 Mmk) ja vaihto- ja rahoitusomaisuuden suhde lyhytaikaisiin velkoihin 1,3 (1,4). Sijoitetun pääoman tuotto ennen satunnaisia eriä oli 16,0 % (9,4 %). Oman pääoman tuotto oli 20,7 % (8,7 %). Taseen loppusumma oli 9641 Mmk (8905 Mmk). Toiminnallista kassavirtaa käytettiin korollisten velkojen maksuun ja niiden määrä supistui runsaasta 2810 Mmk:sta 1974 Mmk:aan. Konsernin omavaraisuusaste oli 40,6 % (33,3 %) ja emoyhtiön 55,8 % (63,0 %). Konsernin kassa ja lyhytaikaiset sijoitukset vähennettynä korollisilla veloilla olivat positiiviset, 3,2 % omasta pääomasta, edellisenä vuonna nettovelat olivat 37,5 %. Tilauskanta , Mmk Konsernin tase, Mmk Paperi- ja kartonkikoneet Automation Voimansiirto Automotive Lentokoneteollisuus Muut Yhteensä Myydyt liiketoiminnot Konserni yhteensä Konsernin kassavirta investointien jälkeen oli 898 Mmk, rahoitusasema ja luottokelpoisuus ovat erittäin hyvät. Nettorahoitustuotot olivat 27 Mmk (-kulut 220 Mmk), josta rahoituseriin kohdistuvien valuuttakurssivoittojen osuus oli 10 Mmk (-kurssitappioiden 18 Mmk). Konsernin kassavirroista huomattava osa liikkuu muissa valuutoissa kuin Suomen markoissa. Myyntituloissa keskeinen valuutta on Yhdysvaltain dollari. Valuuttakurssimuutosten vaikutuksia pehmentää se, että yhtiöllä on tuotantoa eri alueilla ja se voi toimia paikallisesti kyseisen maan valuutassa. Lisäksi eri valuutoissa olevia varoja ja tilauskantaa suojataan valuuttamääräisellä lainanotolla ja rahoitusinstrumenteilla muutaman kuukauden ennakoitujen kassavirtojen osalta. 13\n16 HALLITUKSEN TOIMINTAKERTOMUS OSAKKEIDEN KURSSIKEHITYS JA VAIHTO Valmetin osakkeita vaihdettiin Helsingin Arvopaperipörssissä vuoden 1995 aikana yhteensä 12,4 miljoonaa kappaletta. Osakkeiden keskimääräinen hinta oli 110,60 mk. Vuoden alin kaupantekokurssi oli 79 mk ja ylin 145 mk. Vuoden viimeisenä päivänä kaupantekokurssi oli 109 mk ja osakekannan markkina-arvo 4638 Mmk. SEAQ-järjestelmässä Lontoossa vuoden 1995 aikana vaihdettujen osakkeiden määrä oli yhteensä 11,9 miljoonaa kappaletta. Yhdysvalloissa voidaan osakkeiden lisäksi käydä kauppaa USD-määräisillä American Depositary Receipt (ADR)-osaketodistuksilla, joita noteerataan arvopaperivälittäjien OTClistalla. Valmetin osakkeiden määrä oli vuoden 1995 lopussa kappaletta. Suomen valtio omisti osakkeista 58,6 %. Hallintarekisteröityjä osakkeita oli yhteensä 30,8 %. Vuoden 1995 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään osakepääoman korottamisesta uusmerkinnällä, optio- ja/tai vaihtovelkakirjalainoilla enintään 170 Mmk:lla. Valtuutus on voimassa asti ja hallitus voi poiketa osakkeenomistajan etuoikeudesta merkitä uusia osakkeita. Valtuutusta ei ole käytetty mennessä. NÄKYMÄT Panostukset uusille markkina-alueille sekä huolto- ja komponenttitoimintaan tasoittavat markkinakohtaisia vaihteluja tulevina vuosina. Lisäksi päämarkkinoiden eriaikainen suhdannekehitys tasaa suhdanneherkkyyttä. Teknologian jatkuva kehittäminen vahvistaa osaltaan yhtiön toimintakykyä tulevien vuosien aikana. Kun suhdannetilanne heikkenee, Valmet pystyy vastaamaan asiakkaiden muuttuviin tarpeisiin olemassa olevaa konekantaa uudistamalla. Tätä varten kehitetään uusia keihäänkärkituotteita ja prosessiratkaisuja yhdessä asiakkaiden kanssa eri markkina-alueilla. Valmetin tavoitteisiin kuuluu, että pääosa ydinliiketoimintojen liikevaihdosta tulee muutaman vuoden kuluttua tasasuhtaisesti Euroopasta, Amerikasta ja Aasiasta. Aasian osuus on kasvamassa alueella jatkuvan paperinkulutuksen voimakkaan kasvun vuoksi. Tavoitteena on myös huoltoliiketoimintojen osuuden nostaminen kolmannekseen liikevaihdosta lähivuosien aikana. Valmet-konsernin vahvan tilauskannan perusteella yhtiö arvioi liikevaihdon pysyvän korkealla tasolla myös vuonna Liikevaihtoon vaikuttaa myös se, että Valmet-konserni siirtyi vuoden 1996 alusta osatuloutuskäytännön mukaiseen tuloutusmenetelmään. Konsernin tuloksen ja kannattavuuden odotetaan säilyvän hyvinä. EHDOTUKSET YHTIÖKOKOUKSELLE Valmet Oy:n tilikauden tulos ja voittovarat edellisiltä vuosilta eli vapaa oma pääoma on yhteensä ,11 mk. Tilinpäätöksen mukaan konsernin jakokelpoinen oma pääoma on mk. Hallitus ehdottaa yhtiökokoukselle, että tilikauden tulos siirretään voitto- ja tappiotilille, josta osinkoa maksetaan 3,50 mk osakkeelta eli mk. Helsingissä helmikuun 19. päivänä 1996 Matti Sundberg Hallituksen puheenjohtaja toimitusjohtaja Mauri Jaakonaho Juhani Linnoinen Juhani Riutta Markku Kangas Jaakko Rauramo Raimo Taivalkoski 14\n17 TILINPÄÄTÖS Konsernin tuloslaskelma 1000 mk * Liikevaihto % % Hankinnan ja valmistuksen kulut Bruttovoitto ,6 % ,5 % Markkinoinnin ja myynnin kulut Tuotekehityskulut Hallinnon kulut Liikevoitto (1, 2, 3) ,2% ,5% Rahoitustuotot ja -kulut (5) Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksista (6) Tulos rahoituserien jälkeen ,4 % ,4 % Satunnaiset tuotot ja kulut (7) Tulos ennen veroja ,4 % ,1 % Välittömät verot (8) Vähemmistöosuus Tilikauden tulos ,6 % ,1 % * Sisältää Sisu-konsernille myytyjen Valmet Transmecin ja Valmet Traktorin neljän kuukauden luvut. Liikevoitto, Mmk Sijoitetun pääoman tuotto, % Tulos/osake, mk Kassavirta/osake, mk Current Ratio ja Quick Ratio , , Current Ratio Quick Ratio 15\n18 TILINPÄÄTÖS Konsernitase VASTAAVAA 1000 mk KÄYTTÖOMAISUUS JA PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET Aineettomat hyödykkeet (9) Liikearvo Muut aineettomat hyödykkeet Aineelliset hyödykkeet (9) Maa- ja vesialueet Rakennukset Koneet ja kalusto Muut aineelliset hyödykkeet Keskeneräiset hankinnat Käyttöomaisuuden hankinnasta maksetut ennakot Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset Osakkeet ja osuudet (10) Lainasaamiset (11) Muut pitkäaikaiset sijoitukset ,1 % ,6 % KATTAMATON ELÄKEVASTUU (12) ,1 % ,7 % VAIHTO- JA RAHOITUSOMAISUUS Vaihto-omaisuus Aineet ja tarvikkeet Valmiit tuotteet Keskeneräiset työt Vaihto-omaisuudesta maksetut ennakot Saamiset (13) Korolliset myyntisaamiset Korottomat myyntisaamiset Lainasaamiset Siirtosaamiset Muut saamiset Rahat ja lyhytaikaiset sijoitukset (14) ,8 % ,7 % YHTEENSÄ % % 16\n19 VASTATTAVAA 1000 mk OMA PÄÄOMA (15) Osakepääoma Sidotut rahastot Tulos edellisiltä vuosilta Tilikauden tulos ,8 % ,1 % VÄHEMMISTÖOSUUS ,3 % ,3 % VIERAS PÄÄOMA (16) Pitkäaikainen vieras pääoma (17) Joukkovelkakirjalainat Lainat rahoituslaitoksilta Eläkelainat Muut pitkäaikaiset lainat ,1 % ,8 % Muu pitkäaikainen vieras pääoma Piilevä verovelka Siirtovelat (12) (18) ,7 % ,2 % Lyhytaikainen vieras pääoma Pitkäaikaisten lainojen lyhennysosuus (19) Muut korolliset lyhytaikaiset velat Korottomat lyhytaikaiset velat Ostovelat Ennakkomaksut Siirtovelat (20) Muut lyhytaikaiset velat ,1 % ,6 % YHTEENSÄ % % Taseen kehitys, Vastaavaa, Mmk Taseen kehitys, Vastattavaa, Mmk Oma pääoma/osake, mk Korolliset vs, korottomat velat, Mmk Käyttöomaisuus ja pitkäaikaiset sijoitukset Kattamaton eläkevastuu Vaihto- ja rahoitusomaisuus Oma pääoma Pitkäaikainen vieras pääoma Lyhytaikainen vieras pääoma Korottomat velat Korolliset velat 17\n20 TILINPÄÄTÖS Konsernin rahoituslaskelma 1000 mk Liikevoitto Oikaisuerät Poistot Satunnaiset erät Käyttöpääoman muutos: Vaihto-omaisuuden lisäys ( ) / vähennys (+) Saamisten lisäys ( ) / vähennys (+) Korottomien velkojen lisäys (+) / vähennys ( ) Liiketoiminnan kassavirta Rahoitustuotot ja -kulut, verot Saadut osingot Korkotuotot ja -kulut Muut rahoitustuotot ja -kulut Välittömät verot Rahoitustuotot ja -kulut sekä verot, netto Kassavirta rahoitustuottojen ja -kulujen sekä verojen jälkeen Investoinnit Tytäryhtiöiden / liiketoimintojen hankinta vähennettynä hankittujen kohteiden rahavaroilla Käyttöomaisuuden hankinnat Käyttöomaisuuden myynnistä saadut tuotot Tytäryhtiöiden / liiketoimintojen myynnistä saadut tuotot Investoinnit, netto Kassavirta investointien jälkeen Rahoitus Osakeanti Maksetut osingot Lainasaamisten lisäys ( ) / vähennys (+) Pitkäaikaisten lainojen nostot Pitkäaikaisten lainojen lyhennykset Korollisten lyhytaik. velkojen lisäys (+) / vähennys ( ) Rahoitustoiminnot, netto Laskelman mukainen likvidien varojen muutos Likvidit varat vuoden alussa Aloittavan taseen likvidien varojen muuntoero Likvidit varat tilikauden lopussa\n21 Emoyhtiön tuloslaskelma 1000 mk Liikevaihto % Hankinnan ja valmistuksen kulut Bruttovoitto ,2% Markkinoinnin ja myynnin kulut Tuotekehityskulut Hallinnon kulut Liikevoitto (1, 2, 3) ,6% Rahoitustuotot ja -kulut (5) Tulos rahoituserien jälkeen ,5% Konserniavustukset Satunnaiset tuotot ja kulut (7) Tulos ennen veroja ,1% Varausten muutos Välittömät verot (8) Tilikauden tulos ,5% Vuonna 1995 Valmet-Tampella Oy ja Valmet Paperikoneet Oy fuusioitiin Valmet Oy:öön, joten vuosien 1995 ja 1994 luvut eivät ole vertailukelpoisia keskenään. 19\n22 TILINPÄÄTÖS Emoyhtiön tase VASTAAVAA 1000 mk KÄYTTÖOMAISUUS JA PITKÄAIKAISET SIJOITUKSET Aineettomat hyödykkeet (9) Liikearvo Muut aineettomat hyödykkeet Aineelliset hyödykkeet (9) Maa- ja vesialueet Rakennukset Koneet ja kalusto Muut aineelliset hyödykkeet Keskeneräiset hankinnat Käyttöomaisuuden hankinnasta maksetut ennakot Käyttöomaisuusarvopaperit ja muut pitkäaikaiset sijoitukset Osakkeet ja osuudet (10) Lainasaamiset (11) ,6 % ,3 % KATTAMATON ELÄKEVASTUU (12) ,6 % ,4 % VAIHTO- JA RAHOITUSOMAISUUS Vaihto-omaisuus Aineet ja tarvikkeet Valmiit tuotteet 924 Keskeneräiset työt Vaihto-omaisuudesta maksetut ennakot Saamiset (13) Korolliset myyntisaamiset Korottomat myyntisaamiset Lainasaamiset Siirtosaamiset Muut saamiset Rahat ja lyhytaikaiset sijoitukset (14) ,8 % ,2 % YHTEENSÄ % % Vuonna 1995 Valmet-Tampella Oy ja Valmet Paperikoneet Oy fuusioitiin Valmet Oy:öön, joten vuosien 1995 ja 1994 luvut eivät ole vertailukelpoisia keskenään. 20\n23 VASTATTAVAA 1000 mk OMA PÄÄOMA (15) Osakepääoma Vararahasto Arvonkorotusrahasto Tulos edellisiltä vuosilta Tilikauden tulos ,6 % ,0 % KUMULATIIVINEN POISTOERO ,1 % ,1 % VIERAS PÄÄOMA (16) Pitkäaikainen vieras pääoma (17) Joukkovelkakirjalainat Lainat rahoituslaitoksilta Eläkelainat Muut pitkäaikaiset lainat ,3 % ,3 % Muu pitkäaikainen vieras pääoma Siirtovelat (12) (18) ,6 % ,9 % Lyhytaikainen vieras pääoma Pitkäaikaisten lainojen lyhennysosuus (19) Muut korolliset lyhytaikaiset velat Korottomat lyhytaikaiset velat Ostovelat Ennakkomaksut Siirtovelat (20) Muut lyhytaikaiset velat ,4 % ,8 % YHTEENSÄ % % Vuonna 1995 Valmet-Tampella Oy ja Valmet Paperikoneet Oy fuusioitiin Valmet Oy:öön, joten vuosien 1995 ja 1994 luvut eivät ole vertailukelpoisia keskenään. 21\n24 TILINPÄÄTÖS Emoyhtiön rahoituslaskelma 1000 mk Liikevoitto Oikaisuerät Poistot Satunnaiset erät Käyttöpääoman muutos: Vaihto-omaisuuden lisäys ( ) / vähennys (+) Saamisten lisäys ( ) / vähennys (+) Korottomien velkojen lisäys (+) / vähennys ( ) Liiketoiminnan kassavirta Rahoitustuotot ja -kulut, verot Saadut osingot Korkotuotot ja -kulut Muut rahoitustuotot ja -kulut Välittömät verot Rahoitustuotot ja -kulut sekä verot, netto Kassavirta rahoitustuottojen ja -kulujen sekä verojen jälkeen Investoinnit Tytäryhtiöiden hankinta Käyttöomaisuuden hankinnat Käyttöomaisuuden myynnistä saadut tuotot Tytäryhtiöiden myynnistä saadut tuotot Investoinnit, netto Kassavirta investointien jälkeen Rahoitus Osakeanti Maksetut osingot Lainasaamisten lisäys ( ) / vähennys (+) Pitkäaikaisten lainojen nostot Pitkäaikaisten lainojen lyhennykset Korollisten lyhytaik. velkojen lisäys (+) / vähennys ( ) Rahoitustoiminnot, netto Kassavirta rahoituksen jälkeen Rahat ja lyhytaikaiset sijoitukset vuoden alussa Rahat ja lyhytaikaiset sijoitukset vuoden lopussa\n25 Tilinpäätöskommentit Konserni Emoyhtiö (Mmk) LIIKEVOITTO Liikevoitto muodostuu seuraavista eristä: Liikevaihto 8 573, , ,1 Aineet ja tarvikkeet, vaihto-omaisuuden muutos: Aine-, tarvike- ja alihankintaostot tilikauden aikana 4 031, , ,0 Aine- ja tarvikevarastojen lisäys (+) / vähennys ( ) 76,4 42,7 16,8 Keskeneräisen työn lisäys (+) / vähennys ( ) 382,9 30,0 224,3 Valmiiden tuotteiden lisäys (+) / vähennys ( ) 26,2 3,1 1,1 Henkilöstökulut 2 851, ,6 485,4 78,9 Liiketoiminnan muut kulut 1 307, ,9 264,2 26,9 Poistot 383,3 448,6 51,7 8,1 Liiketoiminnan muut tuotot 44,8 22,3 59,7 11,6 Liikevoitto 530,4 371,1 8,6 102,2 2. HENKILÖSTÖKULUT Palkat 2 080, ,5 270,7 19,1 Eläkekulut 288,0 286,0 66,9 45,2 Muut henkilösivukulut 482,8 458,1 147,8 14,6 Yhteensä 2 851, ,6 485,4 78,9 Hallintoneuvoston, hallitusten sekä toimitusjohtajien palkat 30,3 36,9 5,3 4,9 Hallitusten ja toimitusjohtajien osapalkkiot 2,1 1,6 0,7 Emoyhtiön hallituksen jäsenillä ja toimitusjohtajalla on oikeus siirtyä eläkkeelle 60-vuotiaana. 3. POISTOT Kokonaispoistot muodostuvat seuraavista eristä: Suunnitelman mukaiset poistot: Konsernin liikearvo 30,9 32,3 Muu liikearvo 1,7 0,7 0,3 Muut aineettomat hyödykkeet 17,5 22,7 3,3 Rakennukset 48,8 51,8 11,0 5,2 Koneet ja kalusto 274,6 329,3 34,5 2,6 Muut aineelliset hyödykkeet 9,8 11,8 2,6 0,3 Poistot tuloslaskelmassa 383,3 448,6 51,7 8,1 Toimintokohtaiset poistot: Hankinta ja valmistus 263,3 319,5 26,8 Markkinointi ja myynti 12,9 11,9 1,4 Tutkimus- ja tuotekehitys 36,3 39,0 8,9 Hallinto 39,3 45,1 14,6 8,1 Konsernin liikearvo 31,5 33,0 Poistot tuloslaskelmassa 383,3 448,6 51,7 8,1 4. PROJEKTIEN TULOUTUS Vuoden 1996 alusta Valmet-konserni siirtyy osatuloutuskäytännön mukaiseen tuloutusmenetelmään. Mikäli osatuloutuskäytäntöä olisi sovellettu vuoden 1995 lopun keskeneräiseen tuotantoon, niin siihen sisältyvän tuloutuskelpoisen katteen määräksi arvioidaan 53 Mmk. 23\n26 TILINPÄÄTÖSKOMMENTIT Konserni Emoyhtiö (Mmk) RAHOITUSTUOTOT JA -KULUT Yhteenveto rahoitustuotoista ja kuluista: Rahoitustuotot: Saadut osingot 7,8 4,7 17,6 1,7 Korkotuotot 211,6 188,3 176,1 134,3 Muut rahoitustuotot 6,8 24,9 2,7 3,7 Rahoitustoiminnan kurssierot 9,8 Osinkojen verohyvitys 2,8 5,9 0,6 238,8 217,9 202,3 140,3 Rahoituskulut: Korkokulut 185,4 352,3 123,6 179,0 Muut rahoituskulut 26,6 67,4 8,2 1,2 Rahoitustoiminnan kurssierot 17,8 5,5 10,0 Poistot osakkuusyhtiöiden osakkeista 5,0 68,6 212,0 437,5 142,3 258,8 26,8 219,5 60,0 118,5 Konsernin sisäiset rahoitustuotot ja -kulut: Konsernin sisäiset rahoitustuotot: Korkotuotot 22,8 44,0 Muut rahoitustuotot 0,4 3,0 23,1 47,0 Konsernin sisäiset rahoituskulut: Korkokulut 61,6 95,2 38,5 48,2 6. TIEDOT OSAKKUUSYHTIÖISTÄ Erittely Valmetin pitkäaikaisista sijoituksista osakkuusyhtiöihin sisältyy tilinpäätöskommenttiin nro 10. Saadut osingot tilikaudella 17,2 1,6 Osuus tilikauden voitoista ja tappioista 79,4 41,4 josta sisältyy riveille: Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksesta 79,4 51,5 Satunnaiset tuotot ja kulut 10,1 79,4 41,4 Osakkeiden kirja-arvo 497,1 429,1 390,8 343,4 Osuus osakkuusyhtiöiden omasta pääomasta ja varauksista: Hankinnan jälkeen kertyneestä 44,4 1,2 Koko omasta pääomasta ja varauksista 463,3 391,0 7. SATUNNAISET TUOTOT JA KULUT Satunnaiset tuotot ja kulut muodostuvat seuraavista eristä: Satunnaiset tuotot: Maa- ja vesialueiden sekä rakennusten myyntivoitot 39,0 4,8 49,9 Osakkeiden ja liiketoimintojen myyntivoitot 25,6 250,3 16,5 26,2 Saadut oikeudenkäyntikorvaukset 20,2 20,2 Muut 27,8 4,6 0,9 Fuusiovoitto 6,7 112,6 255,1 97,9 27,1 Satunnaiset kulut: Liiketoimintojen lopettaminen ja myynti 120,9 Laskentaperiaatteiden muutokset 13,5 44,3 Osuus osakkuusyhtiöiden satunnaisista eristä 10,1 Aikaisempiin toimituksiin liittyvät erilliskustannukset ja varaukset 17,1 104,7 14,8 30,6 280,0 14,8 82,0 24,9 83,1 27,1 24\n27 Konserni Emoyhtiö (Mmk) VÄLITTÖMÄT VEROT Verot tilikaudelta: Tilikauden verot 63,0 33,2 28,7 14,2 Piilevän verovelan muutos 20,6 39,2 Verot aikaisemmilta vuosilta 11,4 7,7 11,0 53,8 1,6 39,7 14,2 9. KÄYTTÖOMAISUUS Tilikauden aikana myytyjen liiketoimintojen käyttöomaisuus ei sisälly käyttöomaisuuden alkusaldoihin 1.1. Tilikauden aikana hankittujen liiketoimintojen käyttöomaisuus sisältyy käyttöomaisuuden ja kertyneiden poistojen alkusaldoihin 1.1. Konsolidoinnissa syntyvät kurssierot sisältyvät tässä erittelyssä kunkin käyttöomaisuusryhmän ja kertyneiden poistojen alkusaldoihin 1.1. Konsernin liikearvo: Hankintameno ,8 281,2 + Lisäykset ,6 7,1 Vähennykset ,2 10,4 Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot 215,4 197,5 Kirjanpitoarvo ,8 80,4 Muu liikearvo: Hankintameno ,5 + Lisäykset ,7 5,3 10,6 Vähennykset Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot 2,3 0,7 7,4 Kirjanpitoarvo ,9 4,6 3,2 Muut aineettomat hyödykkeet: Hankintameno ,8 171,2 + Lisäykset ,1 41,4 94,2 Vähennykset ,4 0,1 Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot 114,2 113,4 27,6 Kirjanpitoarvo ,3 99,1 66,6 Maa- ja vesialueet: Hankintameno ,7 226,7 19,5 19,5 + Lisäykset ,3 0,2 105,4 Vähennykset ,9 0,4 0,5 Kirjanpitoarvo ,1 226,5 124,4 19,5 Rakennukset: Hankintameno , ,9 113,9 113,9 + Lisäykset ,0 15,1 412,8 Vähennykset ,7 17,5 15,8 Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot 463,2 420,4 244,0 74,8 Kirjanpitoarvo ,7 841,1 266,9 39,1 Koneet ja kalusto: Hankintameno , ,2 19,4 16,1 + Lisäykset ,0 175, ,5 4,5 Vähennykset ,2 8,6 53,0 1,2 Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot 2 092, ,2 915,7 10,7 Kirjanpitoarvo , ,7 319,2 8,7 Muut aineelliset hyödykkeet: Hankintameno ,5 142,2 1,2 1,2 + Lisäykset ,3 5,8 78,6 Vähennykset ,2 0,6 0,2 Kertyneet suunnitelman mukaiset poistot 102,9 100,0 54,9 0,6 Kirjanpitoarvo ,7 47,4 24,7 0,6 25\n28 TILINPÄÄTÖSKOMMENTIT Konserni Emoyhtiö (Mmk) Keskeneräiset hankinnat: Hankintameno ,4 58,5 + Lisäykset ,4 88,8 169,9 Vähennykset ja siirrot muihin käyttöomaisuuseriin ,7 86,3 55,5 Kirjanpitoarvo ,1 61,0 114,4 Aineellisen käyttöomaisuuden vakuutusarvot 7 271, , ,0 360,4 Verotusarvot Maa- ja vesialueet 105,3 100,4 47,1 13,2 Rakennukset 785,2 844,2 329,7 63,5 Tytäryhtiöosakkeet 1 532, ,4 Osakkuusyhtiöosakkeet 303,4 173,5 302,1 158,8 Muut osakkeet 245,8 295,3 60,4 47, , , , ,6 10. OSAKKEET JA OSUUDET (Nimien porrastus kuvaa omistusketjua) Valmet Oy:n Tytäryht. omistus kautta om. Yhtiö Osakkeiden Nimellisarvo Kirja-arvo Kirja-arvo lukumäärä % 1000 mk 1000 mk TYTÄRYHTIÖT Valmet-Boustead Pty. Ltd. Australia AUD Valmet Paper Machinery (ANZ) Pty. Ltd. Australia AUD 1 Valmet Paper Machinery (Holdings) Inc. Kanada Valmet Canada Inc. Kanada 100 Finbow Oy Suomi FIM Jylhäraisio Oy Suomi FIM Jylhäraisio GmbH Saksa Jylhäraisio Inc. USA Oulun Kumitehdas Oy Suomi ,1 FIM Oulun Norrcon Oy Suomi FIM 100 Comroll Oy Suomi FIM 500 Uhab Industrigummering AB Ruotsi SEK Valmet Dura Oy Suomi FIM Valmet-Karhula Oy Suomi FIM Roval S.A.R.L. Ranska FRF Valmet Paper Machinery France S.a.r.l. Ranska FRF Valmet Papiermaschinen GmbH Saksa Valmet Papiermaschinen Ges.m.b.H. Itävalta Valmet Papiermaschinen Service GmbH Saksa Valmet Papiermaschinen Vertriebs GmbH Saksa Valmet-Como S.p.A. Italia ITL Valmet-Gorizia S.p.A. Italia ITL Rotomec-Costruzioni Meccaniche Elettriche S.p.A. Italia ITL Rotomec Automation S.r.l. Italia ITL Rotomec Frabelux S.A.R.L. Ranska FRF Rotomec Service GmbH Saksa DEM Rotomec Iberica S.A. Espanja ESP Rotomec America Inc. USA USD 100 Valmet Japan Co., Ltd. Japani JPY Valmet Korea Inc. Korea WON Valmet (SEA) Pte Ltd Singapore SGD Valmet-Singapore Pte. Ltd. Singapore SGD Valmet Paper Machinery (UK) Ltd. Englanti GBR\n29 Valmet Oy:n Tytäryht. omistus kautta om. Yhtiö Osakkeiden Nimellisarvo Kirja-arvo Kirja-arvo lukumäärä % 1000 mk 1000 mk Valmet Automation Oy Suomi FIM Valmet Automation (Australia) Pty. Ltd. Australia AUD Valmet Automation Ges.m.b.H. Itävalta Valmet Automation (Canada) Ltd. Kanada CPS Elektroniikka Oy Suomi FIM Sensodec Oy Suomi FIM Valmet Automation Kajaani Oy Suomi FIM Valmet Automation Projects Oy Suomi FIM Oy Valmet Fisher-Rosemount Ab Suomi FIM Valmet Automation France S.A. Ranska ,1 FRF Valmet Automation GmbH Saksa DEM Valmet Automation K.K. Japani JPY Valmet Automation AS Norja NOK Valmet Automation B.V. Alankomaat NLG Valmet Automation Ltd. Englanti GBP Valmet Automotive Oy Suomi FIM Valmet Lentokoneteollisuus Oy Suomi FIM Valmet Avicomp Oy Suomi FIM Valmet Voimansiirto Oy Suomi FIM Statemet Insurance Company Limited Guernsey USD Valfin Oy Suomi FIM Valmet Svenska AB Ruotsi SEK Umeå Logging and Industrial Machines AB Ruotsi SEK Valmet Automation (Sverige) AB Ruotsi SEK Valmet-Karlstad AB Ruotsi SEK Valmet Pappersmaskiner Skandinavien AB Ruotsi SEK Valmet NV Inc. USA USD Valmet Inc. USA Honeycomb Systems S.a.r.l. Ranska 100 Sandy Hill International Inc. USA 100 Valmet-Sandy Hill Services Inc. USA 100 Valmet Automation (USA) Inc. USA Valfin Incorporated USA Valauto Oy Suomi FIM Valmet Kuljetusvälineet Oy Suomi FIM Valmet Services Oy Suomi FIM Valfin B.V. Alankomaat NLG A/O Valmet STP Venäjä SUR OSAKKUUSYHTIÖT Valmet Xian Paper Machinery Co. Ltd. Kiina 6 48, KajaaniCAD Oy Suomi ,3 150 Oy Saab-Auto Ab Suomi FIM Oy Scan-Automotive Ab Suomi FIM Sako Oy Suomi FIM Sakon Kiinteistöt Oy Suomi FIM Sampower Oy Suomi ,7 FIM Oy Sisu Ab Suomi ,4 FIM Vallox Oy Suomi FIM Ateliers de Constructions Allimand S.A. Ranska ,4 FRF Carcom S.r.l. Italia 49,5 135 Contur S.P. Venäjä\n30 TILINPÄÄTÖSKOMMENTIT Valmet Oy:n Tytäryht. omistus kautta om. Yhtiö Osakkeiden Nimellisarvo Kirja-arvo Kirja-arvo lukumäärä % 1000 mk 1000 mk MUUT Ekokem Oy Ab 83 0,5 FIM Finnair Oy FIM Innopoli Oy ,1 FIM Kiinteistö Oy Panuntie ,3 FIM Kymmene Oy ,1 FIM Merita Oy ,1 FIM Oy Rastor Ab 140 1,2 FIM Rautaruukki Oy ,1 FIM Repola Oy ,7 FIM Sampo Vakuutusosakeyhtiö ,6 FIM Tamfelt Oy ,8 FIM Uudenkaupungin Kehityskeskus Oy FIM Vuotekno Oy 20 13,3 FIM Impact Systems Inc USD 4, Asunto-osakeyhtiöiden, puhelinyhdistysten, yleishyödyllisten yhtiöiden tai yhdistysten ja koulutusyhteisöjen osakkeet ja osuudet Osakeomistus yhteensä (Mmk) Konserni Emoyhtiö Osakkeiden ja osuuksien kirja-arvot: Konserniyhtiöt Osakkuusyhtiöt Muut yhtiöt Osakkuusyhtiöiden osakkeiden poistopalautus Osuus osakkuusyhtiöiden hankinnan jälkeen kertyneistä osakkuusyhtiöiden tuloksista Pörssinoteerattujen osakkeiden kirja-arvo (Mmk) 290,5 291,3 34,7 9,2 Pörssinoteerattujen osakkeiden markkina-arvo (Mmk) 270,5 282,8 36,7 20,3 Osakkeisiin sisältyvien arvonkorotusten kirja-arvo (Mmk) 70,0 70,0 200,0 200,0 11. LAINASAAMISET Konserniyhtiöiltä 286,1 398,8 Osakkuusyhtiöiltä 135,5 135,5 Hallituksen ja hallintoneuvoston jäseniltä sekä toimitusjohtajilta 0,8 0,5 Muilta 19,8 41,2 8,3 21,8 20,6 176,7 294,9 556,1 12. KATTAMATON ELÄKEVASTUU Kattamaton eläkevastuu on se osuus eläkevastuusta, jota ei ole kirjattu kuluksi. Vapaaehtoinen lisäeläkevastuu Valmetin Eläkesäätiölle 75,5 113,0 75,5 113,0 Emoyhtiön omalla vastuulla oleva suora eläkevastuu 125,9 130,4 125,9 130,4 Kattamattomat eläkevastuut yhteensä 201,4 243,4 201,4 243,4 Kattamaton eläkevastuu sisältyy taseen vastattavien muuhun pitkäaikaiseen vieraaseen pääomaan. Lakisääteisten eläkkeiden vastuu siirtyi Valmet Oy:n Eläkesäätiö s.r.:ltä vakuutusyhtiölle Vuoden 1987 alusta säätiön toimintapiiriin ei ole otettu uusia henkilöitä säätiön sulkemisen vuoksi. Eläkesäätiön sulkemisen vuoksi kattamaton eläkevastuu supistuu tulevaisuudessa luonnostaan. Jäljellejäävä eläkevastuu kirjataan kuluksi vuoden 2000 loppuun mennessä. 28\n31 Konserni Emoyhtiö (Mmk) SAAMISET Saamiset konserniyhtiöiltä Korottomat myyntisaamiset 186,0 12,6 Lainasaamiset 48,6 Siirtosaamiset 23,8 109,8 258,5 122,4 Saamiset osakkuusyhtiöiltä Korottomat myyntisaamiset 0,8 0,7 0,3 0,4 Lainasaamiset 11,2 7,3 Siirtosaamiset 1,7 1,5 12,0 9,7 0,3 1,9 Saamiset, jotka erääntyvät yli yhden vuoden päästä Korolliset myyntisaamiset 15,2 30,4 8,6 7,4 Korottomat myyntisaamiset 40,1 8,0 25,0 Siirtosaamiset 59,1 35,1 43,8 21,9 Muut saamiset 2,4 1,1 116,8 74,6 77,4 29,3 Korolliset saamiset yhteensä 96,5 144,1 41,9 9,2 14. RAHAT JA LYHYTAIKAISET SIJOITUKSET Rahat ja pankkisaamiset 285,8 295,3 24,3 41,4 Lyhytaikaiset sijoitukset 1 788, , , , , , , ,8 Lyhytaikaiset sijoitukset ovat aikatalletuksia, sijoitus- ja yritystodistuksia, joukkovelkakirjalainoja tai muita sijoituksia. 15. OMA PÄÄOMA Osakepääoma ,0 711,0 851,0 711,0 Osakeanti 140,0 140,0 Osakepääoma ,0 851,0 851,0 851,0 Muut sidotut rahastot , , ,2 976,4 Emissiovoitto 504,8 504,8 Muutokset konsernirakenteessa 455,0 Muuntoerot 41,0 137,3 Muut sidotut rahastot , , , ,2 Tulos edellisiltä vuosilta ,0 513, , ,0 Osingonjako 42,6 42,6 Varausten ja poistoeron muutos vähennettynä piilevällä verovelalla 152,6 Osuus osakkuusyhtiöiden aikaisempien vuosien tuloksista 16,6 40,5 Muutokset konsernirakenteessa 455,0 Muuntoerot 4,8 37,9 Tulos edellisiltä vuosilta ,6 91, , ,0 Tilikauden tulos 655,5 172,6 112,7 91,9 Oma pääoma yhteensä , , , ,3 Vapaaseen omaan pääomaan sisältyy vapaaehtoisia varauksia ja kumulatiivista poistoeroa verovelalla vähennettynä 25,3 63,6 Jakokelpoisen oman pääoman määrä 839,8 200, , ,1 29\n32 TILINPÄÄTÖSKOMMENTIT Konserni Emoyhtiö (Mmk) VIERAS PÄÄOMA Velat konserniyhtiöille Pitkäaikaiset lainat 285,9 Lyhytaikainen vieras pääoma Pitkäaikaisten lainojen lyhennysosuus 21,5 Muut korolliset lyhytaikaiset velat 66,2 69,3 Ostovelat 183,9 Ennakkomaksut 213,6 Siirtovelat 7,9 20,1 Konsernitilivelka 89,3 548,6 560,9 945,4 Velat osakkuusyhtiöille Lyhytaikainen vieras pääoma Ostovelat 1,2 13,4 Siirtovelat 1,0 0,4 0,9 2,2 13,8 0,9 17. PITKÄAIKAINEN VIERAS PÄÄOMA Konsernin pitkäaikainen vieras pääoma erääntyy maksettavaksi seuraavasti: Vuosi Joukkovelka- Lainat rahoi- Eläkelainat Muut pitkä- Yhteensä kirjalainat tuslaitoksilta aikaiset lainat ,5 49,6 81,0 18,7 151, ,5 55,4 40,3 18,5 216, ,6 15,9 37,5 25,5 181, ,6 5,6 34,9 16,4 159, tai myöhemmin 258,6 3,5 461,4 27,0 750,6 Yhteensä 568,9 130,0 655,2 106, ,3 Emoyhtiön pitkäaikainen vieras pääoma erääntyy maksettavaksi seuraavasti: Vuosi Joukkovelka- Lainat rahoi- Eläkelainat Muut pitkä- Yhteensä kirjalainat tuslaitoksilta aikaiset lainat ,0 60,5 4,0 67, ,0 3,0 21,3 4,3 128, ,0 2,0 19,8 10,0 131, ,0 1,7 18,4 7,4 127, tai myöhemmin 240,0 1,3 242,5 8,6 492,5 Yhteensä 540,0 11,0 362,6 34,3 947,9 Joukkovelkakirjalainat Laji Laina-aika Pääoma Vuosilyhennys Valmet Oy Joukkovelkakirjalaina ,0 100,0 * Joukkovelkakirjalaina ,0 ** Joukkovelkakirjalaina ,0 5,0 Valmet Inc. Joukkovelkakirjalaina USD 1,7 USD 0,2 Joukkovelkakirjalaina USD 5,5 USD 0,4 * lyhennykset vv ** lyhennys\n33 Konserni Emoyhtiö (Mmk) SIIRTOVELAT, PITKÄAIKAISET Eläkevastuuvelka vapaaehtoisista eläkevastuista 204,4 246,3 201,4 243,4 Takuukustannusten jaksotus 27,9 4,5 22,4 Muut vaateet ja korvaukset, kuluvaraus 64,0 44,5 52,1 Muut pitkäaikaiset kuluvaraukset ja muut siirtovelat 98,7 89,0 80,2 80,0 395,0 384,3 356,1 323,4 Valmet Oy:n pitkäaikaisiin siirtovelkoihin sisältyy vuoden 1989 tilinpäätöksessä tehty 80 Mmk:n varaus, jolla on varauduttu Wärtsilä Meriteollisuus Oy:n konkurssipesän esittämään alustoimituksiin liittyvään korvausvaatimukseen. 19. PITKÄAIKAISTEN LAINOJEN LYHENNYSOSUUS Joukkovelkakirjalainat 7,5 13,7 5,0 Lainat rahoituslaitoksilta 224,7 313,3 78,1 4,0 Eläkelainat 48,9 78,8 26,8 1,7 Muut pitkäaikaiset lainat 32,8 34,7 18,9 21,5 313,9 440,5 128,8 27,2 20. SIIRTOVELAT, LYHYTAIKAISET Palkkojen ja henkilösivukulujen jaksotus 360,7 370,7 182,6 4,4 Korkojen jaksotus 77,7 82,1 34,4 47,4 Verojen jaksotus 121,2 49,3 65,5 14,9 Projektien jälkikustannusjaksotus 382,4 227,8 176,0 Takuukustannusten jaksotus 124,7 116,8 70,9 Muut kulujaksotukset 123,5 145,4 54,9 6,5 Tilauskannan tappiovaraus 31,7 23,0 29,9 Muut tuotantoon liittyvät varaukset 37,5 32,5 3,3 Muut varaukset 12,8 53, , ,1 617,5 73,2 21. VASTUUSITOUMUKSET Omasta velasta Annetut kiinnitykset 260,9 416,0 113,2 2,5 Pantatut osakkeet 135,1 Pantatut saamiset 10,9 5,5 0,9 Vastuut omasta velasta yhteensä 271,8 556,6 113,2 3,4 Muut pantit ja sitoumukset Annetut kiinnitykset 38,7 1,7 Pantatut osakkeet 3,6 8,9 Pantatut muut varat 3,0 27,4 Tytäryhtiöiden puolesta Annetut kiinnitykset 37,8 Annetut takaukset 1 545, ,0 Takaukset osakkuusyhtiöiden puolesta 8,9 304,9 8,9 298,6 Takaukset muiden puolesta 99,1 37,4 25,6 34,3 Vastuut muista sitoumuksista yhteensä 114,6 417, , ,4 Leasing-takaisinostositoumukset yhteensä 41,0 51,1 40,2 Kiinnitysten määränä on ilmoitettu niitä vastaavien lainojen määrä. Annettujen kiinnitysten nimellisarvo on 142 Mmk suurempi kuin vastaavien lainojen määrä. Pantattujen osakkeiden määränä on ilmoitettu niitä vastaavien sitoumusten määrä. 31\n34 TILINPÄÄTÖSKOMMENTIT 22. KONSERNIN VUOKRAVASTUUT Sellaisten vuokrasopimusten, jotka eivät ole irtisanottavissa ilman maksuvelvoitetta, vuokrat jakaantuvat tuleville vuosille: Mmk , , , , , ja myöhemmin 25,8 Yhteensä 247,5 23. JOHDANNAISSOPIMUKSET JA RISKIEN HALLINTA Kansainvälinen toiminta altistaa Valmet-konsernin valuutta- ja korkoriskeille. Konserni pyrkii pienentämään näitä riskejä mm. johdannaissopimusten avulla. Valuuttariskien hallinta Valuuttariskit johtuvat pääasiassa siitä, että konsernin tilauskannasta merkittävä osa koostuu ulkomaan rahan määräisistä sopimuksista. Valmet-konserni suojaa sitoviin sopimuksiin perustuvien asiakastoimitusten tulevia kassavirtoja termiinisopimuksin. Ko. suojauksiin liittyvien avoimien termiinisopimusten markkamääräiset vasta-arvot ovat (Mmk): Myydyt Ostetut USD DEM Muut valuutat 276 Yhteensä Termiinisopimuksilla suojatut sitovat myynti- ja ostosopimukset kirjataan tuloslaskelmaan termiinikursseilla arvostettuna ko. suojatun erän tuloutushetkellä. Edellä taulukossa olevat termiinisopimukset erääntyvät pääosin vuonna Valmet-konserni on tehnyt pitkäaikaisiin lainoihin liittyviä valuutanvaihtosopimuksia. Ko. sopimuksilla on markkamääräisiä lainoja muutettu USD-määräiseksi pienentämään konsernin USDmääräistä nettovaluuttapositiota. Avoimia valuutanvaihtosopimuksia oli konsernilla vasta-arvoltaan 332 Mmk käännettynä tilinpäätöspäivän valuuttakursseilla. Niistä johtuvat kurssierot kohdistetaan vastaaviin tase-eriin ja ne tuloutetaan kullekin tilikaudelle. Sopimusten voimassaoloaika on 0 7 vuotta. Korkoriskien hallinta Valmet-konserni on tehnyt koronvaihtosopimuksia alentaakseen rahoituskustannuksiaan. Konsernilla on avoimia koronvaihtosopimuksia pääomavasta-arvoltaan 514 Mmk. Koronvaihtosopimuksista johtuvat korot on käsitelty suojattavien lainaerien korkokulujen oikaisuna. 24. VAATEET JA RIITAKYSYMYKSET Wärtsilä Meriteollisuus Oy:n konkurssipesän Valmet Oy:lle vuoden 1990 alussa esittämien vahingonkorvausvaatimusten käsittely jatkuu edelleen Helsingin käräjäoikeudessa. Esitetyt vaatimukset eivät sisällä Valmet Oy:n kannalta mitään taloudellisesti uutta aikaisempien tilinpäätösten julkistamisen jälkeen. Wärtsilä Meriteollisuus Oy:n perustamisen jälkeen tapahtuneet osakepääoman korotukset ja omaisuuden luovutukset ovat Valmet Oy:n käsityksen mukaan tapahtuneet lakien ja määräysten mukaisesti. Vaateet nojautuvat konkurssipesän väitteisiin ja yksipuolisiin selvityksiin. Liittovaltion tuomioistuin Wisconsinissa USA:ssa antoi silloisen Valmet Paperikoneet Oy:n ja Beloit Corporationin välisessä patenttiriidassa päätöksen, jolla Valmet Paperikoneet Oy velvoitettiin suorittamaan Beloit Corporationille patentinloukkauksen johdosta vahingonkorvausta USD Päätöksestä on valitettu ylempään oikeusasteeseen. Samassa oikeudenkäynnissä yksi Beloit Corporationin patentti julistettiin mitättömäksi. Valmet Oy:tä vastaan on lisäksi vireillä patenttioikeudenkäynnit USA:ssa, Kanadassa ja Ruotsissa. Teknologiaansa puolustaakseen yhtiö on pannut vireille patenttioikeudenkäyntejä USA:ssa, Kanadassa ja Englannissa. Yhtiötä vastaan on vireillä USA:ssa tuotevastuuoikeudenkäyntejä, joiden aiheuttamaa kokonaisriskiä tuotevastuuvakuutukset huomioonottaen ei voida pitää olennaisena. USA:ssa on myös vireillä toistaiseksi ratkaisematon tulliverotusasia. Lisäksi ulkomaantoimitusprojekteihin liittyy tavanomaisesti jatkuvia verotusriskejä ja joitakin oikeudellisia kiistoja, joita ei kuitenkaan yhtiön koko liiketoimintaan nähden voida pitää olennaisina. Valmet Oy:n ja Oy Tampella Ab:n välisessä Tampella Papertech Oy:n hankintaa koskevassa sopimusriidassa välimiesoikeus tuomitsi Oy Tampella Ab:n maksamaan Valmetille vahingonkorvausta korkoineen noin 30 Mmk. Samalla Oy Tampella Ab luopui noin 16 Mmk:n vastasaatavista ja lunasti Valmetilta korkoineen noin 7 Mmk:n erääntyneet maksamattomat asiakassaatavat. Oy Tampella Ab:n vastuulle jäi tämän jälkeen vielä eräitä erääntymättömiä saatavia ja eläkevastuita. 25. OPTIOLAINAN OTTAMINEN JA VALTUUTUS OSAKEPÄÄOMAN KOROTTAMISEKSI Vuoden 1994 varsinainen yhtiökokous päätti markkamääräisen optiolainan ottamisesta Valmet-konsernin johtoon kuuluvilta henkilöiltä. Laina-aika on viisi vuotta, korko 5 % ja emissiokurssi 100 %. Velkakirjoihin liittyy oikeus merkitä yhteensä enintään osaketta välisenä aikana 120 markan merkintähintaan. Optiolaina on kokonaisuudessaan merkitty. Vuoden 1995 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään osakepääoman korottamisesta uusmerkinnällä, optio- ja/ tai vaihtovelkakirjalainoilla enintään 170 Mmk:lla. Valtuutus on voimassa saakka ja hallitus voi poiketa osakkeenomistajan etuoikeudesta merkitä uusia osakkeita. Valtuutusta ei ole käytetty mennessä. 32\n35 Laskentaperiaatteet Valmet noudattaa Euroopan Unionin neljättä ja seitsemättä direktiiviä, International Accounting Standards Committee n laskentaperiaatteita (IAS-standardit) sekä Suomen kirjanpitolain säännöksiä. Kaikki tytäryhtiöt soveltavat samoja alla määriteltyjä laskentaperiaatteita konsernitilinpäätöksessä. KONSOLIDOINTIPERIAATTEET Yli 50 %:sesti omistetut tytäryhtiöt konsolidoidaan tilinpäätöksessä. Tilikauden aikana hankittujen tai myytyjen tytäryhtiöiden tulokset sisältyvät konsernin tilikauden tulokseen niiden hankintahetkestä lähtien tai myyntihetkeen saakka. Konsolidoinnissa on käytetty hankintamenomenetelmää. Liikearvoa laskettaessa konsernin osuus tytäryhtiön omasta pääomasta on eliminoitu hankintamenoa vastaan. Osa eliminointierosta on kohdistettu käyttöomaisuuserille ja osa on käsitelty liikearvona, jota on poistettu 10 vuoden aikana tasapoistoin. Vuodesta 1994 lähtien on uusiin hankintoihin sovellettu liikearvon osalta 5 vuoden poistoaikaa. Konsernin sisäiset liiketapahtumat sekä sisäiset saatavat ja velat on eliminoitu. OSAKKUUSYHTIÖT Osakkuusyhtiöitä ovat yhtiöt, joissa Valmetin suora omistus tai välillinen omistus on 20 ja 50 prosentin välillä. Konsolidoituun tuloslaskelmaan sisältyy konsernin osuus osakkuusyhtiöiden tuloksista. Konsernin osuus hankintahetken jälkeen kertyneistä osakkuusyhtiöiden voitoista ja tappioista sisältyy konsernitaseessa osakkuusyhtiöosakkeiden hankintamenoon. VALUUTTAMÄÄRÄISET ERÄT Valuuttamääräiset erät kirjataan kirjanpitoon liiketapahtuman syntymispäivän valuuttakursseilla tai termiinikurssiin tapahtumien luonteen mukaisesti. Sekä realisoituneet että realisoitumattomat kurssivoitot ja -tappiot kirjataan tuloslaskelmaan rahoitustuottoihin ja kuluihin sekä liikevaihdon ja ostojen oikaisueriin. Valuuttamääräiset saatavat ja velat sisältyvät tilinpäätökseen käännettyinä Suomen markoiksi tilinpäätöspäivän kursseilla tai jos erät on terminoitu tai suojattu valuutanvaihtosopimuksin, ELÄKKEET JA MUUT ELÄKE-EDUT Eläke-eduista aiheutuvat kustannukset kirjataan kuluiksi kaudella, jolloin vastaava työsuoritus on tapahtunut. Konserniyhtiöiden eläkejärjestelyt noudattavat eri maiden paikallisia sääntöjä ja käytäntöjä. Näiden järjestelyjen kulut kirjataan kuluksi tuloslaskelmaan ja niiden määrät perustuvat vakuutusmatemaattisiin laskelmiin tai vakuutusyhtiöiden suoriin veloituksiin. Osa aikaisempina vuosina syntyneestä vapaaehtoisesta lisäeläkevaskäytetään sopimuskursseja. Kurssierot, jotka syntyvät suojaamattomien valuuttamääräisten saatavien ja velkojen valuuttakäännöksistä, kirjataan tuloslaskelmaan. ULKOMAISET KONSERNIYHTIÖT Konsernitilinpäätöksessä ulkomaisten tytäryhtiöiden tuloslaskelmat on käännetty Suomen markoiksi vuoden keskikursseilla ja taseet on käännetty tilinpäätöspäivän kursseilla. Ulkomaisten tytäryhtiöiden tilinpäätösten Suomen markoiksi kääntämisestä syntyvät kurssierot sisältyvät konsernin sidottuihin tai vapaisiin pääomiin sen mukaan mistä tase-eräryhmästä ko. kurssierot ovat peräisin. LIIKEVAIHTO JA TILAUSKANTA Liikevaihto on johdettu kokonaislaskutuksesta vähentämällä siitä välilliset verot, alennukset, asiakastoimitusten rahdit ja vakuutukset, myyntiprovisiot sekä royalti- ja lisenssimaksut, myyntisaamisten luottotappiovaraukset sekä realisoituneet ja realisoitumattomat myyntisaamisten kurssierot. Tilauskantaan kohdistuvia saatuja ennakoita ei ole vähennetty tilauskannan arvosta. MYYNTITUOTTOJEN TULOUTUS Myytyjen tuotteiden ja palvelujen tuloutus tapahtuu kun omistukseen liittyvät merkittävät riskit ja velvoitteet on siirretty ostajalle tai kun palvelu muutoin on loppuun suoritettu. Pitkäaikaiset toimitusprojektit tuloutetaan asiakkaille tapahtuneiden loppuluovutusten yhteydessä. Jos asiakkaan kanssa tehty pääsopimus sisältää teknisesti erillisiä alaprojekteja, joilla on itsenäiset hyväksymismenettelyt, alaprojekti voidaan tulouttaa sen toimituksen yhteydessä. Vuoden 1996 alusta Valmet-konserni soveltaa pitkäaikaisten toimitusprojektien tuloutuksessa osatuloutusmenetelmää. KÄYTTÖOMAISUUS JA POISTOT Käyttöomaisuus arvostetaan historialliseen hankintamenoon. Joidenkin pitkäaikaisten sijoitusten kohdalla on tehty arvonkorotuksia. Aineellinen käyttöomaisuus poistetaan hyödykkeen taloudelliseen käyttöaikaan perustuvin suun- nitelman mukaisin tasapoistoin. Tyypilliset aineellisen käyttöomaisuuden pitoajat ovat: Rakennukset vuotta Raskaat koneet vuotta Muut koneet 8 10 vuotta Kuljetusvälineet, kalusto ja atk-laitteet 3 5 vuotta Rahoitusleasing-ehdoin vuokrattu aineellinen käyttöomaisuus sisältyy konsernitaseen käyttöomaisuuteen ja velkoihin ja poistetaan konsernin normaalin poistosuunnitelman puitteissa. Leasing-sopimus, joka siirtää kaikki ko. omaisuuden omistamiseen liittyvät riskit ja hyödyt vuokranottajalle, käsitellään rahoitusleasinginä. Muut vuokrat kirjataan tuloslaskelmaan kauden kuluina. VAIHTO-OMAISUUS Vaihto-omaisuus esitetään historiallisen hankintamenon tai sitä alemman luovutushinnan määräisenä ja lasketaan fifo- tai keskihintamenetelmää käyttäen. Historialliseen hankintamenoon sisällytetään ostohinta sekä kuljetus- ja jalostuskustannukset. Keskeneräisen työn ja itse valmistettujen valmiiden tuotteiden kustannukset koostuvat välittömistä materiaaleista, välittömistä palkoista ja sosiaalikuluista, alihankinnoista ja muista välittömistä kuluista. Lisäksi tuotantokustannuksiin on kohdistettu tuotannon ja projektihallinnon yleiskustannuksia. LYHYTAIKAISET SIJOITUKSET Lyhytaikaiset sijoitukset arvostetaan markkinahintaan ja markkina-arvojen muutoksesta johtuvat voitot ja tappiot kirjataan kauden tuloslaskelmaan. 33\n36 LASKENTAPERIAATTEET tuusta on kattamatta. Se on kirjattu taseen vastaaviin kattamattomana eläkevastuuna ja vastattaviin pitkäaikaisina siirtovelkoina. Tämä eläkevastuu kirjataan kuluksi vuoden 2000 loppuun mennessä. TUTKIMUS- JA TUOTEKEHITYSKULUT Tutkimus- ja tuotekehityskulut kirjataan kuluksi syntymiskaudellaan. Jos tällaisia kuluja on poikkeuksellisesti aktivoitu, ne poistetaan suunnitelman mukaisesti enintään viidessä vuodessa. VEROT Välittömät verot on laskettu konserniyhtiöiden tulosten ja eri maiden paikallisten verosäännösten mukaisesti. Konsernitilinpäätöksessä verottamattomat varaukset on jaettu piilevän verovelan ja oman pääoman osuuteen. RAHOITUSLASKELMA Ulkomaisten tytäryhtiöiden eri vuosien taseiden konvertoinnista Suomen markoiksi syntyvät kurssierot on eliminoitu rahoituslaskelmassa siten, että vertailuvuoden 1994 taseet on käännetty Suomen markoiksi vuoden 1995 kursseilla. Samoin konsernirakenteen muutokset on eliminoitu siten, että myytyjen yhtiöiden taseet on vähennetty vuoden 1994 tasearvoista ja tilikauden aikana hankitut yhtiöt vastaavasti lisätty. Valuuttamääräisistä myyntisaamisista ja ostoveloista syntyvät kurssierot sisältyvät liiketoiminnan kassavirtaan. Ulkomaan rahan määräisestä lainanotosta johtuvat kurssierot sisältyvät rahoituslaskelmassa muihin rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Tunnuslukujen laskentakaavat (*) Omavaraisuusaste, % = Oma pääoma + Vähemmistöosuus x 100 Taseen loppusumma Saadut ennakot Sijoitetun pääoman tuotto, % = Tulos rahoituserien jälkeen + Rahoituskulut x 100 Taseen loppusumma Korottomat velat, vuoden keskiarvo (*) Oman pääoman tuotto, % = Tulos rahoituserien jälkeen Verot x 100 Oma pääoma + Vähemmistöosuus, vuoden keskiarvot Current ratio = Quick ratio = Vaihto-omaisuus + Saamiset + Rahat ja lyhytaikaiset sijoitukset Lyhytaikainen vieras pääoma Vaihto omaisuudesta maksetut ennakot + Saamiset + Rahat ja lyhytaikaiset sijoitukset Lyhytaikainen vieras pääoma Ennakkomaksut (**) Osinko / osake, mk = Nimellisosinko Osakeantioikaistu osakkeiden lukumäärä (**) Efektiivinen osinkotuotto, % = Osinko / osake x 100 Osakeantioikaistu osakkeen hinta (**) Tulos / osake, mk = Tulos rahoituserien jälkeen Verot Vähemmistöosuus Osakeantioikaistu osakkeiden keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana (**) P/E luku = Osakeantioikaistu osakkeen hinta Tulos / osake Kassavirta / osake, mk = Tulos rahoituserien jälkeen + Poistot Verot Osakeantioikaistu osakkeiden keskimääräinen lukumäärä tilikauden aikana (*) Oma pääoma / osake, mk = Oma pääoma Osakeantioikaistu osakkeiden lukumäärä (*) Laskettaessa näitä tunnuslukuja vuodelta 1993 ja sitä aikaisemmilta vuosilta omaan pääomaan sisältyivät myös varaukset. Vastaavia tunnuslukuja laskettaessa vuosilta 1994 ja 1995 oma pääoma sisältää varaukset vähennettynä piilevällä verovelalla. (**) Osakekohtaisia tunnuslukuja laskettaessa ei ole otettu huomioon markan optiolainan laimennusvaikutusta. 34\n37 Tilintarkastuskertomus Valmet Oy:n osakkeenomistajille Olemme tarkastaneet Valmet Oy:n kirjanpidon, tilinpäätöksen ja hallinnon vuodelta Hallituksen ja toimitusjohtajan laatima tilinpäätös sisältää toimintakertomuksen, sekä konsernin ja emoyhtiön tuloslaskelman, taseen ja liitetiedot. Suorittamamme tarkastuksen perusteella annamme lausunnon tilinpäätöksestä ja hallinnosta. Tilintarkastus on suoritettu hyvän tilintarkastustavan mukaisesti. Kirjanpitoa sekä tilinpäätöksen laatimisperiaatteita, sisältöä ja esittämistapaa on tällöin tarkastettu riittävässä laajuudessa sen toteamiseksi, ettei tilinpäätös sisällä olennaisia virheitä tai puutteita. Hallinnon tarkastuksessa on selvitetty hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenten sekä toimitusjohtajan toiminnan lainmukaisuutta osakeyhtiölain säännösten perusteella. Lausuntonamme esitämme, että tilinpäätös on laadittu kirjanpitolain sekä tilinpäätöksen laatimista koskevien muiden säännösten ja määräysten mukaisesti. Tilinpäätös antaa kirjanpitolaissa tarkoitetulla tavalla oikeat ja riittävät tiedot konsernin sekä emoyhtiön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Tilinpäätös konsernitilinpäätöksineen voidaan vahvistaa sekä vastuuvapaus myöntää emoyhtiön hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenille sekä toimitusjohtajalle tarkastamaltamme tilikaudelta. Hallituksen esitys tuloksen sekä taseen mukaisen vapaan oman pääoman käsittelystä on osakeyhtiölain mukainen. Olemme perehtyneet tilikauden aikana julkistettuihin osavuosikatsauksiin. Käsityksemme mukaan osavuosikatsaukset on laadittu niitä koskevien säännösten mukaisesti. Helsingissä helmikuun 23. päivänä 1996 KPMG Wideri Oy Ab/ Eero Suomela, KHT Hallintoneuvoston lausunto Valmet Oy:n hallintoneuvosto on tänään pitämässään kokouksessa käsitellyt yhtiön vuoden 1995 tilinpäätöstä ja tilintarkastuskertomusta. Hallintoneuvosto esittää lausuntonaan vuoden 1996 varsinaiselle yhtiökokoukselle, että tuloslaskelma ja tase tilikaudelta 1995 vahvistetaan ja yhtyy hallituksen ehdotukseen voiton käsittelemisestä. Hallintoneuvoston varapuheenjohtajan Teuvo Kinnusen sekä hallintoneuvoston jäsenten Kirsi Pihan, Ralf Sundin ja Markku Vuorensolan toimikausi päättyy vuoden 1996 varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä. Helsingissä helmikuun 27. päivänä 1996 Pentti Mäki-Hakola Teuvo Kinnunen Jussi Niemi puheenjohtaja Hannu Kemppainen Pertti Nykänen Jarmo Leppiniemi Kirsi Piha Johannes Leppänen Ralf Sund Leena Luhtanen Markku Vuorensola Markku Mäkinen 35\n38 PAPERI- JA KARTONKIKONEET Tilauskanta kasvoi voimakkaasti Vuoden 1995 aikana saatiin tilauksia yhteensä Mmk:n arvosta eli 45 % edellisvuotista enemmän. Tilauskannan arvo vuoden lopussa oli Mmk eli 63 % edellisvuotista suurempi. Tunnusluvut, Mmk Liikevaihto Liikevoitto Taseen loppusumma Henkilöstö Tilauskanta Investoinnit ja T&K Paperin kulutus on kasvanut kaikkialla maailmassa, mutta selvästi huippuvuotta 1994 hitaammin. Pitkälle jalostettujen päällystettyjen paperilajien kasvu on ollut voimakkainta. Paperi- ja kartonkilajien kulutus kasvoi vuonna 1995 noin 3 % edellisvuodesta. Paperitehtaiden tuotanto on jatkanut kasvuaan, joskin siinä alkoi kesästä lähtien olla selviä epävarmuustekijöitä. Päämarkkinoilla Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Aasiassa tehtaiden käyntiaste on ollut koko vuoden korkea. Aasiassa tuotannon määrä on noussut huomattavasti, ensisijaisesti uuden kapasiteetin käyttöönoton myötä. Kysynnän kasvu nosti sellun hintaa voimakkaasti vuoden loppupuolelle asti, jolloin näkyi ensimmäisiä merkkejä hintojen alentumisesta. Myös jätepaperin hinnat ovat alkaneet laskea ennätyskorkealta tasoltaan. Paperi- ja kartonkilajien hinnat nousivat vielä alkuvuodesta. Loppuvuonna hintakehitystä on leimannut epävarmuus, mikä johti hintojen nousun pysähtymiseen ja jopa lievään laskuun. Sanomalehtipaperin hinta nousi vielä alkuvuodesta Perinteisillä markkinoilla asiakastehtaat investoivat edelleen pääasiassa uusintoihin, joilla tähdätään kapasiteetin kasvattamiseen tai laadun parantamiseen. Euroopassa tehtiin kuitenkin eräitä huomattavia investointipäätöksiä, mm. tuotantomääriltään maailman suurimmista paperikoneista. Aasian koneinvestoinnit ovat kohdistuneet uusiin kokonaisiin valmistuslinjohin. Kilpailutilanne on jatkunut kireänä kaikilla markkina-alueilla. KOKONAISIA KONEITA JA ISOJA UUSINTOJA Kokonaisia koneita tilattiin yhteensä 11. Uusista kokonaisten koneiden tilauksista viisi tuli Aasiasta, viisi Euroopasta ja yksi Yhdysvalloista. Tilatuista koneista neljä oli laajuudeltaan erittäin suuria: Enso-konsernin Veitsiluodon Oulun tehtaan taidepaperilinja, Metsä-Serlan Kirkniemen tehtaan päällystettyä hienopaperia valmistava linja, Stora-konsernin Skoghallin tehtaan linerkartonkilinja Ruotsissa sekä Boise-yhtiön Jacksonin tehtaan hienopaperikone Yhdysvalloissa. Aasian tilaukset tulivat Etelä-Koreasta, Thaimaasta ja Indonesiasta. Vuoden 1995 tilauksista kolme koski päällystettyä hienopaperia valmistavia linjoja, kaksi hienopaperi-, kaksi sanomalehtipaperi-, kaksi linerkartonki-, yksi irrokepaperi- ja yksi pehmopaperikonetta. Kokonaisten koneiden lisäksi Valmetilta tilattiin lukuisten koneiden laajoja uusintoja. Merkittävimpiä niistä olivat Yhtyneiden Paperitehtaiden (UPM-Kymmene) Kaipolan luettelopaperikone ja Rauman tehtaan LWC-paperikone. Muita huomattavia uusintoja olivat SCA-konsernin Laakirchenin tehtaan LWC-paperikone Itävallassa, Kertas Basuki Rachmat -yhtiön hienopaperikone Indonesiassa, Stora-konsernin Kabelin tehtaan LWC-paperikone Saksassa ja Ballarpuryhtiön hienopaperikone Intiassa. Paperinjalostuskoneiden markkinat jatkoivat suotuisaa kehitystään. Kasvua oli kaikissa tuoteryhmissä. Suurin yksittäinen tilaus oli Kymmenekonsernin (UPM-Kymmene) Nordland Papierin tehtaalle Saksaan toimitettava päällystyskone, kaksi superkalanteria ja suuri määrä muita jälkikäsittelykoneita. Ilmajärjestelmiä myytiin useihin Valmetin toimittamiin uusiin koneisiin mutta myös moniin kuivatusosien uusintoihin, joilla on haluttu parantaa koneiden tehokkuutta ja ajettavuutta sekä paperin laatua. Uusien ilmajärjestelmien markkinoinnissa on otettu tehokkaasti huomioon asiakkaiden ympäristövaatimusten kasvaminen. Valmetin tuotevalikoimaan kaksi vuotta sitten siirtyneet massankäsittelylaitteet ovat onnistuneet edelleen laajentamaan markkina-aluettaan. Painehiomoita tilattiin yhteensä yhdeksän. Keskuslaboratorion Optiblade-päällystyskone ajoi tammikuussa 1996 päällystyskoneiden nopeusennätykseksi 2503 m/min. Kuvassa UPM-Kymmenen Kaukaan tehtaalle toimitettu Optiblade-päällystyskone UUTUUSTUOTTEET MENESTYIVÄT Paperiteollisuuden investoinnit LWC-paperilajeja varten. ovat noususuhdanteesta huolimatta suuntautuneet ennen kaikkea 36\n39 Aylesford Newsprint -yhtiölle toimitettu lämmöntalteenottolaitteisto on olennainen osa paperitehtaan energiataloutta. Aylesford Newsprint -yhtiön kierrätysmassaan perustuva sanomalehtipaperin valmistuslinja Englannissa oli Valmetin laajimpia toimituksia vuonna koneuusintoihin, joiden avulla nostetaan tuotannon tehokkuutta ja parannetaan lopputuotteen laatua. Valmetin voimakkaan tutkimus- ja tuotekehitystoiminnan tuloksena syntyneillä uusilla tai parannetuilla tuotteilla on ollut ratkaiseva merkitys viime vuosien myynnin onnistumiselle. Paperikoneen märän pään tärkeimpiä kehityskohteita ovat olleet kitaformeri Speed-Formerin soveltaminen yhä useammille paperi- ja kartonkilajeille sekä täysin uusi laimennussäätöinen perälaatikko. Alunperin kartongin valmistukseen tarkoitettu patentoitu Sym-Belt -puristin on samoin kehitetty soveltumaan myös painopapereiden valmistukseen. Paperikoneen kuivan pään merkittävä tuotekehitysuutuus Optireel-rullain on yhä teknisesti ainoa laatuaan koko maailmassa, ja se voimisti edelleen asemaansa markkinoiden johtavana rullaimena. 37\n40 PAPERI- JA KARTONKIKONEET Jyväskylän tutkimuskeskuksen laajennusosa otettiin käyttöön vuoden 1996 alussa. Tämä yli 150 Mmk maksanut investointi varmistaa Valmetille ensi vuosituhannen alkupuolelle asti mahdollisuuden vastata asiakkaiden kasvaviin tarpeisiin. Paperin pintaominaisuuksien parantamiseen soveltuvat päällystysratkaisut kuten filmipuristin Sym-Sizer, Optisoft-kalanteri ja uudet päällystysasemat ovat jatkaneet menestystään markkinoilla. Uusista päällystysasemista tuotiin markkinoille Optiblade ja Opticoat Duo. Ilmakuivaimet ovat menestyneet hyvin päällystyksen kuivatuksessa. Niitä on toimitettu paperiteollisuuden lisäksi myös converting-sovelluksiin. Merkittävin tuoteuutuus oli sellun ilmakuivain. Ensimmäinen toimitus tulee käyttöön Metsä-Rauma Oy:n sellutehtaassa vuonna Paperikoneen tela porattavana kumioinnin jälkeen Oulun Kumitehtaalla. Jyväskylässä keväällä 1996 toimintansa aloittava tutkimuskeskuksen laajennus varmistaa sen, että konserni voi vastata asiakkaiden kasvaviin tarpeisiin ensi vuosituhannen alkupuolelle asti. LIIKEVAIHTO KASVOI Kokonaisia paperi-, kartonki- ja sellukoneita toimitettiin vuoden 1995 aikana yhteensä 12, edellisenä vuonna 10. Niistä kolme meni Yhdysvaltoihin ja kaksi Etelä-Koreaan ja Kiinaan. Muut toimitukset suuntautuivat Englantiin, Indonesiaan, Intiaan, Meksikoon ja Taiwanille. Toimituksista laajimmat olivat Aylesford Newsprint -yhtiölle Englantiin toimitettu kierrätyspaperia käyttävä sanomalehtipaperilinja sekä International Paper -yhtiön Mansfieldin tehtaaseen Yhdysvaltoihin mennyt linerkartonkikone. Vuoden 1995 suuria toimituksia olivat mm. Procter & Gamble -yhtiön pehmopaperikone Yhdysvaltoihin, Suzhou Papyrus -yhtiön päällystettyä hienopaperia valmistava linja Kiinaan ja ITC Bhadrachalam -yhtiön päällystettyä taivekartonkia valmistava linja Intiaan. Laajoja uusintoja tehtiin mm. Stora-konsernin Kabelin LWC-linjaan Saksassa, Iggesund-yhtiön nestekartonkikoneeseen Ruotsissa, Norske Skog -yhtiön Haldenin tehtaan SC-koneeseen ja Follumin tehtaan sanomalehtipaperikoneeseen Norjassa sekä SAPPI-yhtiön Tugelan kartonkitehtaaseen Etelä-Afrikassa. Ilmajärjestelmien liikevaihto kasvoi paperi- ja kartonkikoneiden suuriin kokonaistoimituksiin sisältyneiden koneiden ja laitteiden ansiosta. Laajoja toimituksia oli mm. Suomeen, Ruotsiin, Norjaan, Saksaan, Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Indonesiaan ja Thaimaahan. Paperinjalostus- ja jälkikäsittelykoneiden osuus vuoden 1995 toimituksista oli huomattava. Suuria toimituksia olivat mm. eteläafrikkalaisen Mondin pituusleikkurit ja kalanterin modernisointi sekä thaimaalaisen Advance Agron kokonainen jälkikäsittelylinja, johon sisältyi superkalantereita, pituusleikkureita ja rullankäsittelyjärjestelmiä. Service-liiketoiminnot ovat jatkaneet voimakasta kasvuaan. Niiden osuus paperi- ja kartonkikoneiden liikevaihdosta nousi lähes neljännekseen. SERVICE JA MARKKINOINTI KEHITTYIVÄT VOIMAKKAASTI Asiakaspalvelun kehittämistä jatkettiin vuonna 1995 perustamalla uusia myynnin, teknisen avun ja servicen toimipisteitä erityisesti Aasian kasvaville markkinoille. Toimipisteet avattiin Etelä-Koreassa, Thaimaassa ja Taiwanilla. Kiinan toimipiste perustettiin vuoden 1996 alussa. Vuoden 1996 aikana aloittaa toimintansa myös laajempi Kaakkois-Aasian huoltokeskus Thaimaassa. Service-tuotevalikoimaa täydennettiin hankkimalla osake-enemmistö paperikoneen levitysteloihin erikoistuneesta Finbow Oy:stä. Läheisesti service-tuotteisiin liittyvät myös japanilaisen Yamauchin kanssa perustetun yhteisyrityksen Valmet Dura Oy:n telapinnoitteet. Yhdysvalloissa ja Kanadassa keskitettiin koko paperi- ja kartonkikoneiden tuotevalikoiman myynti yhteen yhtiöön, ja myynti ja service-toiminta organisoitiin aluepohjaiseksi. Yhdysvaltain ja Kanadan toimintoja tehostettiin vuoden 1996 alussa yhdistämällä kummankin maan yhtiöt yhteisen Pohjois-Amerikan johdon alaiseksi. Saksankielisen Euroopan myynti- ja service-toiminnat yhdistettiin vuoden 1995 alusta. 38\n41 Temple-Inland -yhtiön päällystettyä taivekartonkia valmistava linja Texasissa Yhdysvalloissa käynnistyi keväällä 1995 kuukauden etuajassa ja valmisti myyntikelpoista tuotetta jo 12 tuntia startin jälkeen. Liikevaihto, Mmk Aasian markkinoiden merkityksen kasvaessa voimistettiin myös alueen organisaatiota nimittämällä yhteinen johto kaikille Aasian toiminnoille Singaporeen. TUOTANTO KESKITTYY Tuotannon kehitys jatkui suunnitellusti. Tuotepohjaisen toimintamallin mukaisesti Valmetin oma tuotanto kehitettiin tuotetehdasverkostoksi, jossa kukin Valmetin tehdaspaikkakunta keskittyy sille valittujen kriittisten osien valmistukseen. Samalla tehtiin päätökset joidenkin valmistettavien tuotteiden siirtämisestä yhteistyöyritysten valmistettaviksi. Tuotannollinen hankinta on keskittynyt entisten hankintalähteiden resurssien hallintaan ja uusien halvempien ja asiakasta lähempänä olevien lähteiden kytkemiseen Valmetin tehdasverkostojen osavalmistajiksi. Kilpailukyvyn ja kannattavuuden parantamiseksi on tehty valmistussopimuksia Venäjän, Baltian ja Aasian alueilta valittujen yhteistyöyritysten kanssa. Tuotanto vilkastui kasvaneen tilauskannan myötä. Kuormituksen kasvu ei kuitenkaan ole aiheuttanut poikkeuksellista kustannusten nousua. NÄKYMÄT VUODELLE 1996 Paperiteollisuuden kasvu on tasaantumassa. Joidenkin arvioiden mukaan se kuitenkin jatkuu vielä Aasiassa verraten voimakkaana. Kiinan talouden kehitys vaikuttaa suuresti koko mantereen yleiseen kasvuvauhtiin. Maailman paperiteollisuuden hidastuvasta kokonaiskasvusta on seurauksena koneinvestointien väheneminen lähivuosina. Vuoden 1996 liikevaihto nousee selvästi edellisvuodesta, kun tilauskantaan sisältyviä koneita tulee toimitusvaiheeseen aiempaa enemmän. Sisäiset laatu- ja tehokkuusohjelmat parantavat osaltaan kannattavuutta. Taloudellisen tuloksen ja kannattavuuden arvioidaan säilyvän hyvinä. Liikevaihto markkinaalueittain Suomi 13 % 2 Muut Pohjoismaat 9 % 3 Länsi-Eurooppa 18 % 4 Itä-Eurooppa 1 % 5 Pohjois-Amerikka 33 % 6 Etelä-Amerikka 2 % 7 Aasia 20 % 8 Muut maat 4 %\n42 AUTOMATION Kasvua perinteisillä ja uusilla markkinoilla Prosessi- ja energiateollisuuden investointien kasvu jatkui koko vuoden. Valmet Automationin liiketoiminta kehittyi suotuisasti ja tasapainoisesti ja keskeiset tavoitteet tilauksissa, liikevaihdossa ja kannattavuudessa ylitettiin. Vuoden aikana panostettiin erityisesti tuotekehitykseen, markkinointiin ja kansainvälisen jakeluverkoston laajentamiseen. Tunnusluvut, Mmk Liikevaihto Liikevoitto Taseen loppusumma Henkilöstö Tilauskanta Investoinnit ja T&K Damatic XD -automaatiojärjestelmät osoittivat kilpailukykynsä myös energian tuotannon ja tuotannon ympäristövaikutusten hallinnassa. Valmet Automationin liikevaihto oli 1253 Mmk, ja se kasvoi edellisestä vuodesta 22 %. Kasvua ylläpitivät lisääntyneet toimitukset perinteisille markkinoille ja samaan aikaan toteutettu markkina-alueiden laajentaminen useissa Aasian maissa, Etelä-Afrikassa, Meksikossa ja Brasiliassa. Merkittävintä kasvu oli Pohjois-Euroopassa. Liikevaihdon suotuisaan kehitykseen vaikuttivat myös vuoden aikana myyntiin tulleet uudet tuotteet. Vuoden aikana toimitettiin suuria Damatic XD -automaatiojärjestelmiä mm. Yhdysvaltoihin Temple-Inland Forest Products Corp:lle ja International Paper Co:lle, Suzhou Papyrus Paper Co., Ltd:lle Kiinaan, Shin Ho Paper Mfg. Co., Ltd:lle Koreaan, Neusidler AG:lle Itävaltaan, CEZ ˇ Elektrarna -yhtiölle Tshekin tasavaltaan ja Outokumpu Harjavalta Metals Oy:lle Suomeen. UUSIA TILAUKSIA NELJÄNNES ENEMMÄN Uusia tilauksia kirjattiin 25 % edellisvuotista enemmän. Merkittävään kasvuun yllettiin lähes kaikilla markkinaalueilla, poikkeuksen muodostivat Pohjois-Amerikka ja Venäjä. Automaatiojärjestelmä- ja paperin laatujärjestelmätilauksia tekivät mm. PT Indah Kiat Pulp&Paper Mills Indonesiasta sekä Cheng Loong Co. Ltd. ja Yen Foong Yu Paper Mfg.Co.Ltd. Taiwanilta, Pohjois-Amerikasta kanadalainen Avenor Inc. ja yhdysvaltalainen Boise Cascade Corp., Brasiliasta Industrias Klabin Papel e Cellulose sekä Euroopasta saksalainen Nordland Papier AG, italialainen Fedrigoni & C. SpA, Cartiere ja espanjalainen Torras Papel SA. Merkittävimmät kotimaiset toimitusopimukset tehtiin Veitsiluoto Oy:n, Kaukas Oy:n, Metsä-Serla Oy:n sekä Neste Oy:n kanssa. Erityisen voimakkaasti kasvoi paperikoneiden kunnon- ja käynninvalvontajärjestelmien kauppa, missä Valmet Automationin Sensodec-yksikkö vahvisti entisestään asemaansa maailman markkinajohtajana. Merkittävimpiä tilauksia tekivät ruotsalainen Stora Billerud Ab, Nordland Papier AG Saksasta ja itävaltalainen SCA Laakirchen. Suomeen järjestelmiä tilasivat mm. Veitsiluoto Oy, Metsä-Serla Oy ja UPM. Ympäristösäädösten kiristyminen sekä sellu- ja paperiteollisuuden kannattavuuden nopea paraneminen lisäsivät merkittävästi prosessimittaus- ja analysointilaitteiden kysyntää. Kajaanin Kappa-Analysaattori menestyi hyvin erityisesti Pohjois-Amerikassa. Mikroaaltoihin perustuva sellun sakeusanalysaattori MCA saavutti huomattavan markkinaosuuden Euroopassa. Suurin yksittäinen toimitus meni Ruotsiin Stora AB:lle, jonka Skoghallin tehtaalle toimitettiin 25 MCAanalysaattoria. Paperikoneen ajettavuutta parantavaa RM-200 -järjestelmää myytiin kaikkien merkittävien paperilaatujen tuotantoon. RM-200 -märän pään säätöjärjestelmä on käytössä mm. viidessä maailman nopeimmista paperikoneista. Japani nousi Suomen ohella PaperLab-käyttäjien kärkimaaksi kun Honshu Paper, Nippon Paper ja New Oji Paper -yhtiöt ottivat käyttöön uudet automaattiset paperintestauslaboratoriot. Jo aiemmin hyvään kasvuun yltäneet energian tuotannon ja tuotannon ympäristövaikutusten hallintaan käytettävät Damatic XD -ohjaus- ja hallintaratkaisut osoittivat kilpailukykynsä myös uusilla markkinoilla. Uusia aluevaltauksia saavutettiin ja uusia asiakasuhteita solmittiin mm. Saksassa, Puolassa ja Espanjassa sekä useissa itäisen Keski-Euroopan maissa. Kaukokäyttöjärjestelmiä toimittava Sage-yksikkö laajensi menestyksellisesti toimintojaan mm. Brasiliaan ja Kiinaan. ASIAKASKOHTAISIA PALVELUSOPIMUKSIA Aiemmin painopistealueeksi asetettua asiakaspalvelun kehittämistä jatkettiin koko vuoden ajan kehittämällä automaatiojärjestelmien ennakkohuoltoa. Asiakkaan yksilöllinen palvelu taataan asiakaskohtaisin palvelusopimuksin, joihin kuuluu mm. asiakaskoulutus, järjestelmähuolto, varaosat, järjestelmälaajennukset ja -päivitykset sekä sovellusasiantuntijoiden palvelut. 40\n43 Liikevaihto, Mmk Liikevaihto markkinaalueittain Uusi PaperIQ menestyi markkinoilla odotettuakin paremmin. Järjestelmiä tilattiin 40 eri puolille maailmaa paperin ja kartongin laatumittauksiin. 5 2 Jakelu- ja huoltoverkostoa laajennettiin merkittävästi perustamalla uusia palveluyksiköitä Indonesiaan, Kiinaan, Koreaan, Norjaan, Taiwaniin, Thaimaahan ja Tshekin tasavaltaan. MENESTYKSELLISIÄ UUSIA TUOTTEITA Tutkimus- ja kehityspanostukset pidettiin aiemmin saavutetulla korkealla tasolla ja markkinoille tuotiin useita uusia tuotteita. Vuoden 1995 tuotekehityskustannukset olivat 99 Mmk, lähes 8 % liikevaihdosta. Huomattavin uutuustuote oli hajautettu paperin laadunmittausjärjestelmä PaperIQ, joka menestyi markkinoilla odotettuakin paremmin. Järjestelmiä tilattiin vuoden loppuun mennessä eri puolille maailmaa kartonkien, painopapereiden, hieno- ja erikoispapereiden sekä tissuepapereiden laatumittauksiin 40 kappaletta. Tehtaiden ja laitosten informaatio- ja raportointitarpeisiin kehitetty XIS-tietoasema ja sen sovellukset menestyivät markkinoilla hyvin. Keväällä myyntiin tulleet digitaaliset älykkäät lähettimet menestyivät markkinoilla erinomaisesti. Vuoden loppuun mennessä myytiin erilaisiin sovelluksiin yli lähetintä. Sellun valkaisussa käytettävien kemikaalien mittaukseen kehittiin Kajaani Filtrate Polarox-anturi. NÄKYMÄT VUODELLE 1996 Näkymät vuodelle 1996 ovat myönteiset. Kysyntä jatkuu hyvänä, joskin kasvu näyttää olevan tasaantumassa. Investointeja jakeluverkoston laajentamiseksi jatketaan määrätietoisesti erityisenä painopistealueena Aasian markkinat. Energian tuotantoon ja ympäristön suojeluun liittyviä mittaus- ja ohjausratkaisuja kehitetään entistä kilpailukykyisemmiksi. Yhteistyötä Valmetin muiden yksiköiden kanssa syvennetään sellu- ja paperiteollisuuden automaation kehittämiseksi asiakkaiden muuttuvien tarpeiden mukaisesti. Viimeaikaiset toimitukset ovat nostaneet Suomen ja Japanin suurimmiksi automaattisten PaperLab -paperintestauslaboratorioiden käyttäjämaiksi. 4 1 Suomi 31 % 2 Muut Pohjoismaat 5 % 3 Länsi-Eurooppa 12 % 4 Itä-Eurooppa 7 % 5 Pohjois-Amerikka 27 % 6 Etelä-Amerikka 4 % 7 Aasia 11 % 8 Muut maat 3 % Hallitus 1996 Matti Sundberg, pj. Mauri Jaakonaho Markku Kangas, tj. Heikki Keränen Eino Auvinen Jaakko Helenius Jouko Pajunen 3 41\n44 VOIMANSIIRTO Kysyntä kehittyi hyvin Valmet Voimansiirron liikevaihto kasvoi 38 % verrattuna edellisvuoteen. Kasvua oli kaikissa tuoteryhmissä tasaisesti. Markkinoilla kysyntä kehittyi hyvin. Yhtiön tilauskanta oli vuoden lopulla 59 % edellisvuotta korkeampi. Yhtiön tulos oli tyydyttävä. Tunnusluvut, Mmk Liikevaihto Liikevoitto Taseen loppusumma Henkilöstö Tilauskanta Investoinnit ja T&K Liikevaihto, Mmk Liikevaihto markkina-alueittain 50 1 Suomi 42 % 2 Muut Pohjoismaat 31 % 3 Länsi-Eurooppa 6 % 4 Pohjois-Amerikka 19 % 5 Aasia 1 % 6 Muut maat 1 % 0 1 Hallitus 1996 Juhani Riutta, pj. Hannu Korpisaari Leo Lahtinen Toimitusjohtaja Erkki Pylvänäinen Rullaussylinterin käyttö on osa Aylesford PK 14:lle toimitettua mekaanista käyttöjärjestelmää. Markkinoilla kysyntä voimistui merkittävästi vuoden 1994 syksyllä ja pysyi vilkkaana koko vuoden 1995 ajan niin kotimaassa kuin viennissäkin. Voimansiirron liiketoiminnoista puunjalostusteollisuuden mekaaniset käytöt, energiantuotannon vaihteet ja huolto kasvoivat voimakkaimmin. Hydraulimoottoreiden kysyntä oli korkealla tasolla, mutta tasaantui vuoden loppua kohti metsäkonepuolen alkavan varovaisuuden myötä. YMPÄRISTÖYSTÄVÄLLISET ASIAKASSOVELLUTUKSET MENESTYIVÄT Aiempien vuosien johdonmukainen tuotekehitys sekä pitkäjänteinen yhteistyö asiakkaiden kanssa vakiinnutti Voimansiirron aseman yhtenä tuulienergialaitosten suurimmista vaihdetoimittajista. Valmet-vaihteet ovat menestyneet etenkin korkean laadun, alhaisten meluarvojen ja toimintavarmuuden ansiosta. UUSIA INVESTOINTEJA Onnistuminen markkinoilla, asiakasyhteistyö ja laajennettu myyntiverkosto johtivat tuotannon merkittävään kasvuun. Tuotannossa on otettu käyttöön kapasiteettia, valmistusprosessia ja laaduntuottokykyä lisääviä investointeja. Toimintarakennetta on selkeästi muutettu lisäämällä resurssiverkostoa sekä suunnittelu- ja valmistusyhteistyötä sopimuspartnereiden kanssa. Henkilöstön koulutukseen panostettiin aiempaa enemmän. Laaja, koko organisaation läpikäyvä tiimi- ja yhteistyövalmennus johti näkyviin prosessi- ja työpaikkaparannuksiin tehtaalla. Valmetin jenkkisylintereille kehittämä käyttö parantaa koneen ajettavuutta. NÄKYMÄT VUODELLE 1996 Vuoden 1996 näkymät ovat myönteiset. Voimansiirron tilauskanta on hyvä, markkinat pysyvät vilkkaina, joskin kasvu tulee hidastumaan. Hydraulimoottoreiden vahvistuvien markkinaosuuksien avulla sekä hammasvaihteiden huoltobusinesta aktiivisesti kehittämällä uskotaan positiivisen kehityksen jatkuvan Voimansiirrossa. 42\n45 AUTOMOTIVE Uudet sopimukset lisäävät autotuotantoa Henkilöautokaupan elpyminen jatkui Valmet Automotiven päämarkkina-alueilla. Myös Valmet Automotiven tuotanto nousi edellisvuodesta etenkin Saab 900 -avoauton hyvän menestyksen ansiosta. Vuonna 1996 tuotantomäärä nousee edelleen noin autoon Opel Calibran yksinvalmistuksen ja Euro- Samara -tuotannon alkamisen vuoksi. Tunnusluvut, Mmk Liikevaihto Liikevoitto Taseen loppusumma Henkilöstö Investoinnit ja T&K Liikevaihto, Mmk Liikevaihto markkina-alueittain 1 Muut Pohjoismaat 61 % 2 Länsi-Eurooppa 39 % 0 Hallitus 1996 Matti Sundberg, pj. Juhani Riutta, vpj. Jorma Halonen Mauri Jaakonaho Juhani Linnoinen, tj. Uudessakaupungissa valmistuvat nyt kaikki Saab-avoautot ja Opel Calibrat. UUSIA SOPIMUKSIA Neuvottelut Adam Opel AG:n kanssa johtivat koko Opel Calibra -tuotannon siirtämiseen Uuteenkaupunkiin marraskuusta lähtien. Tämä merkitsee useiden tuhansien autojen lisätuotantoa vuonna Marraskuussa Valmet Automotive sopi yhteistyöstä venäläisen autotehtaan kanssa. AvtoVAZin, kehitysyhtiö AVVAn ja markkinointiyhtiö EuroLadan kanssa tehty vähintään kolmivuotinen sopimus merkitsee noin :n Länsi-Euroopan markkinoille tarkoitetun Samara-auton valmistamista Uudessakaupungissa. Valmistussopimusta edelsi tuotekehitysprojekti, jossa Valmet Automotive suunnitteli EuroLadan toimeksiannosta Samaraan Euroopan markkinoiden toivomat muutokset. Auto esiteltiin syksyllä Frankfurtin autonäyttelyssä. Euro-Samaran tuotantoa varten perustetaan oma yksikkö. Korit valmistetaan ja maalataan nykyisessä tehtaassa. Kokoonpanoa varten rakennetaan tuotantolinja Uudenkaupungin sataman läheltä vuokrattuihin tiloihin. Tuotanto pääsee täyteen vauhtiin loppukesällä 1996 ja se työllistää henkeä autotehtaalla ja osatoimittajilla. Tänä vuonna valmistuu noin 6000 Samaraa, jotka viedään länsieurooppalaisille asiakkaille. Yhteistyö Venäjän suurimman autonvalmistajan kanssa tuo Valmet Automotivelle mahdollisuuden toimia idän ja lännen autoteollisuuden yhdyslenkkinä. Myös neuvotteluja läntisten yhteistyökumppaneiden kanssa jatketaan tehtaan tuotantokapasiteetin saamiseksi kokonaan käyttöön. AVOAUTO MENESTYY Valmet Automotiven yksinvalmistusmalli Saab 900 Cabriolet saavutti vuonna 1996 kaikkien aikojen parhaan myyntituloksen. Kokonaistuotantomäärä nousi lähes autoon. Eurooppa nousi Yhdysvaltojen edelle suurimmaksi markkina-alueeksi. INVESTOINTEJA TULEVAISUUTEEN Autotehdas uusii tietojärjestelmänsä useiden eri autotehdasasiakkaiden palvelemiseksi joustavasti. Materiaalin vastaanottoa ja käsittelyä sekä kokoonpanon kuormitus- ja muutoshallintaa koskevat uudistukset otettiin käyttöön syksyllä Maalaamossa aloitettiin yhteensä 60 Mmk:aan nousevat investoinnit vesiohenteiseen pintamaalaukseen siirtymiseksi vuonna\n46 LENTOKONETEOLLISUUS Hornet-projekti käynnistyi Valmet Lentokoneteollisuus Oy:n osake-enemmistö siirtyi Valmet Oy:ltä Suomen valtiolle allekirjoitetun sopimuksen mukaisesti. Tunnusluvut, Mmk Liikevaihto Liikevoitto 7 36 Taseen loppusumma Henkilöstö Tilauskanta Investoinnit ja T&K 9 11 Ensimmäiset Hornetit saapuivat Suomeen syksyllä Liikevaihto, Mmk Liikevaihto markkinaalueittain 1 Suomi 50 % 2 Muut Pohjoismaat 24 % 3 Länsi-Eurooppa 4 % 4 Pohjois-Amerikka 17 % 5 Muut maat 5 % 0 1 Hallitus 1996 Juhani Riutta, pj. Harri Pynnä, vpj. Jorma Eloranta Leo Lahtinen Raine Vairimaa Veijo Vartiainen, tj. Hornet F/A-18 -projektiin kuuluvat teknologian siirto, työvälineet ja investoinnit kuten lentokonemaalaamo, saatiin vuonna 1995 siihen vaiheeseen, että lentokoneiden, laskutelineiden ja moottoreiden kokoonpanot voitiin aloittaa sopimusten mukaisesti. Ensimmäiset moottorit luovutettiin tilaajalle syksyllä. F/A-18 sivupaneelien ja komposiittisten peitelevyjen tuotantomäärä kasvoi huomattavasti vuoden 1995 aikana. McDonnell Douglas myönsi Valmet Lentokoneteollisuudelle pronssitason suosikkitoimittaja-aseman, joka perustuu toimitusvarmuuteen ja tuotteiden laatuun. Puolustusmäärärahojen niukkuudesta huolimatta vuoden 1996 tilauskannan ennakoidaan muodostuvan tyydyttäväksi lähinnä Hornet-töiden ansiosta. Tärkein tulevaisuuteen tähtäävä hanke on Hornetin huoltovalmiuden kehittäminen. Siinä painottuvat kokonaisuuden hallitseminen, yhteistyö ja lentokone-elektroniikka. Redigo-koulukoneen valmistus päätettiin lopettaa nyt kesken olevien koneiden valmistuttua. Avicomp Oy:ssä käynnistettiin toimintavuonna avaruusrakenteiden kehittäminen ja valmistus, jonka ensimmäinen projekti on ESAn tiedesatelliittiin XMM tuleva komposiittinen Telescope Tube. Vuoden alkupuoliskolla SAAB liikennelentokoneen osien toimitusmäärä oli voimakkaassa kasvussa, aiheuttaen samanaikaisen sivupaneelien tuotannon kasvun kanssa kapasiteetin kasvun hallinnalle melkoisia vaatimuksia. Loppuvuonna SAAB osien toimitusmäärä väheni suunnitellusta ja kokonaiskapasiteetin kasvu saatiin hallintaan. Lentokonetyön kapasiteettivaihtelujen tasaamiseksi suoritettiin sovellustöitä kotimaisille ja ulkomaisille asiakkaille. Huolto-liiketoiminta saavutti sille asetetut tavoitteet. Telescope Tube on Avicomp Oy:n ensimmäinen avaruusrakenteisiin liittyvä projekti. 44\nSisältö. Vuosikertomus 1994. Pääjohtajan katsaus 2 Osakkeet ja osakepääoma 4 Hallintoelimet 6 Valmet-konserni 1.3.1995 7\nVUOSIKERTOMUS 1994 Vuosikertomus 1994 Sisältö I t ti l P C Talous lyhyesti Kansi II Pääjohtajan katsaus 2 Osakkeet ja osakepääoma 4 Hallintoelimet 6 Valmet-konserni 1.3.1995 7 Tilinpäätös 1994 Hallituksen