Virallinen nimi Vihtori VH16-018-0409\nSyntymäaika 19.08.2015, 3v - 15.12.2015 ikääntyy satunnaisesti\nVäri, säkä voikko, 160cm\nKasvattaja Mona Lindström\n20.04.2016 KTK-II (72p)\n13 (4-3-3-3) + 21 + 14 + 20 + 6 = 74 p.\nVihtori on alkuun vahva hevonen niin käsitellessä kuin ratsastaessa, mutta tuttujen ihmisten kesken sen kanssa tulee mainiosti juttuun. Ei ole kuitenkaan laisinkaan liioiteltua pyöräyttää ketjunarua turvan ympäri oria taluttaessa tai laittaa suuhun vapaapäivän jälkeen vähän voimakkaampaa kuolainta - turhien riskien ottaminen on ainoastaan typerää. Luonteeltaan Vihtori onkin tullut enempi isäänsä, sillä molemmat ovat melko voimakkaita mutta esteitä rakastavia oreja jotka eivät kuitenkaan tee tahallaan mitään pahaa kenellekkään. Molemmat ovat myös herrasmiesmäisiä naistenmiehiä lempeillä hörähdyksillä ja tammoja hyvin lukevalla asenteella.\nHoidettaessa orin voi pitää karsinassa jopa irti. Vihtori kunnioittaa ihmisen omaa tilaa ja käyttäytyy todella mallikkaasti päivästä riippumatta. Voikko ei arista harjatessa mitään kohtaa, mutta korvien koskemisesta se ei kamalasti pidä vaan muuttaa välittömästi ilmeensä hieman happamaksi. Varustaessa ori oikein helpottaa ratsastajansa työtä laskien päätään alemmas suitsiessa ja pullistelustakaan ei tarvitse huolia, sillä sitä ori ei ole tehnyt koskaan.\nRatsastaessa lämmittely menee usein apujen läpiratsastukseen, sillä Vihtori on aina jonkin verran kankea ja lähtisi mielellään jyräämään lapa edellä ja kaahottaa turpa taivaissa huomioimatta pidätteitä. Reippaalla taivuttelulla ja kääntävien apujen läpiratsastuksella ori kuitenkin notkistuu silmissä muuttuen pehmeämmäksi suustaan ja laskien turpansa pois yläilmoista. Tämän jälkeen Vihtorin kanssa on ilo työskennellä - ori haluaa miellyttää ratsastajaansa ja antaa usein ratsastajan virheitä anteeksi. Erityisesti esteillä ori on mukana täydellä sydämellään ja helpommilla esteradoilla riittää, että ratsastaja ohjaa orin lähestymään oikeaa estettä ja kestää kyydissä sillä Vihtori hoitaa kyllä kaiken muun. Teknisemmillä radoilla ratsastajalta vaaditaan hieman enemmän, mutta edelleen orilta saa paljon pikkuvirheitä anteeksi ja sillä onkin mainio opetella esteratsastuksen saloja.\nMaastossa Vihtori on hieman reippaampi ja laukkakisoille sen kanssa ei kannata lähteä sillä vauhti vie pojan mukanaan! Rauhallisilla maastolenkeillä ori on kuitenkin oiva kaveri, sillä se ei pelkää mitään ja toimii erinomaisena johtohevosena kokemattomille maastoilijoille. Yksin maastoillessa Vihtorilla voi päästellä vähän reilummin ja treenata vaikka maastoesteitä, joita voikko ylittää erittäin mielellään! © VRL-06904\nsh vkk 160cm Hengen Herkules\nsh prt 153cm Voiton Vihtory\nsh-t. Hattuvaaran ****\nsh-o. Varsan nimi e. Surusilmä om. VRL-01671\nsh-o. Voittopoika e. Jääkeiju om. VRL-14299\ni. Arpavoitto on 160cm korkea voikon värinen suomenhevosori. Estepainotteinen kisakonkari joka hyppää ilman vaikeuksia 110cm esteradat. Arpa on vahva mutta luotettava estehevonen. Vahvuudesta huolimatta on kiltti eikä tee tahallaan mitään. Ori taittaa myös koululiikkeet ja on erityisesti taitava laukanvaihdoissa. Nykyjään ori on jalostusorina Kuopiossa missä viettää rauhallista loppuelämää.\nii. Toinen voikon värinen suomenhevosori on Vihtorin isänisä joka on Hengen Herkules. Orin säkäkorkeus on lähemmäs 170cm jonka takia Herkules on hieman massiivinen kooltaan, minkä takia orista tuli koulupainotteinen. Nuorempana jaksoi vielä hypätä jotain pieniä esteitä mutta kun Herkules alkoi kasvata ja saada lihaksia ei hän oikein enää jaksanu, eikä kiinnostanu myöskään. Orilla oli tapana kieltää usein joten siirtyi sitten ihan koulupuolelle. Asustelee pienellä perheellä Vantaan ulkopuolella.\nie. Pienhevostamma Eenin Anniina on suloinen 147cm korkea rautias karvapallo. Anniinan löytää Sipoosta pienellä tallilla missä asustaa pihatossa kaverin kanssa. Kilpailukäytössä ei ole enään, mutta oli melko hyvä yleisratsu. Tamma ei myöskään ole enään siitostammana, jälkeläisiä on kuitenkin viisi kappaletta joista kaksi on palkittuja oreja.\ne. Vihtorin nimestä piti alunperin tulla Vaahtokarkin Vihtori emänsä mukaan mutta päädyttiin sitten vain Vihtoriin. Vadelmarakkaus kuuluu niihin hevosiin jotka eivät siedä esteitä ollenkaan. Mieluiten heittäisi ratsastajan esteen yli kun menisi ite, valitettavasti monelle tämä on tuttu koska Vadelma oli haka heittää ihmisiä esteiden yli ja jäädä ite esteen toiselle puolelle. Tamma vihaa esteitä eikä siedä niitä ollenkaan. Kilpailee tällähetkellä koulupuolella aktiivisesti mutta ehkä parin vuoden päästä siityy taas siitoskäyttöön. Varsoja on vain yksi, Vihtorimme.\nei. Vihtori on nimetty emänisänsä jälkeen, Voiton Vihtorystä. Tummanrautiaan värinen 166cm korkea suokkiori oli taitava kouluori upealla harjalla. Esteiden hyppely sujui myöskin mutta koulu oli tämän orin juttu. Vihtory oli koulutettu todella pitkälle ja osasi tehdä kaikenlaista jännää mitä suurinosa ei ehkä osannu. Nykyjään asustelee siittolassa Orimattilassa missä on jalostuskäytössä.\nee. Viimeisenä on Uskon Ritva, 150cm korkea rautiaankimon värinen hurmuri neiti. Ritvalla on myös uskomattoma pitkä harja joka oli aivan liian usein takkuinen ja täynnä lehtiä ja tikkuja. Ritva oli riehukas ja villi tamma joka teki vähän miten sattui. Tamma oli elämänsä alussa yksityishevosena kunnes siirtyi ratsastuskouluhevoseksi ja eläkkeelle siirtyään sai varsan.\n1) 17.02.2016 ERJ Huvius 60cm 01/40\n2) 19.02.2016 ERJ Huvius 50cm 01/40\n3) 23.02.2016 ERJ Huvius 60cm 04/40\n4) 29.02.2016 ERJ Huvius 50cm 03/40\n5) 02.03.2016 ERJ Huvius 60cm 03/40\n6) 03.03.2016 ERJ Huvius 60cm 05/40\n7) 04.03.2016 ERJ Huvius 60cm 04/40\n8) 06.03.2016 ERJ Huvius 60cm 06/40\n9) 19.03.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 01/30\n10) 20.03.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 04/30\n11) 15.03.2016 ERJ Viehättävä 100cm 04/30\n12) 19.03.2016 ERJ Heljävirta 90cm 05/40\n13) 04.03.2016 ERJ Mörkövaara 60cm 07/50\n14) 09.03.2016 ERJ Mörkövaara 100cm 07/50\n15) 22.03.2016 ERJ Mörkövaara 60cm 06/50\n16) 04.03.2016 ERJ Jukola 60cm 05/30\n17) 04.04.2016 ERJ Heljävirta 90cm 04/40\n18) 06.04.2016 ERJ Heljävirta 90cm 06/40\n19) 08.04.2016 ERJ Heljävirta 90cm 06/40\n20) 11.04.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 02/30\n21) 18.04.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 05/30\n22) 04.04.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 03/30\n23) 10.04.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 05/30\n24) 04.04.2016 ERJ Runoratsut 70cm 03/30\n25) 02.05.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 05/30\n26) 05.05.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 05/30\n27) 09.05.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 03/30\n28) 10.05.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 05/30\n29) 19.05.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 01/30\n30) 03.05.2016 ERJ Mörkövaara 90cm 05/30\n1) 12.03.2016 KERJ Mörkövaara Helppo 05/30\n2) 13.03.2016 KERJ Mörkövaara Helppo 04/30\n3) 21.02.2016 KERJ Susiraja Harraste 02/25\n4) 24.02.2016 KERJ Susiraja Harraste 04/25\n5) 04.03.2016 KERJ Mörjövaara Helppo 03/50\n6) 06.03.2016 KERJ Mörjövaara Helppo 04/50\n7) 14.03.2016 KERJ Mörkövaara Helppo 06/37\n8) 06.04.2016 KERJ Heljävirta Helppo 01/40\n9) 12.04.2016 KERJ Mörkövaara Helppo 03/30\n10) 13.04.2016 KERJ Mörkövaara Helppo 02/30\n11) 15.04.2016 KERJ Mörkövaara Helppo 03/30\n12) 03.04.2016 KERJ Mörkövaara Helppo 01/30\n13) 09.04.2016 KERJ Mörkövaara Helppo 03/30\n14) 03.05.2015 KERJ Metsovaara Harraste 01/17\n15) 06.05.2015 KERJ Metsovaara Harraste 01/17\n16) 10.05.2015 KERJ Metsovaara Harraste 03/17\n17) 20.05.2015 KERJ Metsovaara Tuttari 02/18\n18) 04.07.2016 KERJ Metsovaara Harraste 02/16\n19) 18.08.2016 KERJ Ros Cirein Tuttari 04/40\n20) 16.09.2016 KERJ Ros Cirein Helppo 02/40\n1) 16.02.2016 KRJ Huvitus Helppo A 01/40\n2) 26.02.2016 KRJ Spios Stable Helppo B 02/40\n3) 15.04.2016 KRJ Vindemia Helppo B 04/40\n4) 05.04.2016 KRJ Heljävirta Helppo A 04/40\n5) 09.04.2016 KRJ Heljävirta Helppo A 02/40\n6) 25.03.2016 KRJ Helmivaara Helppo A 03/30\n7) 14.04.2016 KRJ Mörkövaara Helppo B 02/30\n8) 06.04.2016 KRJ Mörkövaara Helppo B 03/30\n9) 01.05.2016 KRJ Mörkövaara Helppo B 02/30\n10) 03.05.2016 KRJ Mörkövaara Helppo B 01/30\n11) 06.05.2016 KRJ Mörkövaara Helppo B 03/30\n12) 14.05.2016 KRJ Mörkövaara Helppo B 05/30\n12) 31.03.2016 KRJ CUP Runoratsut Helppo A 10/403\n13) 08.04.2016 KRJ Heili Helppo A 05/49\n14) 16.04.2016 KRJ Escorant Helppo A 04/60\n15) 02.05.2016 KRJ Turmeltaja Helppo B 01/30\n16) 06.05.2016 KRJ Turmeltaja Helppo B 02/30\n17) 08.05.2016 KRJ Turmeltaja Helppo B 01/30\n18) 02.05.2016 KRJ Vanima Helppo A 03/30\n19) 06.05.2016 KRJ Vanima Helppo A 03/30\n20) 09.05.2016 KRJ Vanima Helppo A 01/30\n21) 14.05.2016 KRJ Metsovaara Helppo C 01/40\n22) 16.05.2016 KRJ Metsovaara Helppo C 03/40\n23) 13.05.2015 KRJ Hortensia Helppo B 03/40\n24) 14.05.2015 KRJ Hortensia Helppo B 05/40\n25) 19.05.2015 KRJ Hortensia Helppo B 05/40\n26) 11.05.2015 KRJ Moondance Helppo B 04/37\n27) 14.05.2015 KRJ Moondance Helppo B 06/37\n28) 15.07.2016 KRJ Oakhill Helppo A 05/30\n29) 12.07.2016 KRJ Ventos Helppo B 05/30\n30) 17.08.2016 KRJ Hortensia Helppo A 05/40\n31) 20.08.2016 KRJ Hortensia Helppo A 01/40\n06.03.2016 VSN Satulinna RCH\nKouluvalmennus, valmentaja Mette VRL-13589\nSaavuin valmentamaan turjaketta ja ratsuaan Vihtoria Hattuvaaraan. Voikko ori käveli rennosti alkukäyntejä pitkin ohjin ja tervehdin ratsukkoa. Pyysin turjaketta ottamaan ohjat ja aloittamaan ihan muutamilla pysähdyksillä, peruutuksilla ja ympyröillä. Vihtori ei alkuun ollut kovinkaan vastaanottavainen pidättäviin apuihin ja turjake joutui välillä ihan todella nappaamaan ori kiinni, jotta se laski jalkansa halutuille sijoille. Muutaman kierroksen jälkeen pidätteet menivät kuitenkin jo kivasti läpi, joten pyysin ratsukkoa siirtymään raviin ja tekemään paljon ympyröitä ja muutamia väistöjä. Vihtori oli kovin kankea alkuun ja ympyrät olivat vähintään kummallisen näköisiä. Useilla erikokoisilla volteilla kumpaankin suuntaan ori kuitenkin alkoi lämmetä ja näytti pikkuhiljaa jopa ihan kouluhevoselta taipuessaan kauniisti ratsastajan pyynnöstä. Väistöt sujuivat orin lämmettyä oikein mallikkaasti ja ajattelin, että tästä olisi hyvä jatkaa huomenna.\nToinen päiväni Vihtorin ja turjakkeen valmentajana alkoi oikein lupaavasti. Ratsukko oli jo tehnyt alkulämmittelyt ja turjakkeen mukaan ori tuntui varsin hyvältä ja notkealta. Edellispäivän treeni oli siis toivottavasti tehonnut toivotusti. Nyt aloitimme väistöillä. Ensin käynnissä, jossa ne sujuivat varsin hyvin molempiin suuntiin. Pyysin ratsukkoa raviin ja taas tekemään väistöjä ensin kohti uraa ja sitten pois uralta. Vihtori vastasi väistättävään pohkeeseen lisäämällä vauhtia, mutta muutamilla pidätteillä turjake sai orin pidettyä sopivassa tahdissa ja väistötkin alkoivat sujua. Ratsukko oli varsin hieno näky, suuren voikon ravatessa komeassa tahdissa ja kuunnellen hyvin ratsastajaansa. Lopuksi ajattelin, että annamme Vihtorin päästää hieman höyryjä ja pyysin ratsastajaa nostamaan laukan. Vihtori laukkasi hienosti ja pyysin ratsukkoa laukkaamaan kokorataleikkaat molempiin suuntiin ilman laukanvaihtoja. Nämä sujuivat hienosti, joten päästin ratsukon tekemään loppuverryttelyjä itsenäisesti.\nTulin jälleen valmentamaan Vihtoria ja ratsastajaansa, tänään meillä olisi aiheena avot, sulut ja kootut askellajit. Turjake oli lämmitellyt orin kanssa jo hyvin ja pääsimme heti suoraan asiaan. Vihtori oli alkuun taas hieman vastahakoinen taivutusajatuksille, mutta kun ratsastajansa pysyi päättäväisenä ja tiesi mitä oli tekemässä, taipui ori lopulta varsin näyttävästi ja loppujen lopuksi kevyin avuin. Seuraavaksi pyysin turjaketta kokoamaan Vihtoria käynnissä ja hänhän teki työtä käskettyä. Vihtori oli raukka varmaan jo luovuttanut monen päivän koulurääkkiputken päätteeksi, eikä jaksanut yhtään laittaa vastaan, vaan antautui samantien ja näytti varsin hienon kootun käyntinsä. Seuraavaksi pyysin ratsukkoa ottamaan ravin ja pienissä pätkissä kokoamaan myös ravia. Tämä oli jo hieman enemmän, kuin mitä Vihtori hallitsi, mutta se yritti silti parhaansa ja oli edelleen varsin vaikuttava näky. Kiitin ratsukkoa hyvistä valmennuksista, annoin heille palautteen ja lähdin pian kotimatkalle.\nTänään valmennuksen teemana oli radan ratsastus kilpailukorkeudella, sillä ratsukko halusi viimehetken vinkkejä kilpailuja ajatellen. Rataan kuului tänään muutamia suhteutettuja linjoja tietyllä askelmäärällä ratsastettavaksi, muutamia yksittäisiä esteitä normaalia hankalemmilla lähestymisillä, vesimatto, kolmoissarja sekä muutamia esteitä vinoon hypättäväksi. Itsenäisen alkuverryttelyn jälkeen hyppäsimme radan noin 70-80cm tasolla muutaman esteen ryppäinä läpi, jonka jälkeen pääsimme hiljalleen korottamaan esteitä ratsukon kilpailutasolle. Suhteutetuilla esteväleillä Vihtori teki hyvin työtä käskettynä, eikä tuntunut pahastuvan ratsastajan pienistä lähestymisvirheistä. Jo suhteutettuja estevälejä hypätessä pääsin kehumaan orin hyvää säätelykykyä, sillä ratsastajan ei tarvinnut kuin hieman ajatella sinne päin, ori lyhensi tai pidensi kuin automaattisesti itseään. Yksittäisillä esteillä Vihtori tarvitsikin jo hieman ratsastajan tukea, sillä ilman tasapainoisia kaarteita ori jäi hieman hitaaksi ja siten sai aikaan niin sanottuja turhia puomeja. Vesimaton rohkea ori hyppäsi kerta toisensa jälkeen kuin minkä tahansa muunkin elementin. Ensimmäisen kerran kolmoissarjalle tultaessa laukka oli hieman ponnetonta jonka vuoksi ori joutui tekemään viisinkertaisen työn puhtaaksi hypätäkseen, mutta kiltti ori suoritti tehtävää yritteliäänä. Seuraavina kertoina turjake ratsastakin oria jatkuvasti tehokkaammin, jolloin kolmoissarja ei vaatinut orilta sen suurempia ponnistuksia. Rataa hypätessä halusin nähdä rentoa, mutta silti aktiivista suorittamista ja korostin ratsastajalle, että hänen on löydettävä tekemiseen yksi rytmi, sillä tutustumishyppyjä ottaessa rytmi oli vaihdellut hyvin paljon. Viimeisellä radalla joka nostettiin 100cm tasolle ja muutama este yli kilpailutason 110cm tasolle nähtiin jo todella hyvää ratsastamista jonka ansiosta ratsukko löysi hyvät ponnistuspaikat ja tekeminen tuntui sekä näytti helpolta ja mukavalta.


Tuolien säädöt - toplux.fi\nÖppettider : 9.00 - 16.00 | info@toplux.fi\nBordsskivor och elstativ\nMillaisia säätöjä tarvitaan\nTyötuolissa tulee olla säätömahdollisuuksia\nHyvässä eli ergonomisessa tuolissa on tarpeeksi säätöjä, joita on helppo käyttää. Säädä tuolisi itsellesi sopivaksi; edellinen tuolin käyttäjä on todennäköisesti ollut erikokoinen kuin sinä.\nTuolin korkeuden säätö on tärkein säätö. Jalat on yllettävä maahan tai ainakin jalkatuelle/jalkarenkaalle; muuten verenkierto jaloissa estyy. Jos istut liian matalalla, työasentosi ei ole ryhdikäs ja joudut katsomaan näyttöä alhaaltapäin, jolloin silmät kuivuvat. Polvien tulisi olla n. 90 ° asteen kulmassa. Hyvässä istuma-asennossa alaraajojen verenkierto on esteetön, eli tuolin etureuna ei paina reisien alaosaa eikä polvitaivetta. Kun tuoli on hyvä, niin istuma-asennon ylläpito vaatii vain vähän lihasvoimaa, selkärangan kuormitus on minimoitu ja alaselän notkon ylläpito ei vaadi lihasjännitystä ja liikkuminen sekä asennon vaihtelu on mahdollista.\nSelkänojassa on hyvä olla korkeuden- ja kaltevuudensäätö. Niillä säädetään tärkeä eli oikea tuki ristiselälle. Tarvittava selkänojan koko ja muoto riippuvat paljon työn laadusta ja tarvittavasta tuesta. Korkea selkänoja ja niskatuki eivät ole tarpeellisia normaalissa toimistotyössä. Selkänojan on hyvä joustaa hiukan, jolloin se taipuu selän asennon muutosten mukaan eikä tuoliin "jämähdä". Jos tuoli on liian vankka (kuten esimerkiksi keittiön jakkara), liikkuminen vähenee ja verenkierto hidastuu/estyy. Korkea selkänoja ja niskatuki ovat parhaimmillaan luovassa, ajattelutyötä vaativassa työssä.\nJos tuolissa on "keinuominaisuus", voidaan istuinpintaa säätää eri kaltevuuksiin. Päätetyössä voi istua tuolin etuosassa selän ollessa S-kaaressa. Istuinosa voi olla taaksepäin kallellaan lukiessa lehteä, jutellessa muiden kanssa tai miettiessä.\nKäsinojat ovat erittäin tarpeelliset, koska ne vähentävät hartiaseudun kuormitusta. Käsinojissa tulee olla ainakin korkeus- ja sivuttaissäätö, jolloin ne voi säätää oikealle leveydelle. Käsinojien korkeussäätöä tarvitaan työstä ja työpöydästä riippuen, koska jossain työssä on hyvä saada työtuoli menemään riittävän eteen, jolloin tuoli käsinojineen mahtuu pöydän alle. Tuolin täytyy olla tukeva, eikä se saa kaatua missään asennossa. Tuolin pehmusteiden täytyy olla riittävän topakoita, ettei tuoli ole liian pehmeä. Tuolin kankaan tulee olla kulutuskestävää, paloturvallista ja likaa hylkivää. Normaalissa työpisteessä istuttaessa tuolissa on hyvä olla pyörät, jolloin liikkuminen on helppoa. Pyörät valitaan lattian mukaan; pehmeälle alustalle kovat pyörät ja kovalle alustalle pehmeät pyörät. Jos tuolin tulee pysyä paikallaan, voi pyörien sijaan laittaa liukutassut. Vain testaamalla löydät itsellesi sopivan työtuolin.\nÄrende om sittande\nVal av Stol\n+358 424 947 630\n© 2016 Toplux.fi


Nyt tuli iso jytky! – Eduskunnan kuppilan vaaka näyttää 2,45 kg | Demokraatti.fi\n3.3.2017 12:32 ・ Päivitetty: 3.3.2017 12:35\nNyt tuli iso jytky! – Eduskunnan kuppilan vaaka näyttää 2,45 kg\nKansanedustaja Maarit Feldt-Ranta ja tuhannen sivun lukupaketti.\nTässä se nyt on: Koko nimeltään Hallituksen esitys eduskunnalle maakuntien perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisen uudistusta koskevaksi lainsäädännöksi sekä Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan 12 ja 13 artiklan mukaisen ilmoituksen antamiseksi.\nLempinimenä voi puhua ihan vaan maakuntalaista ja sote-järjestämislaista.\nKansanedustajat saivat komean paperinivaskan viikonloppuluettavakseen.\n– Aion lukea, olen jo nyt sivulla 120, kyllä minä meinaan tämän viikonlopun aikana lukea. Tämä on yksi Suomen historian suurimmista hallinnollisista uudistuksista, kansanedustaja, varapuheenjohtaja Maarit Feldt-Ranta (sd.) vakuuttaa eduskunnan täysistunnon päätyttyä.\n– Minä toivon, että kaikki muutkin kansanedustajat lukevat. Tässä on kyse todella merkittävästä muutoksesta, jossa Suomi siirtyy kuntapohjaisesta järjestelmästä maakuntapohjaiseen järjestelmään, hän sanoo.\nVieressä on SDP:n kansanedustaja Timo Harakka.\n– Minä toivon, että saan Maaritilta sellaisen kohtalaisen ytimekkään briifauksen tästä, hän nauraa.\n– Minä olen pääaineenani lukenut julkista hallintoa. Minä olen ihan innoisssani tämäntyyppisistä asioista, Maarit-Feldt Ranta jatkaa.\nEduskunnan istuntoyksiköstä, jossa on kymmenien vuosien kokemus, ei heti muisteta, että jokin yksittäinen hallituksen esitys olisi ollut näin paksu.\nEsimerkiksi Maastrichtin sopimus ja EU:hun liittymisen sopimukset toivat kuitenkin kansanedustajien pöydälle useita vastaavankaltaisia möhkäleitä, istuntoyksiköstä todetaan.\nSitten tuoreen hallituksen esityksen punnitus: Eduskunnan kuppilan väki palvelee mielellään. Kuppilan vaaka näyttää virallisen tuloksen. Esitys on painavaa luettavaa. 2,45 kilogrammaa.\nSivuja on 1002.


Yksi Helsinki Priden ohjelmanumeroista sai tiukkaa kritiikkiä: "Mitähän ihmettä tämä on olevinaan?" - Ilmiöt - Voice.fi\n11.06.2022 12:15 - Minttu Tikkanen / minttu.tikkanen@bauermedia.fi\nTänä vuonna vuosittaista Helsinki Pride -tapahtumaa juhlitaan ensimmäistä kertaa kokonaisen kuukauden ajan ja ohjelmaa riitääkin kuukauden mittaan joka lähtöön. Yksi Priden ohjelmanumeroista sai osakseen kuitenkin myös kritiikkiä erityisesti saamelaisvaikuttajilta.\nKritiikki kohdistui Helsinki Priden mainostamaan Queer-piiri: jakamis- ja rumpupiiri -tapahtumaan, jota kuvaillaan shamanistiseksi rumpuseremoniaksi. Piirin mainostetaan olevan myös turvallinen tila, mutta esimerkiksi saamelaisaktivisti Petra Laiti nosti esiin, että tila on turvallinen lähinnä suomalaisille.\n"'Shamanistinen rumpuseremonia' on 'turvallinen tila' - mutta turvallinen kenelle? Suomalaisille, jotka haluavat samanisoidassa turvassa saamelaiselta katseelta? Mitähän ihmettä tämä on olevinaan Helsinki Pride?" Laiti kirjoittaa Twitter-tilillään.\nVoit katsoa Twiitin alta tai täältä.\n"Shamanistinen rumpuseremonia" on "turvallinen tila" - mutta turvallinen kelle? Suomalaisille, jotka haluavat shamanisoida turvassa saamelaiselta katseelta?\nMitähän ihmettä tämä on olevinaan @helsinkipride? pic.twitter.com/vSqro669hH\n— Petra Laiti (Mihku Ilmára Mika Petra) (@PetraLaiti) June 10, 2022\nToinen saamelaisvaikuttaja Anni-Sofia Niittyvuopio jatkoi, että rummutuspiiri ylläpitää hankalia stereotypioita.\n"Shamanistinen 'turvallisen tilan' piiri ei ole vain ajattelematonta, mutta myös rasistista ja ylläpitää haitallisia stereotypioita. Sateenkaarisaamelaiset ja -karjalaiset ovat erityisen alttiita moniperustaiselle syrjinnälle", Niittyvuopio huomauttaa.\nShamanistinen "turvallisen tilan" piiri ei ole vain ajattelematonta, mutta myös rasistista ja ylläpitää haitallisia stereotypioita. Sateenkaarisaamelaiset ja -karjalaiset ovat erityisen alttiita moniperustaiselle syrjinnälle. @helsinkipride'n tulee olla turvallinen myös meille.\n— Anni-Sofia Niittyvuopio (@asniittyvuopio) June 10, 2022\nOhjelmanumero poistettiin nettisivuilta kritiikin seurauksena\nKyseinen ohjelmanumero poistettiin Helsinki Priden verkkosivuilta reaktiona aiheellisena pidettyyn kritiikkiin. Iltalehden haastattelussa Helsinki Priden puheenjohtaja Panu Mäenpää kertoo, että tapahtumaan on vapaa ohjelmahaku, jolloin ohjelman järjestäjät vastaavat sisällöstään. Helsinki Priden puolesta taas tietämys ei ole tällä kertaa riittänyt puuttumaan haitalliseksi koettuun sisältöön.\n- Nyt on käynyt sillä tavalla, että osaaminen ei ole riittänyt arvioimaan tätä tilannetta. Pyrimme tietysti tarkistamaan kaikki ohjelmat sillä tavalla, että ne vastaavat arvomaailmaamme, Mäenpää kertoo Iltalehden haastattelussa.\nMäenpää kertoo Iltalehdelle, että tapahtuman sopivuutta arvioidaan nyt uudelleen. Hän pitää positiivisena asiana, että keskustelua herää ja epäkohtiin voidaan siten puuttua.\n- Inhimillisiä virheitä sattuu. Hienoa, että tämä nousi keskusteluun. Tällä tavalla voimme lisätä tietoutta meidän yhdistyksessämme, Mäenpää sanoo.\nLue myös: Luulitko sateenkaarioikeuksien olevan täällä hyvällä tolalla? Suomi romahti vertailussa entistä alemmas\nLue myös: Bradley Cooperin tekonenästä uutuusroolissa syttyi someraivo: "Kuka hitto teki päätöksen"\nhelsinki pride tasa-arvo seksuaalivähemmistöt vähemmistöt saamelaisuus


Pohjoiskalottikonferenssi kestävyys-teemalla siirtyy | Pohjoiskalotin neuvosto\nPohjoiskalottikonferenssi kestävyys-teemalla siirtyy\n2020, Uutinen 26.06.2020 Paula Mikkola\nPohjoiskalottikonferenssi oli tarkoitus pitää tämän vuoden elokuussa Bodenissa, mutta se on siirretty ensi vuoteen, 28.-29.elokuuta 2021. -Kaikki ymmärtävät, että siirto tehtiin koronavirusepidemian vuoksi. Tämän vuoden helmikuussa perustimme konferenssia varten pienen suunnitteluryhmän. Pääsimme työssä aika pitkälle ja olimme jo varanneet joitakin luennoitsijoita ennen kuin meidän oli pakko tehdä päätös konferenssin siirtämisestä seuraavalle vuodelle.\nKonferenssin teemana tulee olemaan ”Kestävä Pohjoiskalotti – houkuttelevampi, liikkuvampi ja turvallisempi Pohjoiskalotti”, kertoo Föreningen Norden Norrbottenin puheenjohtaja Eivor Olofsson.\nKonferenssia ovat suunnittelevat Föreningen Norden Norrbottenin Margith Dyrander ja Britt-Marie Häggberg yhdessä Eivor Olofssonin kanssa.\nPohjoiskalotin neuvosto rahoittaa\nPohjoiskalotin neuvosto on tapahtuman tärkeimpiä rahoittajia.\n-Tällä hetkellä ainoastaan Pohjoiskalotin neuvoston ja Ruotsin Föreningen Nordenin rahoitus tapahtumalle on varmistunut. Region Norrbotten ja Ruotsin ulkoministeriö ovat yleensä myös tukeneet konferenssin järjestämistä, samoin kuin muutamat muutkin rahoittajat, Britt-Marie Häggberg kertoo.\nEnsi vuoden Pohjoiskalottikonferenssi on 31. järjestyksessään, vuonna 1960 pidetyn Tornion konferenssin jälkeen.\n-Silloinen Norrbottenin maaherra Ragnar Lassinantti teki aloitteen tapahtumasta ja hänen asialle sitoutumisensa vaikuttaa meihin vielä nykyisinkin, 60 vuotta myöhemmin, Eivor Olofsson toteaa.\nAluksi Pohjoiskalottikonferenssit järjestettiin joka vuosi vuorotellen Pohjoiskalotin eri maissa. Jonkin ajan kuluttua konferenssien järjestäminen muutettiin joka toinen vuosi tapahtuvaksi.\n-Kun tämän vuoden konferenssi siirtyi, seuraavat järjestetään poikkeuksellisesti peräkkäisinä vuosina, ensin Bodenissa 2021 ja sen jälkeen Suomessa 2022. Tämän jälkeen palataan takasin joka toinen vuosi järjestettäviin tapahtumiin, Olofsson selittää.\nEnsi vuoden konferenssin teemana on siis Kestävä Pohjoiskalotti – houkuttelevampi, liikkuvampi ja turvallisempi Pohjoiskalotti. Lähtökohtana on Pohjoismaiden pääministereiden yhteinen visio pohjoismaisesta yhteistyöstä. Sen mukaan Pohjolasta tehdään maailman kestävin ja yhtenäisin alue vuoteen 2030 mennessä..\n-Pohjoismaisen yhteistyön visio on pohjana omalle työllemme kestävän Pohjoiskalotin luomiseksi. Tulevan konferenssin ohjelmajulistuksen mukaan vision pohjalta muotoilemme kolmen maan yhteisiä, konkreettisia paikallis-, alue- ja kansallisen tason toimenpiteitä, Olofsson kertoo.\nEtenee kolmessa vaiheessa\nEnsi vuoden Pohjoiskalottikonferenssi jatkaa vuonna 2018 Tromssassa pidetyn konferenssin teemojen työstämistä. Silloin aiheena oli rajaton Pohjoiskalotti, jossa keskitytään rajattoman yhteistyön kehittämiseen liikenteen ja viestinnän, infrastruktuurin ja alueen houkuttelevuuden kautta.\n-Kyse on kolmivaiheisesta etenemisestä kestävän Pohjoiskalotin luomiseksi; työ alkoi Tromssassa, jatkuu Bodenissa ja päättyy Suomessa pidettävään seurantakonferenssiin vuonna 2022, Britt-Marie Häggberg selittää.\nTromssan konferenssissa laaditussa julkilausumassa kehotettiin Suomen, Norjan ja Ruotsin hallituksia tekemään Pohjoiskalotista Pohjolan yhtenäisin alue esimerkiksi vahvistamalla liikenne- ja viestintäyhteyksiä digitaalisilla ratkaisuilla, pysyvillä rautatie- ja maantieyhteyksillä. Julkilausuma vaati edelleen, että Pohjoiskalottia pitää markkinoida yhdessä kansainvälisille kohderyhmille. Lisäksi siinä ehdotettiin syventämään Pohjoiskalotin neuvoston ja Arktisen neuvoston välistä yhteistyötä.\nYksi Pohjoiskalottikonferenssin tavoitteista on vahvistaa niin virallisia kuin yksityisten ihmisten välisiä suhteita Pohjoiskalotilla sekä organisaatioiden ja viranomaisten välisiä kytkentöjä kolmen maan välillä. Yhtenäisempi Pohjoiskalotti vahvistaa osaltaan koko Pohjolaa.\nVuoden 2021 Pohjoiskalottikonferenssiin odotetaan satakunta osallistujaa eri puolilta Pohjoiskalottia. Ohjelman alustajat tulevat monelta taholta, esimerkiksi EU-komissiosta, maiden hallituksista, ulkoministeriöstä, Pohjoismaiden ministerineuvostosta, Pohjoiskalotin neuvostosta, Föreningen Nordenin aluepoliitikoista, kuntien edustajista, yrityksistä, tiedotusvälineista ja muilta tahoilta.\n-Olimme ehtineet jo sopia muutamia luennoitsijoita tämän vuoden tapahtumaan ja nyt pyrimme sopimaan heidän kanssaan ensi vuoden osallistumisesta. Sen lisäksi etsimme uusia alustajia ensi vuoden tilaisuuteen, Margith Dyrander kertoo.\nKolmeen alateemaan konkreettisia ehdotuksia\nKonferenssin pääteema, kestävä Pohjoiskalotti, on jaettu kolmeen alateemaan. Houkutteleva Pohjoiskalotti voi sisältää kestävän matkailun, kulttuurin, kulttuuri- ja luovat toimialat.\nLiikkuva Pohjoiskalotti voi käsittää infrastruktuuri- ja digitalisaatiokysymyksiä sekä eri terveyden- ja sairaanhoidon näkökulmia.\nTurvallinen Pohjoiskalotti voi sisältää turvallisuuspolitiikkaa, ympäristöön ja kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä.


Osta Sony Vario-Sonnar T* 16-35mm f/2,8 ZA SSM II (Objektiivit - Sony A) Scandinavian Photolta\nObjektiivit - Sony Alpha\nSonyVario-Sonnar T* 16-35mm f/2,8 ZA SSM II Vario-Sonnar T* 16-35mm f/2,8 ZA SSM II\nTuoteryhmät: Objektiivit - Sony A\nValmistajan tuotenumero: SAL1635Z2\nTämän täyden kennokoon objektiivin suurin himmenninaukko on f/2,8 Lue lisää\nSony Vario-Sonnar T* 16-35mm f/2,8 ZA SSM II on loppunut nettivarastostamme. Tilaamme tuotteen valmistajalta saatuamme tilauksesi. Ota yhteyttä jos haluat tarkempia tietoja toimitusajasta.\n2.395,00 EUR Aikaisempi hinta:\nNiSi UV-filter Pro Nano HUC 77 mm Lisää\nSony Vario-Sonnar T* 16-35mm f/2,8 ZA SSM II\nTämän täyden kennokoon objektiivin suurin himmenninaukko on f/2,8. Laajakulmaobjektiivi on ihanteellinen tallentamaan mahtavia maisemia ja vilkasta katuelämää. Suuri himmenninaukko on eduksi kuvatessa huonoissa valastusoloissa.\nObjektiivin rakenne asfäärisillä linsseillä vähentää vääristymät minimiin. ED- ja Super ED-linssielementit antavat kontrastia, kuvanlaatua ja luonnollisia värejä. Objektiivi on suojattu pölyä ja kosteutta vastaan.\nSony A (täyskenno) sopiva\nEtsi useampia objektiivit määritteellä Sony A (täyskenno) sopiva\ntäysi koko, myös APS-C\nVario-Sonnar T* 16-35mm f/2,8 ZA SSM II


Unohda kallis, vuokrattava golfauto – iloa ja vauhtia pelaamiseen sähköisestä golfkärrystä - Mainos - Rannikkoseutu\nUnohda kallis, vuokrattava golfauto – iloa ja vauhtia pelaamiseen sähköisestä golfkärrystä\nGeorge Golfaaja, kuvitteellinen golfharrastaja, nauttii oman sähkökäyttöisen golfkärrynsä tuomasta vapaudesta. Lue, miksi sähkökärry on Georgelle perinteistä golfautoa parempi valinta.\nSähkökärryn avulla rakas harrastus on viety jälleen seuraavalle tasolle, ja pelaamiseen on löytynyt uutta iloa ja vauhtia. Kuva: CANVA.COM\nGolfkausi on alkanut, ja hyvä sää ja tuoreet nurmet houkuttelevat harrastajat heti hyvien säiden alettua kirkkaanvihreinä hohtaville kentille.\nPaluun kentille tekee myös George Golfaaja*, joka on harrastanut golfinpeluuta intohimoisesti jo lähes vuosikymmenen ajan.\nSeniori-ikää lähestyvälle Georgelle varusteiden kantaminen itse ei ole enää hetkeen tullut kyseeseen, joten moottorikäyttöinen apuri on golfkentillä välttämätön.\nGeorge on aiempina vuosina ollut golfauton vuokrauksen varassa. Nyt George on löytänyt tilalle varusteiden kuljettamiseen jotain toimivampaa ja edullisempaa: sähkökäyttöisen golfkärryn.\nKun oma golfkärry on hankittu, ei synny enää lisäkustannuksia.\nGolfin pelaamiseen liittyvät kustannukset eivät ole olleet Georgelle ongelma, onhan kyseessä rakas harrastus, johon hän on valmis sijoittamaan rahaa.\nGeorgea on silti häirinnyt lajiin liittyvät turhat kulut. Turhimmalta on tuntunut golfauton vuokraaminen: jokaisella pelikierroksella siihen on kulunut rahaa 35 eurosta 45 euroon. Nyt, kun oma golfkärry on kerran hankittu, ei sen käyttöön liity enää lisäkustannuksia.\nSähkökäyttöinen golfkärry sopii erityisen hyvin Georgen kaltaiselle aktiivigolfaajalle, joka ei halua antaa säiden määrittää pääsyä pelikentille. Esimerkiksi runsaiden sateiden aikaan golfkentillä saatetaan kieltää golfautolla ajaminen. Koska sähkökärry ei rasita tai vaurioita kenttää, George pääsee nyt golfaamaan säällä kuin säällä.\nGolfkärryn ansiosta George kuljettaa matkassaan vaivattomasti niin varusteet kuin eväätkin. Nyt hän pääsee pelaamaan kaikenlaisilla kentillä: kärryä voi käyttää myös mäkisillä reiteillä, joilla korkeuserot ovat suuria. Tällaisilla kentillä ajaminen golfautolla ei ole mahdollista.\nGeorgen valinta on\nPowaKaddy FX 3 -golfkärry\n, joka on ollut myös muiden golfaajien keskuudessa suosittu. Kyseisen mallin George valitsi sen erinomaisen akunkeston vuoksi. Kärryssä on 36-väyläinen litiumakku ja tehokas, runkoon tyylikkäästi integroitu ja erittäin hiljainen moottori sekä digitaalinen näyttö, josta voi seurata muun muassa akun tilannetta.\nKärryä käyttäessään George säätää sen korkeuden itselleen sopivaksi ja välttyy näin selän ja polvien jumituksilta kierroksen jälkeen. Sähkömoottorin voimin liikkuvan golfkärryn rinnalla kulkiessaan George saa lisäksi hyvää liikuntaa.\nParasta Georgen valitsemassa PowaKaddy-kärryssä on, että se taittuu erittäin kompaktiin kokoon ja on todella helppo kuljettaa auton takakontissa golfbagin seurana pelipaikoille. Kuljettamista helpottaa PowerKaddy-kuljetussuojus, jolla sekä kärryn että auton sisätilat saa suojattua.\nGeorge on huomannut, että sähkökärryn avulla rakas harrastus on viety jälleen seuraavalle tasolle, ja pelaamiseen on löytynyt uutta iloa ja vauhtia. Kesän ensimmäinen hole-in-one odottaa!\n*George Golfaaja on yksi EVX Storen keksityistä hahmoista, joiden tarinoiden kautta esitellään aidon elämää helpottavan teknologian käyttötapoja osana Sähköisiä satuja Suomesta -juttusarjaa.


Harley-Davidson CVO Tri-Glide - kolme pyörää ja yli 70 000 euroa\nHarley-Davidson on valmistanut eri malleistaan huippuvarusteltuja CVO-versioita jo 20 vuoden ajan. Nyt kolmipyöräinen Trike saa ensimmäistä kertaa kantaa CVO-kirjainyhdistelmää mallimerkinnässään.\nHarley-Davidson CVO Tri-Glide on juhlava ilmestys. Jo kolmipyöräisyys sinällään tekee vaikutuksen, mutta CVO-mallin tyylikkäät yksityiskohdat, täydellinen varustus ja 563 kilon kuivapaino ovat kaksipyöräisiin tottuneille jopa hieman liikaa. Hintakin on lähempänä premium-luokan autoa kuin normaalia moottoripyörää, 71 930 euroa.\nCVO eli Custom Vehicle Operations on jo käsite Harley-Davidsonilla ajavien keskuudessa. Ensimmäiset CVO:t näkivät päivänvalon tasan 20 vuotta sitten. CVO merkitsee aina rajoitettuna eränä valmistettavaa malliston huippuversiota, jossa on runsaasti erikoisosia, paras varustelutaso ja mallisarjan tehokkain moottorivaihtoehto. Eikä CVO Tri-Glide tee tästä poikkeusta.\nSuureen painoon on vastattu valitsemalla voimanlähteeksi suurin tarjolla oleva vaihtoehto, Milwaukee Eight -moottorisarjan 1913-kuutioinen neste-/ilmajäähdytteinen versio. Huipputehoa se tuottaa maltilliset 107 hevosvoimaa, mutta vääntöä on tarjolla miehekkäät 168 newtonmetriä, ja vieläpä harrikkamaiseen tyyliin erittäin matalilla kierroksilla.\n300 watin audiojärjestelmä kuuluu vakiovarustukseen. Ohjaustangon katkaisimet ovat valaistuja ja kuljettajaa hemmotellaan lämmitettävillä kahvoilla. Sekä kuljettajan että että matkustajan istuin ovat lämmitettäviä. Tavaratilaa on 113 litraa ja takajousituksen esijännitys voidaan tehdä pikasäädöllä. Pitkiin matkoihin suunnittelun varustuksen joukossa pistää silmään erittäin matala tuulilasi. Kaikki valot perustuvat led-tekniikkaan ja vakiovarustukseen kuuluu myös sumuvalot. Koko komeuden kruunaa tarkkaan harkitut yksityiskohdat maalauksessa ja custom-osien runsas käyttö, joilla CVO erottuu takuulla tusinamalleista. Värivaihtoehtoina musta ja valkoinen.\nMoottori: V2, 1923 cc, neste-/ilmajäähdytys\nTeho: 80 kW (107 hv) / 5450 r/min\nKuivapaino: 563 kiloa\nHinta: 71 930 euroa


Lauri Mustakallio | KirjastoVirma\nEtusivu » Henkilögalleria » Lauri Mustakallio\nLauri Mustakallio suoritti ylioppilastutkinnon 1904, ja hänet vihittiin papiksi 1908. Hän toimi ylimääräisenä pappina Oulun läänin Pyhäjärvellä ja Ylivieskassa 1908–1913, Kärsämäen vt. kirkkoherrana 1909 ja Nivalan seurakunnan pitäjänapulaisena 1913–1925.\nNivalan seurakunnassa oleva herännäisyyden voima näkyy selvästi papinvaaleissa. Havainnollinen esimerkki siitä on 1923 kuolleen körttipappi Cajanin jälkeen toimitettu kirkkoherran vaali. Nivalan seuratupahankkeen isä, körttipapiksi tiedetty Lauri Mustakallio ei nuoruutensa takia päässyt tuomiokapitulin asettamille vaalisijoille. Seurakunnan jäsenet anoivat hänet kirkkolain antaman mahdollisuuden nojalla neljänneksi vaalisaarnaajaksi. Lopullisessa vaalissa Mustakallio tulikin valituksi seurakunnan esipaimeneksi ylivoimaisella äänten enemmistöllä 1925, josta lähtien hän sitten toimi Nivalan kirkkoherrana kuolemaansa saakka. Rovastin arvonimen hän sai 1936.\nKirkkovaltuusmiehenä Mustakallio oli 1918–1923. Hän oli perustamassa Raudaskylän kristillistä kansanopistoa ja oli sen johtokunnan jäsen perustamisvuodesta 1920 kuolemaansa 1937 saakka, joista kaksi viimeistä vuotta puheenjohtajana.\nLauri Mustakallion poliittinen ura alkoi 14.5.1917. Nivalan kuntakokouksen pöytäkirja kertoo:\n”Paikkakunnalta nykyisin poissaolevan senaattoriksi nimetyn Kyösti Kallion sijalle hänen jäljellä oleviksi toimivuosiksi valittiin kunnan esimieheksi pastori Lauri Mustakallio.”\nMustakallio toimikin sitten kuntakokouksen puheenjohtajana vuoteen 1918, valtuuston jäsenenä 1918–1923, kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1929–1931 ja valtuuston varajäsenenä 1932–1936. Lauri Mustakallio valittiin maalaisliiton edustajana eduskuntaan 1922–1923 ja 1927–1930.\nKansanedustaja Mustakallio kuului muun muassa lakivaliokuntaan, perustuslakivaliokuntaan, suureen valiokuntaan ja kulkulaitosvaliokuntaan. Tasavallan presidentin valitsijamiehenä hän oli 1925 ja 1931.\nRovasti Mustakallio kuoli kotonaan Nivalassa vain 53 vuoden ikäisenä nukahdettuaan raskaan työpäivän päätteeksi. Seurakuntalaiset muistivat rakastettua sielunpaimentaan taiteilija Helvi Hyvärisen suunnittelemalla hautapatsaalla.\nrovasti Jaakko Schwartzberg ja Emma Gummerus\n5.11.1912 Helmi Kustaava Ilkka, syntynyt 29.7.1893 Lapua, kuollut 1.10.1952 Ylivieska, vanhemmat itselliset Juho Kustaa Ilkka ja Kustaava Karoliina Malmi


Kreikan Egeanmeressä sijaitsevien saarien Santorini saa mitä erilaisimpia mielikuvia ihmisten mieliin. Useimmille nimi tarkoittaa mahtavia näköaloja entisen tulivuoren jälkeensä jättämien vuoren rinteiltä, toisille taas vitivalkoisten talojen sokkeloa vuoren harjanteella tai satamasta johtavien rappusten nousua muulin selässä.\nItse asiassa pieni, noin 90 km2 kokoinen Santorini on saariryhmä, joka muodostuu useasta saaresta: Santorini, Therasia, Nea Kameni, Palea Kameni, Aspronisi ja Christiana. Niistä asumusta on vain Santorinilla ja Therasialla, joiden virallinen asukasmäärä on noin 15 500. Viralliselta nimeltään koko saariryhmä muuten on Thira tai Thera.\nTuristiliikenne on koitunut pääsaaren eli Santorinin pelastukseksi, sillä se on saaren pääelinkeino. Lisäksi alueella viljellään runsaasti viinirypäleitä, joista tietysti valmistetaan kuuluisaa vulkaanista viiniä, joka on saanut tunnustusta ja palkintoja useilla eri alansa messuilla ja kilpailuissa. Pääsaaren paikalla komeili vielä 4 000 vuotta sitten suuri tulivuori, jonka räjähdyksen jälkeen saari sai nykyisen muotonsa. Saaren pääkaupunki Fira katselee vuorenseinämältä alas kalderan salaperäisiin syvyyksiin.\nSantorini tunnettiin aina 1300-luvulle saakka nimellä Kallisti eli ”Kaunein” ja Stroggili eli ”Pyöreä”. Silloin saarelle saapuneet latinalaisen keisarikunnan ristiretkeläiset alkoivat kuitenkin kutsua saarta Pyhän Irenen eli Saint Irenen mukaan Santoriniksi. Pyhä Irenen kirkko sijaitsi lähellä Perissaa. Turkkilaiset valloittavat puolestaan päättivät kutsua pikkuista saarta nimellä Dimertsik, eli ”Pieni mylly”, sen monien pienten tuulimyllyjen innoittamina. Myöhemmin kreikkalaiset nimesivät saaren virallisesti Thiraksi, joka oli spartalainen valloittaja ja tarun mukaan saaren ensimmäisiä asukkaita. Nimi Santorini kuitenkin vallitsee muualta maailmasta tulevien huulilla tänäänkin.\nSantorinilla voit kokeilla sukellusta ainutlaatuisissa merenalaisissa maisemissa, tutustua muinaiseen Akrotirin kaupunkiin tai tehdä laivaretkiä sen pikkusaarille Nea ja Palea Kamenille. Ne ovat tulivuoren sylkemän laavan muodostamia, ja autioita muutamia sitkeitä pupuja ja liskoja lukuun ottamatta. Rikintuoksuisia lähteitä ja toimivia kraattereitakin niillä pääset kuitenkin ihailemaan.\nIlmastoltaan Santorini on Euroopan ainoita leutoja aavikkoalueita. Kesällä saarella ei sada lainkaan, talvella kreikkalaisen mittapuun mukaan mitattuna suhteellisen usein. Vaikka se on Kykladien saariryhmän eteläisin jäsen, on se myös viilein.\nSantorinin suosituimpia turistialueita ovat Fira, Perissa, Emborio ja Oia, jotka tarjoavat sekä mykistyttävän kauniita näköaloja että loistavat ostos- ja ruokailumahdollisuudet. Paikallisia kulinaarisia erikoisuuksia ovat paikallisten ”rakkauden omenaksi” ristimä valkea munakoiso, paikallinen pikkuruinen tomaattilajike ja aromikkaat viinit.\nLähes kaikille sopiva matkakohde, Santorini\nSantorini.net (Sivut Santorinista englanniksi)


Metsäreportteri somettaa nuorille metsistä | Metsään-lehti | MinSkog-kundtidning\n6.7.2018 | Teksti Jonna Kokko | Kuvat Laura Halvari\nRovaniemeläinen metsätalousinsinööriopiskelija Laura Halvari on innoissaan työstään 4H-liiton metsäreportterina. Tehtävässään hän osallistuu tapahtumiin, tviittaa metsäasioista, jakaa kuvia Instagramissa ja kirjoittaa blogia. ”Monitahoista hommaa”, kuten hän itse toteaa.\nHalvari haluaa kertoa somessa nuorille kotimaan metsistä ja metsäalasta.\nMetsäreportteri Laura Halvari on innostanut nuoria metsäalalle vuodesta 2016.\n– Suomen metsät näyttävät somemaailmassa olevan joko sukupuuton partaalla, retkeilijän unelmakohde tai moton möngerryskenttä. Kuva metsistä on hieman mustavalkoinen, hän sanoo.\nMetsäreportteri haluaa laajentaa kuvaa metsistä. Häntä häiritsee esimerkiksi somessa viljelty vastakkainasettelu luonnonsuojelun ja metsien talouskäytön välillä.\n– Uusi metsänomistaja voi helposti ajatella somekeskusteluista, että hänen täytyisi valita puolensa. Tosiasiassa tällaista valintaa ei tarvitse tehdä, vaan voi hyvin panostaa suojeluun ja talouteen yhtä aikaa, hän sanoo.\nJäykkä viestintä ei pure nuoriin\nHalvarin mukaan somessa voi vaikuttaa ja olla yhteydessä toisiin ihmisiin. Nuorten tavoittamiseen sosiaalinen media on hyvä väylä, mutta myös viestintätavalla on paljon merkitystä.\nViime syksynä Laura Halvari oli mukana Nuorten vaikuttajien metsäfoorumissa ja pääsi tapaamaan eri metsäalan toimijoita.\n– Perinteisten metsäjättien someviestintä on usein jäykähköä yritysviestintää, joka ei vetoa nuoriin kovinkaan paljon. Sen sijaan esimerkiksi monet metsäpalveluyritykset kunnostautuvat somen käytössä. Heidän tekemisiään ja metsänraivauskuvia on mukava seurata, Halvari kertoo.\nHalvari seuraa mielellään myös Suomen metsäyhdistyksen somekanavia ja Facebookissa ja Instagramissa pyörivää Luontohaastetta. Niiden päivitykset ovat hänen mielestään pirteitä ja puhuttelevat nuoria.\nSukellus someen kannattaa\nHalvari on toiminut metsäreportterina vuodesta 2016 alkaen, ja hänen Twitter-tilillään on tällä hetkellä reilusti yli 400 seuraajaa. Somea hän päivittää metsäalan opintojen ohessa.\n– Nuorten ja lasten kanssa on tosi mukava tehdä töitä. Olen onnistunut, jos yksikin nuori kiinnostuu metsästä luettuaan minun juttujani, Halvari sanoo.\nMetsäreportterin tehtävässä hän on osallistunut eri metsäalan tapahtumiin ja esimerkiksi Nuorten vaikuttajien metsäfoorumiin. Tänä keväänä hän on ideoinut Suomen metsäkeskuksen, Lapin ammattikorkeakoulun ja Suomen 4H-liiton Metsäinen innostaa -hankkeessa leikkimielistä testiä, jonka avulla nuoret voivat selvittää oman metsätyyppinsä.\n– Testissä selviää, onko esimerkiksi huoleton metsissä seikkailija tai armoton marjastaja. Täytyy sanoa, että samanlaisia työpäiviä on aika vähän, Halvari naurahtaa.\nMetsäreportteri osallistuu aktiivisesti metsäalan tapahtumiin ja jakaa tunnelmiaan esimerkiksi kuvapalvelu Instagramissa.\nMetsäreportteri kannustaa tutustumaan sosiaaliseen mediaan. Somekanavista hän suosittelee kokeilemaan aluksi kuvapalvelu Instagramia.\n– Instagram on hyvän mielen kuvapankki, josta monet nuoret tykkäävät. Siellä harvemmin herätellään raivoa. Jos taas haluaa keskustella ja viestiä asiantuntijoiden kanssa, kannattaa suunnata Twitteriin. Oma maailmankatsomus ja näkökulmat laajentuvat hurjaa vauhtia, kun uskaltaa sukeltaa someen.


Mikäli leikkauksen jälkeiseksi lääkehoidoksi suositellaan myös solunsalpaajahoitoja, toteutetaan solunsalpaajahoitojakso (noin 5 kk) ensin. Solunsalpaajahoitojakson loppuvaiheessa hoito-ohjelmaan kuuluu sädehoitolääkärin vastaanotto, jolloin ratkaistaan sädehoidon tarve ja kesto. Itse sädehoito pääsee alkamaan noin kuukauden kuluttua viimeisestä solunsalpaajahoidosta.\nMikäli leikkauksen jälkeen ei tule mitään lääkehoitoja tai lääkehoitona on ainoastaan hormonaalinen hoito on Syöpätautien klinikan ensimmäinen lääkärin vastaanotto sädehoito-osastolla. Tuolloin sädehoito-osaston syöpälääkäri käynnistää myös hormonaalisen hoidon.\nSädehoitoa saavan potilaan ohje.pdf


56,5 m² Asemieskatu 34 C, 96100 Rovaniemi Kerrostalo Kaksio vuokrattavana - Oikotie 16024115\nVuokrattavat asunnot Rovaniemi Asemieskatu 34 C, 96100 Rovaniemi\nAsemieskatu 34 C, Etelärinne, Rovaniemi2h, k, kph\nRovaniemen Etelärinteen asuinalueelta, tilava kaksio. Lemmikkieläimestä neuvottelumahdollisuus.\nKunnossapitotarveselvitys: - Julkisivujen huoltomaalaustyöt. - Käyttövesi- ja viemärijärjestelmän peruskorjaus. - Lämmitysverkoston linjaventtiilien uusinta. - Ilmanvaihtokanavien puhdistus. - Tonttiviemärin kuvaus. LVI-linjasaneeraus (viemäreiden sukitus ja käyttövesiputkien uusiminen) on suunnitteilla. Alustavien tietojen mukaan pihalle tulee kontti, jossa wc, niille asukkaille, joiden linja on remontin alla. Huoneistokohtaista asumishaitta-aikaa ei ole vielä varmassa tiedossa.\n2018: Takaoven uusiminen. 2017-2018: Vesikate uusittu. 2017: Tonttivesijohdon ja viemärin uusiminen. 2016: Ikkunoiden ja ullakkoparvekeovien uusiminen. 2014: Julkisivun maalaus. 2009: Asuinrakennuksen vesikatteen (pelti) korjauksia. 2008: Liiketilan vesikatteen (huopa) uusinta. 2006: Porrashuoneiden ja pihavalaisimien kunnostus. 2005: Saunan kunnostus 2004: Kattilahuoneen ja autotalliovien kunnostus. Lämpökeskuslaitteiden uusinta. 2000: Julkisivujen ja katon maalaus sekä lukkojen sarjoitus. 1997: Patteriventtiilien uusinta.\nIsännöinti TT Oy Valtakatu 20 A, 96200 Rovaniemi Puhelin 040 551 6889, telefax (016) 310 803 Taru Tornberg\nsauna, talopesula, kellarikomero. Taloyhtiössä muuta: Autopaikat isännöitsijän kautta


Tehdas on onnenpotku Indonesian kriisistä - Ura - Helsingin Sanomat\nTehdas on onnenpotku Indonesian kriisistä\nChangshu. UPM:n Kiinan-paperitehdas ei ole alun perin suomalainen hanke. UPM tuli kuvioihin 1997 ryhtymällä yhteistyöhän indonesialaisen metsäyhtiön Aprilin kanssa. Aprililla oli tehdashanke tuolloin jo pitkällä.\nKiinalaisessa paperitehtaassa on käsillekin käyttöä


Asiakkaana ulosotossa: joulukuuta 2020\nNoniin, joulukuun osalta ulosmittaus on taas tehty ja voin päivittää tilanteen lukujen osalta.\nJoukuun palkasta meni 2,1 tuhatta euroa ulosmittaukseen. Tämä summa jakaantui useammalle velalle. Nyt värikoodauksesta näkee että menneen vajaan kahden vuoden aikana suurin osa veloista on lähtenyt pienentymään. Muutamissa veloissa näkyy maksettuna osuutena pyöreä nolla euroa. Tämä johtuu siitä että samalta velkojalta on useampi erillinen saatava ja niistä lyhenee aina vaan yksi. Esimerkiksi Lowellilla oli alunperin kolme eri velkaa, joista yksi on saatu kokonaan kuitattua ja nyt meneillään on toisen lyhennykset.\nUlosotto määrittää velkojakohtaisesti prosenttiosuuksien mukaan puolen vuoden jaksoon tehtävät lyhennykset. Alla taulukossa vielä tilanne velkojakohtaisesti.\nTuo velkojakohtaisen prosenttiosuuden mukainen lyhennys johtaa pitkässä juoksussa siihen että velkojen summat lähentyvät toisiaan. Toisin sanoen isommat velkapotit lyhentyvät nopeammin kuin pienet. Yllä olevasta taulukosta näkee että suurimman velkojan Norwegianin prosentuaalinen osuus on pudonnut 26,9% --> 26,2%. Tämä johtuu juurikin siitä että siihen on kohdistunut suurempia summia ulosmittauksesta kuin muihin.\nPalataan asiaan ensi vuonna.\n- joulukuuta 31, 2020 Ei kommentteja:\nKerroin pitäväni numeroista ja taulukoista. Tässä ensimmäinen erä niitä numeroja:\nNo mitä tästä sitten pitäisi nähdä?\n1) Vasemmassa sarakkeessa listattu velkojat eri veloille\n2) Eri velkojen alkusaldot ulosottoon tullessaan 2019 sekä niiden prosenttiosuudet kokonaispotista\n3) Tilanne velkakohtaisesti ennen joulukuun ulosmittausta\n4) Värikoodattu muutos alkusaldoon. Vihreä = velka vähentynyt, punainen = velka kasvanut\n5) Alimmalla rivillä kokonaissummat. Niin velan määrän kuin maksettujen erien osalta\n6) Yksi velka on saatu jo kuitattua pois. Seuraavan kanssa meneekin pidempään, koska maksut menevät prosentuaalisesti velkojakohtaisen potin mukaan.\n7) Yhteensä ulosmittauksia maksettu 20,3 tuhatta €. Tällä on saatu pienennettyä kokonaispottia 2 635 euroa. Aika raju siivu mennyt siis korkoihin ja muihin kuluihin.\nJatkossa tämä taulukko tulee saamaan täydennystä kuukausittain. Seuraava vielä tämän vuoden puolella kun päivitän joulukuun palkanmaksun jälkeisen tilanteen.\nAikamatka menneeseen ja askelmerkit tulevaan\nUlosoton asiakkaana olemisesta on netissä ihan liian vähän blogeja. Aihe kuitenkin koskettaa monia - osa on jo asiakkaana, osalla asiakkuus on edessä ja kaikki sen haluaa keinolla millä hyvänsä välttää.\nOma tarina ulosoton kanssa alkoi noin puolitoista vuotta sitten. Siinä vaiheessa kulutusluottoja oli otettu jo vuosien ajan kaikkialta mistä sitä sai. Koska omat tulot olivat säännölliset ja asialliset, niin niitä lainojahan sai - ihan liikaakin.\nErilaisia luottoja oli yhteensä yli kaksikymmentä, summat vaihtelivat noin tonnista ylöspäin. Suurin potti irtosi Norjalaiselta Bank Norwegianilta, noin 40 tuhatta euroa. Tuollahan oli tietysti tarkoitus maksaa muita luottoja pois, mutta eihän nämä hommat niin toimi. Valitettavasti tuohon viimeiseen lauseeseen pystynee moni samaistumaan. Ajatus hyvä, käytännön toteutus ei sitten kuitenkaan.\nLuottokäyttäytymisen syitä voin mahdollisesti avata enemmän jossain vaiheessa myöhemmin.\nNyt puolentoista vuoden aikana ulosoton listoille on päätynyt yhteensä 20 kpl erilaista rästiä. Osassa näistä on useampiakin erilaisia lainoja samalta yhtiöltä. Yksi velka on kokonaisuudessaan jo hoidettu pois ulosoton kautta, joten 19 erillistä rästierää siellä vielä roikkuu.\nNäiden lisäksi ulosoton ulkopuolella on edelleen 5-7 velkaa. Osaa näistä olen hoitanut omatoimisesti kuukausittain pois ja osaa odottelen edelleen päätyväksi ulosottoon.\nKun (lähes) kaikki velat lyhyen aikavälin sisällä ulosottoon pamahtivat, oli kokonaissumma kaikkine kuluineen noin 170 tuhatta euroa. Vanhaa rahaa miljoona, aika karu summa.\nNyt velkaa on säännöllisesti kuukausittain lyhennetty noin tonnin verran. Välillä töistä on saanut ylimääräistä bonusta, jolloin ulosmitattu summa on ollut jopa yli 3,5 tuhatta euroa. Huonoimpinakin kuukausina ulosmittaukseen on päätynyt noin 700 euroa. Yhden vapaakuukaudenkin olen onnistunut järjestämään.\nNopeasti arvioiden olen siis maksanut ulosottoon tässä ajassa noin 20 000 euroa. Arvatkaas paljonko lainasumma on tuolla rahamäärällä vähentynyt.\n*rumpujen pärinää* Noin kolme (3) tuhatta euroa.\nKoska itse tykkään numeroista, tulee tämä blogi sisältämään paljon lukuja. Erittelen velkasaldoa tarkemmin, kirjaan kuukausittaisia ulosmittauksia sekä laskeskelen tulevia asioita.\nPrimääritavoitteena tälle blogille on toimia terapiakanavana itselle. Ehkä tähän myös joku lukija pystyy samaistumaan. Näillä summilla tämän luulisi ainakin tuovan lohtua osalle samassa tilanteessa olevalle - voittepahan ajatella että jollain on vielä näin paljon enemmän velkaa


Hyvää aprillipäivää saaristoon!\nVakka-Suomen Sanomat 2.2.2017\nSaariston yhteysalusliikenne muuttuu maksulliseksi aprillipäivästä 1. huhtikuuta alkaen. Kyseessä on kokeilu, joka jatkuu ensi vuoden loppuun saakka. Asiasta on kirjoitettu ja puhuttu paljon, mutta sitä on syytä pitää esillä jatkuvasti – niin järjetön hanke on.\nLiikenne- ja viestintäministeriön mukaan kokeilun tavoitteena on kehittää saariston liikennepalveluihin ratkaisua, jolla voidaan turvata saariston vakituisten asukkaiden, yritysten, osa-aikaisten asukkaiden ja matkailijoiden liikkuminen ja kuljetukset. Tämä kuulostaa pikemminkin ironialta, sillä hanke ei suinkaan turvaa, vaan päin vastoin ehkäisee liikkumista ja kuljetuksia saaristossa.\nMiten uudet maksut voisivat tuoda saaristossa liikkuville mitään muuta kuin ylimääräisiä kustannuksia? Esimerkiksi saariston elinkeinotoiminnalle se on vakava isku, joka vaarantaa kannattavuuden ja siten jopa toiminnan edellytykset. Jo nyt on kuultu majoitustoiminnan piiristä, että tulevan kauden varaukset ovat vähentyneet huolestuttavasti. Ja maititiloilla tarkastellaan kauhun vallassa uusia kustannuslaskelmia.\nTähän asti valtiovalta on pyrkinyt turvaamaan syrjäseutujen asumista ja elinkeinotoimintaa, sillä onhan valtakunnan etu, että maan kaikki kolkat pysyvät asuttuina. Nyt ryhdytään toimiin, jotka vaikuttavat aivan päinvastaisesti. Oman erikoisuutensa esitykseen tuo se, että asialla on keskustavetoinen hallitus. Tähän asti keskusta on ollut maaseudun tukipuolue. Ei käy kateeksi keskustan kansanedustajia, jotka joutuvat selittämään äänestäjilleen parhain päin liikemieshallituksen aikaansaannoksia.\nYhteysalusliikenne, samoin kuin vielä säästynyt lossiliikenne, koetaan yleisesti maantien veroiseksi julkispalveluksi, jonka kansalaiset kustantavat verojen muodossa. Mikä on syynä tällaiseen epäoikeudenmukaiseen ja samanarvoisuutta horjuttavaan päähänpistoon? Se on ajan hengen mukainen uusliberalistinen talousajattelu.\nValtion palveluja on yhtiöitetty ja yksityistettykin kiivasta tahtia. Sähkö, sähkönjakelu – myös maanteiden kimppuun yritettiin käydä – jne. Valtion omistamien monopoliluontoisten toimintojen pitäisikin nyt kannattaa ja tuottaa voittoa jollekin – joko valtiolle tai yksityisille omistajille, jotka voivat olla vaikkapa veroparatiisien asiakkaita.\nLiikemiesjohtoinen poliittisesti kokematon hallitus kannattaa tällaista puhdasta bisnes-ideologiaa ja mielivaltaa – ja samalla yhteiskunnallista eriarvoisuutta luovaa järjettömyyttä. Kuinkahan kauan hallituspuolueiden kannattajat sietävät edustajiltaan tätä?\nAsko Korpela 20170202 (20170202) o Kotisivu o Webmaster