Federalisteilla on nyt etsikkoaika - Mielipide | HS.fi\nFederalisteilla on nyt etsikkoaika\nThe Ulkopolitistissa politiikan tutkimuksen maisteriopiskelija Julius Lehtinen toteaa, että usein Euroopan integraatio on edennyt kriisiaikoina.\n”Euroopan unioni on venynyt ja kehittynyt vastaamaan kulloiseenkin tarpeeseen – yleensä keskinäisellä yhteistyöllä.”\n”Euroopan unionilla on edessään muutaman vuoden aikaikkuna, jonka aikana sen keskeisten isoimpien valtioiden johtajistossa on yhdentymiskehitykseen myötämielisesti suhtautuvia hahmoja.”\n”Kremlin hyökättyä Ukrainaan Saksa on nyt tehnyt toistaiseksi kovin vähälle huomiolle jääneen totaalisen suunnanmuutoksen, johon edes vuosikymmenien Nato-jäsenyys ei ollut kyennyt. – – Saksa on siis pidemmällä aikavälillä muutoksen vaikeudesta ja liittokanslerin kritisoidusta änkyröinnistä sekä hidastelusta huolimatta asemoimassa itseään ulkopoliittisesti uudelleen; ymmärtämisen ja suopeiden Venäjä-tulkintojen aika on valumassa viimein hiekkaan häpeilemättömien hyökkäysten ja sotarikosten edessä.”\n”Ukrainan sota on nostanut ennennäkemättömällä tavalla esille eurooppalaisen yhdentymisen tarpeen vastavoimaksi Kremlin uhittelulle. – – Tahtotila ja suunta on (lähes) kaikille selvä. Se käy poispäin Venäjästä, fossiilisista polttoaineista ja sirpaloituneesta unionista kohti uskottavaa yhteistyötä ja kykyä puolustautua uhilta, jotka vain muutama kuukausi sitten ohitettiin historian reaalipoliittisina jäänteinä.”\n”Paljon riippuu siitä, miten Emmanuel Macron toimii Eurooppa-politiikkansa suhteen toisella kaudellaan Ranskan presidenttinä nyt, kun uudelleenvalinnan rasitetta ei ole taustalla enää kummittelemassa ja epäsuosittujakin päätöksiä voi tehdä näin vapaammin.”\n”Se kuitenkin on jo varmaa, että EU-federalismi on tulevina muutamana vuotena enemmän pinnalla kuin lähes koskaan. – – Kiitos siitä kuuluu erityisesti brexitille ja Kremlille – eri syistä ja epäsuorasti, mutta yhtä kaikki.”\nNykypäivässä brysseliläinen lobbari Petri Lahesmaa vaatii EU:ta ottamaan viimein vastuun itsestään.\n”Se edellyttää riippumattomuuden huomattavaa lisäämistä ennen kaikkea energian osalta.”\n”Venäjän hyökkäyksen jälkeen on jo kuultu puheenvuoroja, joissa on pohdittu EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan sekä vihreän siirtymän ohjelman jäädyttämistä tai lykkäämistä. Se olisi täysin väärä liike tässä tilanteessa. Vihreää siirtymää tulee pikemminkin kiihdyttää, jotta sekä uusiutuvan että hiilineutraalin energiateknologian käyttöönottoa voidaan aikaistaa. Kyse ei ole pelkästään ilmastopolitiikasta, vaan myös eurooppalaisen omavaraisuuden kasvattamisesta.”


Onko sinulla hoitola, vastaanotto, kukkakauppa, sisustuskauppa, kahvila tai jokin muu toimipiste, jonka fiilikseen sopisi kirjojen myynti?\nHidasta elämää -sivuston Sannan Viisaat ystäväni -kirja on nyt tilattavissa jälleenmyyntiin helposti tukkuhinnalla. Kirja on mainio (ystävänpäivä)lahja, tuliainen, polttarikirja, hääkirja, vieraskirja tai työpaikan kahvipöydän ilo.\n132-sivuisessa kirjassa on perinteiseen ystäväkirjatyyliin nelisivuinen täytettävä osio 30 ystävälle: syvällisiä kysymyksiä omille ystäville. Kirjan kauniit, intuitiivisesti mustekynällä piirretyt kuvat voi halutessaan maalata tai värittää. Myös kannesta saa uniikin tuunaamalla siihen värit.\nViisaat ystäväni -kirjaa voi nyt tilata ennakkoon tukkuhinnalla omaan toimipisteeseen myyntiin niin paljon tai vähän kuin haluaa. Kirjan suositeltu hinta kaupoissa on 19 euroa, mutta sitä voi myydä valitsemallaan hinnalla.\nTarkemmat tilausohjeet saat kirjan kustantajalta, Basam Booksilta. Ota yhteys Katariinaan meilitse ja tee tilaus: katariina.huttunen(@)basambooks.fi\nJa jos haluat myymäläsi tai toimipisteesi jälleenmyyjä-luetteloon Hidasta elämää -sivustolle, sannawikstrom.fi:hin sekä Viisaat ystäväni -Facebook-sivulle, ilmoita Katariinalle tekemästäsi tukkutilauksesta myös: sanna(@)hidastaelamaa.fi. Kerro viestissäsi yrityksesi nimi, toimipisteen osoite (myös paikkakunta!) sekä mahdollinen nettiosoite.\nJos haluat hankkia vain oman kappaleesi… saat sen tammikuussa kirjakaupoista ja nettikirjakaupoista – ja tietenkin kaikilta, jotka ilmoittavat yrityksensä jälleenmyyjä-luetteloon!\nAuthor ToimitusPosted on 17.12.2013 Categories Kirjasto


Mielipide: Lammin lukion paikka on Lammilla – Hämeen Sanomat\nMielipide: Lammin lukion paikka on Lammilla\nSiirto- eli lakkautusuhan alla oleva Lammin lukio toimii Hakkalan koulun kanssa samassa kiinteistössä. Kuva: Esko Tuovinen\nLammin lukion tulevaisuus on keskusteluttanut lammilaisia ja monia Lammin tilannetta seuraavia kanssaihmisiä. Keskustelu ei ole ollut pelkkää tunnepitoista purkautumista, vaan opinahjon säilyminen on erittäin tärkeä asia, ja perusteluja löytyy.\nViimeisten vuosien aikana on puhuttu vain kaupunkipolitiikasta. Nyt rinnalle on hyvin arvovaltaiselta taholta noussut myös maaseudun kehittämisen kannattajia.\nElinkeinoministeri Mika Lintilä (HäSa 27.1.) katsoo, ettei voisi olla turhempaa keskustelua kuin kaupungit vastaan maaseutu. Etätyön käyttöönotto mahdollistaa asumisen maaseudulla ja työssäkäynnin kaupungissa, tai päinvastoin.\nAntila-Andersson sanoo asian\nArvostamani, Hämeen Sanomien pitkäaikainen toimittaja Hanna Antila-Andersson sanoo asian selvästi (HäSa 8.3.): ”Esimerkiksi Lammin lukion lakkauttaminen olisi tosi karu signaali siitä, halutaanko pitää maaseutu elävänä. Ilmaiseksi se ei tule.”\nMuistan vielä valtuustokaudeltani, että Hämeenlinnan maaseutuohjelmassa 2015 kirjattiin tulevien vuosien tavoitteeksi Hyvä arki Hämeenlinnan maaseutualueille.\nKolme vuotta myöhemmin väliraportissa saatiin todeta, että joissakin asioissa oli saatu edistystä aikaiseksi, mutta useissa ei ollut tapahtunut mitään. Niinpä maaseutuohjelma päivitettiin osaksi kaupunkistrategiaa. Tämä lienee perusteltua, onhan suuri osa kaupungin pinta-alasta maaseutua.\nLammilla on elinvoimaa\nAivan viime aikoina on puhuttu paljon toimivan maaseudun ja maaseutupolitiikan puolesta. Jos tältä pohjalta asioita tarkastelee, niin voi vain todeta, että Lammilla on elinvoimaa.\nJulkiset palvelut toimivat hyvin, yksityistä yrittäjyyttä on monissa yrityksissä jopa kolmannessa polvessa, uudisrakennuksena Lammi saa tänä keväänä ikäihmisten hyvinvointikeskuksen ja monet voivat käydä työssä omassa pitäjässä. Eikä unohtaa sovi kesäasukkaiden tuomaa ostovoiman lisäystä monien kuukausien ajaksi.\nHämeenlinnan kaupunki on lähtenyt tekemään yhdessä Linna Kehitys oy:n kanssa työtä elinvoiman lisäämiseksi. Lammillakin tällainen aloitustilaisuus pidettiin jo.\nJos lukio nyt päätetään siirtää kaupunkiin, iskee se Lammin elinvoimaan ja pitäjän sykkeeseen hyvin monella tavalla. Odotankin Lammin lukion osalta niin monen toivomaa säilymistä kotipitäjässä ja muutoinkin hyvää tulevaisuutta, eriarvoistamatta lammilaisia nuoria.\nLammin lukio on säilytettävä (8.3.2020)\nRehtorin mielipide: Päättäjien sivistystahto puntarissa (4.2.2020)\nAsiasanatHämeenlinna koulut koulutus Lammi Lammin lukio lukiot säästöt Tavastia


Juhannus on perinteitä täynnä - MTVuutiset.fi\nJuhannus on perinteitä täynnä\nJulkaistu 19.06.2007 09:08 (Päivitetty 20.06.2007 09:45 )\nJuhannukseen liittyy paljon perinteitä ja taikoja, mutta ennen kaikkea juhannus merkitsee mukavaa yhdessäoloa perheen ja ystävien kesken. Koivunoksat oven pielissä ja juhannuskokot järvien rannoilla ovat varmoja juhannuksen merkkejä.\n"Heilu keinuni korkealle nythän on juhannusilta, mesimarja paistaa ja pihlaja tuoksuu ja kirkas on taivahan silta!"\nJuhannus on juhla, johon luonto tarjoaa näyttävän juhlatilan! Suomalaiseen juhannukseen kuuluvat erottamattomasti kesämökki, luonto, olut, grillimakkara, vene ja savusauna. Kun koristelee ja järjestää juhannusjuhlan itse, siitä saa juuri sellaisen kuin haluaa.\nKoivunoksia ja niittykukkia\nJuhannusjuhlan koristelua varten ei tarvitse lähteä metsää pidemmälle, sillä koivujen kauniista oksista sekä niittyjen kukista saa toinen toistaan näyttävämpiä kimppuja. Sekä koivunoksia että kukkakimppuja voi asetella pihalle haluamiinsa paikkoihin. Maljakoiksi kelpaavat aivan tavalliset ämpärit tai vaikkapa vanhat maitotonkat. Toki koristeita voi myös askarrella tai ostaa kauniin pöytäliinan ja liinaan sopivat servietit.\nKoivunoksat niin maljakoissa kuin myös pihapiiriin aseteltuina kuuluvat olennaisesti juhannukseen. Mökeillä koivunoksilla voi koristella esimerkiksi pihapolun varsia tai reitin saunasta järveen. Saunavihdat tuoreista koivunoksista kruunaavat juhannussaunan. Vihdat ovat näyttäviä ja niistä leviää miellyttävä tuoksu löylyä heitettäessä, mikä tekee saunomisesta juhlavampaa.\nErilaiset niityiltä ja tienvarsilta poimitut luonnonkukat koristavat kauniisti juhannuspöytää. Kukkien väriloisto luo tunnelmaa keskikesän juhlaan. Kukkiin kytkeytyy myös juhannustaikoja. Yhä vieläkin moni nuori naimaton nainen kerää seitsemän erilaista kedonkukkaa tyynyn alle toivoen näkevänsä unessa tulevan sulhasensa.\nMonta tapaa juhlia\nKuva: Johanna Tamminen.\nTänä päivänä juhannusta vietetään monin eri tavoin. Toiset eivät voisi kuvitellakaan juhlivansa juhannusta muualla kuin mökillä, kun taas toisille erilaiset festarit tai kaupunkijuhannus ovat sopivampia vaihtoehtoja. Mökeillä juhannusta vietetään saunoen, huvipaikoille kokoontuen ja tanssien, soudellen tai rannoilta yöttömän yön kauneutta ihaillen.\nOli juhlapaikka sitten maalla tai kaupungissa, kuuluvat ruoka ja juoma juhannuksen viettoon olennaisesti. Juhannuspöydässä tarjoillaan kesän tuoreita herkkuja. Muun muassa erilaiset kalat, uudet perunat, salaatit ja jälkiruoaksi makeat, tuoreet marjat ovat mainioita vaihtoehtoja juhlapöytään.\nJotta ruoka ja juoma maistuisivat mahdollisimman maittavilta, kannattaa pöytä kattaa juhlaa varten koreaksi. Sekä kaupungissa että mökillä kauniilla kattauksella saadaan aikaan juhlan tuntua ja pöydän ääressä viihdytään pidempään. Ruokakin maistuu paremmalta kauniista astioista.\nMikä sen mukavampaa kuin syödä hyvin, viettää aikaa läheisten seurassa ja vaikkapa tanssia pihanurmella valoisassa kesäyössä. Puolenyön aikoihin moni kokoontuu rannoille ihastelemaan juhannuskokkoja ja jatkamaan kesäisen juhlan viettoa.\nKuvat: Finlayson, Futureimagebank, Johanna Tamminen, Marimekko


Outokumpu aikoo vähentää 700 työpaikkaa - Talous - Uutiset - MTV.fi\nOutokumpu aikoo vähentää 700 työpaikkaa Talous\nJulkaistu 10.11.2005 15:56\n(Päivitetty 11.11.2005 20:29)\nOutokumpu julkisti syyskuun lopussa säästöohjelman kiinteiden kustannusten supistamiseksi kymmenellä prosentilla.\nTeräsyhtiö Outokumpu aloittaa yt-neuvottelut kaikkiaan 700 työpaikan vähentämiseksi. Suomessa yhtiö arvioi vähentävänsä noin 300 työpaikkaa suurelta osin Torniosta ja Espoosta.Outokumpu julkisti syyskuun lopussa säästöohjelman kiinteiden kustannusten supistamiseksi kymmenellä prosentilla. Säästöohjelma koskee kaikkia konsernin ruostumattoman teräksen yksiköitä, eli Tornion terästehdasta, Espoon pääkonttoria sekä Pietarsaaren ja Sorsakosken kaltaisia pienempiä tuotantopaikkoja. Taustalla on ruostumattoman teräksen heikko markkinatilanne.\nOutokumpu Stainlessin suurimman yksikön muodostavat Tornion terästehdas ja Kemin ferrokromikaivos, joiden 2500 työntekijään valtaosa irtisanomisista todennäköisesti kohdistuu. Muissa Outokummun ruostumattoman teräksen yksiköissä on yhteensä 600 työntekijää. Yhtiön henkilöstöjohtajan Timo Vuorion mukaan yt-neuvottelut käynnistyvät välittömästi. Hän ei mielellään arvioi, mistä työpaikat lähtevät.-Kyllä se merkittävässä määrin kohdentuu Tornioon suurena yksikkönä, Vuorio kuitenkin myöntää.Tehtaan tuotantomääriä ei hänen mukaansa ole tarkoitus vähentää.Ruotsissa yhtiö kaavailee samoin 300 työpaikan vähentämistä ja muissa maissa vähennysarvio on sata työpaikkaa. Outokummun Sheffieldin tehtaalla Britanniassa yt-neuvottelut ovat jo käynnissä. Yhtiö arvioi, että Suomessa ja Ruotsissa yt-neuvottelut saadaan päätökseen tämän vuoden loppuun mennessä.Outokummun toimitusjohtaja Juha Rantanen pahoittelee yhtiön pörssitiedotteessa voimakkaita toimenpiteitä.-Ne ovat välttämättömiä varmistaaksemme, että Outokumpu on taloudellisesti riittävän vahva kestämään myös nykyiset vaikeat markkinaolosuhteet.(MTV3-STT)\nItsenäisille Spar-kauppiaille markkinointiyhtiö


tyrniä ja tyrskyjä: Romanovin mansikat\nLeena Lumen ravintolakuvia katsellessa iski mahdoton himo saada Romanovin mansikoita ja koska mansikoita saa täältä tänä kesänä lähes yötä päivää, pienen polkaisun jälkeen oli tarvikkeet kasassa. Niin sinä kuitenkin taasen kävi, että en malttanut odotella maustumista kolmea tuntia, mutta hyviä olivat pienemmänkin ajan jälkeen. Lapsille tämä herkku ei sovi paitsi liekitettynä. Liekittämiseen sopii parhaiten vahva alkoholi, mutta limoncellonkin kanssa onnistuu. Sekoitetaan limoncello, sokeri, appelsiinin mehu ja kuoriraaste. Lisätään mansikat, sekoitetaan ja annetaan maustua jääkaapissa kolmisen tuntia. Lisätään päälle kermavaahtoa.\nUpeat kuvat maailman ehkä parhaasta jälkkäristä.\nSavonlinnan Casinolla tämä tarjotaan yhden vanhanjanvaniljaisen jäätelöpallon kera. Muualla yleensä jäätelöpallo ja kermavaahto, ja nyt viimeksi Pöllöwaarissa vain kermavaahto. Hyvää se on ilman jäätelöäkin. Vähän liiankin herkullista...huoh: Kohta olemme taas lähdössä ystäväpariskunnan kanssa Sinne Yhteen Paikkaan ja tiedän, että tässä meidän kaikkien valitsema jälkkäri.\nTämä postaus meni nyt Leena niinkun sun piikkiin, ja tervemenoa Sinne Yhteen Paikkaan, huoh kun pääsisi mukaan :)\nVesi kielellä katselen, vaikka täällä mansikkapaikassa ollaan melkein hukuttu mansikoihin;)\nTätä herkkua pitää kesävieraille tarjota, kiitos ihanista kuvista!\nTuula - Villatuta 7/7/13\nMaistuis kyllä mullekin, nam:)\nEnpä ole moisista kuullut! Juuri saatiin tuliaisina Limoncelloa, joten tällaistahan niistä voisi kokeilla! :)\nRomanovin mansikat ovat ihania:-) nyt Leenan kanssa Jyväskylässä saimme ne kermavaahdolla mutta vime vuonna ne tarjottiin jäätelöllä.\nRomanovin mansikat on tosi hyviä. Pieni tuunaus on tuoreiden mansikoidenkin kanssa välillä paikallaan, ja mansikoiden makukin tulee entistä paremmin tällaisissa esille.:)\nAivan ihanalta näyttää, saisipa nyt tuollaisen herkkumaljan.:)


Verovapaa polkupyöräetu voi olla eläkkeenalainen suoritus – luontoisedut alv- ja tuloverotuksen kannalta – POLKUPYÖRÄUUTISET\nVuoden 2021 alusta alkaen on työnantaja voinut tarjota työntekijöilleen verovapaana luontoisetuna polkupyörän, kun edun arvo on enintään 1 200 euroa vuodessa.\nMikäli verovapaa luontoisetu annetaan rahapalkan päälle, niin ettei se vähennä rahapalkkaa, ei sitä käsitellä eläkkeen-, työttömyys- eikä tapaturmavakuutuksen alaisena ansiona. Työeläkelakipalvelu.fi ohjeistus Työsuhdepolkupyöräedun ja työsuhdematkalippuedun ottaminen huomioon eläkkeen perusteena olevassa työansiossa\nVerohallinto ja Eläketurvakeskus ovat ohjeita päivittäessään ottaneet vastaavan kannan myös työsuhdematkalipun osalta. Työsuhdematkalipun ja polkupyöräedun verovapaa enimmäismäärä on yhteensä 3 400 euroa vuodessa.Ohjeet ovat voimassa takautuvasti 1.1.2021 alkaen.\nTulorekisteriin tehtävissä ilmoituksissa on huomioitava muutos kuluvan vuoden alusta alkaen. Vuonna 2021 käytetään ilmoittamisessa tulolajeja 322-324. Tulorekisteri päivittää yksityiskohtaiset ohjeet tältä osin lähipäivinä. Vuodelle 2022 on tulossa uudet tulolajit.\nPrevious Pyörämatkailuaktiivisuus kasvaa tulevaisuudessa\nNext :PORIN KAUPUNKI: Fatbike-lainaus käynnistyy – lähde syyslomalla pyöräilemään


Food-Blogger Collection ❘ StockFood\nKuvia noin sadalta kansainväliseltä huippuluokan ruokabloggaajalta\n– Löydä kuvat nyt uusilla suodatinominaisuuksillamme!\nTiesitkö, että StockFoodin portfolio käsittää Kuvia noin sadalta kansainväliseltä ruokabloggaajalta? Ja lukumäärä vain kasvaa.\nRuokabloggaajat ovat aina ajan hermolla ja he omaavat lyömättömän tyylin ruokakuvien asettelussa. Elämme aikana, jolloin heidän kuulemisensa on perusteltua. Heidän menestyksensä Instagramissa on välitön todiste siitä, että heillä on kyky kommunikoida raikkaalla ja visuaalisella tyylillä. Koska ruokabloggaajat ovat nykyaikana niin sidoksissa kuluttajiin, ei tule yllätyksenä, että heidän merkityksensä ruokateollisuudessa on kasvanut.\nTapamme seurata ympäristöämme ja säännöllinen yhteistyö bloggaajien kanssa mahdollista bloggaajien parhaiden taidonnäytteiden tarjoamisen sinulle.\nYksittäisten blogien ja sivustojen etsimisen aika on ohi.\nStockFoodin Food-Blogger Collection pitää sisällään kansainvälisten ruokabloggaajien parhaimmiston. He erottautuvat luovalla visuaalisella tyylillään ja moderneilla teemoillaan. Tutustu ja ihastu bloggaajien materiaaliin.\nUusilla hakutoiminnoillamme löydät Food-Blogger Collectionin vielä nopeammin. Jos itse olet ruokabloggaaja ja haluat tehdä yhteistyötä muiden bloggaajien kanssa – käytä bloggaajiemme verkostoa. Ota meihin yhteyttä.\nNäin helppoa on löytää täydelliset ruokabloggaajien kuvat:\nKäytä suodatinta suoraan ruokabloggaajien kuvien etsimiseen. Saat täyden valikoiman bloggaajien kuvia.\nEtsitkö juuri tietyn bloggaajan kuvia? Kaikki ruokabloggaajamme on listattu aakkosjärjestyksessä haun helpottamiseksi.\nKategoriasta Kuvaajat A-Ö löydät kaikki ruokabloggaajat aakkosjärjestyksessä! Täältä voit klikata eteenpäin bloggaajan tietoihin, esittelyyn, kuviin tai artikkeleihin.\nJulkaisemme myös taustatietoja useista bloggaajistamme. Voit saada selville mielenkiintoisia tietoja itse bloggaajista. Tämä merkki tarkoittaa, että lisätietoja on saatavilla!\nTutustu Food-Blogger Collectioniin\nKuvaajat A-Ö -


Oulun Reipas | Jalkapalloa vuodesta 1948 | Page 2\nOuRe – OuTa 2-0 (2-0)\nby admin • June 21, 2016\nReipas katkaisi tappioputkensa Tilanne Aika Tekijä 1 - 0 11’ Aki Käyrä (rp) 2 - 0 45’ Aki Käyrä (rp) Oulun Reipas kohtasi kevätkauden päätöspelissä Raatin tekonurmella sarjanousija Oulun Tarmon. Reippaalla oli pelissä kasvojen pesun paikka, kun kolmessa aiemmassa pelissä Reipas oli nollattu täysin. Tarmo puolestaan oli esittänyt miehekkäitä otteita viime aikoina pelaamalla Jussin...\nFC Kurenpojat – OuRe 2-0 (1-0)\nby admin • June 13, 2016\nReipas jäi jälleen nollille Tilanne Aika Tekijä 1 - 0 38’ Juuso Illikainen 2 - 0 81’ Yasir Modareszadeh Oulun Reipas matkasi torstaina 9. kesäkuuta Pudasjärvelle FC Kurenpoikien vieraaksi. Pudasjärvi on pitkään ollut Reippaalle vaikea paikka pelata. Syiksi on esitetty fanaattisesta kotiyleisöstä, matkapelistä ja mäkäräisistä aina salaliittoteoreetikkojen syytöksiin. Tällä kertaa peli ei kuitenkaan kaatunut...\nJuPa – OuRe 4-0 (0-0)\nby admin • June 6, 2016\nReipas pehmeni lämpimässä kelissä Tilanne Aika Tekijä 1-0 63’ Riku Karppinen 2-0 77’ Mikko Viitajylhä 3-0 78’ Tuomas Kuivamäki 4-0 83’ Tuomas Kuivamäki Oulun Reipas kohtasi lauantaina 28.5. iltapelissä sarjanousija Jussin Pallon Castrenin tekonurmella. Ajankohdasta huolimatta Reipas sai lopulta paikan päälle 16 pelaajaa. Ottelun alusta oli selvää, että JuPa oli pelissä hallitsevampi osapuoli. Jupalaisten...\nOuRe – HauPa 0-3 (0-0)\nby admin • May 25, 2016\nReippaan taistelu ei riittänyt Tilanne Aika Tekijä 0 – 1 46' Dritan Stafsula 0 – 2 54' Petri Kuokkanen 0 – 3 74' Aleksi Saromaa Oulun Reipas kohtasi sunnuntaina Haukiputaan Pallon Raatin tekonurmella. Tällä kertaa Reipas oli peliin lähdettäessä selkeä altavastaaja, koska HauPa oli voittanut kevään harjoitusottelun 7 – 0 ja HauPan pelaajalista vilisee...\nOuRe – PaKa 2-1 (0-0)\nby admin • May 16, 2016\nKauden avausvoitto Tilanne Aika Maalintekijä 0 – 1 68’ Riku Pätsi 1 – 1 82’ Aki Käyrä 2 – 1 86’ Kriss Kiongo Oulun Reipas pelasi kauden toisen sarjapelinsä Kuusamon Pallo-Karhuja vastaan. Viime vuonna Reipas voitti kummankin kohtaamisen, joten Reipas lähti peliin hienoisena ennakkosuosikkina. Reipas sai paikalla 18 pelaajaa ja PaKa 17. Peli alkoi...\nOuRe – KTU 1-2 (1-2)\nby admin • May 6, 2016\nKauden avauksesta tappio OuRe – KTU 1-2 (1-2) Tilanne Aika Maalintekijä 0-1 14’ Ari-Pekka Mansikkamäki 0-2 20’ Mikko Pohjola 1-2 21’ Kriss Kiongo Oulun Reipas avasi sarjakautensa helatorstaina viime vuonna Kolmosessa pelannutta Kellon Työväen Urheilijoita vastaan. Ennakkoasetelmissa KTU oli pienoinen suosikki peliin lähdettäessä, koska kevään keskinäinen harjoituspeli oli päättynyt KTU 4-1 voittoon. Reipas sai...\nHarjoituspeli KTU:n vieraana päättyi 4-1 (3-0) tappioon\nby admin • April 11, 2016\nHarjoituspelistä tappio Oulun Reipas ja KTU ottivat varaslähdön kauteen kun avauskierroksella vastaan asettuvat joukkueet pelasivat harjoituspelin Virpiniemen tekonurmella sunnuntaina. KTU otti vakuuttavan 4-1 voiton vahvan ensimmäisen puoliajan turvin. Ensimmäisen puoliajan alku oli KTU:n hallintaa ja he saivatkin ottelun avausmaalin aivan ensiminuuteilla. Vasemmalta laidalta tullut hyökkäys päätyi keskitykseen, jota Reippaan puolustus ei saanut katkaistua ja...\nTynkäharjoituspeli OTP:ta vastaan päättyi tasalukemiin\nby admin • April 6, 2016\nTynkäpelistä tasuri Reippaan valmennusjohto yllätti koko joukkueen sopimalla harjoituspelin OTP:ta vastaan ja ilmoittamalla siitä peliä edeltävänä iltana. Peli pelattiin harjoitusvuorolla ja tästä syystä peliaika oli 2×35 minuuttia. Reipas sai Heinäpään kosteaan iltaan paikalle parisenkymmentä pelaajaa ja saman verran näytti olevan OTP:lla pelaajia paikalla. Oman pelin teesit olivat yksinkertaiset; HauPa pelin teurastuksen jälkeen puolustuksen tiivistäminen,...\nAutopalvelu KaarVan tukee Oulun Reipasta\nby admin • April 1, 2016\nReipas on solminut uuden yhteistyösopimuksen Autopalvelu KaarVanin kanssa kaudelle 2016-2017. Oulun Reipas kiittää! https://www.facebook.com/kaarvan.kari/?fref=ts\nToisesta harjoituspelistä tyly tappio\nby admin • March 24, 2016\nJa lopussa saatiin veto maalia kohti HauPa – OuRe 7 – 0 (7 – 0) Reippaat astelivat lauantaina 19.3. vuoden toiseen harjoituspeliin. Vastaan asettui toimintaansa aikuisten tasolla ryhdistänyt Haukiputaan Pallo, joten tiedossa oli kova päiväpuhde reippaille. Reipas sai houkuteltua paikan päälle 20 pelaajaa. Pieni pakkanen, mereltä puhaltava jäätävä tuuli sekä StoraEnson laimeat hajupäästöt nostatti...\nSivu 2 / 15\nMaanantaisin 20:15 - 21:30 Raatin tekonurmi\nKeskiviikkoisin 20:15 - 21:30 Heinäpään tekonurmi\n© 2019 Oulun Reipas. All Rights Reserved. Created using PressWork. Kirjaudu sisään.


Hyvää päivää - kirvesvartta - Perniönseudun Lehti\nMielipidekirjoitukseni (PsL 6.5.) vastine (PsL 12.5.) meni yli vajavaisen ymmärrykseni Perniön keskustalaisten tuutatessa olan takaa.\nPyysin ihmisiä lukemaan ensin mielipidekirjoitukseni ja vastineen. Saamieni kommenttien perusteella mielipidettä ei oltu luettu tai sitä ei oltu ymmärretty. En ole poliisi ja on aika kääntää uusi lehti, joten olkoon enempi arvuuttelu.\nKirjoituksessani en millään tavalla tuonut esille kokoomustaustaani, enkä kokoomuslaisten erinomaisuutta kuten vastineessa väitetään. Olisi pitänyt tehdä näin jälkikäteen ajateltuna.\nTulin kuntapolitiikkaan kahdeksan vuotta sitten sitoutumattomana ehdokkaana kokoomuksen listoilta. Äänestysalueellani Särkisalossa asui silloin 800 henkeä, joista melkoinen osa oli vailla äänioikeutta olevia lapsia ja nuoria. Äänimääräni oli 416 ja olin lehtien tituleeraama ääniharava. Äänimääräni noteerattiin valtakunnallisestikin.\nTutkimuksista selvisi, että suuri joukko perniöläisiä oli äänestänyt minua, mistä vielä kiitokseni.\nSärkisalon ja etenkin Perniön kirkonkylän intressit ovat yhtäläisiä, kuten vanhusten hoivayksiköt, terveyskeskus, laboratoriopalvelut, liikennöintipalvelut, kotihoidon organisointi, hammashuolto, yläkoulu ja lukio. On luontevaa, että Särkisalon äänestysalueen edustaja voi edustaa koko eteläistä Saloa. Yhteistyö tulee jatkossa käsittääkseni tiivistymään.\nTarvitaan tilaa asialliseen keskusteluun ja työhön yhteiseksi hyväksi. Keskustan ainoana asiana oleva ahdas aluepolitiikka sopii siihen vain rajallisesti.\nKehotan lukemaan mielipiteeni 6.5. ja sen jälkeisen vastineen 12. 5. lehdessä. Lukijat tehköön itse tulkintansa. Luotan eteläisen Salon ihmisten arvostelukykyyn ja johtopäätöksiin.


Murer – erään oikeudenkäynnin anatomia on elokuva Franz Murerista\nJulkaisupäivämäärä 23.10.2020 12.00\nMurer – erään oikeudenkäynnin anatomia. Kuvassa keskellä Franz Murer (Karl Fischer). © Yle kuvapalvelu\nMurer – erään oikeudenkäynnin anatomia kertoo 'Vilnan teurastajaksi' kutsutusta entisestä itävaltalaisesta SS-upseeri Franz Murerista, joka joutuu 1960-luvulla oikeuteen kotimaassaan.\nItävaltalainen Franz Murer toimi toisen maailmansodan aikana Liettuassa Vilnan gheton perustajana ja komentajana. Liikanimellä Vilnan teurastaja tunnettu Murer oli sadisti, joka kohteli juutalaisia väkivaltaisesti. Sodan jälkeen Vilnan 80 000 juutalaisesta jäljellä oli vain 250.\nSodan jälkeen Murer luovutettiin Neuvostoliitolle, josta hän palasi Itävaltaan kuuden vuoden vankeuden jälkeen. Vuonna 1963 Mureria vastaan alkoi oikeudenkäynti hänen kotimaassaan. Sen etenemisestä kertoo lähes dokumentaarisin keinoin Christian Froschin ohjaama elokuva Murer – erään oikeudenkäynnin anatomia (Murer: Anatomie eines Prozesses, Itävalta 2018).\nItävallassa ei pesty natsiajan likapyykkiä samalla tavalla kuin Saksassa. Se näkyy oikeudenkäynnissä, jossa Murerin tukijoukot pyrkivät kiistämään juutalaisuhrien todistuslausunnot lähes naurettavilla yksityiskohdilla ja totaalisella kieltämisellä.\nJuutalaistodistajien puheenvuorot kertovat tuttua tarinaa natsien epäinhimillisestä julmuudesta. Se, ettei julmuutta kuviteta takaumilla korostaa oikeusprosessin intensiivistä todistusvoimaa.\nMurer – erään oikeudenkäynnin anatomia, pe 23.10. klo 21.00 Yle Teema & Fem\nLue myös: Elokuva-arvio: Venäläinen poika on ihanteeton ja karu sotakuvaus\nDokumentti Bernauer Strasse – jaettu katu kertaa kuoleman kaistaleeksi kutsutun kadun julmaa historiaa\nKirjeet ilman allekirjoitusta – DDR:n asukkaat lähettivät nimettöminä kirjeitä\nJulkaisupäivämäärä 19.11.2020 12.00\nIce Guardians – Urheiludokumentti jääkiekkokaukaloiden tappelijoista\nSiirry lukemaan artikkelia, Ice Guardians – Urheiludokumentti jääkiekkokaukaloiden tappelijoista\nJulkaisupäivämäärä 14.11.2020 10.00\nKonsta Hietanen on luonut uraa muusikkona ja näyttelijänä – uralla on käänteitä riittänyt\nSiirry lukemaan artikkelia, Konsta Hietanen on luonut uraa muusikkona ja näyttelijänä – uralla on käänteitä riittänyt\nSiirry lukemaan artikkelia, Liam Neeson on edelleen uskottava sankarihahmo elokuvissa The Commuter ja Run All Night


Kevät 2010 Media Desk Finland EUROOPAN UNIONIN MEDIA OHJELMA - PDF\nKevät 2010 Media Desk Finland EUROOPAN UNIONIN MEDIA OHJELMA\nDownload "Kevät 2010 Media Desk Finland EUROOPAN UNIONIN MEDIA 2007 -OHJELMA 2007 2013"\n1 Kevät 2010 Media Desk Finland EUROOPAN UNIONIN MEDIA OHJELMA\n2 Media Desk Finland c/o Suomen elokuvasäätiö Kanavakatu 12 FI Helsinki Puh Kerstin Degerman Puh Inkeri Lundgren Fax Sähköposti: Media -lehti Julkaisija: Media Desk Finland Kanavakatu 12, Helsinki Päätoimittaja: Kerstin Degerman Lehden toimitus: Inkeri Lundgren Taitto: Praxis Oy Painopaikka: Erikoispaino, Helsinki Osoitteenmuutokset: SISÄLLYSLUETTELO Kerstin Degerman: Suomalaisille huippuvuosi 2009 Media-ohjelma tuotti paremmin kuin koskaan 3 Suomalaisten saamat MEDIA-tuet Uutisia 5 Ajankohtaiset hakukierrokset 8 Inkeri Lundgren: Agency tutuksi: Tuottajille tärkeitä henkilöitä Brysselissä 10 Liisa Vähäkylä: Animaatioalalle kansainvälistyminen on elinehto 12 Foorumit Euroopassa 14 Inkeri Lundgren: Kansainvälistä digikoulutusta Suomessa 17 Ajankohtaisia kursseja 20 Yhteystietoja 27 Kannen kuva: Muumi ja punainen pyrstötähti, ohjaus Maria Lindberg, tuotanto Filmkompaniet Alpha, Suomen ensimmäinen 3D-elokuva saa kansainvälisen ensi-iltansa Cannesissa toukokuussa Suomen ensi-ilta on Takakannen kuvat: Ylempi kuva: Havukka-ahon ajattelija, ohjaus Kari Väänänen, tuotanto MRP Matila Röhr Productions Oy. MRP Matila Röhr Productions on saanut Median Slate funding-tukea vuonna Alempi kuva: Prinsessa, ohjaus Arto Halonen, tuotanto Art Films Oy, elokuva on saanut Median hankekehittelytukea vuonna Elokuvan ensi-ilta on Joonas Berghällin ja Mika Hotakaisen ohjaama dokumenttielokuva Miesten vuoro (tuotanto Oktober Oy) menestyy parhaillaan elokuvateattereissa. Elokuva on saanut Median hankekehittelytukea. 2\n3 P ä ä k i r j o i t u s Suomalaisille huippuvuosi 2009 Media-ohjelma tuotti paremmin kuin koskaan Hieno vuosi 2009 Viime vuosi 2009 oli rahallisesti parempi kuin koskaan ennen: Suomalaisille myönnettiin ensimmäistä kertaa yli kaksi miljoonaa euroa Media-tukea yhden vuoden aikana! Festivaalit olivat taas kerran ennätysvauhdissa, levitysyhtiöillä oli hyvä vuosi ja pelialalla myös. Myös tuotantoyhtiöillä meni hyvin, kun Suomeen saatiin erinomaisen hankekehittelypotin lisäksi vielä kaksi TV-levitystukea! Hankekehittelyn tilanne on tänä vuonna haastava Jatkossa voi olla vaikeata yltää kahden miljoonan tuottoon, kun pelialan osuus sääntöuudistuksesta johtuen jäänee pienehköksi tulevissa hakukierroksissa. Pelialahan ei enää voi hakea tukea pelille ilman että se on kytköksissä johonkin toiseen teokseen kuten teatterielokuvaan, tv-fiktioon, dokumenttiin tai animaatioon. Hankekehittelyn kilpailutilanne on kokonaisuudessaan tällä hetkellä erittäin tiukka. Joskus tunnen itseni papukaijaksi tässä työssä: toistan melkein samat asiat vuodesta toiseen, sekä suullisesti että kirjallisesti. Tosiasia on kuitenkin, että hakemuksen keskeisimmät osiot ja vaatimukset pysyvät samankaltaisina useamman hakukierroksen ajan. Tämänhetkinen trendi on aika karu. Pitää olla hanke, jossa on oikeasti kansainvälistä ainesta, ja jossa on jo vahvistettua kotimaista kehittelyrahoitusta. Lisäksi projektikuvauksen pitää olla niin hyvä, että molemmat lukijat, sekä suomalainen että ulkomainen, puoltavat tuen myönnön, ja lukijoiden antaman yhteispistemäärän on käytännössä oltava vähintään 80/100. Hankesuunnitelmaan pitää siis kirjoittaa myös itsestään selviä asioita; lukijat saavat pisteyttää vain niitä asioita, joita löytyy hakemuksesta. DigiTraining Plus pidettiin Helsingissä helmikuussa Suomi on juuri nyt eurooppalaisessa mittakaavassa digitoinnin koelaboratorio. Elämme muutoksen aikaa: Jos ei sitä ole aikaisemmin huomannut, niin viimeistään Median tukeman Media Sallesin viisipäiväisen kurssin DigiTraining Plusin aikana valkeni elokuvateatteriomistajan tämänhetkinen kohtalon kysymys: Joko omistaja digitoi salinsa tai sitten ainakin nykyisen kehitysvauhdin perusteella teatteri on ulkona koko bisneksestä viimeistään muutaman vuoden kuluttua. Kyseinen DigiTraining Plus -kurssi on toimiva tietopaketti myös muille kuin elokuvateatterin omistajille, yleissivistävä ja hyödyllinen. Suosittelen lämpimästi! Myöhemmin tänä vuonna Media-ohjelma tulee julkaisemaan elokuvateattereille suunnatun oman tukiohjelman. Tuki kohdistuu elokuvateatterin digitointikuluihin, ja edellyttää että teatterissa näytetään jonkin verran eurooppalaista ohjelmistoa. Muuttuvassa maailmassa tarinalle kysyntää Elokuvateatteriomistaja elää mullistusvaihetta, mutta sama pätee kyllä elokuva-alaan muutenkin. Kävin kuulemassa, kun Svenska Kulturfonden järjesti Cultural Experiences in the Future -nimisen iltapäiväseminaarin Kiasmassa Tilaisuudessa oli kansainvälisiä puhujia eri aloilta, kustantaja Richard Nash Yhdysvalloista, elokuva-alan kansainvälinen toimija Celluloid Dreamsin toimitusjohtaja ja omistaja Hengameh Panahi Ranskasta ja musiikkibisneksen moniosaaja Terry McBride Kanadasta. Hengameh Panahin näkökulma elokuvan nykytilanteeseen ja lähitulevaisuuteen oli suuren maailman, jossa englanninkieli on kaiken lähtökohta. Hän vertasi tämän päivän tilannetta 90-luvun puoleenväliin ja totesi, että siihen maailman aikaan ei ollut ostajan markkinaa samalla tavalla kuin nyt. Levittäjällä oli valta valita, mitä tarjosi katsojalle. Hengameh analysoi nykypäivää seuraavasti: Valta on nyt siirtynyt katsojalle, joka päättää mitä katsoo ja miten; joko elokuvateatterissa, DVD:llä tai lataamalla netistä, ja sosiaalinen media eli facebook ja muut vastaavat määräävät tahdin. Myös elokuva-alalle tärkeä word of mouth kulkee netissä. Aikaikkuna ei faktisesti ole enää olemassa, ihmiset lataavat laillisesti tai laittomasti haluamansa elokuvan korkeintaan muutaman päivän päästä virallisesta ensi-illasta. Celluloid Dreamsin strategia tässä tilanteessa myyjänä ja tuottajana on vastata huutoon katsojan ehdoilla: Katsojalle tarjotaan jo nyt elokuvia netissä The Auteurs -sivuston kautta. Nettikatalogin tavoitteena on laaja valikoima elokuvia; tässä yhteydessä esivalinta ei enää toimi, vaan katsojan taustaryhmä(t) toimii makutuomarina. Seuraavaksi julkaistaan uusi palvelu Cannesin elokuvajuhlien aikana. Playstation 3 -alustalle voi jatkossa ladata elokuvia Auteurs-sivulta ja katsoa ne televisiosta. Hengameh Panahi ei omiensa sanojensa mukaan usko julkisiin tukitoimiin, mutta kyseinen Auteurs-sivu on kyllä logorivin perusteella EU:n Media-ohjelman tukema Paradoksi tai ei, tämän kaikki mulle heti -ilmiön rinnalla kotimaiset/paikalliset elokuvat toimivat Hengamehin mukaan juuri nyt erittäin hyvin monella territoriolla. Ja kaikista teknisistä kotkotuksista huolimatta on yksi asia joka ei muutu; ihmiset kaipaavat ja etsivät edelleen tarinoita isolla T:llä. Katsojien taide- ja kulttuurinälkä ei ole hävinnyt mihinkään. Kerstin Degerman 3\n4 Vuoden 2009 Media-ohjelman päätökset Suomalaisten saamat tuet Festivaalituki Espoo Ciné Sodankylän elokuvajuhlat DocPoint Oulun lastenelokuvajuhlat Tampereen elokuvajuhlat Festivaalit yhteensä: Hankekehittely Deadline (vuoden 2009 hakukierros) Call for proposals 24/2008 euroa Making Movies/Slate Funding 2. stage Avanton/Love is enough/dok Art films/princess/fiktio Bronson/Ilta on vielä nuori/fiktio Cinet/Rare Exports/fiktio Navy Blue Bird/Sober, with Car/dok October Films/Canned Dreams/dok Snapper Films/Paterock/fiktio Deadline MRP Oy/ Slate funding For Real Productions/American Vagabond/dok Mouka Film/Mystery Man/dok Långfilm Productions/Iris/fiktio Deadline (vuoden 2009 hakukierros) Call for proposals 25/2008 Interactive Works Frozenbyte/Splot Recoil/Earth No More Deadline Everyplay/Kamu Hankekehittely yhteensä: Harkinnanvarainen tuki teatterielokuvien levittäjille Deadline ei hakemuksia Deadline Cinema Mondo/Triage FS Film/Looking for Eric Sandrew Metronome Distr./Los Abrazos Rotos Deadline ei vielä tuloksia Harkinnanvarainen tuki yhteensä: (osa tuloksista puuttuu ) i2i Audiovisual 0 TV-levitystuki Epidem Zot/Noksu /animaatio October Films/Canned Dreams/dokumentti Tv-levitystuki yhteensä Automaattinen tuki teatterielokuvien levittäjille 2009 (myydyt liput 2008) Cinema Mondo Oy FS Film Oy Future Film Oy Kinoscreen Illusion Oy 820 Oy Nordisk Film Ab Sandrew Metronome Distribution Finland Scanbox Entertainment Finland Oy Yhteensä Elokuvateatteriverkostot: Pedro Almodovarin Särkyneet syleilyt (Los Abrazos rotos) 4 Kaikki tuet yhteensä (per ) euroa\n5 Uutisia Median Takuurahasto toteutuu tämän vuoden aikana Keväällä 2010 Media ohjelma avasi haun, jolla se haki Takuurahaston hallinnosta kiinnostuneita. Haettavana oli taho, joka voisi toimia Euroopan av-alan tuotantotakuurahastona. Rahaston tavoitteena on helpottaa eurooppalaisten tuotantoyhtiöiden rahoituksen saantia pankeilta. Media myöntää rahastolle neljän vuoden aikana yhteensä 8 miljoonaa euroa: tällä summalla osallistutaan pankkien riskinottoon lainatilanteissa. Kyseinen haku liittyy uuteen Media-tukeen nimeltään Access to Finance, joka julkaistaan myöhemmin tänä vuonna. Prosessi on siis kaksivaiheinen: nyt keväällä haettiin takuurahastolle hallintoelintä ja yksittäisille tuotantoyhtiölle Access to Finance -tuki on ajankohtainen loppuvuodesta Kahdeksan miljoonan euron pääomalla pystytään tämänhetkisten laskelmien mukaan takaamaan lainoja noin 80 miljoonan euron edestä. Laskelma esitettiin Median infopäivän yhteydessä Berliinin elokuvajuhlien aikana. Lue lisää: ec.europa.eu/information_society/media/overview/funding/ index_en.htm Median kurssit uudessa online-katalogissa Media ohjelman tukemia jatkokoulutuskursseja on tänäkin vuonna lähemmäs 60 eri puolilla Eurooppaa. Kurssikatalogi löytyy edelleen tuttuun tapaan Media Deskin sivuilta myös lyhyen suomenkielisen esittelyn kera, mutta nyt Media on julkaissut myös ulkoasultaan uudistetun online-katalogin Training & Networks in Europe, joka löytyy osoitteesta: ec.europa.eu/information_society/media/training/ guide/docs/guide2010.pdf. Katalogi esittelee kaikki vuoden 2010 kurssit englanniksi. Katalogista on olemassa myös painettu versio ja jos olet kiinnostunut saamaan sellaisen, niin ota yhteyttä Media Deskiin, meillä on esitteitä jonkin verran. Kurssikatalogi Media Deskin sivuilla: fi/training.shtml. MEDIA MUNDUS Media Mundus on EU:n uusi AV-alan tukiohjelma vuosille Media Munduksen ensimmäinen hakukierros aiotaan julkaista syksyllä Kolmevuotisen ohjelman budjetti on yhteensä 15 miljoonaa euroa. Media Mundus toimii kuten nyt meneillään oleva kokeiluohjelma Media International. Projektin koordinaattorina on yhtiö/organisaatio jostakin Media-ohjelmaan kuuluvasta jäsenvaltiosta, ja yhteistyökumppanit tulevat muusta maailmasta. Lue lisää Media Internationalista ja Media Munduksesta: Cannesissa tapahtuu Tänä vuonna Cannesissa ei järjestetä Median Infopäivää, mutta klo järjestetään kaikille avoin paneelikeskustelu otsikolla Shaping the Future of Cinema. Iltapäivän avaavat klo komissaari Androulla Vassiliou, Gilles Jakob ja Doris Pack, klo kerrotaan keskeinen sisältö eurooppalaisten elokuva-alan rahoittajien tapaamisesta, klo alkaa paneelikeskustelu, aiheena elokuvarahoittajien rooli suhteessa alan tarpeisiin muuttuvassa toimintaympäristössä, klo paneeli päättyy. Tilaisuus on kaikille avoin. Ilmoittautumiset osoitteeseen: Cannesin elokuvafestivaalin virallisissa sarjoissa nähdään yhteensä 20 Media-ohjelman tukemaa elokuvaa, näistä kuusi kilpailee pääkilpailusarjassa. Mukana ovat uudet elokuvat mm. Bertrand Tavernierilta, Abbas Kiarostamilta, ja Kornél Mundruczólta. European Film Promotionin (EFP) järjestämässä ja Median tukemassa Producer on the Move -tapahtumassa Suomea edustaa tänä vuonna Helsinki -filmin tuottaja Annika Sucksdorff. Sucksdorff työskentelee paraikaa kahden tekeillä olevan hankkeen kanssa, joista toinen on Anna Maria Jóakimsdóttir Hutrin tuntinen elokuva Lydia ja toinen Peter Lindholmin TVsarja Kjell Westön Missä kuljimme kerran -romaanin pohjalta. POWR Käsikirjoittajat Tallinnaan Viime vuonna järjestettiin POWR-tapahtuma Baltian maiden ja pohjoismaisille käsikirjoittajille. Kaksipäiväinen tapahtuma pidettiin Baltic Eventin yhteydessä Tallinnassa joulukuun alussa. Onnistunut tapahtuma saa jatkoa tänä vuonna ja Suomen Media Desk on Baltian ja Tanskan Media Deskien kanssa mukana järjestelyissä. POWR 2010 pidetään Tallinnassa. Ohjelman mukaan saapuminen Tallinnaan on ja illalla on Baltic Eventin avajaiset ja hohtokeilausta, on käsikirjoittajille suunnattu koko päivän pitching-workshop ja lopuksi käsikirjoittajat pitchaavat projektinsa Baltic Eventin yleisölle Lisää tietoa POWR-tapahtumasta on luvassa Cannesissa, joten pysykää kuulolla ennen syksyn hakuaikaa! Juhana Lumme osallistui POWR-koulutukseen hankkeellaan Valaam 5\n6 Cartoon Movie 2010, Lyon Muumi ja punainen pyrstötähti oli yksi Cartoon Moviessa esitellyistä 3D-animaatioista, joita tänä vuonna oli jo 25 % kaikista hankkeista, yhteensä 13 projektia Cartoon Moviessa aamu alkaa aina Croissant Showlla, jossa kukin valitsee, mitä hankkeita seuraa ennen lounasta The Sampon Ilmarinen, NDFC Helsinki Oy:n kehittelyssä oleva hanke Maaginen kristalli on Epidem Zotin yhteistuotanto, jossa on mukana myös belgialainen ja italialainen tuotantoyhtiö 6\n7 Kuva Camera Cagliostron kehittelyssä olevasta elokuvasta Split Cartoon Movie keräsi tänä vuonna 630 osallistujaa Tatu Pohjavirta ja Jyrki Kaipainen esittelevät hankettaan Split täydelle salille Neuvotteluja Cartoon Movien aulatiloissa. Taustalla kuva hankkeesta The Sampo. Ari Folman esitteli Cartoon Moviessa uuden elokuvansa The Congress 7\n8 Ajankohtaiset hakukierrokset Televisiolevitystuki (Call for proposal 18/2009) TV-levitystuki uudistui säännöiltään reilu vuosi sitten. Nyt ei ole hakuehtoihin tullut mitään muutoksia, vaan samat säännöt ovat voimassa kuin viime hakukierroksellakin. TV-levitystuen hakijana toimii itsenäinen tuotantoyhtiö. Hakukelpoisella televisio-ohjelmalla on vähintään kolme ennakko-ostoon tai yhteistuotantoon sitoutunutta tv-yhtiötä kolmesta erikielisestä maasta. Ohjelman pitää olla vähintään joko 50 minuutin pituinen (fiktiot) tai 25 minuutin pituinen (dokumenttielokuvat ja animaatiot). Komissio on varannut noin 10,4 miljoonaa euroa tv-levitystuelle vuonna Hakemuksia arvioidaan pisteytyksen avulla. Pisteytyksen perusteissa painotetaan ennakko-ostojen lisäksi projektin alkuperämaata, rahoituksen rakennetta, projektin laatua ja myyntiagentin sitoutumista projektiin sekä yhtiön aikaisempia kansainvälisiä myyntejä edellisen viiden vuoden aikana. Pisteitä saa myös eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja kulttuurin monimuotoisuuden edistämisestä. Käytännössä pisteitä jaetaan seuraavasti: Eurooppalainen ulottuvuus ja hankkeen rahoitus enintään 40 pistettä. (= kanavien ennakko-ostot ) Kansainvälisen myyntiagentin sitoutuminen hankkeeseen enintään 10 pistettä Hankkeen kansainvälinen potentiaali enintään 25 pistettä Eurooppalaisen kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen enintään 10 pistettä (= kieliversiot) Eurooppalaisen kulttuuriperinnön edistäminen enintään 5 pistettä Yhtiön aikaisemmat kansainväliset tv-myynnit edellisen viiden vuoden aikana enintään 10 pistettä. Tuki on suunnattu tv-tuotannoille, joten elokuvateatterilevitystä ei hyväksytä, paitsi jos kyseessä on pieni hakijamaa ja kotimainen teatterilevitys. Ohjelman ensilähetyksen tulee kuitenkin olla televisiossa. Dokumenttielokuvien kohdalla hyväksytään myös elokuvateatterilevitystä. Hakijayhtiö voi hakea tuotannolleen Media 2007 TV-levitystukea aikaisintaan kuusi kuukautta ennen varsinaisia kuvauksia ja viimeistään ensimmäisenä kuvauspäivänä. Tuotanto on hakukelpoinen, kun yllämainittujen ehtojen lisäksi vähintään 50 % rahoituksesta on olemassa. Tuen suuruus on enintään 12,5 % tuotantobudjetista fiktioille ja animaatioille ja enintään 20 % dokumenttielokuville. Tuen määrä on enintään dokumentille ja euroa fiktiolle ja animaatiolle. Tuki maksetaan siten, että ensimmäinen kuvauspäivä oikeuttaa 40 % tuesta, väliraportti 20 % ja loppuselvitystä vastaan saa loput 40 % tuesta. Jos tuen määrä ylittää euroa, hakijan pitää liittää hakemukseen kopio viimeisestä valmiista tilinpäätöksestä. TV-levitystuen seuraava deadline on Promotion/Access to Markets (Call for proposals 24/2009) Tämän promootiotuen tavoitteena on helpottaa ja edistää eurooppalaisten elokuvateosten myynninedistämistä ja levitystä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä kaupallisissa tapahtumissa, messuilla ja festivaaleilla, joilla voidaan merkittävästi edistää eurooppalaisten teosten myyntiä ja ammatillista verkottumista sekä kannustaa eurooppalaisia toimijoita verkottumaan tukemalla kansallisten julkisten tai yksityisten myynninedistämisorganisaatioiden yhteisiä toimia Euroopan ja kansainvälisillä markkinoilla. Tuki on tarkoitettu eurooppalaisille yrityksille. Rahoitus voi olla enintään 50 % hankkeen kokonaiskustannuksista. Tuen seuraava hakuaika on ja se koskee vuonna 2011 toteutettavia vuodenpituisia hankkeita sekä hankkeita, jotka järjestetään Harkinnanvarainen levitystuki pitkien teatterielokuvien levittäjille (Call for proposals 19/2009) Rahaa nyt julkaistussa haussa on jaossa euroa. Tuosta summasta noin 30 % kohdistetaan pienen budjetin elokuville (budjetti alle 3 milj. ) ja noin 70 % budjetiltaan keskiluokkaa edustaville elokuville (budjetti 3 15 milj. ). Elokuvat, joiden budjetti on yli 15 miljoonaa euroa, eivät kuulu tuen piiriin. Tukea voi saada myös digitaalisten kopioiden levitykseen. Tässä kohtaa tukeen on tullut muutos, sillä viime hakukierroksella pienille elokuville oli 40 % budjetista ja keskisuurille 60 prosenttia. Tärkein ehto harkinnanvaraisen tuen hakemisessa on grouping, jossa vähintään viisi levittäjää eri Media ohjelman jäsenmaista on sopinut saman elokuvan levityksestä. Tuki kohdistuu elokuvan levitys- ja markkinointikuluihin. Median tuki voi olla enintään 50 % koko kampanjan kustannuksista tai max euroa levittäjää ja elokuvaa kohti. Tuen takaisinmaksu tai maksamatta jättäminen perustuu siihen, miten paljon elokuva tuottaa. Grouping -ryhmän koko tulee olla vähintään viisi levittäjää, jos kyseessä on pieni elokuva ja seitsemän levittäjää, jos kyseessä on keskisuuri elokuva. Tuen voi kohdistaa elokuviin, jotka on julkaistu vuonna 2007 tai sen jälkeen. Jatkossa pyritään yksinkertaistamaan pienten tukien 8\n9 byrokratia. Tuenhakijan kaikki saman deadlinen pienet tuet (tuki on pienempi kuin tai enintään euroa) kerätään samaan sopimukseen, ja myös pienten tukien raportointi on yksinkertaisempaa kuin ennen. Media ohjelmassa on mukana 32 Euroopan maata: kaikki EU-maat sekä Islanti, Liechtenstein, Norja, Sveitsi ja Kroatia. Harkinnanvaraisen levitystuen seuraava deadline on i2i Audiovisual (Call for proposals 17/2009) i2i Audiovisual -tuen tavoitteena on helpottaa tuotantoyhtiön rahoituksen saantia pankeilta ja muilta rahoittajilta. Tuki on suunnattu itsenäisille eurooppalaisille tuotantoyhtiölle. Tukea voi hakea fiktioille (kesto vähintään 50 minuuttia), dokumenteille (kesto 25 minuuttia) ja animaatioille (kesto 24 minuuttia). Tuki on enintään euroa per projekti tai 50 % rahoituskuluista (enintään 60 % alhaisen tuotantokapasiteetin maille, joihin Suomi kuuluu). Tuki on vähintään 5000 euroa. Kolme vaihtoehtoa: tukea voi hakea joko Moduuli 1: vakuutusmaksuihin tuki tuotantobudjetin kohdalle Vakuutukset tai Moduuli 1: valmistumisvakuutukseen (completion guarantee) tai Moduuli 3: rahoituskuluihin tuki tuotantobudjetin kohdalle Rahoituskulut Huom! Tuotannoille, joille on myönnetty TV-levitystukea, ei voida myöntää i2i-tukea. i2i-pisteytys Projektit pisteytetään seuraavasti: 10 pistettä Median hankekehittelytuesta (single tai slate funding) 10 pistettä pankkiluotosta (credit agreement) enää ei tarvita Euroopan investointipankin partneripankkia, kaikki suomalaiset pankit kelpaavat 10 pistettä alhaisen tuotantokapasiteetin maan hakijalle (=suomalaisille) 5 pistettä uusille jäsenmaille 3 pistettä yhteistuotannoista 2 pistettä per kieliversio Lisäksi voidaan antaa 0 5 pistettä markkinointisuunnitelmista ja levityssopimuksista. Hakemus kannattaa jättää heti kun tuen ehdot täyttyvät, eli esimerkiksi silloin kun vakuutuskirja tai valmistumisvakuutus allekirjoitetaan. Allekirjoittamispäivästä lähtien em. kulut hyväksytään i2i-tuen kuluiksi. Tuotantoyhtiö voi hakea tukea enintään kahdelle projektille. Yhdelle tuotantoyhtiölle voidaan myöntää enintään euroa i2i-tukea. Tuen seuraava hakuaika on hankkeille, jotka käynnistyvät (ts. kuvaukset aloitetaan edellä mainittuna aikana). Tuki maksetaan kahdessa erässä, 70 % kun sopimus on allekirjoitettu ja 30 % kun loppuselvitys on tehty. Hakemusten käsittely kestää noin neljä kuukautta. Koulutustuki jatkokoulutukseen Media Continuous Training (Call for proposals 01/2010) Koulutustukea myönnetään eurooppalaisille koulutus- ja kurssijärjestäjille, yliopistoille, tuotantoyhtiöille sekä av-alan järjestöille, jotka tarjoavat jatkokoulutusta käsikirjoittamisen, tuottamisen tai uuden teknologian alalta. TV-yhtiöt eivät voi toimia hakijoina, vaan ne voivat osallistua kurssijärjestelyihin partnerin roolissa. Tukea voi saada korkeintaan 60 % verran kokonaiskustannuksista. MEDIA 2007 pyrkii erityisesti tukemaan kouluttajatahojen verkottumista ja yhteistyötä. MEDIA 2007 myöntämän koulutustuen painopiste on av-alan ammatillisessa jatkokoulutuksessa. Alan vasta valmistuneille suunnattuja European Masters -kursseja tuetaan vain, jos niiden ei ole mahdollista saada muuta EU-tukea. Tuen saaminen edellyttää, että koulutusohjelmiin osallistujien enemmistön tulee olla ulkomaalaisia koulutuksen järjestäjään nähden. Koulutusjärjestäjien täytyy lisäksi toimia yhteistyössä audiovisuaalisen teollisuuden kanssa. Kurssinjärjestäjien täytyy myöntää 15 % osallistujista apuraha, joka kattaa ainakin kurssimaksun, mutta mielellään myös matkakulut. Tukea voi hakea hankkeille, jotka kestävät enintään 12 kuukautta ja alkavat aikaisintaan 1. syyskuuta 2010 ja viimeistään kesäkuun lopussa Hankkeita arvioidaan pisteillä, joita voi saada enintään 100. Arvioinnin kohteina ovat: 1) koulutuksen sisällön laatu, 20 pistettä 2) projektin johtaminen, 20 pistettä 3) audiovisuaalisen alan muiden toimijoiden kanssa tehdyn yhteistyön laatu, 20 pistettä 4) eurooppalainen ulottuvuus, 20 pistettä 5) koulutuksen vaikutus, 20 pistettä Nyt voimassa oleva hakukierroksen (Call for proposals 01/10) hakemukset tulee lähettää Brysseliin viimeistään Päätökset tulevat viimeistään lokakuussa ja sopimukset solmitaan viimeistään joulukuussa Hakukierroksen budjetti on 2,5 miljoonaa euroa. Eurimages Eurimages on Euroopan Neuvoston alainen rahasto, joka tukee yhteistuotantoja, eurooppalaisen elokuvan jakelua ja digitaalisten kopioiden valmistamista. Eurimagesissa on 34 jäsenmaata ja vuosibudjetti on 22 miljoonaa euroa. Tuotanto- ja jakelutukien seuraavat hakuajat ovat ja Tarkat tukiohjeet ja lisätietoja osoitteesta: coe.int/t/dg4/eurimages/default_en.asp tai Suomen Eurimages-jäseneltä Petri Kemppiseltä, petri. 9\n10 Agency tutuksi Tuottajille tärkeitä henkilöitä Brysselissä Kaikki Media-hakemukset lähetetään Brysseliin: ei suoraan EU-komissioon, vaan erilliseen Education, Audiovisual and Culture Executive Agencyyn. Mediaohjelman lisäksi sama Agency hallinnoi myös useita muita EU:n tukiohjelmia, kuten Socrates, Leonardo da Vinci, Youth, Kultur, Erasmus Mundus, e-learning ja Community Action Programmes. Media-ohjelma kuului viime vuoteen saakka Informaatioyhteiskunta ja Media -osastoon, mutta vuoden 2010 helmikuusta, jolloin uudet EU-komissaarit nimitettiin, Media kuuluu jälleen Koulutus ja Kulttuuri -osastoon. Osastosta vastaava uusi komissaari on Kyprokselta kotoisin oleva Androulla Vassiliou. Viraston lyhenne on EACEA, mutta yleisesti käytämme siitä vain nimeä Agency. Agencyssä työskentelevät hakemusten käsittelijät, joihin moni suomalainen hakija on jossain vaiheessa yhteydessä sähköpostitse tai puhelimitse. Harva suomalainen kuitenkaan on tavannut hakemusten käsittelijöitä. Mahdollista se on ollut muutaman kerran, kun joku heistä on käynyt Helsingissä pitämässä luentoa tai kansainvälisillä festivaaleilla, kuten Berliinissä tai Cannesissa. Nyt aloitamme juttusarjan, jossa esittelemme Agencyn väkeä. Media-yksikköä Agencyssä johtaa Constantin Daskalakis, joka on ollut tehtävässä jo useita vuosia. Muuten Agencyn henkilökunta tuntuu vaihtuvan melko usein tai ainakin ihmiset kiertävät eri tehtävissä, eivätkä pysy koko ajan saman tuen parissa. Vuoden 2010 alkupuolella Agencyssä nimitettiin useita ihmisiä uusiin virkoihin ja sen seurauksena monien tehtävät uudistuivat tai vaihtuivat toisiin. Tässä Agency tutuksi -sarjan ensimmäisessä osassa keskitymme Media-yksikön sektoriin nimeltä Support for independent producers: Development, i2i and tv-distribution eli suomalaisittain Tuet tuotantoyhtiöille. Tältä osastolta monille on tuttu suomalainen Virve Indrén, joka on ollut vuosia suomalaisten hankekehittelyhakemusten käsittelijä. Vuoden 2010 alkupuolella Soon-Mi Petenistä tuli tämän sektorin päällikkö (Head of sector) ja Virve Indrén nimitettiin sektorin ohjelmakoordinaattoriksi (Programme Coordinator). Virven työnkuvan muuttuessa suomalaiset saanevat jatkossa uuden käsittelijän hankekehittelyhakemuksille. Virve voi olla monille tuttu, mutta Monica Galeriu ei ehkä niinkään. Hän työskentelee TV-levitystukien parissa. Aiemmin tv-levitystuista on vastannut Matteo Solaro, joka nyt siirtyy hallintopuolelle ja uudeksi tv-levitystukien vastuuhenkilöksi tulee Eleni Chandrinou. Elenin vastuulla oli aiemmin i2i Audiovisual -tuki, jonka uutena käsittelijänä aloittaa Olga Sismanidou. Androulla Vassiliou 10 Virve Indrén Minkä Media-tuen parissa työskentelet? Olen työskennellyt tähän saakka hankekehittelyn parissa, erityisesti pohjoismaisten hakemusten ja sopimusten kanssa. Maaliskuussa 2010 siirryin ohjelmakoordinaattoriksi hoitamaan asioita koko sektorin eli Support for Independent Producers piirissä. Mistä asioista vastaat työssäsi? Koordinoin hankekehittelyn, TV-levitystuen ja i2i:n kokonaisuutta erityisesti raportoinnin osalta, mutta osallistun edelleen myös hankkeiden hakemusrumbaan. Keitä muita työskentelee samassa yksikössä ja miten työt on jaettu? Soon Mi Peten on Support for independent producers -sektorin päällikkö ja yhdessä hänen kanssaan koordinoimme näitä kolmea osa-aluetta. Hankekehittelyn parissa työskentelee 11 henkilöä, TV-levityksessä kolme ja i2i:n kanssa kaksi henkilöä. Onko henkilöstömuutoksia tiedossa tänä vuonna yksikössäsi? Hankekehittelyyn tullaan rekrytoimaan yksi ihminen tänä vuonna, yksi henkilö tulee siirtymään yksikön sisällä koulutussektorilta i2i:n pariin. Oletko paljon tekemisissä suomalaisten hakijoiden kanssa? Olen tehnyt hankekehittelyn kanssa töitä jo vuosikausia eli olen tullut tutuksi monille suomalaisille tuottajille ja se tietysti helpottaa yhteydenottoja puolin ja toisin. Suomalaisten menestys hakukierroksilla on ollut varsin hyvää, joten seurattavaa riittää! Yleisnäkemyksesi suomalaisista hakijoista, jotka ovat saaneet Media-tukea? Hankekehittelyssä on viimeiset vuodet ollut niin kova kilpailu käytettävissä olevan budjetin vuoksi, että kaikki läpimenneet hakemukset ovat erittäin hyviä. Suomalaiset hankkeet ovat usein myös saaneet vahvan tuen kotimaassa ja pohjoismaisella tasolla, joten tuotantoprosentti on erittäin korkea. Kuinka kauan olet työskennellyt Brysselissä? Olen ollut Brysselissä vuodesta 1996 alkaen. Suomessa työskentelin opetusministeriön asettaman Audiovisuaalisen integraation toimikunnan pääsihteerinä ja lähdin Euroopan komissioon lähetettynä työntekijänä. Sitten kävi klassisesti eli Suomeen paluun sijasta menin täällä naimisiin ja jäin Brysseliin. Työskentelin komission jälkeen Media-ohjelman teknisen avun toimistossa kunnes Agency aloitti toimintansa tammikuussa Kerro joitakin vinkkejä suomalaisille hakijoille. Hakemusta tehtäessä kannattaa koko ajan pitää mielessä, että hankkeen tulee olla suunnattu myös kansainväliselle yleisölle. Hankekehittelyssä on useampia tapoja miten se voi tulla esille: tarina, yhteistuotanto ja hankkeen muu rahoitus,\n11 Virve Indrén (vas.) ja Monica Galeriu ja kevään 2010 hankekehittelyhakemusten tulvaa jakelusuunnitelmat ja hankkeen potentiaali kansainvälisillä markkinoilla, esim. tiimistä ja tekijöistä johtuen. Suomalaisilla ei ole tapana kirjoittaa liian pitkästi, joten arastella ei pidä. Kaikki asiat tulee hakemuksessa perustella hyvin, sillä ulkomaiset arvioitsijat eivät välttämättä tunne suomalaisia tuotantoyrityksiä. Lisämateriaalia voi myös aina laittaa hakemuksen mukaan, mm. tekijöiden aikaisemmat elokuvat kiinnostavat aina lukijoita. Hakemuksen hylkäyksestä ei kannata lannistua! Kerromme mielellämme puhelimitse arvioitsijoilta saatua palautetta, jotta uusi hakemus olisi entistä parempi. Monica Galeriu Minkä Media-tuen parissa työskentelet? TV-levitystuen. Mistä asioista vastaat työssäsi? TV-levitystukihakemusten arvioinnista, koko tukihakemusketjun hoitamisesta ja seurannasta. Keitä muita työskentelee samassa yksikössä ja miten työt on jaettu? Meitä on kolme, jotka työskentelemme tv-levitystuen parissa. Kukin vastaa tiettyjen maiden hakemuksista. Minä vastaan hakemuksista, jotka tulevat Pohjoismaista, Baltian maista, Isosta-Britanniasta ja uusista jäsenmaista. Laura Texier vastaa hakemuksista, jotka tulevat Belgiasta, Alankomaista, Irlannista, Luxemburgista, Ranskasta ja osasta saksalaisia hakemuksia. Eleni Chandrinou, joka tuli Matteo Solaron tilalle uutena tiimiimme, vastaa Espanjan, Itävallan, Kreikan, Portugalin, Italian ja osasta Saksan hakemuksia. Onko henkilöstömuutoksia tiedossa tänä vuonna yksikössäsi? Matteo Solaro vaihtoi toisiin tehtäviin ja hänen tilalleen tuli Eleni Chandrinou. Muita muutoksia ei ole tiedossa. Oletko paljon tekemisissä suomalaisten hakijoiden kanssa? Olen läheisesti yhteyksissä suomalaisiin tuottajiin, kun he ovat jättäneet hakemuksensa ja koko hakemuksen seurantaajan. Vuosien varrella olen saanut varsin hyvän käsityksen siitä, millaisten asioiden kanssa tuottajat painivat. Ja koska olen hakemusten kautta itsekin joka päivä tekemisissä heidän hankkeidensa kanssa, on kontaktin luominen tuottajiin helppoa ja mutkatonta. Olisi mukavaa kuulla tuottajista vielä elokuvan valmistuttuakin, sillä minua kiinnostaa miten elokuva saa ensi-illan jälkeen yleisöä ja levitystä muissa maissa sekä festivaaleilla. Yleisnäkemyksesi suomalaisista hakijoista, jotka ovat saaneet Media-tukea? Yleisesti ottaen suomalaiset tuottajat ovat luotettavia ja hyvin ammattitaitoisia. Kuinka kauan olet työskennellyt Brysselissä? Siitä huolimatta, että olen valmistunut diplomi-insinööriksi erikoisalana ydinvoima, päätin tehdä jyrkän uramuutoksen ja työskentelin kymmenen vuotta radio- ja tv-toimittajana Romanian suurimmalla yksityisellä kanavalla 1990-luvulla. Viimeiset seitsemän vuotta olen hoitanut Brysselissä TV-levitystukihakemuksia, enkä ole nyt hakeutumassa tästä työstä mihinkään muualle. Kerro joitakin vinkkejä suomalaisille hakijoille. Haluaisin painottaa sitä tosiasiaa, että jos hakemuksesi ei mennyt läpi, se ei tarkoita, että kyseessä on huono hanke. Se kertoo vain siitä, että kilpailu oli kovaa ja tukea voitiin myöntää vain parhaat pisteet saaneille hankkeille budjetin ollessa rajoitettu. Hakemuksen läpimenoon ei vaikuta ainoastaan mukana olevien tv-kanavien määrä, vaan myös muut kriteerit, jotka ovat yhtä tärkeitä. Vinkki: älä aliarvioi markkinointistrategiaa! TV-levitystukea ei tulisi nähdä vain kilpajuoksuna mahdollisimman monista letter of commitmenteista, vaan ennemminkin mahdollisuutena saavuttaa tukevampi rahoitussuunnitelma, hyvä kansainvälinen verkosto ja parempi rakenne hankkeelle ja tietysti viime kädessä elokuvalle parempi näkyvyys Euroopassa. 11\n12 Futurecode Oy:n ideoima animaatiosarja Dibitassut tehtiin suomalais-kiinalaisena yhteistuotantona. Animaatioalalle kansainvälistyminen on elinehto Koko suomalainen kulttuurielämä, taiteet ja av-ala hakevat kasvua kansainvälistymisestä. Animaatiotuotannoille kansainvälistyminen on elinehto. Kallista tuotantoa ei tehdä yksinomaan kotimaan markkinoille. Jo suunnittelun alussa on ajateltava mistä suomalaista alkuperää oleva tarina ja hahmot löytävät yleisöä. Finnanimation perustettiin kuusi vuotta sitten animaatiotuottajien verkostoksi, jonka tärkein päämäärä on edistää animaatioiden vientiä. Kotimaassa yhtiöt kilpailevat samoista töistä, mutta ulkomaille lähdettäessä kaikki hyötyvät, kun yksi menestyy. Siihen perustuu hyvä yhteishenki ja into toimia yhdessä animaatiotuottajien kesken. Suomella on jo useampi animaation menestystarina maailmalla. Jo ennen yli sataan maahan myytyä Niko Lentäjän poika -elokuvaa, Muumit ovat valloittaneet maailmaa sekä japanilaisena että puolalais-itävaltalaisena animaationa. 65- vuotias Muumi-brändi kestää erilaiset muunnokset ja sen tunnettuus on valtti vietäessä uusien sukupolvien suomalaisanimaatiota maailmalle. Animaatiostudio Anima Vitaelle poropoika Nikon seikkailut olivat ensimmäinen oma iso hanke, jonka tavoitemarkkinaksi asetettiin alusta alkaen koko maailma. Tarina on suomalaista alkuperää ja se sijoitettiin Suomen Lappiin, joulupukin oikeaan osoitteeseen. Elokuvaa myytiin yhteistuottajille tuotantovarmuuden ja laadun avulla. Tuotantolinjansa Anima oli virittänyt ennätysnopeaksi viikoittaista ajankohtaissarjaa Itse valtiaita tehdessä, mikä herätti kiinnostusta. Laatureferensseinä, tyyliin tähän me pystytään, näytettiin Finnairin poromainosta, joka pyöri uusintana vielä viime joulunakin. 12 Nikon menestys on merkittävää muille tuottajille heidän tehdessä omia tuotantojaan kansainvälisesti tunnetuiksi. Paitsi monta pitkää animaatioelokuvaa myös sarjoja on tekeillä nyt useissa eri tuotantoyhtiöissä. Niko Lentäjän poika oli lähtöviivoilla samaan aikaan kuin Röllin sydän, joka ennätti ensi-iltaan vuosi Nikoa aiemmin, kuin myös Epidem ZOTin tuottama Maaginen kristalli, joka saa ensi-iltansa tämän vuoden syksyllä. Moni epäili voiko näin monta pitkää animaatioelokuvaa syntyä Suomessa ja tavoittaako niistä yksikään loppuviivaa. Vaan kuinkas sitten kävikään? Röllin tekijät ovat tyytyväisiä omiin katsojalukuihinsa niin teattereissa kuin myös Syyskuussa 2009 animaatiopromoottori Liisa Vähäkylä sai emännöidä Animation Magazinen perustajan ja presidentin Jean Thorenin (vas.) vierailua\n13 DVD-myynnissä. Myös Maagisen Kristallin ennakkomyynti 10 maahan tyydyttää tuottajaa. Ja Nikolle tehdään jatko-osaa. Epäilijöitä riittänee seuraavankin rintaman edetessä. Ottavatko yhtiöt liian ison palan nieltäväksi perinteisen elokuvan ohella tehtävine stereoversioineen? Onko Kalevalaan perustuva trilogia vähän liikaa? Ketä kansallinen mytologia kiinnostaisi? Samalla kun tuotantokustannukset ovat madaltuneet ja sarjamainen tuottaminen laskee niitä edelleen, yhä vielä animaatiossa on omat riskinsä. Se sitoo ihmiskäsiä, luovaa mieltä ja älyä useiksi vuosiksi. Toisaalta juuri animaatioala voi työllistää paitsi alan ammattilaisiksi Suomessa opiskelleita nuoria myös ulkomaista työvoimaa. Tähtäin onkin siinä, että meille tullaan tulevaisuudessa töihin tekemään animaatioita. Vaihto-oppilasvuodet ulkomailla ovat nekin hyödyllisiä suomalaisen laadun kehittämiseksi. Finnanimationiin kuuluu lähes puolen sataa yritystä Osa suomalaisista animaatiotuotantoyhtiöistä on yhden tai kahden hengen mikroyrityksiä, mutta kymmenen hengen yrityksiä on useita. Suomalaisittain keskisuuria tuotantoyhtiöitä yhdistää halu tehdä omia tuotantoja mainosspottien ohella. Uskallusta ja pääomia omien tuotantojen rahoittamiseksi ei aina löydy tarpeeksi. Moni näkemyksellinen osaaja ja uudistaja voi jäädä suotta sivuun siinä missä toinen osaa myydä itsensä ja kömpelömmänkin ideansa. Uusia yrityksiä ilmaantuu Finnanimationin joukkoon kaiken aikaa, joitakin vanhoista väistyy, kun tuotannossa on muuta kuin animaatioita. Animaatio leikkaa jo läpi koko elokuva-alan; erikoistehosteiden tekijäksi ja virtuaalilavastukseen ei tarvitse hakea ulkomaista apua vaan erikoisosaajia löytyy Finnanimationin 46 jäsenyrityksestä. Alan kasvua seurataan viiden vuoden tähtäimellä, sitten nähdään, onko siitä veturiksi suomalaiselle luovalle teollisuudelle. Animaatioalan vientistrategiaa ei voi kopioida muilta, vaikka mallia Finnanimationissa haetaankin sekä pelien että musiikin alalta. Musiikissa yksittäinen tähti voi tienata huikean paljon yhtenä vuotena onnistuneen hitin tai hyvin ajoitetun kiertueen ansiosta, silti pienellä puurtavia bändejä on yhä kasapäin. Peli on usein tuotantokustannuksiltaan pitkää elokuvaa kalliimpi projekti, jonka oikeudet on usein ollut pakko myydä jo alkuvaiheessa ulkomaiselle sijoittajalle. Elokuvan puolella immateriaalioikeuksista on ainakin toistaiseksi ollut helpompi pitää kiinni. Kotimainen rahoituspohja Elokuvasäätiön ja tv-yhtiöiden kesken on mahdollistanut tekemisen perustan. Sitä täydentää eurooppalainen rahoitus. Eurooppalaisissa yhteistuotannoissa rahoitusta kartutetaan osatuottajien omista rahoituslähteistä. Kauemmas maailmalle mentäessä saatavilla on pääasiassa yksityistä rahaa. Painanteita sammaleissa, jälkiä lumessa Vientitoimintojen ohella Finnanimationissa halutaan parantaa animaatioalan tunnettuutta myös Suomessa. Yhä vielä törmää käsityksiin, ettei animaatioita sen paremmin tv:n kuin laajakankaan puolella ole oikeasti tehty Suomessa. Käsitystä ovat muokanneet tiedot Disney- tai Pixar-animaatioiden teettämisestä milloin Koreoissa ja milloin Vietnamin animaatiotehtaissa. Kotimaisittain epäilyksiä on vahvistanut harmillinen ratkaisu viedä Röllin sydän tehtäväksi moskovalaiseen animaatiostudioon juuri kun suomalainen tuotanto, ei vain tuottaminen alkoi nostaa päätään. Rölli-animaatiota tarjottiin monelle suomalaiselle studiolle, mutta päätöstä ei tehty yksinomaan rahan vuoksi, vaan 2D:n ja 3D:n välillä. Aiemman Rölli-elokuvan, Olli Saarelan ohjaaman Rölli ja Metsänhenki -elokuvan vahvuus oli juuri lavastuksessa: ihanan pehmeässä sammaleisen suloisessa miljöössä, eikä sitä haluttu menettää. Röllin suomalaiset tekijät ovat kokeneet, etteivät ole saaneet yhtä paljon arvostusta kuin jos olisivat olleet tekemässä suomalaista animaatiota. Nikon osalta arvostusta on saatu ehkä enemmän vaikka siihen harvempi uskoo, että juuri pukin lentojoukoista syntyisi suuria suomalaisia satusankareita vuosikymmeniksi eteenpäin. Nikon kohdalla animaation suomalaisuusaste on noin 50 prosentin luokkaa, mutta tuotannon alkuunpanijoina ja tarinan synnyttäjinä olivat Anima Vitaen perustajaosakkaat sekä tuottajat Petteri Pasanen ja Hannu Tuomainen. Jos haluaa vain potentiaalista tuottoa animaatiollaan, tuotanto kannattaisi viedä Kiinaan, mutta saako siitä siltikään tuottoa on eri asia. Korean ja Kiinan kasvavilla animaatiomarkkinoilla on sama ongelma; sitä pidetään korealaisena ja kiinalaisena, ja se on siitä syystä huonompaa kuin japanilainen tai amerikkalainen animaatio. Arvostus ja työllistävä näkökulma ovat tärkeitä tekijöitä tuottajille siinä missä animaattoreillekin. Finnanimation ei toimi yhden tai kahden animaatiolajin edustajana. Finnanimationissa ei arvoteta taideanimaatioita, kaupallisia animaatioita, teollisuutta tai opetusta varten tehtyjä animaatioita omiin lokeroihin. Animaation alalla toimivat yhdessä usein käsityöläisiksi itsensä lukevat nukkeanimaattorit, kuvittajia tai sarjakuvantekijöitä lähelle itsensä mieltävät piirtäjät tai nörteiksi leimatut 3D-hemmot. Paitsi tekniikoittain piirros-, vaha-, tietokone- ja nukkeanimaatioihin voidaan animaatioita jakaa myös tyylilajin tai kohdeyleisön mukaan. Retroanimaatiolle riittää yleisöä paitsi uusien jakelukanavien, netin ja mobiilin vuoksi myös stereokuvina. Muumi ja Punainen Pyrstötähti on ensimmäisenä pohjoismainen S3D-elokuva. Elokuvaa markkinoidaan myös Shanghain maailmannäyttelyssä. World Expossa pyörii niiden ohella Anima Vitaen tekemiä apinoita eli The Daily Ape Show Stan Saanilan ja André Wickströmin äänillä välittämässä Suomi-kuvaa. Uhkana animaatioalan kasvulle on kuinka pitkäksi ja syväksi taloudellinen taantuma muodostuu. Tähän mennessä animaatioala on torjunut taantumaa melko hyvin. Uhkana voi pitää myös Suomen syrjäytymistä uusien teknologioiden kehittäjänä. Toisaalta animaatioala voi astua korvaamaan sitä tilaisuutta mikä joidenkin uusien teknologioiden osalta on menetetty ja tuoda mukaan myös sisällöllisen aspektin oman huumorimme tai rikkaiden mytologioidemme kera. Liisa Vähäkylä Kirjoittaja on toiminut syyskuusta 2009 Finnanimationin promoottorina. 13\n14 Foorumeita Euroopassa Tulossa pian Producers Network, Cannes Vuodesta 2004 toimineen Producers Networkin tarkoitus on luoda edellytyksiä tuottajien tapaamisille ja yhteistuotantojen syntymiselle aamuisten Breakfast-tapaamisten puitteissa, joihin kutsutaan kiinnostavia puhujia. Lisäksi on Speed Datingtilaisuuksia, joissa tuottajat kertovat hankkeistaan ja Happy Hour -tilaisuuksia iltaisin. Producers Networkiin voivat hakea tuottajat, jotka ovat tuottaneet vähintään yhden fiktion, joka on saanut elokuvateatterilevityksen viimeisten kolmen vuoden aikana. Osallistuminen maksaa 355 euroa. Lisätietoja: Dragon Forum, Krakova, Puola Dragon Forum koostuu kahdesta osasta: ensin kahden päivän workshopista - jossa osallistujat valmistelevat esityksiään tutoreiden avustuksella ja sitten kahden päivän pitching-sessiosta, jossa hankkeita esitellään commissioning editoreille ja muille rahoittajille. Forum pidetään Krakow Film Festivalin aikana eli ohjelmaan kuuluu myös elokuvanäytöksiä ja luentoja. Lisätietoja: Sunny Side of the Doc, La Rochelle, Ranska Tapahtuma pitää sisällään foorumeita, case studeja, elokuvanäytöksiä ja mahdollisuuden perehtyä alan nykytrendeihin. Tapahtuman teemoina on tänä vuonna Narratiiviset tyylit, Oikeudet ja rahoitus, 3D ja dokumentti ja Kapinalliset dokumentit. Tapahtuman eräs keskeinen osio on The Best International Projects Showcase, johon on mahdollisuus osallistua oman hankkeen kanssa. Tämä pitchaustapahtuma on jaettu eri teemoihin, jotka ovat: Historia, Tiede ja ympäristö, Politiikka ja sosiaaliset aiheet, Taide ja kulttuuri ja Under 30s Pitch & Cross Media Content. Eri teemojen hankkeet esitellään eri päivinä ja kuhunkin teemaan valitaan mukaan kuusi hanketta. Aiempien vuosien tapaan Filmkontakt Nord tarjoaa 15 pohjoismaiselle tuotantoyhtiölle mahdollisuuden esittäytyä ständillään. Ständipaikan lisäksi tarjolla on konsultaatiota ja koulutusta. Lisätietoja: Paris Projects, Ranska Paris Projects järjestetään nyt kahdeksatta kertaa Paris Cinema International Film Festivalin ( ) ohessa. Kolmipäiväiseen foorumiin valitaan 8 10 kansainvälistä projektia, jotka etsivät ranskalaista partneria hankkeeseen. Foorumiin voi hakea sekä fiktio- että dokumenttihankkeella. Lisätietoja: MIFA, Annecy Ranska MIFA International Animated Film Market on Euroopan suurin animaatiomarket, joka kokoaa maailman animaatioammattilaiset ostamaan ja myymään animaatioita niin teatterilevitykseen, televisioon kuin dvd-markkinoille. MIFA järjestetään Annecyn kansainvälisen animaatiofestivaalin aikaan, festivaali on Annecyn festivaali täyttää 50 vuotta ja luvassa on kiinnostavia retrospektiivejä, näyttelyitä ja erityisvieraita. Lisätietoja: Hae nyt! Documentary in Europe, Bardonecchia Italia, Kolmipäiväinen yhteistuotantotapaaminen pitää sisällään seminaareja, workshopeja, master class -luentoja, elokuvaesityksiä, pitchausta ja kahdenkeskisiä tapaamisia. Tapahtuman yhtenä järjestäjänä on European Documentary Network EDN. Ilmoittautumiset mennessä. Lisätietoja: ja Galway Film Fair, Irlanti Galway Film Fair järjestetään Galwayn elokuvafestivaalin yhteydessä Irlannissa. Tilaisuuteen voi hakea mukaan 14\n15 omalla projektilla ja paikan päällä on mahdollisuus tavata lukuisia alan keskeisiä tuottajia ja rahoittajia rennon epämuodollisessa ilmapiirissä. Deadline hakemuksille on ja osallistumismaksu on 175 euroa. Lisätietoja: -yhteistuotantofoorumi dokumenttihankkeille. Hakuaika projekteille Nordisk Forumiin päättyy , tarkkailijaksi Forumiin voi hakea saakka. Lisätietoja: Open Doors, Locarno Sveitsi, Kahdeksatta kertaa järjestettävä Open Doors järjestetään Locarnon kansainvälisen elokuvafestivaalin ( ) yhteydessä. Foorumiin valitaan vuosittain vaihtuvan maan/alueen mukaan projekteja eri vaiheissaan (esituotanto, tuotanto, jälkituotanto) ja ne esitellään ammattilaisille pitchaussessioissa. Vuoden 2010 alueena on Keski-Aasia. Tilaisuudessa jaetaan myös Sveitsin frangin ja euron tukia muutamille projekteille. Ilmoittautumisaika projekteille on avoinna saakka. Lisätietoja: Medimed The Euro-Med Documentary Market Sitgesissä Espanjassa Medimed on kolmipäiväinen dokumenttimarket, joka järjestetään tänä vuonna 11. kertaa Sitgesissä Espanjassa. Projekteilta, jotka voivat hakea mukaan, vaaditaan, että 25 % rahoituksesta on kohdallaan. Marketissa esitetään myös uusia vuosina 2009 ja 2010 valmistuneita dokumenttielokuvia. Omaa elokuvaa voi tarjota ohjelmistoon. Hakuaika sekä valmiille elokuville että kehittelyssä oleville hankkeille päättyy Osallistujaksi voi ilmoittautua saakka. Lisätietoja: Cartoon Forum The Co-Production Forum for European Animation TV-Series, Sopron, Unkari Cartoon Forum on rahoitusfoorumi eurooppalaisille animaatiosarjoille. Foorumissa on vuosittain noin 250 potentiaalista rahoittajaa paikalla ja sarjoja tarjolla lähes kaikista Euroopan maista. Foorumin ilmapiiri on rento ja kontakteja on helppo luoda. Ilmoittautumiset hankkeen kanssa mennessä osoitteeseen Ilmoittautumiset osallistujaksi mennessä. Lisätietoja Holland Film Meeting, Holland Film Meeting -foorumi on osa Netherlands Film Festivalia, joka pidetään Utrechtissä Hollannissa Holland Film Meetingiin valitaan 25 kehitteillä olevaa fiktiohanketta, joita esitellään alan toimijoille: myyntiagenteille, levittäjille, tv-ostajille ja tuottajille. Lisätietoja: Muista syksyllä! Cinekid, Amsterdam Cinekid-festivaalilla on pitkät perinteet. Se järjestetään tänä vuonna jo 24. kertaa Amsterdamissa Hollannissa Festivaali keskittyy lasten ja nuorten elokuviin, televisio-ohjelmiin ja cross-media -sisältöön. Festivaalin ohessa on myös Market ja useita yhteistuotantofoorumeita, joista voi hakea yhteistyökumppaneita kansainvälisiin yhteistuotantoihin: Junior Cross Media Market: mukaan valitaan kehitteillä olevia cross-media -hankkeita. Junior Television Market on tarkoitettu lapsille suunnatuille televisio-ohjelmille, joihin etsitään yhteistuottajaa tai rahoittajia. Junior Film Market: mukaan valitaan 12 kokoillan lastenfiktiota, joissa on 10 % rahoituksesta kasassa. Hakuaika kaikkiin kolmeen Marketiin on avoinna syyskuuhun 2010 saakka. Lisätietoja: Nordisk Panorama 5 Cities Film Festival ja Nordisk Forum Bergen, Norja Nordisk Panorama on pohjoismainen lyhytelokuva- ja dokumenttielokuvafestivaali, joka on vuorovuosina eri Pohjoismaissa. Tänä vuonna festivaali järjestetään Bergenissä Norjassa. Festivaalin ohessa on myös elokuvamarket ja Nordisk Forum Sheffield Doc/Fest 2009 MeetMarket Sheffieldin dokumenttielokuvafestivaalin aikana järjestettävä MeetMarket kokoaa paikalle dokumentintekijöitä ja ostajia niin Isosta-Britanniasta kuin muualtakin maailmasta. Tapahtumaan valitaan noin projektia, jotka pitchataan osallistujille. Lisäksi ohjelmaan kuuluu tekijöiden ja rahoittajien/ ostajien kahdenkeskisiä tapaamisia. Projektit, joita esitellään, 15\n16 voivat olla missä vain kehittelyvaiheessa ja varmistunutta rahoitustakaan ei vaadita. Erityisen tervetulleita ovat cross-platform-hankkeet. Hakuaika MeetMarketiin alkaa kesäkuussa ja jatkuu syyskuuhun 2010 asti. Lisätietoja alueen maiden hankkeille ja/tai hankkeille, jotka sijoittuvat mainitulle alueelle. Hakuaika projektin kanssa päättyy alkusyksystä Lisätietoja Mannheim Meetings, Saksa Mannheim Meetings tarjoaa kahdenkeskisiä tapaamisia ja koulutusta elokuvatuottajille, levittäjille ja myyntiagenteille, jotka toimivat art-house-kentällä. Foorumi järjestetään jo 12. kertaa ja sen noin 300 osallistujaa ovat tuottajia, levittäjiä, myyntiagentteja ja ostajia kaikkialta maailmasta. Foorumin tärkeintä antia ovat ennakolta sovitut kahdenkeskiset tapaamiset. Foorumiin valitaan projekteja kaikkialta Euroopasta sekä Latinalaisesta Amerikasta, Kanadasta ja Afrikasta. Foorumi järjestetään International Film Festival Mannheim-Heidelbergin ( ) yhteydessä. Hakuaika foorumiin oman hankkeen kanssa alkaa elokuussa Lisätietoja: Thessaloniki Crossroads co-production Forum Thessaloniki International Film Festivalin ( ) aikana järjestetään nyt kuudetta kertaa Crossroads co-production Forum. Forum on tarkoitettu Välimeren ja Balkanin The Forum for international co-financing of documentaries, Amsterdam IDFA International Documentary Festival Amsterdam järjestetään Hakuaika Forumiin omalla dokumenttiprojektilla on voimassa saakka. Docs for Sale -market on avoinna Hakuaika ilmoittaa oma elokuvansa IDFAn ohjelmistoon päättyy Lisätietoja Baltic Event Co-Production Market, Tallinna, Viro Pimeiden öiden elokuvafestivaalin ( ) ohessa pidettävä nelipäiväinen rahoitusfoorumi, jossa omalle fiktiohankkeelle saa hyvää näkyvyyttä ja ostajia ja rahoittajia on runsaasti paikalla eri puolilta Eurooppaa. Foorumiin voi hakea fiktiohankkeella seuraavista maista: Viro, Latvia, Liettua, Venäjä, Suomi, Ruotsi, Norja, Tanska, Islanti, Puola, Tsekin tasavalta, Slovakia, Slovenia, Unkari, Romania, Bulgaria ja Ukraina. Mukaan valitaan 12 projektia. Hakuaika foorumiin päättyy syyskuussa Lisätietoja: Jalmari Helanderin Rare Exports on osallistunut Cinemartin Forumiin tammikuussa Cinet Oy:n tuottama elokuva on saanut Median hankekehittelytukea. Elokuvan ensi-ilta on joulukuussa\n17 Kansainvälistä digikoulutusta Helsingissä I talialainen organisaatio Media Salles on järjestänyt Digi- Training Plus -nimistä kansainvälistä koulutuskurssia jo seitsemän vuotta ja tämän vuoden helmikuussa kurssi pidettiin ensimmäistä kertaa Helsingissä. Aiempina vuosina kurssipaikkana on ollut Belgian Kuurne ja Lontoo Isossa-Britanniassa. Ensi vuonna kurssi pidetään toistamiseen Helsingissä Vaikka Media-ohjelman tukema eurooppalainen koulutustarjonta on laaja ja monipuolinen, niin DigiTraining Plussan kaltaisia digitaalisuuden mukanaan tuomiin muutoksiin monipuolisesti paneutuvia kursseja ei kuitenkaan ole muita. DigiTrainingin lisäksi ainoa elokuvateattereiden henkilökunnalle suunnattu koulutus on elokuussa Venetsiassa pidettävä Art Cinema = Action & Management. DigiTraining Plus ei ole kuitenkaan kurssi vain elokuvateatteriväelle, vaan sen anti sopii yleissivistävyytensä ja ajankohtaisuutensa takia hyvin myös levittäjille ja muille alan ammattilaisille. Helmikuinen Helsingissä pidetty DigiTraining -kurssi keräsi yhteensä 57 osallistujaa, joista reilu 20 oli suomalaisia eli hyvin oli tieto kurssista kiirinyt. Myös me Media Deskistä olimme kurssilla osallistujina ja osallistuimme kurssin Open Doors -avoimen luentoaamupäivän järjestelyihin. Se keräsi 30 suomalaista lisää SES Auditorioon eli parhaimmillaan kurssin annista nautti yli 50 suomalaista. DigiTraining Plus tarjosi osallistujille monenlaisia elämyksiä. Tietoisuus digitaalisuuden uusimmista tuulista kasvoi, mutta samalla matka pohjoiseen Suomeen opetti kollegoillemme eteläisestä Euroopasta myös maanosamme ääriolosuhteita. Vaikka kaikki tiesivät tulevansa Suomen talveen, ei moni voinut uskoa todeksi sitä lumen ja jään ja pakkasen määrää, joka heitä helmikuisessa Helsingissä odotti. Digikamerat surrasivat kun ekskursiobussi ohitti pilkkijöitä meren jäällä. Vaikka aluksi vaikutti, että moni oli kauhuissaan pakkasen purevuudesta, viimeisenä päivänä kaikki vakuuttivat olevansa hyvin onnellisia visiitistä Helsinkiin ja sen eksoottiseen valkeuteen. Media Desk kyseli muutamilta kurssin suomalaisosallistujista kokemuksia kurssista ja palaute oli pääsääntöisesti hyvin myönteistä. Ne siis joilta kurssi meni sivu suun tänä vuonna, pankaapa DigiTraining Plus mieleen ensi vuotta ajatellen. Elise Brandt, Studio 123, Kuusankoski Mitä mieltä olit kurssista? Kertakaikkisen upeaa. Saman alan ihmisiä sekä täältä että muualta yhdessä: tietoa, tietoa ja taas tietoa. Kurssi oli mahdottoman hieno tilaisuus vertailla omaa toimintaa samantyyppisiin yrityksiin muualla Euroopassa, ja myönnettäköön, myös kotosalla. Ei täällä se tieto niin hyvin kulje, kun pienessä maassa ollaan miltei kaikki kilpailuasemassa, pienissä piireissä ja juuri niin avoimia toisiamme kohtaa kuin kilpailevien yritysten pitääkin olla. Mikä kurssin sisällössä oli sinulle antoisinta? Kaksi asiaa päällimmäisinä: mahdollisuus vuorovaikutukseen ja ajatustenvaihtoon professionaalissa ympäristössä saman alan ihmisten kanssa (tapaahan niitä muutenkin, mutta tässä nimenomaisessa ympäristössä painopiste oli aivan eri kuin vapaamuotoisissa tapaamisissa) ja tärkeimpänä tieto sellaisista tekniikoista ja mahdollisuuksista, joista aiemmin vain halusi tietää. Tietoa on varmasti saatavilla, mutta miten sen löytää, jos ei edes tiedä mitä etsii? Kurssilla se marssitettiin esiin kauniissa muodostelmassa niin, että leuka vain loksahteli. Tällä viittaan nyt eritoten vaihtoehtoisen sisällön tuottajiin ja levittäjiin. Tuolta alueelta en ole löytänyt mitään tietoa ennen kuin nyt, ja kurssin jälkeen on jo ryhdytty toimeen sen suhteen. Oliko kurssin välittämässä tiedossa sinulle paljon jo tuttua vai opitko mielestäsi paljon uutta? Digitekniikka itsessään on tuttua, mutta tyhmä se, joka väittää tietävänsä tarpeeksi. Jokaisen uuden asian edessä sitä vain joutuu myöntämään, että opittavaa on vielä rekkalasteittain, ja jokaisen ammattilaisen kanssa puhelemisen jälkeen se oma tietämättömyys tietyistä alueista vain korostuu. Joka päivä pitää oppia uutta! Tällä nimenomaisella kurssilla se uuden tiedon osuus oli ainakin minulle hurjan suuri, ei niinkään tekniikan puolelta (vaikka kyllä sitäkin oli!) vaan liiketoiminnalliselta puolelta katsottuna. Jo sen ymmärtäminen, miten yksinkertainen prosessi muun sisällön kuin elokuvan tuominen teatteriin on, oli lähinnä shokeeraavaa. Miten ne mahdollisuudet ovat jokaisen ulottuvilla, eivätkä vain suurten ketjujen etu. 17\n18 Mitä opit kurssin muilta osallistujilta/puhujilta? Kurssille mennessä en tajunnutkaan miten monimutkainen prosessi maailmanlaajuinen digitalisaatio on ja miten hurjassa käynnissä se jo on, millaisia ongelmatilanteita se tuo ja mitä mahdollisuuksia se avaa. Olen nähnyt muutoksen yhden teatterin kautta, hyvin pienessä mittakaavassa, mutta saman näkeminen koko elokuva-alan muutoksena on päätähuimaava. VPF-mallit ja niiden toiminta, miten muualla maailmassa on toimittu ja millaisia vaikutuksia sillä on eri maiden kohdalla ollut, eritoten miksi näin tapahtuu, kenen etu se on ja mitkä motiivit ovat koko hulabaloon takana. Ja miten risteäviä mielipiteitä näistäkin aiheista jo saadaan aikaiseksi... niin yksittäisen teatterin kuin koko alankin muodonmuutoksen kohdalla. Hämmentävää tässä tosiaan on se, miten paljon kurssin muilta osallistujilta opin uutta. Odotin enemmän luentomuotoa, jo tuttuja asioita ja vanhan kertausta en uuden tietämyksen vyöryä niin puhujanpaikalta kuin vierestäkin! Kaipaisitko omassa työssäsi elokuvateatterin pitäjänä lisää vastaavanlaisia kursseja? Kyllä kaipaisin. Kun tätä kurssia järjestetään tulevina vuosina Suomessa tai muualla, olen tikkana jonossa. Oletko osallistunut muille oman alasi kursseille: joko kotimaisille tai kansainvälisille? En vielä. Mutta jo tarjonta on tämän tyyppistä, aion vakaasti niin tehdä. Muita kommentteja? Kritiikkiä kurssista? Mitä olisit toivonut lisää? Kritiikkiä on vaikea keksiä, jopa ruoka oli maittavaa. Mielestäni kuitenkin yksittäisten teatterinomistajien, yrittäjien puoli muutoksesta ja sen vaikutuksista jäi lähes kokonaan käymättä läpi. Toisaalta vain osa osallistujia oli teatterinomistajia, paikalla kun oli alan edustajia vähän joka sorttia. Ongelmaksi muodostuu toki aina myös aika. Taisin olla ainut, joka sahasi joka ilta kotiin parin tunnin junamatkan päähän ja aamuvarhaisella takaisin, jäi osa hyvistä keskusteluista varmasti käymättä sen vuoksi. Ensi kerralla olen fiksu ja majoitun muiden mukana, joka päivälle ei tekisi pahaa muutama ylimääräinen tunti grillata kanssaihmisiä siitä, mikä ikinä päivän aikana jäikin mietityttämään. Pakko on mainita että kurssista jäi käteen asioista ja kontakteja jotka tähän mennessä katsottuna tulevat olemaan rahanarvoisia liiketoiminnalle tulevaisuudessa. Puhumattakaan siitä millainen vaikutus inspiroivalla koulutuksella on työmotivaatioon ja sitoutumiseen alalle. Raa an raadannan vastapainoksi tuommoinen osaksi opiskelua, osaksi sosiaalista kanssakäymistä -kurssitus on täydellistä. Sara Norberg, tuotantopäällikkö, Sandrew Metronome Distribution Mitä mieltä olit kurssista? Kurssin anti oli monipuolinen, vaikka sisällön olisi saanut vielä tiivistettyä. Olen kokenut sen hyödyttävän myös päivittäisessä työssäni. Mikä kurssin sisällössä oli sinulle antoisinta? Sai tavata alan ihmisiä muista maista ja alan asiantuntijoiden luennot tulevaisuuskuvineen. Oliko kurssin välittämässä tiedossa sinulle paljon jo tuttua vai opitko mielestäsi paljon uutta? Kurssi sisälsi sopivissa määrin uutta tietoa. Kurssin aikana tosin samat asiat toistuivat eri luennoitsijoiden kautta, mutta se puolestaan auttoi sisäistämään tiedot. Mitä opit kurssin muilta osallistujilta/puhujilta? Opin, että Suomessa ollaan digitoitumisen suhteen paljon pidemmällä kuin monissa muissa maissa. Sain myös hyvin kattavan kuvan siitä, miten teatterinpitäjät näkevät hyödyt ja huolet digitalisoitumisessa, joka puolestaan auttaa omassa työssäni levityspuolella. Alan kentän kuva muissa maissa valottui. Myös tekninen tietämys kasvoi jonkin verran. Kaipaisitko omassa työssäsi levittäjäfirmassa lisää vastaavanlaisia kursseja? Kyllä. Oletko osallistunut muille oman alasi kursseille: joko kotimaisille tai kansainvälisille? En, koska olen vasta hiljattain siirtynyt elokuvatuotannon puolelta levityspuolelle. Muita kommentteja? Kritiikkiä kurssista? Mitä olisit toivonut lisää? Olisin toivonut että osallistujia olisi ollut vielä kattavammin ympäri Eurooppaa. Olisin myös halunnut lisää levityspuolen ihmisiä ympäri Eurooppaa vaihtamaan kokemuksia. Koska monet asiat tehdään ja kokeillaan nyt ensimmäistä kertaa ja tekniikka kehittyy kokoajan, on mielestäni surkeaa, että oppi täytyy saada kantapään kautta, eivätkä hyvät toimintatavat välity maiden välillä. Ainakaan käytännön tekemisen tasolla. 18 Michael Karagosian Yhdysvalloista oli kurssin Open Doors -osion pääpuhuja\n19 Sari Peltonen, toimitusjohtaja, Savon Kinot Oy, Joensuu Mitä mieltä olit kurssista? Kurssi oli varsin kattava läpileikkaus tämän hetkisestä digitalisoinnin tilanteesta eri puolilla Eurooppaa sekä digitalisoinnin tarjoamista mahdollisuuksista ohjelmiston suhteen. Hienoa, että kurssi järjestettiin tällä kertaa Suomessa. Kurssin järjestelyt toimivat hyvin, kurssin sisältö oli mielenkiintoinen ja asiantunteva moderaattori piti kurssin aikataulussa. Mikä kurssin sisällössä oli sinulle antoisinta? Antoisinta oli kuulla muiden kurssin osanottajien kokemuksia ja ajatuksia digitoinnista ja elokuvateatteritoiminnasta yleensä. Maiden välillä on isoja eroja siinä, missä vaiheessa digitalisointi on. Joissakin maissa ollaan jo pitkällä, kun taas toiset maat vasta käynnistelevät digitalisointia. Oli kiinnostavaa kuulla myös vaihtoehtoisesta ohjelmistosta, vaikka siitä on puhuttu niin kauan kuin itse digitalisoinnistakin. Case-tapaus jonkun vaihtoehtoisen ohjelmiston toteutuksesta olisi avannut aihetta enemmän ja tuonut konkreettisesti esille sen taloudellisia ja toiminnallisia vaikutuksia elokuvateatterin toimintaan. Oliko kurssin välittämässä tiedossa sinulle paljon jo tuttua vai opitko mielestäsi paljon uutta? Yrityksessämme on ollut digiprojektori puolitoista vuotta, joten kokemusta sen käytöstä ja vaikutuksista on jo kertynyt. Kurssin sisältö oli runsas, joten siihen mahtui paljon tuttua, mutta myös paljon uutta asiaa. Mitä opit kurssin muilta osallistujilta/puhujilta? Kurssin osallistujat ja puhujat edustivat elokuva-alaa sen eri osa-alueilta, joten erilaisia ajatuksia ja kokemuksia kuultiin eri maiden tilanteesta. Oletko osallistunut muille oman alasi kursseille: joko kotimaisille tai kansainvälisille? En ole. Muita kommentteja? Kritiikkiä kurssista? Mitä olisit toivonut lisää? Pitkiä luentopäiviä olisivat keventäneet case-tapaukset, joiden kautta käsiteltävään aiheeseen olisi päästy syventymään paremmin. Niitä toivoisin jatkossa lisää. Ryhmätöitä tehtiin pariin otteeseen ja ne olivat antoisia, joten niitäkin voisi olla enemmän. Kaikin puolin kurssi oli onnistunut ja ammatillisesti hyödyllinen. Suosittelen sitä muillekin alalla toimiville. Pasi Nyyssönen, suunnittelija, esitystoiminta, Kansallinen audiovisuaalinen arkisto Mitä mieltä olit kurssista? Hyvä että järjestettiin ja Suomessa, ulkomaille en varmaan olisi tullut lähteneeksi. Jonkin verran toisteinen eli samoja asioita käytiin läpi useaan otteeseen, tosin vähän eri näkökulmista. Myyntitykkien sijaan olisi mukavaa kuulla kyllä jotakin lankoja yhteen vetävää ammattilaista, tutkijaa tai konsulttia. Karagosian hoiti jenkkinäkökulman, mutta eurooppalainen, ehkä aasialainenkin ääni olisi ollut paikallaan. Mikä kurssin sisällössä oli sinulle antoisinta? Varmaankin kokonaiskuvan saaminen digitaalisesta esitys- ja levitystoiminnasta. Kurssi oli hyvä missä nyt mennään -katsaus. Oliko kurssin välittämässä tiedossa sinulle paljon jo tuttua vai opitko mielestäsi paljon uutta? Kurssilla tuli aika paljon uutta johtuen paljolti siitä, että en ole kovin tarkkaan seurannut digi-elokuvan nykytilaa, varsinkaan ammattimaiselta business-puolelta. Samat asiat tosin toistuivat aika monen puhujan suulla. Teatterikäynnit olivat varsin kiinnostavia tuli hyvin ilmi kuinka homma toimii käytännössä tai ei toimi. VPF-rahoitusratkaisut olivat entuudestaan varsin outoja, niitä kun ei Suomessa ole käytetty, mutta on toki hyödyllistä ymmärtää, kuinka digisiirtymä isossa maailmassa hoidetaan. Mitä opit kurssin muilta osallistujilta/puhujilta? Kurssi antoi suhteellisen hyvän kokonaiskuvan digitaalisesta esitys- ja levitystoiminnassa, tai sen tämän hetkisestä tilasta. Uutta minulle olivat ainakin Alternative Content -osuudet ja jo mainittu VPF. Kaipaisitko omassa työssäsi lisää vastaavanlaisia kursseja? Kyllähän nämä hyödyllisiä ovat vaikka en elokuva-arkistolaisena varsinaisesti olekaan digi-trendin kärjessä. Kyllä kehityksen rattaissa on aina hyvä pysyä, arkistossakin. Ja nämä antavat vähän intoa ja lähteitä myös itseopiskelulle. Oletko osallistunut muille oman alasi kursseille: joko kotimaisille tai kansainvälisille? En. Pysy ajan tasalla: Digital Cinema Tango Cannesissa Lisää lukuja ja faktoja digitalisoitumisen kehityksestä Euroopassa on tarjolla Cannesin elokuvajuhlilla sunnuntaina klo The European Audiovisual Observatoryn tilaisuudessa, jossa puhuvat mm. Wolfgang Closs, Martin Kanzler, Elisabetta Brunella, Susan Newman-Baudais ja Francisco Cabrera-Blázquez. Puheenvuoroissa käsitellään mm. vuoden 2009 tilastoja, 3D-elokuvien suosiota, julkista rahoitusta digitalisoitumisen edistäjänä. Tilaisuuden lopuksi on paneelikeskustelu, jossa on mukana myös Media-ohjelmasta EU-komissiossa vastaava Aviva Silver. Iltapäivän seminaari on kaikille avoin, mutta ennakkoilmoittautuminen on tarpeen. Lisätietoja: 19\n20 AJANKOHTAISIA KURSSEJA Käsikirjoituskurssit Equinoxe Screenwriters Workshop Kohderyhmä: Käsikirjoittajat, jotka haluavat kehittää pitkän elokuvan käsikirjoitustaan Koulutuksen sisältö: Käsikirjoittaja-workshopien tavoitteena on antaa kirjoittajille mahdollisuus tavata henkilökohtaisesti alan kokeneita ammattilaisia, saada konkreettista palautetta projektistaan ja luoda kansainvälistä verkostoa. Kurssille otetaan käsikirjoittajaa, jotka saavat henkilökohtaista opetusta 8-10 tutorilta. Kurssin aikana ei kirjoiteta käsikirjoituksia uudestaan, vaan keskustellaan käsikirjoituksen vahvuuksista, heikkouksista ja kirjoitusprosessista. Workshopin jälkeen osallistujilla on hyvät valmiudet jatkaa käsikirjoituksen uudelleenkirjoitusta. Projektien tuottajat kutsutaan mukaan workshopin viimeiseen päivään. Kurssiohjelma: Koulutus on viikonmittainen intensiiviworkshop, jossa keskitytään käytännön työhön projektien parissa asiantuntijoiden henkilökohtaisessa ohjauksessa. Koulutukseen valitut saavat konsultaatiota käsikirjoituksestaan workshopin lisäksi myös sitä ennen ja sen jälkeen. Kurssi pidetään lokakuussa 2010 Saksassa. Hakeminen: Hakuaika syksyn kurssille on avoinna saakka. Hakemuksen tulee sisältää hakulomake, käsikirjoitus, pitkä ja lyhyt synopsis ja käsikirjoittajan (ja tuottajan) CV. Kurssille valitaan käsikirjoittajaa, jotka ovat kirjoittaneet aiemminkin pitkän elokuvan käsikirjoituksen. Haettavan projektin käsikirjoituksen tulee olla kolmas versio käsikirjoituksesta. Hinta: Kurssi on täysin ilmainen. Matkakulut osallistujat maksavat itse. Prime 4Kids & Family (Pygmalion Plus) Kohderyhmä: Prime 4Kids & Family eli entinen Pygmalion Plus -kurssi on tarkoitettu käsikirjoittajille ja/tai käsikirjoittajaohjaaja -tiimeille, jotka työstävät lapsille ja perheille suunnatun pitkän elokuvan (näytelty tai animaatio), tv-sarjan tai interaktiivisen median käsikirjoitusta. Kurssiohjelma: Koulutuksen opetus koostuu kahdesta 9 ja 4 päivän mittaisesta lähiopetusjaksosta ja verkon kautta tapahtuvasta konsultoinnista. Lähiopetuspäivien aikana opiskelijat tapaavat henkilökohtaisia tutoreitaan, työskentelevät pienissä ryhmissä ja kuuntelevat luentoja käsikirjoittamisesta nimenomaan lapsille. Ensimmäinen lähiopetusjakso pidetään kesäkuun lopussa 2010 Varsovassa Puolassa ja toinen lähiopetusjakso on lokakuussa 2010 Ludwigsburgissa Saksassa. Hinta: Kurssin hinta on 1500 euroa/osallistuja. Hinta kattaa kurssimateriaalin ja majoituksen. Muutamia apurahoja on jaossa ja niitä voi hakea kurssinjärjestäjältä. Hakeminen: Hakuaika kurssille päättyy toukokuun 2010 alussa. Kurssille otetaan 15 käsikirjoittajaa ja 5 voi osallistua ohjaajan/tuottajan kanssa eli maksimissaan kurssille otetaan 20 osallistujaa. Sources 2 Script Development Workshop Kohderyhmä: Pitkien elokuvien käsikirjoittajat, käsikirjoitustiimit, tuottajat, script editorit ja ohjaajat. Oma ryhmä myös luovien dokumenttien käsikirjoittajille (sekä teatteri- että tv-levitykseen tarkoitetut). Käsikirjoittajille suositellaan osallistumista tuottajiensa kanssa. Koulutuksen sisältö: Ohjelman puitteissa keskitytään erityisesti käsikirjoituksiin, jotka pohjautuvat kirjoittajien kulttuuriseen ja sosiaaliseen taustaan, mutta jotka ovat kansainvälisesti kiinnostavia. Koulutuksen painopisteitä ovat kirjoitusmetodit, tekstianalyysit ja tekstin työstäminen ja uudelleen kirjoittaminen. Kurssiohjelma: Koulutus koostuu viikon workshopista, jossa käsikirjoituksia työstetään eteenpäin. Workshopin aikana kaksi ryhmää työskentelee pitkän elokuvakäsikirjoituksen ja yksi ryhmä luovan dokumenttielokuvan käsikirjoituksen parissa. Workshopin jälkeen osallistujat työstävät käsikirjoituksiaan noin 12 viikon ajan, jolloin heillä on mahdollisuus konsultoida Sources-ohjaajansa kanssa ja lopuksi on vielä yhden päivän seurantatapaaminen ryhmän kesken. Seuraava workshop järjestetään Potsdamissa Saksassa. Hinta: Ilmoittautumismaksu 100 euroa/projekti/kirjoittaja ja osallistumismaksu euroa/projekti/kirjoittaja, saman projektin muut henkilöt 900 euroa/henkilö. Hakeminen: Hakuaika marraskuun workshopiin päättyy Sources 2: Projects & Process Training Mentors for European Scriptwriters Kohderyhmä: käsikirjoittajat, script editorit, tuottajat, ohjaajat, käsikirjoitusopettajat, tuotantoneuvojat ja mentorit 20


108873 - Hotelli Vanha Kulkuri etsii jatkajaa\nLähes 40-vuotta Kajaanissa vapaa-ajan ja työn puolesta matkailevia palvellut Hotelli Vanha Kulkuri etsii jatkajaa yrittäjän eläköityessä. Hotelli sijaitsee 5-tien varressa, noin kahden kilometrin päässä Kajaanin keskustasta.\nVakiintunut toiminta ja palveluiden vakaa kysyntä tarjoaa uudelle yrittäjälle mahdollisuuden jatkaa täysin valmista yritystoimintaa saumattomasti. Hotellissa on yksi työntekijä, jonka toivotaan siirtyvän neuvotteluissa uuden yrittäjän palvelukseen. Ammattitaitoisen työntekijän avulla uusi yrittäjä saa erinomaisen perehdytyksen hotellitoiminnan jatkamiseen.\nHotellin rakennukset sijaitsevat omalla 4400 m2 tontilla, jolla on rakennusoikeutta jäljellä yli 1000 m2. Rakennukset ovat yrittäjän itsensä rakentamia, betonirunkoisia ja hyvässä kunnossa.\nHotellissa on 6 yhden hengen huonetta sekä 20 kahden hengen huonetta. Kaikki huoneet ovat savuttomia. Viihtyisissä huoneissa on wc + suihku, TV ja jääkaappi. Huoneet ovat yhdessä kerroksessa, joten liikkuminen onnistuu vaivattomasti myös pyörätuolilla tai lastenvaunuilla. Aamiaiset tarjoillaan valoisassa ja avarassa ravintolatilassa. Siistit, vaaleasävyiset tilat toivottavat vieraat tervetulleeksi hotellin vastaanotosta lähtien.\nHotellikiinteistössä on myös yksi noin 100 m2 asunto, joka voi toimia yrittäjän asuntona. Tämä tilaisuus sopii erinomaisesti matkailu- ja majoitusalasta kiinnostuneelle yrittäjälle tai yrittäjäpariskunnalle.\nHotellin vieraille on tarjolla monipuolisia ulkoilu- ja virkistysmahdollisuuksia. Lähimmälle uimarannalle on matkaa 500 m. Hiihtoladuille ja laskettelurinteeseen on matkaa 0,5 - 3 km. Lähimaastossa on myös moottorikelkkareitti ja laaja ulkoilualue.\nKiinnostuitko tästä hienosta mahdollisuudesta? Ota yhteyttä neuvottelujen käynnistämiseksi:\nMatti Auno, puh. 0440629151 tai hotelli@vanhakulkuri.fi\nNäytä puhelinnumerophone 0440 629 151


Katso kuva: Harvinainen valkoinen leijonanpentu syntyi eläintarhassa - Suomenkuvalehti.fi\nKatso kuva: Harvinainen valkoinen leijonanpentu syntyi eläintarhassa\nUlkomaat 30.9.2009 18:43\nKuva Srdjan Ilic / AP / Lehtikuva Katso alkuperäinen uutiskuva kuvavirrasta\nBelgradin eläintarhassa Serbiassa syntyi 12 päivää sitten kaksi harvinaista valkoista leijonanpentua. Kuvassa toista pennuista ruokitaan lasten tuttipullolla.\nValkoinen leijona on afrikkalaisen leijonan hyvin harvinainen alalaji transvaalinleijona (Panthera leo krugeri). Belgradissa syntyneiden pentujen emo on valkoinen leijona, isä väriltään tavallinen eli vaalean kellanruskea.\nValkoinen leijona ei ole albiino – sillä on pigmenttiä silmissä, nenässä ja huulissa. Perinnöllisyystiede puhuu leukismista.\nLuonnossa valkoiset leijonat elävät Timbavatin alueella Etelä-Afrikan koillisosassa. Vuonna 2004 tehdyssä laskennassa niitä löydettiin alueelta vain 30 yksilöä. Valkoisen leijonan suojelemiseksi eläintarhat pyrkivät pitämään kantaa yllä.\nTiettävästi ensimmäiset valkoiset leijonat löydettiin vuonna 1975.\nLisää kuvia ja tietoa Belgradin pennuista englantilaiselta ITN-uutissivustolta (video) sekä joulukuussa 2008 syntyneistä pennuista kiinalaiselta Sina-sivustolta (englanniksi).\nLisää tietoa valkoisista leijonista tunturisusi.comista ja Wikipediasta (englanniksi).\neläintarhat, Etelä-Afrikka, leijona, Serbia