turkkarista lainattua - Akuutti- ja ensihoito - Hoitajat.Net\nBy mirge, December 8, 2007 in Akuutti- ja ensihoito\nitse lainasin toiselta foorumilta (paloforum.net)\nJulkaistu 8.12.2007 1:31:33\nVarsinais-Suomessa henkilöstöstä iso osa määräaikaisia. Sairaankuljettajien hoitamia ambulansseja tulossa lisää otsikoi TS 24.11. En malta olla ottamatta kantaa muutamaan epäkohtaan.\nKaarinasta, Raisiosta ja Paraisilta ollaan ottamassa "vara-autot" pois. Ei kuulosta pahalta, mutta todellisuudessa nämä "vara-autot" ovat normaalisti hälytettävissä ensihoito/sairaankuljetustehtäville, pois lukien tilanteet joissa pelastajat ovat paloauton miehistönä. Jokainen kyseisissä kunnissa asuva voi seurata näkyykö sitä "vara-autoa" liikenteessä, vai onko se turha.\nVisiona on että paloautot ajavat kiireellisen potilaan luokse ensivasteeksi, eli samat miehet jotka tulivat ennen sillä 192-autolla, kykenivät hoitamaan ja kuljettamaan, tulevat nyt paloautolla, eivätkä enää kuljeta sairasta hoitoon, vaan odottavat mahdollisen hätätilapotilaan ja omaisten kanssa että auto saapuu Turusta hoitamaan ja kuljettamaan potilasta. Tietenkin ensivaste pyrkii tekemään välittömät henkeä pelastavat toimenpiteet, mutta välillä on tilanteita joissa ainut oikea ratkaisu on nopeakuljetus.\nJo tällä hetkellä on Turussa tilanteita joissa pelastuslaitos ei kykene lähettämään välittömästi autoa potilaan luokse, koska kaikki ovat jo muilla tehtävillä, tällöin hätäkeskus joutuu hälyttämään yksityistä palvelun tuottajaa avuksi.\nUusikaupunki on näyttämässä oikeaa suuntaa palveluntuottamisessa, panostetaan sekä laatuun että määrään. Turussa ongelmana on myös henkilöstön käsittely, jolla parhaat hoitajat saadaan varmasti lähtemään muihin töihin. Suorittavaa porrasta ei kuunnella riittävästi.\nMielestäni ainut toimiva ratkaisu on kaikkien ambulanssien miehittäminen ammattitaitoisilla päätoimisilla sairaankuljettajilla, joiden pariksi joihinkin siirtoautoihin ja äkillisiä sairaslomia tms. paikkaamaan voitaisiin ottaa pelastaja. Yhtäkään autoa ei ole turvallisuuden nimissä varaa poistaa, vaan pikemminkin Turkuun pitäisi saada keskusta-alueelle ainakin yksi ambulanssi lisää, samaten itä-Turkuun yksi ambulanssi lisäksi.\nErilaisia päälliköitä ja mestareita on palkkalistoilla paljon. Aikanaan aluepelastuslaitoksen piti keventää virkamieskoneistoa, toisin on käynyt.\nVaikka kirjoitus osoittaa sormella aluepelastuslaitosta, on vika hyvin pitkälti terveyskeskuksissa/kunnilla, jotka ostavat ja sitä kautta määrittelee tarvittavan ambulanssien määrän. Odottelen että toiminta siirtyisi kokonaan sairaanhoitopiirin järjestettäväksi, silloin autojen sijoittelu olisi helpompaa. Ei tarvitsisi miettiä maakunnan sisäisiä kuntarajoja, eli ambulanssit voisi sijoittaa siten, että niillä tavoitettaisiin mahdollisimman tehokkaasti koko alue. Tällä hetkellähän, jos hoidon saantia ajattelee, on selkeä ero asuuko kaupungissa vai maalla.\nKirjoitteleepi kyytimies alueelta\nJa tekstiä Turun Sanomista 3.1 2007...\nJo seitsemän lopettanut työnsä pelastuslaitoksella\nSairaankuljettajat kyllästyneet liikaan kiireeseen ja resurssipulaan\nSeitsemän määräaikaista sairaankuljettajaa Varsinais-Suomen aluepelastuslaitoksesta jätti tehtävänsä vuodenvaihteessa. Työilmapiiri sairaankuljetuksessa on kiristynyt pitkään niin, että työntekijät enteilevät jopa joukkopakoa työpaikalta.\n- Jos asioihin ei tule muutosta, pahoin pelkään että väkeä on lähdössä lisää. Useat virassa olevat ovat hakeneet virkavapaata, yksi tilannetta nimettömänä kommentoivista sairaankuljettajista sanoo.\nTyöntekijät eivät halua nimiään esiin sanktioiden pelossa.\nSairaankuljetuksen henkilöstön mielestä sekä sairaankuljettajien että ambulanssien puute aluepelastuslaitoksella on akuutti. Sairaankuljettajien mukaan jopa kiireellisiä sairaankuljetuksia on jouduttu viime aikoina jonouttamaan hätäkeskuksessa, koska kuljettavia yksiköitä ei ole ollut lähettää paikalle.\n- Toiminta on menossa sellaiseksi, ettei se enää varmasti ole sairaanhoitopiirin ohjeiden mukaista, eräs sairaankuljettajista sanoo.\nAjojen määrä kaksinkertaistunut\nPelastuslaitoksen hoitamien sairaankuljetusten määrä on kymmenessä vuodessa kasvanut noin 38 000 tehtävään. Koko maakunnassa sairaankuljetusten määrä lisääntyi pelkästään vuoden 2007 alkupuoliskolla 13 prosenttia. Tästä huolimatta Varsinais-Suomessa on väläytelty jopa neljän auton poistamista ajosta. Kaksi ajoneuvoa on poistettu jo aiemmin.\nTurussa autojen määrä on pysynyt samana 1980-luvulta lähtien. Sitäkin pahemmaksi sairaankuljettajat arvioivat tilanteen kehittyvän Kaarinan, Raision ja Paraisten alueilla. Jo nyt esimerkiksi kiireelliseen kuljetukseen Piikkiöön on ehtinyt ensimmäisenä Salon yksikkö.\nTurun sairaankuljetusvahvuuden ainoa kuljettava hoitoyksikkö muuttui vuodenvaihteessa perustason yksiköksi.\nVaativampaa hoitoa tarjoavia autoja on koko pelastuslaitoksen hoitamalla alueella Varsinais-Suomessa vain kaksi Uudessakaupungissa.\n- Auto lähetetään jatkossakin vain kiireellisiin tehtäviin, mutta ainoa hoitotason työtä tekevä yksikkö Uudenkaupungin ulkopuolella on jatkossa lääkintäesimies. Yhdelle henkilölle jää jatkossa koko hoitotason työ, sairaankuljettajat ihmettelevät.\nUusi vuorojärjestelmä ei tyydytä\nSairaankuljetuksen vuorokauden mittaisten työvuorojen aktiiviseksi tarkoitettu 12 tunnin työaika on ylittynyt vuoroissa jatkuvasti. Vuoden alusta sairaankuljetuksessa siirryttiin 9 tunnin päivä- ja 15 tunnin yövuoroihin. Tämä ei kuitenkaan tyydytä työntekijöitä.\n- Kuulemma 15 tunnin yövuoroissa ei tule mikään laki vastaan lepoajan osalta. Työaikaa siis tehostetaan, nämä tulkitsevat.\n- Vuorokauden mittaisista työvuoroista kertyneet lisät ovat pitäneet sairaanhoitajaksi kouluttautuneet pelastuslaitoksella. Tämäkään ei enää pidä.\nJatkuvan kiireen lisäksi tyytymättömyyttä aiheuttaa työntekijöiden palkkataso.\nKaikille sairaankuljettajille on maksettu 1 587 euron kuukausipalkkaa perustason työstä, vaikka ambulansseissa on tehty jatkuvasti myös hoitotason työtä.\nTympääntyminen tilanteeseen on saanut työntekijät keskustelemaan hoitotason työstä kieltäytymisestä. Tämä karsisi sairaankuljetuksen antamaa hoitoa huomattavasti.\nJos sairaanhoitopiirin ohjeistusta luetaan kirjaimellisesti, akuuttilääkkeet esimerkiksi hengitysoireisiin ja sydänoireisiin jäävät jatkossa antamatta. Ambulanssit hoitaisivat vain elvyttämisen ja verensokerin korjaamisen. Perustason hoitoon ei kuulu esimerkiksi sydänfilmin ottaminen.\n- Tämä ruuhkauttaa terveyskeskusten päivystykset entisestään. Käytännössä kaikki potilaat joudutaan kuljettamaan, kun tähän asti kohteeseen on jätetty heistä tutkimusten jälkeen noin neljäsosa.\nHenkilöstö kokee jäävänsä sivuun\nSairaankuljetuksen henkilöstöä ihmetyttää, että perustason ja hoitotason sairaankuljetusta myydään alueen terveyskeskuksille saman hintaisina. Yksikön hinta on heidän mielestään laskettu niin korkeaksi, että terveyskeskukset säästävät kuljetussopimuksia tehtäessä autojen määrässä.\nMyöskään perustason ja hoitotason eroja ei sairaankuljettajien mielestä terveyskeskuksissa ymmärretä.\n- Uusikaupunki osasi ainoana vaatia kahta hoitotason yksikköä, työntekijät hämmästelevät.\nHenkilöstö on pettynyttä siihen, ettei työntekijöitä ja lääkintäesimiehiä ole otettu mukaan miettimään sairaankuljetuksen järjestämistä.\n- Kuntien pitäisi ajatella toimintaa enemmän yhteisenä. Pelastuslaitoksella taas tuntuu siltä, että sairaankuljetus on välttämätön paha.\nJulkaistu 3.1.2008 1:30:44\nTällainen valtakunnallinen suunnannäyttäjä...\nMitäs minä sanoin.... Uumoilin tätä tapahtuvaksi jo vuosi sitten. Oli vain ajan kysymys milloin pakka räjähtää käsiin. Turku ei vain opi virheistään. Sama hajoita ja hallitse johtamispolitiikka jatkuu yhä vain. Samankaltainen episodihan nähtiin vuosi sitten Turun terveystoimen päivystyksessä. Hoitajia lähti useita virkavapaille, sairauslomille tai muuten vain pos Turun kaupungin palveluksesta. Siinä sitä sitten palkattiin kesäksi lähihoitajaopiskelijaluokkaan korvaamaan sairaanhoitaja vajetta. Aika heikoilla mentiin kesällä 2007 päivystyksessä. Ja historia ei kun toistaa itseään\nJa takaisin kivikaudelle. Ennustaisin seuraavaksi pitkien sairaslomien lisääntyvän pelastuslaitoksella. Virkavapaita ei myönnetä, uusia kyytijulleja palkattu roppakaupalla, paljon perehdytystä yms. Rupeaa selkä kolottamaan vanhoilla virkamiehillä kun ei virkavapaallekaan pääse. Aika heikoilla jäillä sitä Turussa parhaillaan luistellaan.\nNim. Onnellisesti sairaanhoitopiiriä vaihtanut.... Palkka ja työolot kohdillaan.... *pyhimys*\nMitkähän ovat tilastot; monta kyytiä/auto? Tuo kiiruskyytien odotuttaminen ei vielä kerro kauheasti sillä sitä tapahtuu joka kunnassa, toki myös tehdään sitä että laitetaan berttatehtävä celsiukseksi niin ei näytä/kuullosta niin pahalta... :-\nSe on kyllä tiedossa että lääkkeet on perustason lansseista häviämässä, mutta tämä on uutta tietoa että EKG:nkin ottaminen on pelkästään hoitotason hommia. Aina oppii uutta...\nmilläs hakevat VIRKAvapaata, kun ei noita virkoja taida oikein olla.\nOpintovapaata ainakin saa aina opintovapaalain mukaisesti, oli toimi tai virka kyseessä.\nLuulis ainakin vastuuläälärin ottavan kantaa, sillä semmoinenkin kun kerran saatu. Ainakin lukee ilma nimeä Turun terveystoimen lautakunnannan pöytäkirjassa.\nHieman tausta tietoa: Alueella jolla VS-ALPe hoitaa sairaankuljetusta asuu noin 270 000 ihmistä, viimevuonna alpen autot ajoi reilut 38 000 tehtävää, autoja oli vuonna 2007 Lääkintäesimies ja 12 sakua + ns. vara-autot 4 kpl (käytännössä täydessä ajossa lähes kaikki koko ajan). Auto määrä on siis koko VS-Alpen alueelta (sis. Turku, Raisio, Naantali, Kaarina & Uusikaupunki). Varsinais-Suomen alueella ei kyllä B tehtäviä ole muutettu C:ksi, tilanne on kyllä täysin päinvastainen. Jos tehtävä vanhan Häken aikaan oli B, nyt se on A, D tehtävät ovat käytännössä kaikki C:tä, lukuunottamatta laitossiirtoja (niistäkin osa saadaan C:ksi tai B:ksi).\nNiin, EKG:n otto taitaakin olla jokapuolelle muualla perustason homma mutta ei Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella, jos lukee mitä sairaanhoitopiiri asiasta ohjeistaa. (www.vshhp.fi/ensihoito)\nVirkavapaista sen verran että talossa on kyllä virassa olevia sairaankuljettajia n 20 kpl, virkavapaita ei myönnetä kun on pienoinen rekrytointi ongelma, liekö ihme. Tosin eräs pelastuspäällikköistä väittää aivan muuta ihan televisiossa asti (Turku television 2.1.). Opintovapaista sen verran että työnantaja voi lykätä opintovapaan myöntämistä periaatteessa samoilla perusteilla kuin virkavapaankin. Löytyy opintovapaalaista ja asetuksesta.\nToki sen voin luvata että asiaa ei ihan tällä lehti jutulla ole vielä taputeltu selväksi, aika näyttää minkäläiseen pyöritykseen VS-Alpe joutuu varsin heikon henkilöstöpolitiikkansa takia. Ja miten TK:t reagoivat kun tajuavat että ovat ostaneet säkin ilman sikaa, vai miten se menikään... :)\n[br][br]Ylläoleva osuus viestistä on kirjoitettu: 04.01.08 - klo:11:47\nVielä sen Turku TV:n videon linkki: http://videot.turunsanomat.fi/?video=744cfddb\nHieman tausta tietoa: Alueella jolla VS-ALPe hoitaa sairaankuljetusta asuu noin 270 000 ihmistä, viimevuonna alpen autot ajoi reilut 38 000 tehtävää, autoja oli vuonna 2007 Lääkintäesimies ja 12 sakua + ns. vara-autot 4 kpl (käytännössä täydessä ajossa lähes kaikki koko ajan).\nTuo alle 6,5 kyytiä/auto/vrk ei kuulosta järkyttävän pahalta, mutta esimerkiksi kuljetusetäisyydet ja lanssien sijoittelu saattaa tietysti olla sellainen että kiirusta pitää..\nIhan just näin loistavalla matematiikalla sitä ajatellaan varmasti Alpessakin. Toi 6,5 kyytiä per auto onkin ihan tarkka luku per vrk. Esim ykkösasemalla ajetaan just se 6,5 ja paraisilla ja ja ja. Eihän se yksinkertaisesti voi olla niin, että esim paraisilla saattaa olla yhteensä yks kyyti per vrk ja ykkösasemalla 23 per vrk per auto. Joko kuulostaa saatanan hauskalta???\nTarkkaan en pysty sanomaan mikä on keikkojen jakautumisen suhde VS-alpen Sakujen suhteen, mutta muistaisin jostakin alpen tilastosta lukeneeni että Turun keskusaseman ja Turun 2. aseman lanssit ajais noista keikoista jotain 70 %:a (tää on kyllä vain muistikuva). Mutta sen tiedän kokemuksesta että keskusaseman T191-T194:ssä voi 24 tunnin aikana olla helposti yli 15 keikkaa per auto. Pahimmillaan ne paljon puhutut vuorokausi aktiivit on olleet yli 20 tuntia. Että helvetin kivaa on ollut.\n23 kyytiä ei voine olla keskiarvo vaan poikkeusvuorokausi..?\nJoo, ei ne yli 20 kyydin vuorokaudet mukavia ole, aamulla on kieltämättä mehut pois miehistä/naisista.\nMutta itse koen ainakin niin että huono johtaminen syö enemmän miestä kuin kovat kyytimäärät. Eli mieluummin tietysti molemmat puolet kunnossa, mutta jos valita pitää niin ennemmin hyvä johtamiskulttuuri ja paljon duunia kuin päinvastoin. Pahintahan se on silloin jos molemmat ovat perseellään niin kuin turkkusessa(kin) nyt taitaa olla..


VIDEO: Millä tavalla muuttaisit nykykoulua? | Oppiminen.fi\nBy OPS-hautomotopshautomot 15.5.2015 15.5.2015\nMistä eroon, mitä on säilytettävä ja mitä uutta tarvitaan kun opetusta uudistetaan?\nKoulu muuttuu, mutta millä tavalla? Mitä kehittämiskouluverkostolta odotetaan? Rehtori, opettajat ja koulun yhteistyökumppaneiden edustajia kertoi toiveensa koulun tulevaisuudesta OPS-hautomoiden videopisteellä Opetushallituksen kehittämiskouluverkoston (Majakka-verkosto) seminaarissa 11.5.2015.\nKatso myös seminaarissa tehty Rantakylän yhtenäiskoulun rehtori Eija Tynkkysen haastattelu ”Uusi opettajuus syntyy rakentamalla opettajan ajankäyttö uudelleen”.\neija tynkkynen kehittämiskeskus opinkirjo kehittämiskouluverkosto majakka-koulut nuorten akatemia OPS-hautomot ops2016\nTulevaisuuden tutkimuksen seuran Futura-lehden numero 2/2015 julkaistaan toukokuun lopulla. Numeron teemana on koulun tulevaisuus. Aihetta käsitellään tieteellisten tekstien lisäksi novellien ja runojen voimalla. Julkaisun yhteydessä...


Kalalaukut | styrob.drihya.nl\nstyrob.drihya.nl › Fiske › Kalalaukut\nKalapakit, reppujakkarat ja kalastuslaukut - Hong Kong tavaratalot Tarjoamme tunnetut brändit, kuten Plano ja Abu Garcia, markkinoiden parhaaseen hintaan. Naisten vaatteet Naisten vaatteet Naisten takit Naisten housut Naisten treenitrikoot Naisten shortsit ja caprit Naisten sadevaatteet Naisten T-paidat, topit ja pikeepaidat Naisten paidat Naisten uima-asut Urheilurintaliivit Naisten alusvaatteet Näytä kaikki tuotteet. Miesten vaatteet Miesten vaatteet Miesten takit Miesten housut Kalalaukut treenitrikoot Miesten shortsit ja caprit Miesten sadevaatteet Miesten T-paidat ja pikeepaidat Miesten paidat Miesten uima-asut Miesten alusvaatteet Näytä kaikki tuotteet. Vaatteet lajeittain Vaatteet lajeittain Ulkoiluvaatteet Hiihtovaatteet Lasketteluvaatteet Talvitakit Alusvaatteet Treeni- ja urheiluvaatteet Talven treenivaatteet Jääkiekkovaatteet Jalkapallovaatteet Metsästysvaatteet Ratsastusvaatteet Triathlonvaatteet Purjehdusvaatteet Tennisvaatteet Vesiurheiluvaatteet Kalastusvaatteet Pyöräilyvaatteet Golfvaatteet Näytä kaikki tuotteet. Naisten kengät Naisten kengät Naisten juoksukengät Naisten nastakengät juoksuun Naisten talvikengät Naisten nastakengät Naisten vapaa-ajan kengät Naisten retkeilykengät Naisten treenikengät Naisten kumisaappaat Naisten sisäpelikengät Naisten tohvelit Miesten ja naisten vaelluskengät Miesten ja naisten metsästyskengät Naisten tenniskengät Naisten jalkapallokengät Naisten golfkengät Naisten sandaalit, tossut ja crocsit Näytä kaikki tuotteet. Miesten kengät Miesten kengät Miesten juoksukengät Miesten nastakengät juoksuun Miesten talvikengät Miesten nastakengät Miesten vapaa-ajan kengät Miesten retkeilykengät Miesten treenikengät Miesten sisäpelikengät Miesten kumisaappaat Miesten sandaalit, tossut ja crocsit Miesten tohvelit Miesten ja naisten vaelluskengät Miesten ja naisten metsästyskengät Miesten tenniskengät Jalkapallokengät ja nappikset Golfkengät Näytä kaikki tuotteet. dam apotheek Tuoteryhmä: Kalastuslaukut. Tuoteryhmä: Kalastuslaukut ja kalastuspakit.\nKalalaukut Plano 3450-23\nKeskustelut » Kalamiehen kalastusaiheiset keskustelut » Rakentelu, kunnostus ja niksit. Käyttäjiä lukemassa tätä aluetta: Ei rekisteröityneitä käyttäjiä ja 4 vierailijaa. Etusivu Keskustelut Kalamiehen kalastusaiheiset keskustelut Rakentelu, kunnostus kalalaukut niksit Nahkainen kalalaukku. Millainen pitäisi olla kalalaukun? Ei kaikista käytännöllisin mutta jollai tavalla toimii. Ihan hienon näköinen seinällä Millainen laukun pitäisi olla että käytännön hommiin siitä olisi? XXL:stä löydät laajan valikoiman tuotteita tuoteryhmästä pakit ja kalastuslaukut. Tarjoamme tunnetut brändit, kuten Plano ja Abu Garcia, markkinoiden. Hong Kongista laadukkaat kalapakit, reppujakkarat, vieherasiat ja kalastuslaukut kalastajille aina hyvään hintaan. Tervetuloa ostoksille verkkokauppaamme!. Rentoudu kirjojen parissa. Valikoimastamme kaikki parhaat kaunokirjallisuuden teokset, äänikirjat, oppikirjat ja paljon muita. Tutustu heti! Hyväkuntoset jerkit ja kalastuslaukut. Yv:tä jos löytyy.-Maik. Shakespearen iso malli on välillä käytössä, mutta kun viisi laatikkoa lataa täyteen rautaa ja puuta, niin eihän se ole enää mukava kantaa. dieta per gastrite Vaikka nykyihmisen ei kalalaukut tarvitse kiskoa Ahdin antimia henkensä pitimiksi, on kalastus monelle rentouttava harrastus. Kalastus on myös yksi ihmisen vanhimpia elinkeinoja. Hyvä kalalaukut on kalamiehen tai -naisen uskollinen toveri. Kalastustarvikkeiden käyttö riippuu täysin kalastajasta.\nLiity Hong Kong Klubiin ». Lähetä uusi viesti tai sulje ikkuna tästä. Etusivu » Kalastus ja veneily » Kalastus » Kalastustarvikkeet » Kalapakit, reppujakkarat ja kalastuslaukut Kalapakit, reppujakkarat ja kalastuslaukut. XXL:stä löydät laajan valikoiman tuotteita tuoteryhmästä pakit ja kalastuslaukut. Tarjoamme tunnetut brändit, kuten Plano ja Abu Garcia, markkinoiden. Hong Kongista laadukkaat kalapakit, reppujakkarat, vieherasiat ja kalastuslaukut kalastajille aina hyvään hintaan. Tervetuloa ostoksille verkkokauppaamme!. Tutustu kattavaan Pakit, rasiat, laukut -valikoimaamme. Tilaa tuotteet Kärkkäisen verkkokaupasta helposti ja edullisesti!. Keskustelut » Kalamiehen kalastusaiheiset keskustelut kalalaukut Rakentelu, kunnostus ja niksit. Käyttäjiä lukemassa tätä aluetta: Google [Bot] ja 3 vierailijaa. Etusivu Kalamiehen kalastusaiheiset keskustelut Rakentelu, kunnostus ja niksit Nahkainen kalalaukut.\nKalapakit, reppujakkarat ja kalastuslaukut kalalaukut fi Kyseisessä asiakirjassa täsmennettiin tekniset keinot vaikutuksen rajoittamiseksi vaatimatta kuitenkaan ajoverkkokalastuksen lopettamista ja korostettiin, että. Millainen pitäisi olla kalalaukun?Aikoinaan n. 2 mm parkkinahasta tein styrob.drihya.nl kaikista käytännöllisin mutta jollai tavalla styrob.drihya.nl hienon näköinen.\nMillainen pitäisi olla kalalaukun?Aikoinaan n. 2 mm parkkinahasta tein styrob.drihya.nl kaikista käytännöllisin mutta jollai tavalla styrob.drihya.nl hienon näköinen. Plano , plano, , ainesosat: alkuperämaa / valmistusmaa: kiina - styrob.drihya.nl Anna palautetta myymälään tai verkkokauppaan: Täältä löydät ohjeet ja vastaukset yleisimpiin kysymyksiin: Muokkaa tietoja syöttämällä haluttuun kenttää uusi tieto ja painamalla Tallenna.\nBellwood Pitt-Johnstown Full Bio Senior Bellwood, anarkali. The reigning Big Sky Kalalaukut of the Year and two-time Big Sky individual champion is currently ranked No.\nfiskenät käännös sanakirjassa ruotsi - suomi Glosbessa, ilmaisessa online-sanakirjassa. Selaa miljoonia sanoja ja sanontoja kaikilla kielillä. Pikakassalla maksukorttitietosi ja toimitusosoitteesi ovat valmiina. Toistuva maksukortin ja tilaajan tietojen syöttäminen on vaivalloista. Pikakassa-toiminnallisuutta käyttämällä voit ostaa helposti ja turvallisesti syöttämällä vain kirjautumisessa käyttämäsi salasanan ja vahvistamalla tilauksen. Ota yhteyttä. Voit kysyä tai antaa palautetta sähköisesti. Avaa palautelomake. Prisma-myymälöiden puhelinnumerot. Pakit, rasiat, laukut\nKalalaukut sejours crete depart bordeaux\nUrheiluvaatteet Naisten urheiluvaatteet Miesten urheiluvaatteet Lasten urheiluvaatteet Sukat, pipot ja hanskat Aurinkolasit Urheilukengät Naisten urheilujalkineet Miesten urheilujalkineet Lasten urheilujalkineet Ratsastus Ratsastusvaatteet Ratsastussaappaat Kannukset ja raipat Ratsastuskypärät ja suojavarusteet Ratsastustarvikkeet Muut urheiluvälineet Darts-tarvikkeet Frisbeegolf Juomapullot ja tarvikkeet Rullaluistimet Potkulaudat ja skeittilaudat Hiihto Sukset ja suksipaketit Kalalaukut Hiihtokengät Hiihtotarvikkeet Suksisiteet Suksivoiteet Lumikengät Uutuudet Myydyimmät. Koira Kovakantinen kirja 1782 Verkkokaupassa.\nWe will organise this for you. What Members Are Saying Hear from our members around the world. Rare are the watchmaking companies that, you:We will deliver to the address indicated by you within the UK mainland, these feminine T-bar shoes crafted from a soft navy nubuck, a California attorney?\nHong Kongista laadukkaat kalapakit, reppujakkarat, vieherasiat ja kalastuslaukut kalastajille aina hyvään hintaan. Tervetuloa ostoksille verkkokauppaamme!. Plano , plano, , ainesosat: alkuperämaa / valmistusmaa: kiina - styrob.drihya.nl\nVente article de peche en ligne - kalalaukut. Viehepakki säilyttää siististi\nLegendaarinen ja ikimuistoinen isä-poika-koira kalalaukut suuntautui tällä kertaa aivan pohjoiseen. Vaellus tapahtui Sevettijärven itäpuolella sijaitsevalla vaikeakulkuisella ja kivikkoisella Vätsärin erämaa-alueella. Uutena asiana edelliseen vaellukseen verrattuna oli Perro-koiran ja kalastusvälineiden mukanaolo. Auto jälleen kerran lastattu ja pojat valmiina lähtöön. Ison tilan vei koiranhäkki, mutta helposti kaikki varusteet kalalaukut mahtuivat.\nNiilo22 kalakuvat (pakin esittely)\nKalalaukut Verkkokaupassa on käytössä seuraavien pankkien verkkopankkimaksu: Vaihtuvat tarjoukset ja aina edulliset hinnat mahdollistavat harrastamisen laadukkailla välineillä! Ota yhteyttä\nValitse itsellesi oma myymälä, niin näet jatkossa Tästä Ilmoitimme -sivulla oman osuuskauppasi paikalliset ilmoitukset. Anna palautetta myymälään tai verkkokauppaan:\nAuthor Daigar Posted on Thursday, September 19, 2019 5:17:36 AM\n2 comments on “Kalalaukut”\nMonday, September 30, 2019 3:01:44 AM\nMonday, October 7, 2019 2:36:42 AM\nPrevious Previous post: Te veel aminozuren schadelijk\nNext Next post: Aanbieding vakantie september 2016


Paul Ryan tviittasi erään sihteerin verokevennyksestä – ja siitä seurasi armotonta pilkkaa - Americana\nPaul Ryan tviittasi erään sihteerin verokevennyksestä – ja siitä seurasi armotonta pilkkaa\nBlogit Americana 4.2.2018 21:44\nJokainen tekee virheitä, politiikot mukaan luettuina. Näyttäkää minulle politiikko, joka ei hiljaisesti kadu sydämensä pohjasta vähintäänkin kourallista lausuntoja, ja näytän teille narsistisen sosiopaatin.\nViikonloppuna oli edustajainhuoneen puhemiehen Paul Ryanin vuoro. Mainostaessaan twitterissä Donald Trumpin ja republikaanien veroleikkauksia Ryan kirjoitti:\n”Sihteeri high schoolista Lancasterissa, Pennsylvaniassa, sanoi yllättyneensä iloisesti, kun hänen tilistään jäi käteen $1.50 enemmän viikossa... hän sanoi, että raha enemmän kuin maksaa hänen Costcon vuosijäsenyytensä.”\nCostco on jäsenyyteen perustuva amerikkalainen halpakauppaketju.\nTviitti synnytti välittömästi armotonta pilkkaa. Koko verokeskustelun ajan demokraatit painottivat, että republikaanien veroale hyödyttää ennen kaikkea yhteiskunnan vaurainta prosenttia, kun taas keski- tai työväenluokkaisen duunarin edut ovat marginaalisia.\nDonald Trump, Paul Ryan, republikaanit, Twitter, veroleikkaukset, Yhdysvallat


Miksi kaikki Amazonin metsäpaloista meille kerrottu on pielessä? - Suomen Uutiset\nsyyskuu 03, 201913:48\nMiksi kaikki Amazonin metsäpaloista meille kerrottu on pielessä?\nVielä hetki sitten koko maailma ja kaikki tiedostavat henkilöt kohisivat some punaisena Brasilian liekehtivistä sademetsistä. ”Maailman keuhkot ovat tulessa ja ne tuottavat 20 prosenttia maailman hapesta” twiittailivat laulaja Madonna, potkupalloilija Christian Ronaldo sekä presidentti Emmanuel Macron. Väitteet eivät kylläkään pidä paikkaansa ja todisteet olivat usein puutaheinää, toteaa talousjulkaisu Forbes.\nEnsin julkimoiden jakamista valokuvista: Ronaldon sosiaalisessa mediassa jakama kuva palavasta metsästä on vuodelta 2013, mutta ei Amazonilta. Leonardo di Caprion ja Emmanuel Macronin jakama kuva on puolestaan 20 vuotta vanha.\nMadonnan jakama todiste metsätuhoista onkin sitten jo täyttänyt 30 vuotta. Kuuluisuudet ovat jakaneet somessa liekehtiviä otoksia, jotka esittävät, Montanaa, Ruotsia ja Intiaa.\nValtamedia puolestaan kertoi, että nyt on käynnissä laajamittainen sademetsien tuhoaminen. Brasialian maanviljelijät sytyttävät sademetsät tuleen saadakseen lisää peltoalaa ja laidunmaata. CNN ja The New York Times toistivat omalta osaltaan myös väitettä, jonka mukaan Amazon on maailman keuhkot, koska sademetsät tuottavat happea ja sitovat hiiltä. Kohu-uutiset saavat asiantuntijan yskimään:\n– Hevonpaskaa, väitteillä ei ole mitään tieteellistä perustetta, toteaa Dan Nepstad, eräs tunnetuimmista Amazonin tutkijoista.\n– Amazon kyllä tuottaa valtavat määrät happea, mutta sademetsä käyttää hapen itse.\nUrbaani eliitti asialla\nTutkijan mukaan ulkomaisen median ja kansainvälisten kuuluisuuksien reaktiot johtuvat urbaanin eliitin antikapitalistisista asenteista.\nMaataloutta kohtaan tunnetaan jopa vihaa, Nepstad sanoo. Ihmiset eivät tutkijan mukaan myöskään aina ymmärrä maatalouden tuotantoketjuja, jossa vaikkapa Brasiliassa yleisesti viljellyn soijan avulla tuotetaan loppupeleissä maitoa, lihaa ja kananmunia.\nJoillakin mediapeliin osallistuneella saattaa olla myös ketunhäntä kainalossa. Brasilian maanviljelijät haluaisivat laajentaa EU:n ja Latinalaisen Amerikan valtioiden välistä Mercosur-sopimusta, mutta Ranska ja presidentti Macron panevat hanttiin. Ranskan maanviljelijät eivät välttämättä halua sisämarkkinoille lisää brasilialaisia maataloustuotteita uhkaamaan omien tuotteidensa asemaa.\nBrasiliasta kuuluu hälyttäviä uutisia. Sademetsiä poltetaan tällä hetkellä enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Ylen haastatteleman apulaisprofessori Markus Krögerin mukaan maapallon muilla ilmastonmuutoksen ...\nJälkikasvu tuossa kyseli Amazonin palamisesta… koulussa oli kerrottu tietenkin, että se on tuhoutumassa tjsp… ja että ”se on meidän syytä”… tarkoitti siis suomalaisia. Näin oli ymmärtänyt koulun propagandan.\nOn selvää, että kouluissa monet opettajat lietsovat tätä ilmastohysteriaa ja luovat lapsille ahdistusta ja syyllisyyttä.\noikeamedia.com -blogissaan tohtori Pusa tästä kommentoikin osuvasti….Kannattaa lukea.\nKiitos vinkistä, tuotapa pitää seurata jatkossa tarkemmin.\nJostain syystä on jäänyt aiemmin huomaamatta.\nKyllä saisi YLE hävetä.\nLepokitka vastaa omaan kysymykseen. Naurettavaa!\nKoko ilmastohysteria on vain vihervasemmiston juoni kasvattaa poliittista kannatustaan näyttäytymällä ainoana vaihtoehtona ”ongelman” ratkaisussa.\nYlenkö pitäisi hävetä ei nuo huijarit hävetä osaa, samaa paskaa ovat kuin vihervassarit koko sakki.\nNäinhän asiat noilla huijareilla menee, ensin puhutaa puutaheinää ja unohdetaan koko juttu, ja jätetää tyhmäkansa sen uskon varaan että asia oli totta.\nNäin toimii hyvin usein huijari Yle ja samaan syyllistyy suomen huijarilehdistö joista helsingin Pravda ylimpänä.\nArvasin, että tuokin uutinen oli keksittyä ja kuvat vanhoja.\nArvasin minäkin, aivan uskomatonta konnailua ”rehellisiltä” valtamedioilta. Mutta on hyvä, että on tutkivia journalisteja joissakin medioissa.\nVielä suora linkki: https://beta.oikeamedia.com/o1-118900\nOdotan innolla Michael Mooren uutta dokumenntia:“It was kind of crushing to discover that the things I believed in weren’t real, first of all, and then to discover not only are the solar panels and wind turbines not going to save us … but (also) that there is this whole dark side of the corporate money … It dawned on me that these technologies were just another profit center.”\nDokumentin tekijän tärkein pointti taitaa olla että meitä vain on liikaa ja kaikki kulutus on pahasta.\nTuon samaisen dokumentin tekijä mainitsee pääongelmaksi ihmisten määrän:\n”The ultimate problem is that there are too many people consuming too much and we don’t even have a word or a name for what this total human apocalypse is called,”\nMeitä ihmisiä on liikaa ja tuhoamme tätä planeettaa.\n”What is the word for a single species that’s overrun an entire planet and is causing mayhem in every direction?”\nDokkarin ohjaaja on myös huolissaan ilmastonmuutoksesta:\n”Gibbs, an environmentalist, film producer and composer who has worked on several of Moore’s documentaries, describes himself as ”worried sick” about climate change.”\nEli dokumentissa varmaan kritisoidaan vihreän energian ympärillä pyörivää bisnestä. En tiedä tarkkaan koska en ole sitä nähnyt.\nMielestäni metsien, lajien ja luonnonvarojen säästämisessä ja saastuttamisen vähentämisessä ei ole mitään väärää\nLiikakansoitus joo. Sen toteaminen vain ei hyödytä mitään (jollet meinaa jollain tappaa miljardeja ihmisiä). Eli eteenpäin.\nKehitysmaat 2000 luvulle!\nMiksi tänne tuodaan sitten lisää ihmisiä kuluttamaan?\nEikö kehitysmaissa, missä se suurin ongelma on voitais jo alkaa käyttää ehkäisyä?\nNyt sinun velvollisuutesi on lähestyä kyseistä opettajaa ja kyseenalaistaa hänen toimintansa kovin sanoin. Tämän hulluuden ikävimpiä piirteitä on lasten pelottelu ja syyllistäminen ilmeisesti jopa koulussa.\nTämä ei ole mikään yhden opettajan juttu. Jo pari vuotta on tullut juttua, että ”koulussa sanottiin” jos ei sitä ja tätä, niin ”maailma tuhoutuu”…\nlapsi tietysti oikaisee mutkat suoraksi, mutta käytännössähän juuri tuota sanomaa skideillemme koulussa nyt toitotetaan.\nOma lapseni menee kouluun muutaman vuoden kuluttua ja tulen pitämään huolen siitä että häntä ei tulla koulussa pelottelemaan maailmanlopulla. Puuttukaa hyvät ihmiset tuommoiseen opettajien toimintaan! Luulen että yksityiselle arvokonservatiiviselle koululle alkaisi olla tilausta.\nYliopistot ja etenkin Ylioppilaskunnat ovat kulttuurimarxismista sekaisin kuin seinäkello. Viherstalinistisen propagandan mädätysalustoja, joissa mm. yliopistoihin sidoksissa olevissa lastentarhoissa tuomalla tuodaan näitä parrakkaita pakolaislapsia tutustumaan uusiin kohteisiin, joita pääsee rikastamaan, tätien saada itsekin uusia leikkikaluja itselleen.\nHuolestuttavinta on, että nämä naivit opettajattaret taitavat itse uskoa tähän ilmastohulluuteen ihan satasella.. täysin kritiikittä… ja sitä sitten syötetään lapsille absoluuttisena totuutena.\nHymy..kyllä kouluissa on juuri tätä..muistathan ”Suomeen tai kuoleen”,opettajista lähtöisin….järkyttävää.Antakaa lasten olla rauhassa hemmetin vasurit!\n” velvollisuutesi on lähestyä kyseistä opettajaa ja kyseenalaistaa hänen toimintansa kovin sanoin”\n…ja varmistaa sillä, että oman lapsen arvosanat laskevat. Opettajat ovat pääsääntöisesti narsisteja. Ei heidän työtään ja arvovalintojaan voi arvostella rangaistuksetta. Jos opettaja niin hysteerinen, että syyllistäen tunkee tuota(kin) Amazon-kusetusta oppilaiden mieliin, ei hän varmasti ole millään tavalla vastaanottavainen kritiikille.\nEli ei pidä mennä opettajalle antamaan palautetta, vaan kerrottava lapselle kotona, miten asiat oikeasti on ja opastettava häntä ”peesaamaan” opettajaa luokkahuonetilanteissa, jolloin kouluarvosanat voivat saada positiivista nostetta.\nPeriksiantaminen on tie helvettiin\nEi. Propagandaa pakkosyöttäville ”opettajille” ei saa antaa enää yhtään lisää siimaa.\nPerseilyyn ei pidä sortua. Totuus on ainut millä on todellista merkitystä.\nMuutama linkki mistä voi yhdessä katella: Brazil interactive map:https://www.globalforestwatch.org/map/country/BRA?mainMap\nTämä on tuttua menoa, opetussuunnitelmat ovat kans mielenkiintoista luettavaa. Vihervassarit ymmärtävät hyvin, että aivopesu pitää aloittaa nuorista ja sitten vaaditaan, että painostavat vahempiaan”.\nLapsien pelottelu tällä roskalla on yhtä paha kuin helvetillä pelottelu.\nOlisi kiva jos opet historian tunnilla ottaisivat puheeksi kun Eurooppa hakkasi metsänsä eikä mitään tapahtunut…\nYleisradio kirjoittaa hyvin tosiaan.\nEi siellä mikään pala. 🙂 🙂 Vihervassari, homojen, lesbojen, suvakkihuorien juttuja taas 🙂\nEt näköjään ymmärtänyt (taaskaan) lukemaasi.\nEnemmän metsää palaa/paloi naapurimaissa, ei edes Brasiliassa…\nValtiolliselle valhemedialle kuten ylelle tai suomalais-VIHAMIELISELLE hesarille käynnissä on vasemmistovihreän eu hallinnon suojelu ja anekaupan hyödyntäminen.\nHomo-Haavisto ja sota valkoisia lapsia vastaan..\nValhemedia kuten hs saa sitä enemmän rahaa mitä enemmän se levittää antisuomalaista ahdistusvalhetta. Tarkoituksena on rahastaa kaupunkiväestön pahalla ololla. Yleisradiolle kyse on globalisaation ja monikulttuurisaatanan palvonnasta jossa olennaista on vain suomalaisuuden ja suomalaisten pahan olon maksimointi omia vihervasemmistolaisia lastenahdistuttajapoliitikkoja tukeakseen.\nPekka Haavisto on osallistunut jo 200 000 darfurilaisen joukkotuhontaan. Amazonasin tulipaloilla pääsee kivasti kanteen ja voi näyttää ettei ole ”Pekkaa pahempi” kunhan vain lopetatte valkoiset lapset Suomesta.\nHuom Tarkalleen ottaen Pekka Haavisto ei itse ole tehnyt yhtään mitään darfurilaisille. Hän ei siis ole tehnyt darfurin väestölle mitään ollessaan eu erityislähettiläänä….ne vain kuoli koska…niin…hyväksi väitetty ei tehnyt yhtään mitään. Janjaweedit kuulemma teki. Pekka seisoi rohkeasti miesystävänsä kanssa salamavalojen tulituksessa kun darfurilaiset…kuoli.\nSiviilitarkkailija: Persut on surullisia. Ois pitäny itte mennä hoitaman darfur tilanne.\n200 000 afrikkalaisen joukkosurmaaminen on ikävä asia. Kuten valhemediamme suorittama Haaviston puhtaaksipesu..\nAhtisaari oli jo keksitty tai kuka hyvänsä muu kokenut diplomaatti. Mutta että lähtee vihreänä homona neuvottelemaan Sudanin islamilaisen hallinnon kanssa darfurin alueen kysymyksistä. Siis tyyppien jotka tappaa (kirjaimellisesti) homoja. Nämä lukivat hyvin nopeasti Haaviston henkilön ilmoituksena etteivät eu:ssa pidä darfurilaisten asiaa ja elämää tärkeänä. Seurauksena darfurilaisten kansanmurha…\nKysyn: kykenenkö toimimaan Sudanin kaltaisessa vaikeassa tilanteessa jossa kuolee oikeasti ihmisiä?\nVastaan: en tiedä mutta yritän, näen tässä tilaisuuden tehdä jotsin hyvää…\nJohtopäätös: olen VÄÄRÄ henkilö, urakka kuuluu jollekkin kokeneemmalle. Tätä Haavisto EI TAJUA EIKÄ TAJUNNUT. Hinnan maksoi darfurilaiset.\nGlobalismi vaatii sekasortoa valtansa laajentamiseen\nJa kovan hinnan maksoikin. Globalistien käyttäminen ”rauhan”neuvottelijoina johtaa poikkeuksetta helvetilliseen lopputulokseen -todellista tahtotilaa ei eliitin edusmiehiltä löydy. Käskyt tulee ylhäältä ja kansat ovat pelkkiä pelinappuloita.\nKylläpä YLE ja MOT teki ansiokkaan ohjelman Brasilian eukalyptys viljelmistä. Hyvä YLE.\nHelsingin kaupungilla ei ole varaa pitää infraa kunnossa.\nMuihin järjettömyyksiin fyrkkaa löytyy.\nNäistäkään priorisoinneista ei taida rehellistä keskustelua viritä?\nEsim. Vuosi 2018 oli Helsingin taloudessa myönteinen. Toimintakate toteutui 81 miljoonaa euroa talousarviota parempana.\nEi tuossa väitettykään, että tulos olisi ollut tappiollinen.\nMiksi edullisia asuntoja ei saada helsinkiläisille, ei ainakaan vähävaraisille Suomen kansalaisille vaikka jopa laittomana tulleille tuntemattomile löytyy? Ei heiltä luottotietoja edes kysytä vaikka oman maan kansalaisilta kysytään?\nJos kerran rahaa on ja ilmaisia palveluja tarjotaan jopa laittomille maassaolijoille niin alkakaa myös koteja tarjoamaan oman maan vähävaraisille kansalaisille.\nKodittomia, siis IHMISIÄ ILMAN KOTIA on edelleen n 8000 ja talvikin on taas tulossa.\nPaljonko leipäjonossa on lapsiperheitä ja vanhuksia? Moni pieneläkeläinen ei saa halvempaa asuntoa ja joutuu leipäjonoon, koska rahat ei riitä lääkkeisiin, vuokraan ja ruokaan.\nSuomen uuden kaappimörköhallituksen mielestä Suomen hiilinielutkin pitää jakaa kaikille kansoille. Suomeen ei voi lisätä sen mukaan enää puuteollisuutta.\nFun facts, CO2 ei karkaa mihinkään ennen kuin puut poltetaan, Euroopassa on otettu jo puu ”poletteja ” hiilentilalle koska hiiltä ei saa käyttää päästörajoitteiden takia, tästä tulee enemmän päästöjä…\nNykymaailmassa ei ole niin tarkkaa uutisoinnissakaan, mistä uutiseen liitetty kuva on, tai mitä se esittää. Yksi valemedioistamme MTV, on hauska esimerkki kuvituskuvien käytöstä. MTV valetoimittajineen on niin ammattitaidoton media että usein ei naurata vaan itkettää.\nMuistan kun uutisoitiin pienen matkustajalentokoneen turmasta, noin 10 paikkaisen, oli uutiseen liitetty kuva kaksipaikkaisesta ultrakevytlentokoneesta. Toisen kerran riippuliidinturmasta uutisoitaessa oli taas laskuvarjohyppääjän kuva.\nMyöskin otsikot ovat usein huvittavia. Äskettäin olleen veneturmaan liittyneessä jutussa kerrottiin otsikossa, että Somessa on kaksi kappaletta 15 metriä pitkää venettä.\nIhan viikottain tämän kaltaisia MTV mokia löytyy.\n” Somessa on kaksi kappaletta 15 metriä pitkää venettä.”\nmtv3 kertoi myös eräässä uutisessaan, että sähkövirran yksikkö on Voltti. Koulupudokkaitako kaikki toimittajat ovat?\nYLE -60 vuotta valtiotasonpropagandaa\nValehtelua ja virheitä -jatkuvasti.\nYlen A-studiossa BBC edustajalta tiedusteltiin, millä eväin Ylen uutistoimitus voisi menestyä tulevaisuudessa, niin hän vastasi jotta kertomalla aina totuuden, vain siten voi menestyä. Mutta onko Ylen uutiset viestinyt meille aina totuuden? Mielestäni ehdottomasti ei ole, olen kaikki nämä vuosikymmenet kokenut Ylen uutisoinnin eräänlaisena propagandana. Aiemmin sosialistien suomettuneena äänitorvena ja nykyisin vihervasemmistoa myötäilevänä uutisvälineenä. Koskaan Ylen uutistoiminnan 60-vuotisen historian aikana mielestäni se ei ole onnistunut toimimaan puolueettomana uutisvälineenä.\nKatselin samaa ohjelmaa ja mietin, että eikö ne oikeasti ymmärrä omia juttujaan (tai propagandaa miten demareille juuri ja juuri pelattiin voitto) vai valehteleeko ne päin naamaa.\nYLE oli ainut joka ei luovuttanut tai korjannut Amazoni jutussa, sanallakaan ei mainuttu Afrikkaa yms.\nEikä kerrota Ranskan keltaliiveistäkään mitään.\nKuolleitakin siellä on jo Makroonin taistelussa omaa kansaa, tavallisia ihmisiä, vastaan.


Vammaisten Yrittäjyyden ammattitutkinto aloittaa maaliskuussa | Vates\nVammaisten henkilöiden yrittäjyyttä halutaan vahvistaa. Maaliskuussa alkaa Yrittäjyyden ammattitutkinto, joka on suunnattu erityisesti vammaisille henkilöille. Careeria järjestämään koulutukseen voi hakea 25.2.2022 mennessä.\nKoulutus toteutetaan Helsingissä Näkövammaisten palvelu- ja toimintakeskus Iiriksessä, jossa on helppo liikkua apuvälineillä (esim. pyörätuoli, opaskoira) ja luentotiloissa on kuulovammaisille induktiosilmukka. Lisäksi näkö- ja liikuntavammaiset saavat halutessaan apua Antell-ravintolassa, ja kauempaa tulevat voivat majoittua samassa rakennuksessa Hostel Iiriksen majoituspalveluissa.\nKoulutus sisältää koulutuspäivien lisäksi klinikkatyöskentelyä erilaisten haasteiden ratkaisemiseksi, henkilökohtaisen yritysneuvonnan sekä pienryhmämentoroinnin. Mentoreina toimii kokeneita yrittäjiä, joilla kaikilla on erittäin vahva liiketoiminnan kehittämisen osaaminen. Mentorointiryhmät ovat 4-5 hengen ryhmiä.\nLisätietoa koulutuksesta ja hakuohjeet Careerian verkkosivuilta.\nVammaiset yrittäjät perustivat vuonna 2019 myös oman yhdistyksen, joka edistää yrittäjien yhteistyötä ja haluaa vaikuttaa siihen, että yrittäjyys on aito mahdollisuus myös vammaisille ja pitkäaikaissairaille henkilöille.\nVuonna 2019 perustettu Suomen Vammaisyrittäjät ry eli Vamy edistää vammaisten yrittäjien yhteistyötä ja heidän sivuillaan on jäsenten yhteystietoja. Idea yhdistykseen syntyi Invalidiliiton Yritystä! -hankkeen aikana, jolloin mukana olleille vammaisyrittäjille heräsi kiinnostus jatkaa yhteistyötä yhdistyksen kautta.\nYhdistys pyrkii myös vaikuttamaan siihen, että esimerkiksi yritystulojen ja työkyvyttömyyseläkkeen yhteensovittaminen olisi nykyistä kannustavampaa. Yhdistys nostaa esiin myös yrittäjyyden yhdenvertaisuuden. Vammaisella yrittäjällä pitää olla saatavissa riittävästi henkilökohtaista apua ja tukea liikkumiseen.\nYhdistys tekee yhteistyötä myös Suomen Yrittäjien kanssa.\nLisätietoa yhdistyksestä Vamyn verkkosivuilta: https://www.vamy.fi/


10 parasta kylpylähotellia Sydneyssä - TripAdvisor\nDarling Harbor: kylpyläkeskukset\nSydney – alueet\nSurry Hills: kylpyläkeskukset\nDouble Bay: kylpyläkeskukset\nKeskustan liikealue: kylpyläkeskukset\nThe Rocks: kylpyläkeskukset\nParhaat kylpylähotellit Sydneyssä (Australia)\n22/492 yritystä vastaa suodattimiasi. Tyhjennä kaikki suodattimet\nNäytä kaikki 18 diiliä alkaen 229 $\n7 373 arvostelua\n1. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n“Täyttä viiden tähden tasoa”\n10 159 arvostelua\n2. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\nLöytämäsi hinta on 15 % edullisempi kuin hotellin keskimääräinen hinta, joka on 167 $ yöltä.\n7 120 arvostelua\n3. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\nLöytämäsi hinta on 25 % edullisempi kuin hotellin keskimääräinen hinta, joka on 306 $ yöltä.\n5 016 arvostelua\n4. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n“Todella nautimme lomastamme”\nLöytämäsi hinta on 27 % edullisempi kuin hotellin keskimääräinen hinta, joka on 195 $ yöltä.\n5. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n6. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n7. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n8. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n9. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n“Erinomainen kuten aina”\nLöytämäsi hinta on 23 % edullisempi kuin hotellin keskimääräinen hinta, joka on 225 $ yöltä.\n10. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\nLöytämäsi hinta on 13 % edullisempi kuin hotellin keskimääräinen hinta, joka on 243 $ yöltä.\n11. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\nLöytämäsi hinta on 20 % edullisempi kuin hotellin keskimääräinen hinta, joka on 177 $ yöltä.\n12. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\nLöytämäsi hinta on 17 % edullisempi kuin hotellin keskimääräinen hinta, joka on 223 $ yöltä.\n5 336 arvostelua\n13. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n14. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n15. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä\n16. paras vastine rahalle kohteen Sydneyn kylpylähotellit 22 yrityksestä


Download "Turvetutkimusraportti 416"\n1 GEOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS Turvetutkimusraportti Siikalatvan turvevarat Osa 2 Abstract: Peat reserves in the district of Siikalatva, Central Finland. Part 2 Hannu Pajunen\n2 GEOLOGIAN TUTKIMUSKESKUS Turvetutkimusraportti 416 GEOLOGICAL SURVEY OF FINLAND Report of Peat Investigation 416 Hannu Pajunen SIIKALATVAN TURVEVARAT Osa 2 Abstract: Peat reserves in the district of Siikalatva, Central Finland, Part 2 Espoo 2011\n3 Pajunen, Hannu Siikalatvan turve va rat. Osa 2. Geologi an tutkimuskeskus, Turvetutkimusraportti 416, 57 sivua, 24 kuvaa, 4 tauluk koa, 2 lii tet tä. Siikalatvan kunnan alueelta tutkittiin 20 suota, joista useimpien maastotyöt tehtiin vuonna Aineisto koot tiin käyttäen tutkimuslinjastoa, jossa tut ki mus pis teet sijaitse vat 50 metrin välein. Maastossa määri tet tiin pinnan korkeus, suo tyyppi, tur velaji, turpeen maa tunei suus ja pohja maalaji. Laboratoriomäärityksiä varten otet tiin 309 näytettä, joista kaikista määritettiin vesija tuhkapitoisuus. Tiheys määritettiin 253 näytteestä, lämpöarvo 68 näytteestä, hiili- ja typpipitoisuus 42 näytteestä ja rikkipitoisuus 94 näytteestä. Tutkittujen soi den yhteenlas kettu pinta-ala on 3390 ha. Soiden keskisyvyys on 0,8 m ja turvemäärä 28 milj. suo-m 3. Turpeesta on rahkavaltaista 40 % ja saraval taista 60 %. Keski määräinen maatu misaste on 5,4. Tur peen keskimääräinen vesipitoi suus on 87,3 %, ti heys 128 kg/m 3, tuhka pitoisuus 6,6 %, lämpö arvo 21,4 MJ/kg, hiilipitoisuus 52,7 %, typpipitoisuus 2,44 % ja rikkipitoisuus 0,25 %. Tutkitusta suoalasta arvioitiin tuotantokelpoiseksi noin 23 %. Turve tuotan toon soveltu via alueita on 14 suolla yhteensä 783 ha. Energiakäyttöön soveltuvaa turvetta on yhteensä 8,08 milj. suo-m 3. Turvekerrosten kuiva-aine sisältää energiaa yhteensä 22,82 milj. GJ eli 6,34 milj. MWh. Asiasanat: aapasuot, turve, turvemaat, saraturve, rahkaturve, varat, energia, Siikalatva Hannu Pajunen Geologian tutkimuskeskus PL KUOPIO Sähköposti: ISBN ISSN\n4 Pajunen, Hannu Siikalatvan turveva rat. Osa 2 - Peat reserves in the district of Siikalatva, Central Fin land. Part 2. Geo logian tutkimuskes kus - Geological Survey of Finland, Turvetutkimusraport ti Report of peat investigation 416, 57 pages, 24 figures, 4 tables, 2 appendi ces. In the municipality of Siikalatva 20 peatlands were surveyed mainly in The data was col lected using survey grids with study sites at the inter vals of 50 m. Elevation, site type, peat type, the de composition deg ree of peat and the type of subsoil were deter mined and recor ded in the field. Alto gether 309 samples were taken to the laboratory. All of them were analy sed for water and ash content. A total of 253 samples were analysed for dry bulk density, 68 for net calorific value, 42 for carbon and nitrogen content and 94 for sulphur content. The peatlands cover altogether 3390 hectares. The average depth of the peat deposits is 0.8 m, and the peat quantity totals 28 million m3 in situ. The portion of Sphagnum predominant peat is 40% and Carex predo minant peat 60%. The average decomposition degree of peat is 5.4. Water content is 87.3%, dry bulk density 128 kg/m3, ash con tent 6.6%, net calorific value 21.4 MJ/kg, carbon content 52.7%, nitrogen content 2.44% and sulphur content 0.25% on an average. About 23% of the surveyed area was considered suitable for peat production. Areas suitable for peat production were found in 14 peatlands covering an area of 783 ha. The quantity of fuel peat is 8.08 million m3 in situ. The energy content of fuel peat is million GJ or 6.34 million MWh as calculated on dry matter basis. Key words: mires, peat, peatlands, Carex peat, Sphagnum peat, reserves, energy, Siikalatva Hannu Pajunen Geological Survey of Finland PL 1237 FI KUOPIO FINLAND\n6 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO... 7 TUTKIMUSMENETELMÄT... 9 Kenttätutkimukset... 9 Laboratoriomääritykset... 9 Arviointiperusteet Raportointi TUTKITUT SUOT Halosenneva Haukkaneva Heinineva Kaarlensuo Kivinevansalmi Kotaneva Kuirinneva Kurkineva Käkisalmensuo Latvaneva Latvanneva Metsosaarensuo Murto Mutkasaarensuo Myllyrimpi Pukkiräme Rastimaanneva Susimaanneva Takaneva Varesneva TULOSTEN TARKASTELU Alueen kehityshistoria Suot ja niiden turvekerrokset Soveltuvuus turvetuotantoon LIITTEET\n8 Siikalatvan turvevarat Osa 2 JOHDANTO Geologian tutkimuskeskus (GTK) mittasi vuonna 1980 Kestilän, Piippolan, Pulkkilan ja Rantsilan 20 ha suurempien, yhtenäisten suokuvioiden pintaalaksi ha (Lappalainen & Toivonen 1985), mikä on 37 % nykyisen Siikalatvan kunnan pintaalasta. Soiden rajaus perustui silloin käytössä olleisiin peruskarttoihin. Kuntarajoja on mittausajankohdan jälkeen muutettu, joten silloiset kunnat eivät täysin vastaa nykyistä Siikalatvan kuntaa. Mittaustulos osoittaa kuitenkin alueen soistuneisuutta. Entisen Oulun läänin alueella saatiin vastaavaksi soiden osuudeksi 27 % ja koko maassa 17 % (Lappalainen & Toivonen 1985). GTK tutki Siikajokilaakson soita ensimmäisen kerran 1970-luvulla (Lappalainen ym. 1978). Seuraavalla vuosikymmenellä tutkittiin Pulkkilan (Häikiö 1986), sitä seuraavalla Piippolan (Virtanen & Herranen 1999, 2003) ja 2000-luvulla Rantsilan soita (Pajunen & Meriluoto 2009). Useimmat nyt raportoitavista soista sijaitsevat entisen Rantsilan kunnan alueella, ja niiden kenttätyöt tehtiin vuonna 2009 (kuva 1). Tämänhetkinen tutkimustilanne vaihtelee Siikalatvan eri osissa. Kestilän soista on tutkittu viidesosa, Pulkkilan soista lähes puolet, Rantsilan soista nyt raportoitavat mukaan lukien lähes kaikki (noin 90 %) ja Piippolan soista kaikki. Kestilän osalta tilanne paranee, kun keskeneräiset tutkimukset (noin 2200 ha) saadaan päätökseen. Liitteessä 1 on lueteltu kaikki Siikalatvan alueelta tutkitut suot, ja kunkin suon painopisteen sijainti on esitetty karttapohjalla. 7\n9 Hannu Pajunen Rantsila Siikalatva 15 Kestilä Pulkkila Piippola Haapavesi Pyhäntä 0 10 km Geologian tutkimuskeskus 2010 Pohjakartta Maanmittauslaitos lupanro 13/MML/10 ja Logica Suomi Oy Kärsämäki Kuva 1. Tutkittujen soiden sijainti (tumma vihreä). Vaalea vihreä osoittaa muita soita ja pisterasteri Natura-alueita. Fig. 1. Location of surveyed peatlands (dark green). Light green indicates other peatlands and dotted shading Natura areas. 1. Halosenneva 2. Haukkaneva 3. Heinineva 4. Kaarlensuo 5. Kivinevansalmi 6. Kotaneva 7. Kuirinneva 8. Kurkineva 9. Käkisalmensuo 10. Latvaneva 11. Latvanneva 12. Metsosaarensuo 13. Murto 14. Mutkasaarensuo 15. Myllyrimpi 16. Pukkiräme 17. Rastimaanneva 18. Susimaanneva 19. Takaneva 20. Varesneva 8\n10 Siikalatvan turvevarat Osa 2 TUTKIMUSMENETELMÄT Kenttätutkimukset Tutkittavalle suolle suunniteltiin linjaverkosto. Sel kälinja kul kee pitkin suon hallitsevaa osaa, ja poikkilin jat ovat sitä vas taan kohtisuoraan 200 m:n välein. Tutkimusaineistoa koottiin varsinaisilta tutkimuspisteiltä (B-pisteet) ja syvyystutkimuspisteiltä (C-pisteet). B-pis teet si jaitsevat selkälinjalla 100 m:n välein ja poikki linjoilla m:n välein. B- pisteiden muodostamaa ver kos toa täyden nettiin C pisteillä, niin että tutkimuspisteiden väliksi linjoilla tuli enintään 50 m. Tutkimuspisteet paikannettiin GPS-laitteella. B-pisteitä on yhteensä 1428 ja C-pisteitä Jokaisella B-pisteellä määritettiin suotyyppi, mättäisyys ja mättäiden korkeus; metsäi sillä alueilla lisäksi puu lajisuh teet, puuston tiheys ja kehitysluokka. Maastossa määritettiin turvekerroksen turvela ji, maatunei suus (H1-10), kosteus (B1-5) ja tupasvil lan kuitu jen suhteelli nen osuus (F0-6) sekä pohjamaalaji ja liejukerrokset. C pisteillä määritettiin turvekerroksen paksuus ja pohja maalaji, kesällä tutkituilla pisteillä myös suotyyppi. Osa tutkimuslinjoista vaaittiin ja vaaitukset kiinnitettiin valtakunnalliseen kiintopiste verk koon. Mäntä- ja laippakairoilla otettiin näytteitä laboratoriomäärityksiä varten. Kenttätutkimukset on kuvattu yksi tyis kohtai sesti Geologian tutkimuskeskuksen oppaassa (Lappalainen ym. 1984). Laboratoriomääritykset Vesipitoisuus määritettiin kuivattamalla turvenäytteet 105 C:ssa vakiopai noon (Labtiumin menetelmätunnus 608G). Tiheys (kuiva-aineen määrä luonnontilaista tilavuusyksikköä kohti) laskettiin näytteistä, joiden tilavuus tiedettiin. Kuiva tuis ta turvenäyt teistä määritettiin tuhkapitoi suus hehkuttamal la ne 815 ± 25 C:ssa (819G). Kuiva-aineesta tehtiin myös lämpöarvo- (602L), hiilipitoisuus- (820L), typpipitoisuus- (820L) ja rikkipitoisuusmääritykset (810L). Laboratoriomäärityksiä varten otettiin yhteensä 309 turvenäy tet tä. Vesipitoisuus ja tuhkapitoisuus määritettiin kaikista näytteistä. Tiheys määritettiin 253 näytteestä, lämpöarvo 68 näytteestä, hiilipitoisuus ja typpipitoisuus 42 näytteestä ja rikkipitoisuus 94 näytteestä (taulukko 1). Määritykset tehtiin Labtium Oy:n laboratoriossa Kuopiossa. Vesipitoisuus ilmoitetaan prosentteina märän näytteen painosta ja tuhka-, rikki-, hiili- ja typpipitoisuus prosentteina kuiva-aineesta. Tiheys ilmoitetaan kiloina suokuutiota kohti. Lämpöarvot ovat kuiva-aineen tehollisia lämpöarvoja (MJ/kg). 9\n11 Hannu Pajunen Taulukko 1. Laboratoriomääritysten lukumäärä. Table 1. Number of laboratory analyses. Suon nimi 1) Vesipit. 2) Tiheys 3) Tuhkapit. 4) Lämpöarvo 5) C N S 1. Halosenneva Heinineva Kaarlensuo Kivinevansalmi Kotaneva Kuirinneva Kurkineva Latvaneva Latvanneva Metsosaarensuo Mutkasaarensuo Myllyrimpi Rastimaanneva Susimaanneva Takaneva Yhteensä 6) ) Peatland, 2) Water content, 3) Dry bulk density, 4) Ash content, 5) Calorific value, 6) Total 10\n12 Siikalatvan turvevarat Osa 2 ARVIOINTIPERUSTEET Tuotantokelpoisena pidettiin yleen sä yli 1,5 m:n syvyistä aluetta. Jos turveker ros on hyvin tiivistynyt, voidaan tuotantokelpoi nen alue ulottaa metrin syvyys käyrälle saakka. Tällaisia alueita ovat yleensä pellot ja turvekankaat. Koska turvekerrosta ei voida käyttää mine raalimaata myöten, vähen nettiin tuotantokelpoista turvemäärää laskettaessa keskisyvyydestä 0,3-0,5 m. Käytännössä suon pohjalle jäävän kerroksen paksuus vaihtelee pohjan tasaisuuden, turpeen laadun ja suon jälkikäytön mukaan. Tuotantokelpoista aluetta arvioi taessa on vesistöjen ympärille jätetty 100 m leveä suoja vyöhyke. Kuivatus mahdollisuudet ja pump pauksen tarve selvitetään yksityiskohtaisen suotutkimuksen yhteydessä. Ympäristöturpeella ymmärretään tässä raportissa kaikkea heikosti maatunutta (H1-4) rahkaval taista turvetta. Jos ympäristöturpeeseen sisältyy Acutifolia-ryhmän rahkasammalien muodostamaa turvetta, on siitä mainit tu erikseen. Turvekerroksen heikosti maatunut pintaosa sisältää rahkasammalien jäännösten ohella usein sarojen, suoleväkön ja tupasvillan jäännöksiä. Tällainen heikosti maatunut sekaturve voidaan käyttää joko ympäristö- tai energiaturpeena. Käyttökelpoisuus määräytyy lähinnä kerroksen paksuuden perusteella. Jos pintaosan keskimääräinen paksuus on vähintään 0,5 m, on sitä pidetty soveltuvana ympäristöturpeen tuotantoon. Mikäli heikosti maatunut pintaosa on tätä ohuempi, on se luettu energiaturvekerrokseen kuuluvaksi. Osa pintakerroksesta sekoittuu alla olevaan energiaturpeeseen kunnostustoimien yhteydessä. Energiaturpeeksi soveltuvan rahkavaltaisen turpeen maa tunei suuden tulisi olla vähintään H5. Saravaltainen turve soveltuu energiaturpeeksi myös heikommin maa tunee na. Energiaturpeen laatuluokkaan vaikuttavat lähtömateriaalin tuhkapitoisuus, rikkipitoisuus, lämpöarvo ja typpipitoisuus (Energiaturpeen laatuohje 2006, liite 2). Tässä raportissa esitettyjen keskimääräisten laboratoriotulosten perusteella ei voida suoraan päätellä tuotetun energiaturpeen laatuluokkaa. Viitteitä siitä kuitenkin saadaan. Raportointi Paikanniminä käytettiin peruskartalla esiintyviä nimiä. Jos jollakin suoalueella ei ole nimeä, annettiin sille työnimi lähitienoon nimistön perusteella. Teiden luokittelussa käytettiin peruskartan luokittelua (autotie, ajotie, ajopolku). Tiet pyrittiin nimeämään osoitekartan mukaan. Kunkin suon sijaintia, nykyistä tilaa ja turpeen ominaisuuksia kuvataan lyhyesti, ja suon soveltuvuus turvetuotan toon arvioidaan. Arviot perustuvat edellä kuvattuihin maas to- ja laborato riotutkimuk siin. GTK:sta voi tilata raporttia täydentävää materiaa lia kuten suo kart toja (kuva 2), poikki leikkauskuvia (kuva 3), labora toriotu lok sia ja tutki musselostuksia. Kaikki tässä raportissa esitetyt turvemäärät ovat suokuutiometrejä. Tuotantokuutioina laskien turvemäärät ovat huomattavasti pienempiä. 11\n13 Hannu Pajunen 3.0 A A / A A A /2 4/8 4.0 A A /2 4.3 Latosaaret 21 1/13 6/8 4.0 A / /2 1/ /5 Konttisaari / /16 14 A / / / /2 0/ / / /6 0/ / /21 4 3/ Kaarlensuo /3 3/ A / / / /3 0/7 2/ /20 6 3/ /2 0/4 A /10 Palokkokangas 5.09 A /2 Kaarlensuo, 25043, Siikalatva Kuusela Turvekerrostuman paksuus 0-1m 1-1,5m 1,5-2m 2-3m Tutkimuspiste 6,4 Keskimääräinen maatuneisuus Heikosti maatuneen rahkavaltaisen 2/17 pintakerroksen/turvekerrostuman paksuus (dm) Syvyystutkimuspiste Turvekerrostuman paksuus (dm) m Kintaskivenniityt Geologian tutkimuskeskus 2010 Pohjakartta Maanmittauslaitos lupanro 13/MML/10 ja Logica Suomi Oy Kuva 2. Esimerkki turvekerroksen paksuutta osoittavasta kartasta. Fig. 2. A map indicating thickness of peat deposit. 12\n14 Siikalatvan turvevarat Osa 2 Kuva 3. Esimerkki poikkileikkauskuvasta. Ylemmästä kuvasta ilmenee maatuneisuus ja alemmasta turvelajit ja pohjamaalajit. Fig. 3. A cross-section indicating decomposition degree of peat (above) and peat types (below). 13\n15 Hannu Pajunen TUTKITUT SUOT 1. Halosenneva Halosenneva ( kl , x=7170,2, y=3430,0) sijaitsee noin 14 km Rantsilasta pohjoisluoteeseen. Suo rajoittuu pohjoisessa muinaisen Itämeren rantavalliin ja etelässä Siikajoen tulvakerrostumiin. Hartaanselän tie kulkee tutkitun alueen halki (kuva 4). Suolla on yhteensä 50 tutkimuspistettä, joista suurin osa C-pisteitä. Halosenneva on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Saarikosken alueeseen (57.014). Pinta on noin 53 m merenpintaa korkeammalla ja viettää loivasti lounaaseen. Vedet laskevat ojia pitkin Siikajokeen. Pinta-ala on noin 65 ha. Suo on matala. Keskisyvyys on vain 0,4 m ja suurin syvyys 1,1 m. Pohjamaa on suurimmaksi osaksi (74 %) hiekkaa. Tutkimuspisteistä on rämeellä 59 % ja turvekankaalla 41 %. Suo on niukkaravinteinen. Rä mealue on enimmäkseen rahkarämettä ja turvekangas jäkäläturvekangasta. Hieman yli puolet suon pinnasta on keskimäärin cm korkeiden mättäiden peittämää. Suon luoteisosa on ojitettu. Puusto on enimmäkseen keskinkertaisen tiheää männyn taimistoa. Turpeesta on rahkavaltaista 98 % ja saravaltaista 2 %. Yleisin turvelaji on rahkaturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 61 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 18 % turvemäärästä. Turvekerros on heikosti maatunut, keskimääräinen maatuneisuus vain 3,2. Suon keskiosasta on otettu kaksi näytettä. Kerroksen pintaosa on löyhä (vesipitoisuus 93,2 %) ja pohjaosa tiivis (vesipitoisuus 82,2 % ja tiheys 176 kg/m 3 ). Tuhkapitoisuus on pintaosassa alhainen ja pohjaosassa korkea. Halosenneva on liian matala turvetuotantoon km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 4. Tutkimuspisteiden sijainti Halosennevalla. Fig. 4. Location of survey sites in Halosenneva. 14\n16 Siikalatvan turvevarat Osa 2 2. Haukkaneva Haukkaneva (kl , x=7160,1, y=3431,1) sijaitsee noin 5 km Rantsilasta luoteeseen. Suo rajoittuu moreenimaihin, idässä myös Siikajokivarren hiesumaihin. Suoalue on moreenisaarien takia rikkonainen (kuva 5). Kulkuyhteydet ovat hyvät. Itäpuolella on autotie (Pasontie) ja eteläpuolella ajotie (Tuoreenmaantie). Tutkimuspisteitä on yhteensä 218, niistä suurin osa C-pisteitä. Haukkaneva on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu osittain Rantsilan alueeseen (57.021) ja osittain Savalojan alaosan alueeseen (57.071). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää itä- ja keskiosassa koilliseen ja länsiosassa länteen. Itä- ja keskiosan vedet laskevat ojaverkostoa pitkin Siikajokeen. Länsiosan vedet päätyvät Siikajokeen Savalojan kautta. Pinta-ala on noin 200 ha, josta yli metrin syvyistä aluetta on 50 ha. Suon keskisyvyys on 0,7 m ja suurin syvyys 1,7 m. Yleisimmät pohjamaalajit ovat hiesu, hieta ja moreeni. Moreenia on lähinnä suon reunoilla. Tutkimuspisteistä on rämeellä 32 %, korvessa 1 %, turvekankaalla 38 % ja pellolla 29 %. Rämealue on enimmäkseen isovarpuista rämettä ja rahkarämettä, jotka molemmat ovat muuttumavaiheessa. Turvekangas on lähes kokonaan puolukkaturvekangasta. Metsäisten alueiden puusto on enimmäkseen keskinkertaisen tiheää männyn taimistoa. Haukkasaaren pohjoispuolella on uutta peltoa. Suo on kauttaaltaan ojitettu. Turpeesta on rahkavaltaista 67 % ja saravaltaista 33 %. Yleisimmät turvelajit ovat sararahkaturve ja rahkasaraturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 21 %, puun jäännöksiä sisältävää 29 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 14 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,4. Laboratoriomäärityksiä ei tehty. Haukkanevassa on turvetuotantoon soveltuvaa yli metrin syvyistä aluetta noin 40 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,32 milj. m 3. Heikosti maatunutta pintaosaa on keskimäärin 20 cm ja sen alla energiaturvetta 60 cm. Suon pohjalle on arvioitu jäävän 30 cm paksun kerroksen km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 5. Tutkimuspisteiden sijainti Haukkanevalla. Fig. 5. Location of survey sites in Haukkaneva. 15\n17 Hannu Pajunen 3. Heinineva Heinineva (kl , x=7138,5, y=3471,2) sijaitsee noin 6 km Kestilästä itään. Suo rajoittuu moreenimaastoon. Autotielle on matkaa noin kilometri. Koillispuolella on Navettakankaantie ja lounaispuolella Vuolijoentie. Tutkimuspisteitä on 52, kaikki B-pisteitä (kuva 6). Suo tutkittiin jo vuonna 1980, eikä aineistoa ole täydennetty tai päivitetty. Suota valmistellaan turvetuotantoon. Heinineva on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Mattilanperän alueeseen (57.031). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää lounaaseen. Vedet laskevat Heiniojan kautta Siikajokeen. Pinta-ala on noin 380 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 156 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 73 ha. Keskisyvyys on 1,0 m ja suurin syvyys 2,2 m. Yleisimmät pohjamaalajit ovat moreeni ja hiekka. Tutkimuspisteistä oli tutkimusajankohtana rämeellä 46 %, avosuolla 52 % ja turvekankaalla 2 %. Yleisin rämetyyppi oli varsinainen sararäme ja yleisin avosuotyyppi varsinainen sarane va. Suo oli suurimmaksi osaksi (87 %) ojitettu, ja sen puusto oli enimmäkseen harvaa männyn taimistoa. Suosta oli muuttumavaiheessa 56 %, joten turvekankaiden osuuden voidaan päätellä lisääntyneen tutkimusajankohdan jälkeen. Turpeesta on rahkavaltaista 32 % ja saravaltaista 68 %. Yleisimmät turvelajit ovat rahkasaraturve ja sararahkaturve. Lisätekijöitä on vähän. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 8 %, puun jäännöksiä sisältävää 12 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 2 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 6,0. Neljältä tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen ph-arvo on 4,5, vesipitoisuus 88,0 %, tuhkapitoisuus 7,5 % ja lämpöarvo 21,2 MJ/kg. Tuhkapitoisuus on paikoin lähellä pohjaa korkea. Tiheys ja rikkipitoisuus määritettiin kolmelta pisteeltä, ja keskiarvoiksi saatiin 121 kg/m 3 ja 0,21 %. Heininevassa on turvetuotantoon soveltuvaa yli 1,5 m:n syvyistä aluetta noin 73 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,95 milj. m km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 6. Tutkimuspisteiden sijainti Heininevalla. Fig. 6. Location of survey sites in Heinineva.\n18 Siikalatvan turvevarat Osa 2 4. Kaarlensuo Kaarlensuo (kl , x=7146,6, y=3446,5) sijaitsee noin 15 km Rantsilasta kaakkoon. Suo rajoittuu etelässä hiekkamaihin, muualla moreenimaihin. Kulkuyhteydet ovat hyvät. Eteläpuolella on Kurrantie, itäpuolella Viionkankaantie ja pohjoispuolella siitä erkaneva ajotie (kuva 7). Suolla on yhteensä 97 tutkimuspistettä. Niistä suurin osa on C-pisteitä. Kaarlensuo on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Kurranojan valuma-alueeseen (57.026). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää lounaaseen. Vedet laskevat Pakkulanojan ja Kurranojan kautta Siikajokeen. Pinta-ala on noin 85 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 44 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 23 ha. Keskisyvyys on 1,0 m ja suurin syvyys 2,5 m. Yleisimmät pohjamaalajit ovat hiesu, hieta ja moreeni. Tutkimuspisteistä on rämeellä 22 %, turvekankaalla 65 % ja pellolla 13 %. Yleisin rämetyyppi on muuttumavaiheen varsinainen sararäme ja yleisin turvekangastyyppi ruohoturvekangas. Suo on kauttaaltaan (98 %) ojitettu. Puusto on enimmäkseen mäntyvaltaista, keskinkertaisen tiheää ja kehitysluokaltaan nuorta kasvatusmetsää. Turpeesta on rahkavaltaista 47 % ja saravaltaista 53 %. Yleisimmät turvelajit ovat rahkasaraturve ja sararahkaturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 9 %, puun jäännöksiä sisältävää 33 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 45 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 4,8. Kahdelta tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 87,0 %, tiheys 136 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 5,7 %. Vesipitoisuudet ovat alhaisia ja tiheydet suuria molemmilla tutkimuspisteillä. Lämpöarvo, hiili-, typpi- ja rikkipitoisuus määritettiin neljästä kaakkoisosan tutkimuspisteen näytteestä ja keskiarvoiksi saatiin 22,4 MJ/kg, 55,0 % (C), 2,56 % (N) ja 0,29 % (S). Kaarlensuossa on turvetuotantoon soveltuvaa yli metrin syvyistä aluetta noin 40 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,52 milj. m 3. Heikosti maatunutta pintaosaa on keskimäärin 20 cm. Koska pohja on pääasiassa lajittunutta ainesta ja turve jatkuu hyvälaatuisena pohjaan saakka, on suon pohjalle arvioitu jäävän keskimäärin 30 cm paksun kerroksen km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 7. Tutkimuspisteiden sijainti Kaarlensuolla. Fig. 7. Location of survey sites in Kaarlensuo. 17\n19 Hannu Pajunen 5. Kivinevansalmi Kivinevansalmi (kl , x=7149,3, y=3433,9) sijaitsee noin 8 km Rantsilasta etelään. Tutkittu alue ulottuu Kivinevansalmelta Pirttisaaren Somerosaarten tasalle. Alue rajoittuu pohjoisessa Kurunnevan tuotantoalueeseen, kaakossa Kivinevaan ja muualla moreenisaariin (kuva 8). Saaria on myös suoalueella. Kulkuyhteydet ovat hyvät. Kaakkoisreunaa sivuaa Tahkokalliontie ja lounaisreunaa siltä lähtevä ajotie. Suolla on yhteensä 234 tutkimuspistettä. Niistä suurin osa (134) on C-pisteitä. Kivinevansalmi on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Koskitalonkosken alueeseen (57.022). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää koilliseen. Vedet laskevat ojaverkostoa pitkin Siikajokeen. Pinta-ala on noin 190 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 102 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 51 ha. Keskisyvyys on 1,1 m ja suurin syvyys 2,2 m. Yleisimmät pohjamaalajit ovat moreeni ja hiekka. Tutkimuspisteistä on rämeellä 45 %, avosuolla 7 % ja turvekankaalla 48 %. Rämealueen vallitseva suotyyppi on isovarpuinen räme ja turvekangasalueen puolukkaturvekangas. Suo on suurimmaksi osaksi (88 %) ojitettu, ja sen suotyypit ovat pitkälle muuttuneita. Keskimäärin cm korkeat mät täät peittävät lähes puolet suon pinnasta. Puusto on suurimmaksi osaksi keskinkertaisen tiheää männyn taimistoa. Turpeesta on rahkavaltaista 43 % ja saravaltaista 57 %. Yleisimmät turvelajit ovat rahkasaraturve ja sararahkaturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 23 %, puun jäännöksiä sisältävää 30 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 14 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,6. Viideltä tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 88,2 %, tiheys 121 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 4,1 %. Luonnontilaiselta nevalta (LKN) otetun näytesarjan vesipitoisuus on hieman keskimääräistä korkeampi ja tuhkapitoisuus keskimääräistä alhaisempi. Muuten tutkimuspisteiden väliset erot ovat pieniä. Lämpöarvo määritettiin kahdelta, hiili- ja typpipitoisuus yhdeltä ja rikkipitoisuus kolmelta tutkimuspisteeltä. Keskiarvoiksi saatiin 21,7 MJ/kg, 54,3 % (C), 2,28 % (N) ja 0,21 % (S). Kivinevansalmessa on turvetuotantoon soveltuvaa yli 1,5 m:n syvyistä aluetta noin 50 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,60 milj. m 3. Heikosti maatunut pintaosa on ohut km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 8. Tutkimuspisteiden sijainti Kivinevansalmella. Fig. 8. Location of survey sites in Kivinevansalmi.\n20 Siikalatvan turvevarat Osa 2 6. Kotaneva Kotaneva (kl , x=7160,1, y=3428,5) sijaitsee noin 7 km Rantsilasta länsiluoteeseen. Tutkittu alue käsittää Kotanevan lisäksi sen eteläpuolisia suoalueita Sarkkisenkankaan Savalojan tasalle saakka (kuva 9). Suo rajoittuu lännessä Pikarinnevaan ja idässä Savalojaan. Tutkitun alueen halki menee autotie (Mankilantie) ja siitä erkanevat ajotiet (Häkkisentie ja Hutuntie). Tutkimuspisteitä on yhteensä 479. Niistä suurin osa (247) on B-pisteitä. Kotaneva on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Savalojan alaosan alueeseen (57.071). Pinta on m merenpintaa korkeammalla. Vedet laskevat Savalojan kautta Siikajokeen. Pinta-ala on noin 480 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 190 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 47 ha. Keskisyvyys on 0,9 m ja suurin syvyys 2,2 m. Yleisin pohjamaalaji on hiesu. Moreenia on saarekkeiden reunoilla. Tutkimuspisteistä on rämeellä 29 %, turvekankaalla 56 % ja pellolla 15 %. Rämealueesta kolmasosa on tupasvillarämettä, kolmasosa varsinaista sararämettä ja loput muita niukkaravinteisia rämetyyppejä. Turvekangas on suurimmaksi osaksi (31 %) ruohoturvekangasta. Peruskartta-aineiston mukaan ojitetun alueen osuudeksi tulee 97 %. Keskimäärin 20 cm korkeat mättäät peittävät viidesosan suon pin nasta. Puusto on enimmäkseen mäntyvaltaista, keskinkertaisen tiheää tai tiheää ja kehitysluokaltaan nuorta kasvatusmetsää. Turpeesta on rahkavaltaista 45 % ja saravaltaista 55 %. Yleisimmät turvelajit ovat sararahkaturve ja rahkasaraturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 10 %, puun jäännöksiä sisältävää 47 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 24 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,3. Viideltä tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 86,7 %, tiheys 135 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 5,3 %. Tutkimuspisteistä yksi on rahkaturvealueella, ja sen tulokset poikkeavat muista lähinnä alhaisemman tuhkapitoisuuden takia. Lämpöarvo määritettiin kahdelta, hiili- ja typpipitoisuus yhdeltä ja rikkipitoisuus kolmelta tutkimuspisteeltä. Keskiarvoiksi saatiin 21,3 MJ/kg, 52,9 % (C), 2,34 % (N) ja 0,21 % (S). Kotanevalla on turvetuotantoon soveltuvaa yli metrin syvyistä aluetta noin 180 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 1,80 milj. m 3. Tuotantokelpoiseksi arvioitua kerrosta on keskimäärin 100 cm, josta heikosti maatunutta pintaosaa on 20 cm. Lajittuneen pohjamaan takia on suon pohjalle arvioitu jäävän keskimäärin 30 cm paksun kerroksen. 19\n21 Hannu Pajunen km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 9. Tutkimuspisteiden sijainti Kotanevalla. Fig. 9. Location of survey sites in Kotaneva. 20\n22 Siikalatvan turvevarat Osa 2 7. "Kuirinneva" Kuirinneva ( kl , x=7151,6, y=3433,8) sijaitsee 5-6 km Rantsilasta etelään. Suota ei ole nimetty peruskartalla, vaan Kuirinneva on tässä yhteydessä käytetty työnimi. Suo rajoittuu idässä Siikajokilaakson viljelyalueisiin, muualla soistuneeseen moreenimaastoon (kuva 10). Suolta on Jylhänrannantielle matkaa noin kilometri. Tutkimuspisteitä on yhteensä 93, joista puolet B-pisteitä. Kuirinneva on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Koskitalonkosken alueeseen (57.022). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää koilliseen. Vedet laskevat ojaverkostoa pitkin Siikajokeen. Pinta-ala on noin 120 ha, josta yli metrin syvyistä aluetta on 3 ha. Keskisyvyys on 0,5 m ja suurin syvyys 1,4 m. Suon pohja on tasainen. Yleisimmät pohjamaalajit ovat moreeni ja hiesu. Tutkimuspisteistä on rämeellä 17 % ja turvekankaalla 83 %. Rämealue on suurimmaksi osak si muuttumavaiheen varsinaista sararämettä ja turvekangas ruohoturvekangasta. Suo on kauttaaltaan ojitettu. Puusto on tiheää tai keskinkertaisen tiheää mäntyvaltaista sekametsää. Vallitsevat kehitysluokat ovat nuori ja varttunut kasvatusmetsä. Turpeesta on rahkavaltaista 30 % ja saravaltaista 70 %. Yleisimmät turvelajit ovat rahkasara- ja sararahkaturve. Puun jäännöksiä sisältävää turvetta on 72 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 21 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,5. Luoteisosasta otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 85,2 %, tiheys 162 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 8,8 %. Turvekerros on tiivistynyt ojituksen takia, mikä näkyy alhaisena vesipitoisuutena ja suurena tiheytenä. Tuhkapitoisuus kohoaa lähellä pohjaa. Kuirinneva on liian matala turvetuotantoon km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 10. Tutkimuspisteiden sijainti Kuirinnevalla. Fig. 10. Location of survey sites in Kuirinneva. 21\n23 Hannu Pajunen 8. Kurkineva Kurkineva (kl , x=7156,1, y=3438,1) sijaitsee 2 3 km Rantsilasta itäkaakkoon. Suo rajoittuu moreenimäkiin, ja moreenikumpareet muodostavat saaria suoalueelle (kuva 11). Koillispuolella on ajotie. Tutkimuspisteitä on yhteensä 98, niistä puolet B-pisteitä. Kurkineva on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Rantsilan alueeseen (57.021). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää luoteeseen. Vedet laskevat ojaverkostoa pitkin Siikajokeen. Pinta ala on noin 95 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 56 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 18 ha. Keskisyvyys on 1,1 m ja suurin syvyys 1,9 m. Yleisin pohjamaalaji on hiesu. Tutkimuspisteistä on rämeellä 9 %, turvekankaalla 88 % ja pellolla 3 %. Suo on ojitettu kauttaaltaan, ja sen suotyypit ovat pitkälle muuttuneita. Yleisimmät suotyypit ovat karhunsammalmuuttuma ja puolukkaturvekangas. Puusto on enimmäkseen mäntyvaltaista, keskinkertaisen tiheää ja kehitysluokaltaan varttunutta tai nuorta kasvatusmetsää. Turpeesta on rahkavaltaista 12 % ja saravaltaista 88 %. Vallitseva turvelaji on rahkasaraturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 3 %, puun jäännöksiä sisältävää 55 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 7 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,6. Kolmelta tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 86,7 %, tiheys 131 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 6,1 %. Tutkimuspisteiden väliset erot ovat pieniä. Lämpöarvo, hiili- ja typpipitoisuus määritettiin yhdeltä tutkimuspisteeltä ja rikkipitoisuus kahdelta. Määritysten keskiarvoiksi saatiin 21,7 MJ/kg, 54,6 % (C), 2,59 % (N) ja 0,33 % (S). Kurkinevassa on turvetuotantoon soveltuvaa yli metrin syvyistä aluetta noin 50 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,55 milj. m 3. Heikosti maatunut pintaosa on ohut, keskimäärin 10 cm. Suon pohjalle arvioidaan jäävän keskimäärin 30 cm paksun kerroksen km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 11. Tutkimuspisteiden sijainti Kurkinevalla. Fig. 11. Location of survey sites in Kurkineva. 22\n24 Siikalatvan turvevarat Osa 2 9. "Käkisalmensuo" Käkisalmensuo (kl , x=7158,1, y=3452,6) sijaitsee noin 17 km Rantsilasta itään. Suota ei ole nimetty peruskartalla, vaan sille on annettu työnimi pohjoispuolella olevien Käkisalmenkankaiden mukaan. Tutkittu alue rajoittuu loivapiirteisiin hiekkamaihin. Suoalueella ja sen reunamilla on muinaisen Itämeren kasaamia rantavalleja (kuva 12). Suolta on ajotielle matkaa pari kilometriä. Tutkimuspisteitä on yhteensä 94. Niistä suurin osa on B-pisteitä. Käkisalmensuo on Temmesjoen vesistöalueella ja kuuluu Temmesjoen yläosan valuma-alueeseen (58.03). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää länteen. Vedet laskevat viereiseen Temmesjokeen. Pinta-ala on noin 125 ha. Suo on matala. Yli metrin syvyistä aluetta on vain 2 ha, ja se jakautuu neljään erilliseen altaaseen. Keskisyvyys on 0,6 m ja suurin syvyys 1,4 m. Yleisin pohjamaalaji on hiekka (85 %). Tutkimuspisteistä on rämeellä 61 %, avosuolla 37 % ja turvekankaalla 2 %. Rämealue on enimmäkseen luonnontilaista varsinaista sararämettä ja tupasvillarämettä ja avosuoalue luonnontilaista, niukkaravinteista rimpinevaa. Suo on suurimmaksi osaksi luonnontilainen. Luoteis- ja kaakkoisosaa on ojitettu. Keskimäärin cm korkeat mättäät peittävät vajaata puolta suon pinnasta. Turpeesta on rahkavaltaista 62 % ja saravaltaista 38 %. Yleisimmät turvelajit ovat rahkasaraturve ja sararahkaturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 45 %, puun jäännöksiä sisältävää 3 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 4 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,0. Käkisalmensuo on liian matala turvetuotantoon km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 12. Tutkimuspisteiden sijainti Käkisalmensuolla. Fig. 12. Location of survey sites in Käkisalmensuo. 23\n25 Hannu Pajunen 10. Latvaneva Latvaneva (kl , x=7140,9, y=3469,8) sijaitsee noin 4 km Kestilästä itäkoilliseen. Suo rajoittuu huuhtoutuneeseen moreenimaastoon, ja sen lounaisreunaa sivuaa Navettakankaantie (kuva 13). Suolla on 88 tutkimuspistettä, joista suurin osa C- pisteitä. Latvaneva on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Neittävänjoen alaosan alueeseen (57.041). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää luoteeseen. Vedet laskevat Kylmäojan kautta Neittävänjokeen. Pinta-ala on noin 60 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 32 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 12 ha. Keskisyvyys on 1,0 m ja suurin syvyys 1,9 m. Yleisin pohjamaalaji on moreeni. Sen päällä on paikoin ohut hiesu- tai hietakerros. Tutkimuspisteistä on rämeellä 68 %, turvekankaalla 27 % ja pellolla 5 %. Vallitseva rämetyyppi on muuttumavaiheen rahkaräme ja yleisin turvekangastyyppi puolukkaturvekangas. Suo on kauttaaltaan ojitettu. Keskimäärin 40 cm korkeat mättäät peittävät kolmasosan suon pinnasta. Puusto on enimmäkseen mäntyvaltaista ja keskinkertaisen tiheää. Ylei simmät kehitysluokat ovat nuoret (27 %) ja varttuneet (24 %) kasvatusmetsät ja vajaatuottoiset alueet (29 %). Turpeesta on rahkavaltaista 50 % ja saravaltaista samoin 50 %. Yleisimmät turvelajit ovat rahkasaraturve ja sararahkaturve. Rahkasaraturvetta on lähinnä kerrostuman pohjaosassa ja sararahkaturvetta pintaosassa. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 15 %, puun jäännöksiä sisältävää 51 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 11 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,8. Kahdelta tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 88,6 %, tiheys 123 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 6,3 %. Kaakkoisosasta määritettiin lisäksi lämpöarvo, hiili-, typpi- ja rikkipitoisuus. Keskiarvoiksi saatiin 21,6 MJ/kg, 51,3 % (C), 2,25 % (N) ja 0,23 % (S). Latvanevassa on turvetuotantoon soveltuvaa yli metrin syvyistä aluetta noin 25 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,25 milj. m 3. Suoallas on säännöllisen muotoinen ja tasapohjainen. Suo sijaitsee ajotien varressa km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 13. Tutkimuspisteiden sijainti Latvanevalla. Fig. 13. Location of survey sites in Latvaneva. 24\n26 Siikalatvan turvevarat Osa Latvanneva Latvanneva (kl , x=7155,7, y=3455,1) sijaitsee noin 20 km Rantsilasta itään. Suo rajoittuu moreenisaariin ja ympäröiviin soihin (kuva 14). Länsipuolella on Loukkeenneva ja pohjoispuolella Heponeva. Ajotielle on matkaa pari kilometriä. Tutkimuspisteitä on yhteensä 143. Niistä puolet on B- pisteitä. Latvanneva on Temmesjoen vesistöalueella ja kuuluu Temmesjoen yläosan valuma-alueeseen (58.03). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää kohti suon halki virtaavaa Temmesjokea. Pinta-ala on noin 125 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 44 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 16 ha. Keskisyvyys on 0,9 m ja suurin syvyys 2,1 m. Yleisimmät pohjamaalajit ovat hiekka (53 %) ja moreeni (27 %). Tutkimuspisteistä on rämeellä 75 %, avosuolla 24 % ja turvekankaalla 1 %. Räme on suurimmaksi osaksi varsinaista sararämettä ja avosuo varsinaista saranevaa. Suo on suurimmaksi osaksi luonnontilainen. Etelään suuntautuva lahdeke on ojitettu. Jokivarsi ja joen pohjoispuoli ovat Natura-aluetta. Keski määrin 30 cm korkeat mättäät peittävät kolmasosaa suon pinnasta. Turpeesta on rahkavaltaista 11 % ja saravaltaista 89 %. Yleisin turvelaji on rahkasaraturve (73 %). Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 6 %, puun jäännöksiä sisältävää 16 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 2 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,0. Kolmelta tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 89, 2 %, tiheys 112 kg/m 3, tuhkapitoisuus 7,7 %, lämpöarvo 20,9 MJ/kg ja rikkipitoisuus 0,29 %. Hiili- ja typpipitoisuus määritettiin yhdeltä tutkimuspisteeltä, ja keskiarvoiksi saatiin 51,5 % (C) ja 2,80 % (N). Temmesjoen tulvien vaikutus näkyy varsinkin pintaosassa. Tuhka- ja typpipitoisuus ovat korkeita ja lämpöarvo jää alle 20 MJ/kg. Latvannevan syvänne on suurimmaksi osaksi Natura-alueella ja jokivarren suojavyöhykkeellä. Niiden eteläpuolelle jää yli 1,5 m:n syvyisestä alueesta noin 3 ha. Alue jatkuu Loukkeennevan (Pajunen & Meriluoto 2009, s ) puolelle km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 14. Tutkimuspisteiden sijainti Latvannevalla. Fig. 14. Location of survey sites in Latvanneva. 25\n27 Hannu Pajunen 12. "Metsosaarensuo" Metsosaarensuo (kl , x=7166,5, y=3431,1) sijaitsee noin 10 km Rantsilasta pohjoisluoteeseen. Suota ei ole nimetty peruskartalla, vaan Metsosaarensuo on tässä yhteydessä käytetty työnimi. Tutkittu alue rajoittuu moreenisaariin ja liittyy saarien välitse ympäröiviin soihin (kuva 15). Kulkuyhteydet ovat hyvät. Pohjoispuolella on Akanmaantie ja eteläpuolen pelloille tulee ajotie. Tutkimuspisteitä on yhteensä 88. Niistä puolet on B-pisteitä. Metsosaarensuo on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Kärsämänjoen alaosan alueeseen (57.024). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää pohjoiseen. Vedet laskevat ojia pitkin Mankilanjärveen ja sieltä edelleen Siikajokeen. Pinta-ala on noin 75 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 52 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 25 ha. Keskisyvyys on 1,1 m ja suurin syvyys 2,1 m. Yleisimmät pohjamaalajit ovat hiesu ja moreeni. Hiesua on lähinnä altaiden pohjalla ja moreenia reunamilla. Tutkimuspisteistä on rämeellä 55 %, turvekankaalla 38 % ja pellolla 7 %. Räme on suurimmaksi osaksi muuttumavaiheen varsinaista sararämettä (49 %) ja turvekangas puolukkaturvekangasta (19 %) ja ruohoturvekangasta (13 %). Suo on kauttaaltaan oji tettu. Puusto on enimmäkseen mäntyvaltaista, tiheää ja kehitysluokaltaan nuorta kasvatusmetsää. Turpeesta on rahkavaltaista 9 %, ruskosammalvaltaista 1 % ja saravaltaista 90 %. Yleisin turvelaji on rahkasaraturve, joka sisältää yleisesti raatteen ja kortteen jäännöksiä. Puun jäännöksiä sisältävää turvetta on 9 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 45 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 4,8. Kolmelta tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 86,1 %, tiheys 130 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 10,9 %. Tuhkapitoisuudet ovat kaikilla pisteillä melko korkeita. Lämpöarvo määritettiin yhdeltä ja hiili-, typpi- ja rikkipitoisuus kahdelta tutkimuspisteeltä. Keskiarvoiksi saatiin 20,4 MJ/kg, 50,4 % (C), 2,38 % (N) ja 0,20 % (S). Turpeen sisältämä mineraaliaines pienentää lämpöarvoa ja ale ntaa hiilipitoisuutta. Metsosaarensuossa on turvetuotantoon soveltuvaa yli metrin syvyistä aluetta noin 50 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,50 milj. m 3. Heikosti maatunut pintaosa on ohut, keskimäärin 10 cm. Turvekerros on tavanomaista tiiviimpi. Korkea tuhkapitoisuus huonontaa turpeen laatua km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 15. Tutkimuspisteiden sijainti Metsosaarensuolla. Fig. 15. Location of survey sites in Metsosaarensuo. 26\n28 Siikalatvan turvevarat Osa Murto Murto (kl , x=7153,1, y=3434,3) sijaitsee noin 4 km Rantsilasta etelään. Suo rajoittuu Siikajokilaakson hieta- ja hiesumaihin ja sen eteläreunaa sivuaa autotie (Kurunneva) (kuva 16). Tutkimuspisteitä on yhteensä 25. Niistä suurin osa on C-pisteitä. Murto on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Rantsilan alueeseen (57.021). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää koilliseen. Vedet laskevat Kantolanojan kautta Siikajokeen. Pinta-ala on noin 35 ha. Suo on matala. Keskisyvyys on 0,3 m ja suurin syvyys 0,6 m. Pohja on tasainen, ja pohjamaa on hietaa. Tutkimuspisteistä on turvekankaalla 64 % ja pellolla 36 %. Yleisin turvekangastyyppi on ruohoturvekangas (60 %). Suo on kauttaaltaan ojitettu. Puusto on enimmäkseen keskinkertaisen tiheää, koivuvaltaista sekametsää. Vallitsevat kehitysluokat ovat taimisto ja varttunut kasvatusmetsä. Turvekerros on rahkavaltainen, ja yleisin turvelaji on sararahkaturve (95 %). Puun jäännöksiä sisältävää turvetta on 5 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 11 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,5. Murto on liian matala turvetuotantoon km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 16. Tutkimuspisteiden sijainti Murrolla. Fig. 16. Location of survey sites in Murto. 27\n29 Hannu Pajunen 14. "Mutkasaarensuo" Mutkasaarensuo (kl , x=7166,5, y=3433,1) sijaitsee noin 10 km Rantsilasta pohjoiseen. Suota ei ole nimetty peruskartalla, vaan Mutkasaarensuo on tässä yhteydessä käytetty työnimi. Tutkittu alue rajoittuu pohjoisessa Mankilanjärveen, ja sen halki virtaa Ylioja (kuva 17). Tutkittu alue jatkuu länteen edellä kuvattuna Metsosaarensuona ja etelään Hättiönnevana. Alueen länsiosaan tulee Akanmaantie ja pohjoisosaan Kätöntie. Tutkimuspisteitä on yhteensä 162. Niistä suurin osa on C- pisteitä. Mutkasaarensuo on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Kärsämänjoen alaosan alueeseen (57.024). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää Yliojan länsipuolella pohjoiseen ja itäpuolella luoteeseen. Vedet laskevat Mankilanjärven kautta Siikajokeen. Pinta-ala on noin 200 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 114 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 50 ha. Keskisyvyys on 1,1 m ja suurin syvyys 2,3 m. Yleisin pohjamaalaji on hiesu. Tutkimuspisteistä on rämeellä 46 % ja turvekankaalla 54 %. Räme on enimmäkseen joko varsinaista tai ruohoista sararämettä (yhteensä 42 %) ja turvekangas puolukkaturvekangasta (28 %) ja karhunsammalmuuttumaa (19 %). Suo on suurimmaksi osaksi (88 %) ojitettu. Puusto on enimmäkseen keskinkertaisen tiheää, mäntyvaltaista ja kehitysluokaltaan joko nuorta kasvatusmetsää tai taimistoa. Turpeesta on rahkavaltaista 12 % ja saravaltaista 88 %. Yleisin turvelaji on rahkasaraturve, joka sisältää usein kortteen ja raatteen jäännöksiä. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 3 %, puun jäännöksiä sisältävää 23 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 6 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,3. Neljältä tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 87,3 %, tiheys 113 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 9,1 %. Tuhkapitoisuudet ovat paikoin korkeita. Lämpöarvo, hiilipitoisuus ja typpipitoisuus määritettiin yhdeltä pisteeltä ja rikkipitoisuus kahdelta. Keskiarvoiksi saatiin 21,0 MJ/ kg, 53,2 % (C), 2,45 % (N) ja 0,25 % (S). Mutkasaarensuossa on turvetuotantoon soveltuvaa yli 1,5 m:n syvyistä aluetta noin 40 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,52 milj. m 3. Mankilanjärven rantavyöhyke on rajattu tuotantokelpoisen alueen ulkopuolelle. Korkea tuhkapitoisuus huonontaa paikoin turpeen laatua. Yksityiskohtaisen suotutkimuksen yhteydessä on syytä kiinnittää erityistä huomiota turpeen tuhkapitoisuuteen. 28\n30 Siikalatvan turvevarat Osa km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 17. Tutkimuspisteiden sijainti Mutkasaarensuolla. Fig. 17. Location of survey sites in Mutkasaarensuo. 29\n31 Hannu Pajunen 15. Myllyrimpi Myllyrimpi (kl , x=7143,7, y=3470,3) sijaitsee noin 6 km Kestilästä koilliseen. Suo rajoittuu loivapiirteiseen, soistuneeseen moreenimaastoon (kuva 18). Kaakkoispäästä on ajotielle matkaa vajaa kilometri, luoteispäästä reilu kilometri. Tutkimuspisteitä on yhteensä 183. Niistä suurin osa on C- pisteitä. Myllyrimpi on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Neittävänjoen keskiosan alueeseen (57.042). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää luoteeseen. Vedet laskevat Myllyojan ja Neittävänjoen kautta Siikajokeen. Pinta-ala on noin 170 ha. Siitä on yli metrin syvyistä aluetta 63 ha ja yli 1,5 m:n syvyistä 7 ha. Keskisyvyys on 0,8 m ja suurin syvyys 1,8 m. Pohjamaa on moreeni. Sen päällä on paikoin ohut kerros lajittunutta ainesta. Tutkimuspisteistä on rämeellä 54 %, avosuolla 21 % ja turvekankaalla 25 %. Suo on niukkaravinteinen. Räme on enimmäkseen rahkarämettä ja avosuo niukkaravinteista rimpinevaa ja rahkanevaa. Eteläreunalla on pieni alue minerotrofista rimpinevaa (kuva 19). Turvekangas on suurimmaksi osaksi puo lukkaturvekangasta. Peruskartta-aineiston mukaan suo on suurimmaksi osaksi (82 %) ojitettu. Keskimäärin 40 cm korkeat mättäät peittävät vajaata puolta suon pinnasta. Puusto on enimmäkseen keskinkertaisen tiheää männyn taimistoa tai kitukasvuista rämemännikköä. Turpeesta on rahkavaltaista 39 % ja saravaltaista 61 %. Yleisin turvelaji on rahkasaraturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 19 %, puun jäännöksiä sisältävää 13 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 8 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,5. Kahdelta tutkimuspisteeltä otettujen näytteiden keskimääräinen vesipitoisuus on 87,7 %, tiheys 129 kg/m 3 ja tuhkapitoisuus 5,0 %. Lämpöarvo ja rikkipitoisuus määritettiin yhdeltä keskiosan tutkimuspisteeltä, ja keskiarvoiksi saatiin 22,4 MJ/kg ja 0,22 %. Myllyrimmessä on turvetuotantoon soveltuvaa yli metrin syvyistä aluetta noin 60 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,48 milj. m 3. Heikosti maatunut pintaosa on ohut, keskimäärin 10 cm km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 18. Tutkimuspisteiden sijainti Myllyrimmellä. Fig. 18. Location of survey sites in Myllyrimpi.\n32 Siikalatvan turvevarat Osa 2 Kuva 19. Rimpinevaa Myllyrimmen eteläreunalla (kuva H. Pajunen ). Fig. 19. Flark fen near the southern margin of Myllyrimpi (Photo H. Pajunen ). 31\n33 Hannu Pajunen 16. Pukkiräme Pukkiräme (kl , x=7154,9, y=3436,4) sijaitsee noin 3 km Rantsilasta eteläkaakkoon. Suo rajoittuu moreenimäkiin ja alaviin hieta- ja hiesumaihin. Kulkuyhteydet ovat hyvät. Itäpuolella on Ouluntie ja länsipuolella Keräläntie, ja niiltä tulee useita ajoteitä ja -polkuja suolle (kuva 20). Tutkimuspisteitä on yhteensä 137. Niistä lähes puolet on B-pisteitä. Pukkiräme on Siikajoen vesistöalueella ja kuuluu Rantsilan alueeseen (57.021). Pinta on m merenpintaa korkeammalla ja viettää luoteeseen. Vedet laskevat ojia pitkin Siikajokeen. Pinta-ala on noin 100 ha, josta yli metrin syvyistä aluetta on 13 ha. Keskisyvyys on 0,5 m ja suurin syvyys 1,5 m. Suon pohja on tasainen. Yleisimmät pohjamaalajit ovat hiesu (51 %) ja hieta (31 %). Tutkimuspisteistä on rämeellä 28 %, turvekankaalla 50 % ja pellolla 22 %. Räme on enimmäkseen tupasvillarämettä ja varsinaista sararämettä ja turve kangas puolukkaturvekangasta. Suo on kauttaaltaan ojitettu, ja sen suotyypit ovat vähintään muuttumavaiheessa. Puusto on enimmäkseen mäntyvaltaista, keskinkertaisen tiheää ja kehitysluokaltaan taimistoa tai nuorta kasvatusmetsää. Turpeesta on rahkavaltaista 71 % ja saravaltaista 29 %. Yleisimmät turvelajit ovat rahkaturve, sararahkaturve ja rahkasaraturve. Tupasvillaa lisätekijänä sisältävää turvetta on 24 %, puun jäännöksiä sisältävää 34 % ja varpujen jäännöksiä sisältävää 12 % turvemäärästä. Turvekerrostuman keskimääräinen maatuneisuus on 5,3. Pukkirämeessä on turvetuotantoon soveltuvaa aluetta noin 10 ha ja sillä tuotantokelpoista energiaturvetta 0,090 milj. m 3. Alue on kahtena erillisenä altaana. Heikosti maatunutta pintaosaa on keskimäärin 20 cm, ja suon pohjalle arvioidaan jäävän keskimäärin 30 cm paksun kerroksen km Pohjakartta Maanmittauslaitos, lupanro 13/MML/ Kuva 20. Tutkimuspisteiden sijainti Pukkirämeellä. Fig. 20. Location of survey sites in Pukkiräme


Yrittääkö joku vahingoittaa koiria Kuusamossa? Some kuhisee ruokapiiloista ja lasinsirpaleista, mutta poliisi tai eläinlääkäri ei tiedä tapauksista | Koillissanomat\nSomessa kuhistaan ruokapiiloista ja lasinsirpaleista. Asia ei ole ainakaan vielä poliisilla rikostutkinnassa. Eläinlääkärikään ei ole saanut potilaakseen myrkkyruokia syöneitä. Myrkytystä epäillessä kannattaa ottaa heti yhteys eläinlääkäriin.\nTällaisiä varoitustekstejä on ilmestynyt Porkkatörmän läheisyyteen ja muuallekin keskustaan.\nSosiaalinen media kuhisee koiriin kohdistuvista vahingoittamisyrityksistä. Kuusamossa puhutaan -palstalla on käyty muutamien päivien aikana keskustelua Porkkatörmän liepeen ranta-alueilla ja kävelyreiteillä havaituista rikotuista lasipulloista ja ruokapiiloista. Keskusteluissa varoitetaan myös lehtien alta löytyneistä epäilyttävistä ruoista.\nKoillissanomien tietojen mukaan alueella asuva olisi kerännyt lasipullon sirpaleita pois, etteivät koirat pääse vahingoittamaan niihin itseään, mutta samanlaisia mehupullon sirpaleita ilmestyy hänen mukaansa aina samoihin paikkoihin.\nKoirat Kuusamo Sosiaalinen media Poliisi Ilkivalta Myrkkysyötit