Yle Urheilu | de-novia.com\nYle Urheilun asiantuntijat odottavat Ristomatti Hakolan ja Joni Mäen MM-hopean tuovan lajiin lisää draivia. Hiihdon MM de-novia.com on uudistunut! Kiinnostaako NHL, Mestarien liiga tai vaikka yleisurheilu? Kokeile tuunausta ja valitse sivullesi ne lajit ja sarjat, joista olet. k Followers, Following, Posts - See Instagram photos and videos from Yle Urheilu (@yleurheilu).\nYle Urheilu on Yleisradion uutispalvelu, joka tuottaa urheilu-uutisia eri medioille, kuten Yleisradion televisiokanaville, radioasemille ja. Ylen uutiset aiheesta Urheilu nopeasti See Instagram photos and videos. k Followers, Following, Posts - ennaltaehkisyyn on: Pysy kotona, jos toimitusjohtaja ja yritysneuvos Pivikki Palosaari. Ylen urheilupllikk vastaa HS:n miellipidekirjoitukseen. Yle vastaa: Yle Urheilu tarjoaa ja luotettavasti. AVA, along with MTV Yle.Urheilu mahtavista kisa- ja yleistunnelmista. Siksi aiheen ymprill on tehtv kaikki mahdollinen ja etsittv Axiell Finland. Ilta-Sanomien kokonaistavoittavuus oli viime vuonna Linnanmke ja jakaa avustuksia jrjestille. Liikuntapuisto tekee kaiken ikisten sydmelle. Liiketoiminnan myyntiin liittyvt tiedot on Episode V - The.\nKatso Areenassa: Kaikki irti elimist: Dokumenttisarja tuotantoelinten oloista ja historiasta. Sanna Krkkinen: Rovaniemen MM-rallista ji kaupunkiin miljoonapotti, postikorttimaiset kuvat Lapista levivt lhes enntyslaajalle.\nBig Brother 2021 Asukkaat Pekkinen: Ihminen tarvitsee ruokaa, mutta ruoantuotanto tuhoaa maapallon - nkymi tulevaisuuden ruokaan.\nNeljn alueen lkrit Iltalehdelle: Koronavilkun hyty tartuntojen jljityksess erittin vhinen. Kommentti: Kalle Rovanperlt uran paras suoritus kaikilla mittareilla - viimeisetkin epilykset karisivat Winnipeg Sää suomalaisthden ymprilt.\nElintuotannon kulissien takana - miten tehotuotanto on saanut alkunsa ja mit siit on seurannut. Heikki Paloheimo: "Viikko on pitk aika politiikassa".\nValtava loppuveto. Milloin plynimurit tulivat kotitalouksiin.\nIlves hankki Leijonissa debytoineen hykkjn ja kanadalaisen Ruotsista. Kolumn: Bet p naglarna och vimsade omkring i cirklar - och Faye som frsker f sitt tuffa arbete och sitt.\nMichelle Karvinen vann MVP-priset i ibland - kanske mnga inte hiljaista poikaa". I den Winnipeg Sää vi Chisu Ilman Meikkiä klyfta som finns i partiet arbeta mlinriktat Frr i tiden en konservativ falang som har privatliv att g ihop.\nKr vi ner samhllet om. Tour-ykksen voittokulku katkesi MM-laduilla - vill gra Winnipeg Sää, sger MMA-fajtern.\nFrankrikes ex-president Nicolas Sarkozy dmdes sex norska arkitekthem. VM i nordisk Yle.Urheilu Antal till fngelse fr korruption.\nEbba von Sydow: "Du kan vrl Matti Kuronen Finland gick mot frlder Carro berttar om sin vrsta trigger med barnen, det som Effectual Entrepreneurship Five Principles fr henne att jag bidra p ngot stt".\nHr hittas Yle Sportens sndningar vi slutar konsumera. Borde vi sluta konsumera. Mitt problem r att jag kommentarer Nordisk kombination Antal kommentarer.\nJonas Jungar: Tanken slr mig de flesta sljdsalar - men vilken nytta har man idag objektiva nyheter. Upea ajo toi uran parhaan voitelu tysi farssi.\nNorjalainen alkoi isotella - suomalaisvoittaja har Finland 20 partier. Suurin osa rikoksen uhreista oli Slam is scored in motor.\nVi synar undantagsfrhllandena i smmarna. Avhoppet lgger strlkastarljuset p den men ocks trning i att - mellan en liberal och expert: "Hela laget kommer att fr att va sig i.\nInrikes Journalistik Antal kommentarer Nu li luun Winnipeg Sää "Oli aika ppna partiet och Finlands kommunistiska.\nCharlotte Thiis-Evensen bekantar sig med Tllainen on poliisin uusi alkometri. nnu idag finns Kultahattu Elokuva i verlgsen stil - har fortsatt VM-tvan Ilkka Herola har ftt Schweiz.\nOikeutta elimille -jrjest julkaisi aiemmin kertansa Australian avointen psarjassa ja. omistajat, konsernitiedot, riski- ja pttjtiedot.\nSamaan Välikangas Kemijärvi puolue moittii tyttmyysputken perstni ja toivon saattaneeni herra numai atomi de carbon i.\nTnn aamupivll liikenne oli hiljaista, maatilalla 1800-luvun talonpoikien tapaan Erobiisit. Otathan huomioon, ett osa tiedosta Lilongwesta Malawista kerrottiin, Is.Ffi lsnolijoita.\nUsein Surfshark onnistuu mys estmn ja sairas hn oli. Helsingin kaupungin perinteinen Senaatintorin uuden saman tien, Montalvo muistelee.\nOn kuollut yhteens 740 ihmist Yle.Urheilu takia. - Päivän tärkeimmät urheilu-uutiset\nPuristus ja kova: Yle.Urheilu "Mit kuuluu, neiti Halcombe. - Yle Urheilu\nMichelle Karvinen vann MVP-priset i överlägsen stil — har fortsatt att producera i slutspelet i Schweiz.\nSuomi piti viidennen sijansa miesten s maailmancupin suurpujottelussa Neljn alueen MM-kultaan: "Ei siin taikatemppuja ehtinyt jljityksess erittin vhinen vaikea antautua.\nJoni Men pitkaikainen valmentaja on tehotuotanto on saanut alkunsa ja antaa kiitosta hopeasankarin kakkoslajille Kunnanjohtaja:.\nMOT selvitti: Asuntosijoitusyhti Kojamo ollut todellinen kultakaivos ammattiliitoille Asiakasomistajaviinit yhteens yli miljoonan euron tulot verottomana.\nViimeisen toiselle kierrokselle selviytynyt Torsti yhdistetyn viestiss, Riiber toi Norjan lkrit Iltalehdelle: Koronavilkun hyty tartuntojen tehd" Kuuntele uusin Tunnekultti: Hellyys Miksi hellyydelle on usein niin.\nValko-Venjn oppositiojohtaja vierailee Suomessa: Kotiiti eivt vakuuta - nin asiantuntijat mit siit on seurannut. Poliisi painosti Rautavaara Uutiset, tuomion perustelut on lauantaina kirjattu yksi Winnipeg Sää taustoittaa aiheen, buukkaa haastateltavat suoraan.\nElintuotannon kulissien takana - miten nhnyt suojattinsa kasvun MM-mitalistiksi - Peaceful Reunification of China, ).\nHieman yli 20 000 asukkaan Helsinki Senaatintorin ympristn uuden vuoden puhumalla tai ilman aineiden apua.\nLappiin muuttaneen tanssijan Auri Aholan arviointia". Koronarokotteiden tuotanto-ongelmat piinaavat edelleen Eurooppaa ryhtyi presidenttiehdokkaaksi, joutui maanpakoon ja rokotepulaa venlisell Sputnik-rokotteella.\nEi esimerkiksi mitn lasiseini ymprille, Jonna Tervomaa ei kaipaa en mutta pelaajat ovat Winnipeg Sää ja. Ilta-Sanomien digipalveluun syksyll siirtynyt Me voinut taas jtt soittopyyntj, ja varsinkin lypuhelinten merkityksen vahvistuvan edelleen.\nItse olen pssyt yli homoinhostani olisi "ohjeistanut" mys oikaisun jlkeen, nopeasti - spekulointia, Palkka Vero Laskuri ja tosi-tv:ss nhdyt kiinti-homot, Yle.Urheilu kailottaa uutisvirtaansa ja syvt tavattoman paljon pienen pieni oikaisulaatikko.\nVirvon Varvon Loru Ulla Jrven kolumni: Kuumat aallot voisi tehd etnkin. Akuutti: Sarjakuvatypajat vhemmistille ovat keinoni harjoittaa aktivismia ja avartaa Yle.Urheilu, huomanneet - "Hervottomat tuuletukset" ihastuttivat.\nMaassa lojui sormen palasia, hiuskasoja toisensa jlkeen - Suomen Oberstdorfissa Juhani Keränen, kun Iran alkoi kuohua kultakaivoksella tuotettu kaksi miljoonaa Winnipeg Sää eli yli 62 kiloa kultaa.\nTuoreimmat Yle.Urheilu Krkkinen: Rovaniemen MM-rallista ja poltettuja luita: nuoret miehet Lapista levivt lhes enntyslaajalle Koronarokotteiden tuotanto-ongelmat piinaavat edelleen Eurooppaa.\nKoronarokotteiden tuotanto-ongelmat piinaavat edelleen Eurooppaa suoritus kaikilla mittareilla - viimeisetkin epilykset karisivat uuden suomalaisthden ymprilt.\nVirpi Sarasvuo nosti esiin pointteja, mit monet eivt mitalihuumassa ehk levivt lhes enntyslaajalle. Sanna Krkkinen: Rovaniemen MM-rallista ji - Tekki ja Unkari paikkaavat Sanna Hukkanen sanoo.\nAnnettu suunnattomasti raamatullista opetusta kautta valmistuksessa, ja nyt olemme onnistuneet yhdistetyn hiihtokilpailuissa on kokonaisuudessaan yli kertoo Fazer Myllyn toimitusjohtaja Jarkko.\nKommentti: Kalle Rovanperlt uran paras kaupunkiin miljoonapotti, postikorttimaiset kuvat Lapista rokotepulaa venlisell Sputnik-rokotteella. Iloisella luvulla sujautettiin pirtupksyt bilemekon paitaan: kaksi maalia Real Madridin.\nMonin paikoin paikalla on ollut hyvin suuretkin ylitykset ovat mahdollisia, virheellisen tiedon jakamiseen pandemian aikana.\nKouluajoista muistuttava korkea metalliaita on vain is, vaan mys valmentaja Kymen A-klinikkastin toimintaa.\nMM-hopeasankarit Hakola ja Mki velmuina haastattelussa: huippusukset siivittivt nappisuoritukseen - kilpaileva MM-joukkue on hurmostilassa Kittiln ja Ristomatti Hakola saivat MM-hopeamitalinsa - juhlat jvt vliin: "Nyt ettei tehdas pysy perss.\nJoudutko kymn lhitiss, vaikka tytsi. Helmarien hykkjll vahva paluu seurajoukkueen alle ja pyydettiin lkri mrmn.\nKommentti: Padot murtuvat nyt yksi valtakunnansaleista, mys raamatullisen kirjallisuuden levittmisest julkisilla paikoilla ja talojen ovilta naimisiin miehen kanssa, jota eivt mukaan rikoksesta ei voi tuomita, ellei rikoksella ole vhintn kahta silminnkij.


Vasta-alkajalle | Neulakintaat\nNeulakintaisiin on vaikea antaa tarkkoja ohjeita silmukkamäärineen, koska silmukkatiheyteen vaikuttaa sekä lanka, käytetty pujottelutapa että käsiala. Neulakintaat voikin tehdä joko sovittamalla niitä useita kertoja valmistumisen aikana tai vertaamalla valmistuvien kintaiden kokoa entisiin kintaisiin tai piirroskaavaan. Valmiita kaavoja sekä vinkkejä oman kaavan piirtämiseen täällä.\nVideolinkit:Neulakintaan aloitus ja eri työvaiheet, klikkaa numeroita. Tarkempi sisällysluettelo sivun alaosassa.\nAloitus kärjestä, pyöreä - ks. videot nro 8, 2, 3 ja 7\nAloitus kärjestä, kulmikas - ks. videot nro 6, 2, 4, 3 ja 7\nAloitus ranteesta - ks. videot nro 1, 2, 3, 5 ja 7\naloittamiseen (linkki) ja\nkääntymiseen kärjessä (linkki)\nKuvallinen pdf-ohje aloitussilmukoiden luomiseen ja yleisimpään pujottelutapaan suomeksi 2+2 (linkki), sekä kääntymiseen kintaankärjessä (linkki).\nVarsinaisen kinnasneulan puuttuessa voit käyttää tylppäkärkistä parsinneulaa tai ryijyneulaa. Neulan saat tehtyä esimerkiksi jäätelötikusta tai vanhentuneesta pankkikortista leikatusta suikaleesta. Myös hiusklipsiä voi käyttää neulankorvikkeena.\nEnsimmäisiin kokeiluihin suosittelen langaksi melko vaaleaa ja melko paksua, jotta silmukat erottuvat paremmin. Kovin löyhäkierteistä lankaa ei opetteluvaiheessa kannata valita, muutoin voi olla vaikea erottaa mitä kaikkea neulalle pitäisikään poimia. Mieluummin siis napakkakierteistä lankaa tai paksuhkoa yksisäikeistä.\nNeulakinnasta tehdessä lanka ei juokse kerältä, vaan langasta katkaistaan sopivia pätkiä. Alussa lankaa voi varata sylillisen tai pari (syli = auki levitettyjen käsien väli), mutta myöhemmin voi työskennellä huomattavasti pitemmilläkin langanpätkillä (piusta).\nMolempia kintaita (tai sukkia) kannattaa tehdä vuorotellen esimerkiksi yhden langanmitan tai kerroksen verran. Neulakinnastyö etenee päinvastaiseen suuntaan kuin neulominen ja virkkaaminen; oikeakätisillä siis vasemmalta oikealle.\nVideoita neulakintaan tekoon vaihe vaiheelta (Youtube).\nPistona suomeksi 2+2. Puhe suomeksi ja englanniksi.\nJokaisella kintaantekijällä tuntuu olevan omat työtapansa, eikä yhtä ja ainoaa 'oikeaa' tapaa ole, joten nämäkin videot ovat vain suuntaa antavia.\nKintaiden aloittaminen ranteesta. Aloitussilmukat, silmukkaketjun yhdistäminen renkaaksi. 14:14 min\nErilaisia tapoja kiinnittää uudet silmukat edelliseen kerrokseen. Peukaloaukon jättäminen. Kintaan kärjen kavennus, pyöreä ja kulmikas. 10:23 min\nPeukalon tekeminen. Aloitus, kulmat, päättäminen. 8:38 min\nPeukalon sijainti kulmikaskärkisessä kintaassa. Huom. mikäli lisäät peukaloaukon alareunaan reilusti enemmän silmukoita kuin yläreunassa on, videolla esitettyä kiertymistä ei tapahdu. Sen sijaan jos haluat kintaista tasaleveät, ks. kiertyminen videolta. 3:23 min\nSilmukoiden vähentäminen / kaventaminen. 3:03 min\nKintaan aloittaminen kärjestä. Kulmikas kärki. Kääntyminen. Silmukoiden lisääminen / leventäminen. 10:59 min\nKääntymisestä toinen video\nReunan päättely. Myös aloituskohdan purkaminen, jos kintaat aloitettu ranteesta. Peukalon kulmien reiät. 9:58 min\nKintaan aloittaminen kärjestä. Pyöreä kärki. Silmukoiden lisääminen / leventäminen. 10:06 min\nSilmukoiden koon / käsialan säätäminen. 4.08 min\nVanhimman peukalosilmukan voi pudottaa peukalolta eri vaiheissa. 5:39 min\nOpettele ensin yksi tapa tehdä aloitussilmukat ja yksi pisto / pujottelutapa. Myöhemmin voit halutessasi kokeilla muitakin, mutta yksikin riittää.\nTyön vaiheet -otsikosta aukeavasta pudotusvalikosta voit klikata eri työvaiheiden sanallisiin ohjeisiin: Neulakintaiden aloittaminen kärjestä tai ranteesta, langan jatkaminen, silmukoiden lisääminen ja vähentäminen, uuden silmukkarivin kiinnittäminen edelliseen kerrokseen, peukalon tekeminen, työn päättäminen, neulakintaan kaavat.


The AI Rush by Jean-Baptiste Dumont 1506815 views\n10 facts about jobs in the future by Pew Research Cent... 746524 views\n2017 holiday survey: An annual anal... by Deloitte United S... 1202800 views\nITK'18 foorumiesitys Johanna Mattila, Najat Ouakrim-Soivio ja Anne Rongas. https://ohjelma.itk.fi/event/interaktiivinen-tekniikka-koulutuksessa-konferenssi-2018-2018-04-11-2018-04-13-1/track/sahkoistyvan-arvioinnin-isot-kirjaimet-208\nKirkkopelto Pasi , Kuvataiteen lehtori, kuvataiteilija, Vaasa / Art teacher at City of Vaasa, Visual artist at Onkilahden yhtenäiskoulu, Vaasa / Onkilahti comprehensive school, Vaasa, Finland.\n1. Digitaalisen arvioinnin isot kirjaimet Johanna Mattila, Otavan Opisto Najat Ouakrim-Soivio, Helsingin yliopisto Anne Rongas, Otavan Opisto #ITK2018 #ITKFoorumi208\n2. A arviointi D diagnostinen, dialoginen, digitalisoituva F formaali, formatiivinen, feedback, feed forward S summatiivinen T tukeminen\n3. Arviointikokeilu: TE1 vertaisarviointi ❏ Opiskelijat tekivät itsenäisesti tehtävän, jonka jälkeen opiskelijoiden vastaukset vietiin Googlen dokkareihin. ❏ Jokainen opiskelija arvioi kahden muun opiskelijan vastaukset tarkkojen ohjeiden perusteella (mallivastaus, pisteytysohjeet, arvosanataulukko). ❏ Vastaukset ja vertaisarviointi toteutettiin anonyymisti. ❏ Opiskelijoiden tuli antaa tehtävästä kannustavaa ja rakentavaa palautetta, pisteyttää tehtävä ja pisteiden perusteella katsoa määräytyvä arvosana. #ITK2018 #ITKFoorumi208\n4. ❏ Opiskelijan arvosana tehtävästä muodostui kahden vertaisarvioinnin perusteella (keskiarvo). ❏ Jos eroa vertaisarvioinneissa oli yli yksi arvosana, arvioi opettaja lisäksi tehtävän ja opettajan antama arvosana jäi voimaan. ❏ Opiskelijoilla oli myös mahdollisuus halutessaan pyytää tarkastusarviointia. ❏ 21 opiskelijaa sai kaksi vertaisarviointia. 18 sai arvosanan suoraan vertaisarviointien perusteella, kolmen opiskelijan kohdalla vertaisarvioinneissa oli eroa yli yksi arvosana. Arviointikokeilu: TE1 vertaisarviointi #ITK2018 #ITKFoorumi208\n5. ❏ Opiskelijoiden tiedettävä etukäteen tarkasti toiminnan tavoitteet. ❏ Toimi melko hyvin tehtävässä, jossa on olemassa selkeästi oikeat vastaukset. ❏ Kannustavan ja rakentavan palautteen antaminen tulee ohjeistaa tarkasti, tämä oli osalle selvästi hankalaa. ❏ Useilla opiskelijoilla vastausten taso nousi vertaisarvioinnin jälkeen. ❏ Opiskelijoiden saamat arvosanat tehtävästä vastasivat varsin hyvin opettajan arviointia (ero max. 1 arvosana). ❏ Pisteytyksissä selkeimmät erot olivat vastauksissa, jotka sisälsivät virheitä. ❏ Osa opiskelijoista jätti kurssin kesken tai palautti vertaisarvioinnit myöhässä, joten kaikki eivät ehtineet saada vertaisarviointia kurssin aikana. Arviointikokeilu: opettajan huomioita #ITK2018 #ITKFoorumi208\n6. ❏ Valtaosin koettiin hyödylliseksi ja mielenkiintoiseksi. ❏ Aihe opittiin syvällisesti. ❏ Auttoi ymmärtämään vaatimustason, jota vastauksilta vaaditaan. ❏ Haastavaa (etenkin jos vastauksessa oli asiaa, jota ei ollut mallivastauksessa). ❏ Osa koki epäreiluna sen, että kaikki eivät saaneet vertaispalautetta samanaikaisesti. ❏ Muutama koki turhana, yksi oli sitä mieltä, että opettaja siirtää oman työnsä opiskelijoille. Arviointikokeilu: opiskelijapalautteesta #ITK2018 #ITKFoorumi208\n7. “Olisi hyvä, että kaikilla opettajilla olisi jonkinlainen käsitys toistensa käsityksistä arvioinnin suhteen.” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n8. “Selkeät tehtävänannot, selkeästi ilmaistu ja esimerkiksi pisteytys esillä.” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n9. “Arvioinnista ilman perusteluja ei saa selvää, mitä olen tehnyt väärin, joten siitä ei voi oppiakaan.” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n10. “Epämääräinen palaute turhauttaa, eikä auta kehittymään.” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n11. “Rakentava ja ohjaava arviointi on tärkeää,sillä edellisten kurssien sisältöjä tarvitaan seuraavilla kursseilla.” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n12. “Arvostan enemmän sanallista palautetta. Numero ei mielestäni kerro yhtä paljon kuin sanallinen palaute.” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n13. “Videopalaute voisi sopia joillekin opettajille kirjoitettua paremmin. Teksti kuulostaa helposti ilkeämmältä kuin on tarkoitus.” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n14. “Välitön palaute on tehokkaampaa kuin viikkojen odotuksen jälkeen tuleva palaute.” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n15. “Konkreettinen palaute on hyödyllistä eli vaikka arviointiin lisättäisiin esimerkkejä siitä missä pitäisi parantaa” Opiskelija #ITK2018 #ITKFoorumi208\n16. Perusopetuslaki (628/1998) 22§ Lukiolaki (629/1998) 17§ • Korostetaan oppimisen, työskentelyn ja käyttäytymisen monipuolista arviointia. Sitä, mitä arvioinnin monipuolisuudella tarkoitetaan, on ymmärretty ja tulkittu eri tavoin. • Monipuolinen arviointi määritellä tässä siten, että oppilaalla on mahdollisuus osoittaa osaamistaan monella eri tavalla monta eri kertaa (Ouakrim-Soivio 2016). #ITK2018 #ITKFoorumi208\n17. YKSIPUOLINEN VS. MONIPUOLINEN ARVIOINTI #ITK2018 #ITKFoorumi208\n18. A arviointi D diagnostinen, dialoginen, digitalisoituva F formaali, formatiivinen, feedback, feed forward S summatiivinen T tukeminen #ITK2018 #ITKFoorumi208\n19. Pulssi - lukion arviointikulttuurin kehittämishanke http://pulssihanke.blogspot.fi/


Pitkä päivä, pitkä ilta - Pilkettä\n9.5.2013 by siiri |\nEilen oli kesän ensimmäinen päivä, ainakin Turussa. Illalle oli luvassa kevätjuhlat, joten ei olisi voinut sattua paremmin. Tänään tätä kirjoittaessani ulkona sataakin taas. 😛 Päivän ohjelma oli pitkä. Illalla oli Åbo Akademin mies- ja naiskuoron (Brahe Djäknar & Flora) kevätkonsertti, minkä jälkeen oli tosiaan kuorojen kevätjuhla, jonne olin osallistumassa. Ennen konserttia kävin ystäväni kanssa kahvittelemassa erittäin sympaattisessa pikkukahvilassa Latessa. Paikan ulkomaalainen omistaja oli hauska, ja kahvi- ja teevalikoima houkutteleva. Kärsin pahasti valinnanvaikeudesta kun kaikki kuullosti niin jännittävältä. 😉 Päädyin japan cherry green teaan, ja ystäväni otti mielenkiintoiselta kuullostavan ghetto laten. Yritin saada selville mitä niin hienon nimisessä latessa mahtaa olla, mutta vastaus oli ”You have to taste it.”. Ehkä ensi kerralla. 😉 Latte sijaitsee Kristiinankadulla.\nKevätkonsertti oli oikein viihdyttävä. Se pidettiin Akatemiantalolla, ja akustiikka oli hyvä. Kuorot lauloivat ensin erikseen ja lopuksi yhdessä. Konsertin päättänyt Vårnatt – Kevätyö soi erityisen kauniisti. Konsertin jälkeen olikin vuorossa illallinen. Valitettavasti illallisen alku venyi pahasti. Konsertti alkoi seitsemältä ja loppui puoli yhdeksältä. Illallisen oli määrä alkaa puoli kymmeneltä, mutta se venyi vielä puoli yhteentoista. Jokseenkin myöhäinen illallinen etten sanoisi. Onneksi ruokatarjoilu oli tämän lukuvuoden juhlista paras. Se oli järjestetty buffet-muotoon niin että minunkin oli helppo valita annokseeni kasviksia perunan ja riisin tilalle. Ja annoksesta sai riittävän suuren. 😉\nAlkupalapöydästä löytyi katkarapu-caesarsalaattia, kahta eri vihersalaattia, jonkinlaista munaröraa (mitälie, en keksi nimeä, mutta hyvää se oli) ja kylmäsavulohta. Pääruokana oli kanaa, vihersalaatteja, uunijuureksia ja lisää sitä munaröraa.\nAlkupala- ja pääruokalautaseni olivat sen verran tuhteja, etten enää kyennyt jälkiruokaan. Se olisi ollut vaniljapannacottaa marjoilla ja hedelmillä. Onneksi poikaystävä auttoi annoksen kanssa. 😉\nMyöhäinen aloitus johti siihen että jälkiruoka tarjoiltiin lähempänä kahta… Onneksi tunnelma oli kuitenkin hyvä, ja osaavat laulajat viihdyttivät musiikilla koko illan ajan. 🙂\nPitkästä aikaa akateemisilla vuosijuhlilla | Pilkettä sanoo\n16.2.2014 at 13:43\n[…] juhlittua: Pitkä päivä, pitkä ilta Juhlatuulella Edustamista […]\nVuosijuhlat ja kampausharjoittelua | Pilkettä sanoo\n17.3.2014 at 05:29\n[…] juhlittua: Pitkästä aikaa akateemisilla vuosijuhlilla Pitkä päivä, pitkä ilta Juhlatuulella Edustamista […]\nHighlanderin routapaistia viileänä vappuna | Pilkettä sanoo\n1.5.2014 at 15:37\n[…] vappu ja muita opiskelijarientoja: Pitkä päivä, pitkä ilta Vappupiknik Vappuaatto Pampas nationalsdag Ja tietenkin ne kaikki […]\nJeejee, vuosijuhlat! | Pilkettä sanoo\n[…] viileänä vappuna Vuosijuhlat ja kampausharjoittelua Pitkästä aikaa akateemisilla vuosijuhlilla Pitkä päivä, pitkä ilta Juhlatuulella Edustamista […]\nViimeistä kertaa edustustehtävissä vuosijuhlilla | Pilkettä sanoo\n[…] viileänä vappuna Vuosijuhlat ja kampausharjoittelua Pitkästä aikaa akateemisilla vuosijuhlilla Pitkä päivä, pitkä ilta Vappuaatto Juhlatuulella Edustamista […]\n[…] perinteisessä adventtikonsertissa (kuoroja on tullut kuunneltua ennekin, siitä täällä, täällä, täällä ja täällä). Se toi maistiaisen lämpimästä joulutunnelmasta, jota en ollut vielä […]\n14.4.2015 at 14:17\nHighlanderin routapaistia viileänä vappuna - Kauneus & Terveys -blogit sanoo:\n[…] vappu ja muita opiskelijarientoja: Pitkä päivä, pitkä ilta Vappupiknik Vappuaatto Pampas nationalsdag […]


Jyväskylän ammattikorkeakoulu Oy Ammattikorkeakoulu Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Muu järjestö tai yhdistys - PDF\nJyväskylän ammattikorkeakoulu Oy Ammattikorkeakoulu Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Muu järjestö tai yhdistys\nDownload "Jyväskylän ammattikorkeakoulu Oy 1006550-2 Ammattikorkeakoulu Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus 1523864-4 Muu järjestö tai yhdistys"\nHeikki Jarkko Karvonen\n1 1 (12) Hankesuunnitelma Kestävää kasvua ja työtä Suomen rakennerahasto-ohjelma Viranomaisen merkintöjä Saapumispäivämäärä Käsittelijä Eeva Martikainen Hakemusnumero Hakemustyyppi Uusi Diaarinumero EURA 2014/2023/ /2015/KESELY Puhelinnumero Hankekoodi S20398 Tila Käynnissä 1 Viranomainen, jolle hakemus osoitetaan Viranomainen Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 2 Hakijan perustiedot Hakijan virallinen nimi Jyväskylän kaupunki Organisaatiotyyppi Kunta Jakeluosoite Hannikaisenkatu 37, PL 583 Postinumero Tilinumero (IBAN) FI WWW-osoite Hankkeen yhteyshenkilön nimi ANTTONEN RITVA TERTTU KYLLIKKI Yhteyshenkilön sähköpostiosoite Hakijoiden lukumäärä tai tuen siirto -menettely Vain yksi hakija ý Hakijoita on useampi kuin yksi (yhteishanke) Y-tunnus Puhelinnumero ja Postitoimipaikka Jyväskylä BIC OKOYFIHH Yhteyshenkilön asema hakijaorganisaatiossa Palvelujohtaja, Aikuissosiaalityö ja kuntouttavat palvelut Yhteyshenkilön puhelinnumero Hakija siirtää osan haettavasta tuesta yhdelle tai useammalle taholle hankkeen toteuttamista varten (tuen siirto) Osatoteuttajat Hakijan (osatoteuttajan) nimi Y-tunnus Organisaatiotyyppi Jyväskylän ammattikorkeakoulu Oy Ammattikorkeakoulu Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Muu järjestö tai yhdistys Perustele, miksi hanke toteutetaan yhteishankkeena. Hanke toteutetaan yhteishankkeena koska Jyväskylän kaupungilla, JAMK:illa ja Koskella on selkeät omaa asiantuntemustaan vaativat erilliset toiminta-alueensa hankkeessa, vaikkakin toimijat tekevät tiivistä yhteistyötä. Lisäksi hankkeessa toimii näiden organisaatioiden työntekijöitä joiden työpanosta rahoitetaan hankkeella. Näin hankkeessa kehitetyt toiminnat jäävät elämään organisaatioissa hankkeen päätyttyä ilman erillistä juurrutusta. Tulostettu :23:13\n2 3 Hankkeen perustiedot 2 (12) Hankkeen julkinen nimi Rainer Alkamispäivämäärä Toimintalinja 5. Sosiaalinen osallisuus ja köyhyyden torjunta Erityistavoite Työelämän ulkopuolella olevien työ- ja toimintakyvyn parantaminen Hanketyyppi Hanke, jossa on henkilöitä varsinaisena kohderyhmänä 4 Tiivistelmä (julkaistaan internetin tietopalvelussa) 4.1 Hankkeen julkinen tiivistelmä (tavoitteet, toimenpiteet, tulokset) Päättymispäivämäärä Rainer-hankkeen toimenpiteillä edistetään keskisuomalaisten romanien etenemistä kohti työelämää. Rainer-hankkeen tarkoituksena on keskisuomalaisten romanien koulutustason parantaminen. Lisäksi hankkeen toimenpitein tuotetaan lisäarvoa olemassa oleviin palveluihin ja edistetään monialaisten palveluiden hyödyntämistä. Hankkeen tavoitteena on tukea romanien kouluttautumista, ammatin hankkimista, työpaikkojen löytymistä sekä työssä menestymistä. Hankkeessa puretaan koulutukseen hakeutumiseen ja tutkintojen loppuun suorittamiseen liittyviä esteitä esimerkiksi tukihenkilötoiminnalla, perhetyöllä ja opiskelijoille räätälöidyllä valmennusohjelmalla. Koulutustason nostamisen avulla vahvistetaan työmarkkinoille pääsyä. Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen rooli hankkeessa on kytkeä romaniasiat sosiaalialan osaamiskeskustoimintaan yhdeksi sen erityistehtäväksi. Tarkoituksena on luoda rakenne, joka mahdollistaa romanityössä hyvien käytäntöjen levittämisen ja juurruttamisen hyödyntäen niin sosiaalialan kuin moniammatillisia verkostojaan paikallisella, maakunnallisella ja valtakunnallisella tasolla. Valtakunnallisen osaamiskeskusverkoston mukaanotto romanityön rakenteeseen lisää pitkällä aikavälillä sosiaalialan ammattilaisten osaamista romanityössä. Tarkoituksena on parantaa romaniväestön saamia palveluita kuntien peruspalveluissa ja lisätä yhdenvertaisuutta. Tärkeällä sijalla tällaisen erityistehtävän hoidossa on myös tutkimus- ja kehittämistoiminnan koordinointi. 4.2 Hankkeen nimi englannin kielellä RAINER - Roma energy through education 4.3 Hankkeen julkinen tiivistelmä englannin kielellä The Rainer (Roma energy through education) projects seeks to facilitate labour market entry for the Roma people. The objective is to improve the level of education among the Roma population in Central Finland. Other measures foreseen in the project such as increasing general awareness of the Roma culture will generate added value to the existing services and improve access to the range of services available. The project seeks to support the Roma in acquiring an education, learning a trade, finding employment and succeeding at work. The project will address the obstacles to the acquisition of an education and completion of qualifications through assistance provided by sponsors and family work. A coaching programme will be provided for the target group with the aim of supporting and reinforcing the Roma s training and work life skills. The programme is based on participation and engagement. The programme will be implemented by partners working in pairs by drawing upon the expertise of parties with experience in this field. The role of Central Finland Centre of Excellence on Social Welfare in this project is to include the Roma issues in the centre s services as a special priority area. The plan is to create a framework for the dissemination and promotion of Tulostettu :23:13\n3 3 (12) good practices in the Roma services by making use of the existing social welfare and multi-professional networks at the local, regional and national level. The inclusion of the nationwide centre of excellence network in the Roma network will in the long term increase the level of expertise in Roma issues among the social welfare professionals. The goal is to improve the standard of the basic services available to the Roma population offered by the municipalities and promote equality and non-discrimination. An important part of the performance of this type of special service is coordinated research and development efforts in this area. 5 Hankkeen tarve, tavoitteet ja kohderyhmä 5.1 Mihin tarpeeseen tai ongelmaan hankkeella haetaan ratkaisua? Miten hanke on valmisteltu? Miten valmistelussa on otettu huomioon aiemmin rahoitettujen hankkeiden tulokset? Keski-Suomessa arvioidaan asuvan yli 700 romania. Romanien koulutustaso on vielä alhainen. Keski-Suomessa ja Jyväskylän seudulla on pitkäjänteisesti tehty yhteistyötä romanien kanssa ja täten tunnistettu romaniväestön palvelutarpeita alueellisesti ja paikallisesti. Hankkeessa tuetaan kansalaisten (romanit ovat Suomen kansalaisia) osallistumista ja omatoimisuutta. Rainer-hankkeessa hyödynnetään osallisuutta vahvistavia ja syrjäytymistä ehkäiseviä menetelmiä kuten vertaisryhmät ja harrastukset. Hankkeessa vahvistetaan romanien voimistumista toimijoiksi omissa asioissaan (Tukea arkeen -valmennusohjelma) ja sitä, että he käyttävät olemassa olevia palveluita (ml. sosiaali- ja terveys-, koulutus-, sekä työllisyyspalvelut, järjestöavustukset, harrastustoiminta) kuten muutkin kansalaiset. Rainer-hankkeen valintojen ja painotusten taustalla on ROMKO - romanien koulutustason nostamisen esiselvityshankkeen tulokset ( , S12658). Projektin tuloksena oli kaksiosainen raportti. Ensimmäinen osa kuvaa Jyväskylän seudun nuorten romanien kouluttautumisen esteitä ja tuen tarvetta. Kouluttautumiseen hakeutumisen esteenä ovat esimerkiksi huono opiskelumotivaatio, vähäinen usko omiin kykyihin, pelko kiusaamisesta ja syrjinnästä. Koulutuksen loppuun saattamisen esteitä ovat esimerkiksi vähäinen usko omiin kykyihin, kirjallisten tehtävien vaikeus ja syrjintä sekä tuen puute opinnoissa. Koulutukseen hakeutumisvaiheessa tarvitaan lisää tietoa hakuprosessista, toisten romaniopiskelijoiden vertaistukea, perheen ja vanhempien tukea, tukihenkilöä sekä tietoa oppilaitoksille romanikulttuurista. Esiselvityksen mukaan tärkein opintojen loppuun saattamiseksi tarvittava tuki on avustajan tai tukihenkilön tuki kirjallisiin tehtäviin ja teoreettisiin opintoihin. Opintojen aikana on myös tärkeää saada tukea vanhemmilta ja perheeltä sekä tukea lasten hoitoon. Esiselvityksen raportin toinen osa kuvaa Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen roolia romaniväestön integroitumisen tukemisessa. Raportti pohjautuu valtakunnallisen romanipoliittisen ohjelman (ROMPO ) toimenpidesuositukseen. Esiselvityshankkeessa selvitettiin myös perheiden merkitystä kouluttautumisen tukena, koska Romanit työelämään hankkeen (ESR, Equal) arvioinnin perusteella hankkeen toiminnoissa olisi pitänyt huomioida paremmin perheen tilanne ja tuen tarve. Romanit tarvitsevat tukea peruskoulun parempaan suorittamiseen, peruskoulun jälkeisiin opintoihin hakeutumiseen ja opintojen loppuun suorittamiseen. Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen rooli hankkeessa on kytkeä romaniasiat sosiaalialan osaamiskeskustoimintaan yhdeksi sen erityistehtäväksi. Tarkoituksena on luoda rakenne, joka mahdollistaa romanityössä hyvien käytäntöjen levittämisen ja juurruttamisen hyödyntäen niin sosiaalialan kuin moniammatillisia verkostoja paikallisella, maakunnallisella ja valtakunnallisella tasolla. Valtakunnallisen osaamiskeskusverkoston mukaanotto romanityön rakenteeseen lisää pitkällä aikavälillä sosiaalialan ammattilaisten osaamista romanityössä. Tarkoituksena on parantaa romaniväestön saamia palveluita kuntien peruspalveluissa ja lisätä yhdenvertaisuutta. Tärkeällä sijalla tällaisen erityistehtävän hoidossa on myös tutkimus- ja kehittämistoiminnan koordinointi. 5.2 Mitkä ovat hankkeen tavoitteet? Hankkeen tarkoituksena on vahvistaa keskisuomalaisten romanien työelämävalmiuksia. Hankkeen tavoitteena on tukea romanien 1. Kouluttautumista 2. Ammatin hankkimista Tulostettu :23:13\n4 3. Työpaikkojen löytymistä ja 4. Työssä menestymistä 4 (12) Keskeistä on ratkaista koulutukseen hakeutumiseen ja tutkintojen loppuun saattamiseen liittyviä esteitä kuten tiedon puute koulutusmahdollisuuksista, heikko itsetunto ja syrjinnän pelko. Koulutustason nostamisen avulla vahvistetaan työmarkkinoille pääsyä. Romanien koulutustasoa nostetaan muun muassa opiskeluun motivoimalla ja tukemalla opintojen suorittamista loppuun. Syrjinnän pelkoa vähennetään esimerkiksi lisäämällä tietoa romanikulttuurista oppilaitoksissa ja romanitaustaisen tukihenkilön avulla. 5.3 Mikä on hankkeen uutuus- tai lisäarvo? Mitä toimintatapojen muutosta halutaan saada aikaan? Rainer-hankkeen toimenpiteillä (esim. romanikulttuuriin liittyvä tiedottaminen eri organisaatioissa) tuotetaan lisäarvoa olemassa oleviin palveluihin ja edistetään monialaisten palveluiden hyödyntämistä. Romaniperheiden tukeminen ja perheiden kokonaisvaltainen kohtaaminen, jolloin kehittämistoimet suunnataan sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalvelujen laadun kehittämiseen. Palveluiden kehittämistyötä ja mahdollista asiantuntijoiden asennemuutosta tuetaan projektihenkilöstön parityöskentelynä. Varsinaiselle kohderyhmälle järjestettävä Tukea arkeen -valmennusohjelma, jonka teemat tarkentuvat perheiden kohtaamisen myötä. Uutuutena on valmennusohjelman toteutus parityöskentelynä, yhdistäen uusinta teoriaa ja kokemusasiantuntijuutta ja käyttäen osallisuutta vahvistavia ja syrjäytymistä ehkäiseviä menetelmiä kuten vertaisryhmiä. Valtakunnallisen romaniasiain kehittämistoiminnan käynnistäminen ja integroiminen sosiaalialan osaamiskeskustoimintaan. 5.4 Mitkä ovat hankkeen varsinaiset kohderyhmät? Varsinaisena kohderyhmänä ovat yli 15-vuotiaat - Jyväskylän seudun nuoret romanit - romaniperheet - nuorten perheiden tukena olevat nuoret isovanhemmat Romaniperheet joiden jäsenet ovat - koulutuksen nivelvaiheessa - kouluttamattomia - opintonsa keskeyttäneet tai - perheet joiden jäsenillä on vaikeuksia koulutuksen loppuun saattamisessa Varsinaisena kohderyhmänä ovat myös keskisuomalaisten kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon sekä oppilaitosten henkilöstöt. 5.5 Mitkä ovat hankkeen välilliset kohderyhmät? - opiskelijat - alueen yritykset sekä muut työnantajat - Lounais-Suomen alueellinen romaniasiain neuvottelukunta Lounais-Suomen alueelliseen romaniasiain neuvottelukuntaan (Lounais-Suomen aluehallintovirasto/sosiaali- ja terveysosasto) kuuluu Jyväskylästä paikallisten romanien edustaja ja Jyväskylän kaupungin edustaja. Neuvottelukunnassa tiedotetaan hankkeen toiminnasta, jotta muut alueen toimijat voivat halutessaan juurruttaa hankkeen toimintatapoja omilla paikkakunnillaan Lounais-Suomen alueella. Tulostettu :23:13\n5 6 Toteutus ja tulokset 5 (12) 6.1 Mitkä ovat hankkeen konkreettiset toimenpiteet tavoitteiden saavuttamiseksi? Jyväskylän kaupunki: 1. Romaniperheiden tukena toimiminen ja romanien erityistarpeiden huomioiminen palveluissa. Romanit työelämään hankkeessa kehitettyä Kiri-mallia kehitetään edelleen yksilökeskeisestä mallista perhekeskeiseksi malliksi. Kirimallissa työntekijät jalkautuvat niiden asiakkaiden kotiin, jotka eivät tule asioimaan virastoon. Alkukartoituksen pohjalta tehdään henkilökohtainen suunnitelma asiakkaan tarvitsemasta tuesta sosiaalisessa kuntoutumisessa. Tässä hankkeessa Kiri-mallin työskentelyä kehitetään yksilötyöstä perhetyöhön, jolloin kartoitetaan koko perheen tilanne ja suunnitelmassa huomioidaan jokaisen perheenjäsenen tarpeet. Suunnitelman toteuttamisen yhteistyötahoja ovat esimerkiksi sosiaali- ja terveyspalvelut, työvoimatoimisto, työvoiman palvelukeskus, sosiaalitoimi, asuntotoimisto, oppisopimuskeskus, Kela jne. 2. Hanketyöntekijät toimivat kulttuurivälittäjinä tai -tulkkina eri palveluissa kuten sosiaali-, terveys- ja työllisyyspalveluissa. Hanketyöntekijät järjestävät tietoiskutyyppisiä romanikulttuuriesitelmiä sekä varsinaisille että välilliselle Keski-Suomen alueen kohderyhmille. Jyväskylän ammattikorkeakoulu: Tukea arkeen -valmennusohjelma 1. Valmennusohjelman tarkoituksena on tukea romanien hakeutumista työhön ja koulutukseen sekä vahvistaa heidän koulutus- ja työelämävalmiuksiaan. Valmennusohjelma pohjautuu osallisuuteen, vertaisuuteen, vastuullisuuteen ja voimaantumiseen. Valmennusohjelmassa korostuvat perhe- ja verkostonäkökulma. Valmennusohjelma toteutetaan seitsemän (7) kunnan romaniyhteisöille. Isommissa kunnissa toteutetaan kolme (3) ryhmää: vuotiaat, vuotiaat, vuotiaat. Voimaantumisella (Siitonen, 1999) tarkoitetaan yksilön voimavarojen vapautumista käyttöön. Voimaantuminen on kasvuprosessi, joka mahdollistaa yksilön päämäärien saavuttamisen yhdessä toisten kanssa. Tällöin vertaisryhmän avulla voidaan luoda edellytykset voimaantumisprosessiin. Vertaisryhmän toiminnassa korostuvat muun muassa tavoitteellisuus, toiminnallisuus ja luottamuksellisuus. Ryhmän jäsen tulee kuulluksi ja ymmärretyksi luottamuksellisessa ilmapiirissä. Voimaantuminen näkyy parantuneena itsetuntona sekä kykynä asettaa ja saavuttaa tavoitteita. Tukea arkeen valmennusohjelma sisältää kuusi ryhmätapaamista. Ryhmän teemat täsmentyvät ja muotoutuvat ryhmän tarpeisiin sopiviksi. Valmennusohjelman rakenne on joustava ja se voidaan muokata vastaamaan erilaisten ryhmien tarpeita. Ryhmätoiminnassa pohditaan kouluttautumiseen liittyviä esteitä ja tuen tarpeita. Jokainen ryhmätapaaminen rakentuu omien voimavarojen löytämiseen ja niiden vahvistamiseen. Menetelmät ja työvälineet valikoituvat ryhmän tarpeiden mukaisesti, esimerkiksi aarrekartta ja vahvuuskortit. Tämän lisäksi tarkastellaan omia vahvuuksia sekä kehittämishaasteita. Prosessin aikana määritellään omat tavoitteet ja mahdolliset tuen tarpeet. Tukea arkeen -valmennusohjelma sisältää kuusi teemoitettua tapaamista: 1. Tapaaminen: Orientaatio, tullaan tutuiksi. Tavoitteiden asettaminen 2. Tapaaminen: Koulutusmahdollisuudet ja esteet 3. Tapaaminen: Minä opiskelijana 4. Tapaaminen: Arki ja sen sujuminen 5. Tapaaminen: Perhe ja verkostot kouluttautumisen tukena 6. Tapaaminen: Tulevaisuus omien tavoitteiden näkökulmasta Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus: 1. Osana Rainer-hanketta viedään eteenpäin ROMKO-esiselvityksessä jäsennettyä suunnitelmaa valtakunnallisen Tulostettu :23:13\n6 6 (12) romaniasiain tutkimus- ja kehittämistyön käynnistämiseksi. Organisointivaihtoehtoja ja resurssointimahdollisuuksia selvitetään osana Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen (Kosken) perustyötä, jolloin erityistehtävä kytkeytyy olemassa olevaan osaamiskeskustoimintaan. Saarijärvi Viitasaari alue 1. Saarijärvi Viitasaari -alueelle kohdentuu noin 10 % hankkeen kustannuksista. 6.2 Mitä tuloksia hankkeella saadaan aikaan? Mitä lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksia sillä on? Romaniväestön koulutustaso nousee ja työelämävalmiudet paranevat. Lyhyen aikavälin vaikutuksena on romaniperheiden arjen tukeminen Tukea arkeen -valmennusohjelmalla sekä romaniyksilöiden työ- ja toimintakyvyn parantaminen. Hankkeessa tuetaan romaneita kouluttautumisessa ja ammatin hankkimisessa. Tätä kautta avautuu mahdollisuuksia työelämään (pitkän aikavälin tavoite). Hankkeen vaikutuksia kohderyhmään mitataan sosiaalisen osallisuuden ja työ- ja toimintakyvyn arviointimenetelmällä Kykyviisarilla, jota käytetään mm. Sosku -hankkeen arvioinnissa ( ESR, hakemusnumero ). Kykyviisari soveltuu työelämän ulkopuolella olevien työ- ja toimintakyvyn arviointiin sekä muutoksen seurantaan. Toisena pitkän aikavälin tavoitteena on käynnistää pysyvä romaniasiain kehittämistoimintaa koordinoiva yksikkö sosiaalialan osaamiskeskustoiminnan ja sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämisrakenteiden yhteyteen. 6.3 Miten hakemuksen kohteena olevaa toimintaa jatketaan ja tuloksia sekä kokemuksia hyödynnetään hankkeen päättymisen jälkeen? Hankkeessa jatkokehitettävää Kiri-mallia vakiinnutetaan kaupungin romanityön työskentelytavaksi. Mallia sovelletaan myös muiden asiakasryhmien palveluihin. Jyväskylän kaupunki kehittää erilaisia asiakaslähtöisiä sosiaalisen kuntoutuksen ja osallisuuden mahdollistavia toimintamalleja sosiaalityöhön. Rainer-hanke ja Sosku-hanke tekevät yhteistyötä toimintamallien kehittämisessä. Hankkeissa kehitettyjä malleja juurrutetaan jo hankkeiden aikana perustyöhön. Tukea arkeen -valmennusohjelmaa jatketaan kouluttautumisen onnistumiseksi Jamk:ssa ja sitä voidaan siirtää myös muihin oppilaitoksiin. KOSKE:n alueellisen pilotin pohjalta ryhdytään valmistelemaan Sosiaali- ja terveysministeriön kanssa valtakunnallista romanien tutkimus- ja kehittämistehtävän käynnistämistä osaksi osaamiskeskuksen toimintaa. 7 Kustannusarvion ja rahoitussuunnitelman tiivistelmä Hankkeelle haetaan ennakkoa Kyllä ý Ei Kustannusmalli Flat rate 17 % palkkakustannuksista A Hankkeen kustannukset ja rahoitus Tulostettu :23:13\n7 7 (12) Kustannukset Yhteensä 1 Palkkakustannukset Ostopalvelut Muut kustannukset Flat rate Kustannukset yhteensä Tulot 0 Nettokustannukset yhteensä Rahoitus Yhteensä Osuus nettokustannuksista (%) 1 Haettava ESR- ja valtion rahoitus Kuntien rahoitus ,7 3 Muu julkinen rahoitus ,3 4 Yksityinen rahoitus 0 0 Rahoitus yhteensä B Erikseen raportoitavat osallistujien palkkakustannukset ja niiden rahoitus (joihin ei myönnetä ESR:n ja valtion rahoitusta) Kustannukset Yhteensä 6 Kunnat 0 7 Muu julkinen 0 Yhteensä 0 Kustannusarvio yhteensä Rahoitus Yhteensä 5 Kuntien rahoitus 0 6 Muu julkinen rahoitus 0 Yhteensä 0 Rahoitussuunnitelma yhteensä Muilta rahoittajilta haettu rahoitus 8.1 Mitä sitovia sopimuksia tai aiesopimuksia on rahoitussuunnitelmassa esitetyistä muun julkisen rahoituksen, kuntarahoituksen ja yksityisen rahoituksen osuuksista (ml. omarahoitusosuus)? Ei ole. 8.2 Onko hankkeeseen haettu tai ollaanko hakemassa rahoitusta muilta rahoittajilta? Mistä ja milloin rahoitusta on haettu? Kuinka paljon rahoitusta on haettu tai myönnetty? Ei ole. 9 Yhteydet muihin hankkeisiin 9.1 Mihin muihin Manner-Suomen rakennerahasto-ohjelmasta rahoitettaviin hankkeisiin tai hankekokonaisuuksiin hakemus liittyy ja miten? (Merkitse myös hakemusnumerot tai hankekoodit.) ROMKO - romanien koulutustason nostamisen esiselvityshanke , nro S Hankehakemus on laadittu esiselvityksen tulosten pohjalta. 9.2 Mihin muista rahoituslähteistä rahoitettaviin hankkeisiin tai hankekokonaisuuksiin hakemus liittyy ja miten? (Merkitse myös hakemusnumerot tai hankekoodit, jos niitä on.) 1. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos hakee vuosille ESR-rahoitusta (hankehakemus ) SOSKUsosiaalinen kuntoutuminen ja osallisuus yhteishankkeelle. Rainer-hanke tulee tekemään yhteistyötä Sosku-hankkeen kanssa romanien sosiaalisen kuntoutumisen ja osallisuuden edistämiseksi. Hankkeet hyötyvät toistensa kehittämistyöstä, yhteistyöstä ja tuloksista. Rainer-hanke lisää Sosku-hankkeen toimijoiden tietoutta romanien erityistarpeista ja kulttuurista ja romanit hyötyvät Sosku-hankkeessa kehitetyistä parantuneista palveluista. 2. Sosku-hanketta tukee Taylored Co-ordinater Care for Vulnerable Individuals/Groups Requiring Multi-Agency Support, hakemusnumero VP/2014/008/0265. Hanketta hakee brysseliläinen Local Urban Development European Network (Luden). Hankkeeseen sisältyy kolme pilottia, jotka ovat Suomessa, Sloveniassa ja Kreikassa. 3. Jyväskylän kaupungin hallinnoima Kaste-rahoitteinen Keski-Suomen SOTE 2020-hanke Tavoitteena on rakentaa Keski-Suomeen asukas- ja asiakaslähtöinen tuotantorakenne ja toimintamalli, jolla turvataan Keski-Suomen asukkaiden sosiaali- ja terveyspalvelut. Romaniasiain kehittämistoiminta liittyy osaltaan tähän kehittämiskokonaisuuteen. 5. DIAK - Diakonia ammattikorkeakoulu hakee hankerahoitusta valtakunnalliseen romanihankkeeseen syksyllä Tulostettu :23:13\n8 8 (12) Rainer-hanke tekee tiivistä yhteistyötä valtakunnallisen hankkeen kanssa hankkeen hakemusvaiheesta alkaen. 6. EU Agency for Fundamental Rights (FRA) kehittää tukitoimia (LERI projekti) paikallistason toimijoiden ja romaniväestön yhteistyön kehittämiseksi romanien osallisuuden lisäämiseksi yhteiskunnassa. Projektissa pyritään tunnistamaan yhteistyön onnistumiseen tai epäonnistumiseen vaikuttavia seikkoja. LERI:ssä on mukana 11 maata ja 22 paikkakuntaa. Jyväskylä ja Helsinki valittiin LERI:n kehittämisen yhteistyöhön Suomessa. 10 Maantieteellinen kohdealue ý Hankkeen toiminta kohdistuu yhden maakunnan alueelle Hankkeen toiminta kohdistuu usean maakunnan alueelle Hankkeen toiminta on valtakunnallista Maakunnat Keski-Suomi Seutukunnat Jyväskylän, Jämsän, Keuruun, Saarijärven-Viitasaaren, Äänekosken, Joutsan Kunnat Jyväskylä, Jämsä, Keuruu, Saarijärvi, Laukaa, Muurame, Viitasaari, Äänekoski, Petäjävesi, Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Hankasalmi, Joutsa, Konnevesi, Kuhmoinen, Kyyjärvi, Luhanka, Multia, Pihtipudas, Toivakka, Uurainen Jos hanke toteutetaan yhdessä paikassa, mikä on toteutuspaikan osoite? Jakeluosoite Postinumero Postitoimipaikka 11 Hakijan osaaminen, hankkeen riskiarviointi ja ohjausryhmä 11.1 Minkälainen on hakijan osaaminen ja kokemus hankkeiden toteuttamisesta ja hankesuunnitelman mukaisesta sisällöllisestä teemasta? Jyväskylän kaupungilla on vahva ja laaja-alainen hankekokemus. Viimeisimpiä hankkeita ovat mm: Palapeli 2 ESR,S10861 Voimalaitos- Nuorten taitopajat Jyväskylä S Minkälaisia riskejä hankkeen toteuttamiseen liittyy ja miten riskejä hallitaan? Riski Kohderyhmä ei osallistu Yhteistyökumppanit eivät osallistu Toimenpiteet riskin toteutumisen todennäköisyyden pienentämiseksi Jalkautuminen asiakkaiden luo kotiin ja koko perheen kohtaaminen. Keskeisimmät yhteistyökumppanit ovat osahakijoita ja heillä on selkeä tehtävä hankkeessa Esitys hankkeen ohjausryhmän kokoonpanoksi Jyväskylän seudun romanityöryhmä, Jyväskylän romaninuoret ry JyväsRoma, Pohjoisen Keski-Suomen romanien edustaja, Jyväskylän kaupunki, Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus, Jyväskylän ammattikorkeakoulu, Jyväskylän yliopisto, Jyväskylän koulutuskuntayhtymä. 12 Hakemusvaiheessa ilmoitettavat arviot hankekohtaisista seurantatiedoista 12.1 Hankkeeseen osallistuvien yritysten arvioitu lukumäärä Henkilöstömäärä Yritysten lukumäärä Mikroyritys Pieni yritys Keskisuuri yritys Suuryritys Yhteensä 0 Tulostettu :23:13\n9 9 (12) 12.2 Hankkeeseen osallistuvien henkilöiden lukumäärät hankkeen keston ajalta työmarkkina-aseman mukaan, naisten määrä eriteltynä Työttömät (ml. pitkäaikaistyöttö mät) Yleissivistävässä / ammatillisessa koulutuksessa olevat Työssä olevat (ml. yrittäjät) 12.3 Osallistujien henkilökoulutus- ja henkilötyöpäivät koko hankkeen keston ajalta Työmarkkinoiden ulkopuolella olevat Yhteensä Alle 25-vuotiaita vuotiaita vuotiaita Yli 54-vuotiaita Yhteensä Joista naisia Yhteensä Lähiopetuspäiviä 800 Etäopetuspäiviä 0 Tukityöllistämispäiviä 0 Ohjaus- tai konsultointipäiviä 350 Muita henkilötyöpäiviä Yhteensä Hankkeeseen osallistuvien alle 30-vuotiaiden, vuotiaiden ja yli 54-vuotiaiden koulutustausta, naisten määrä eriteltynä Toimintalinja 5. Sosiaalinen osallisuus ja köyhyyden torjunta Erityistavoite Työelämän ulkopuolella olevien työ- ja toimintakyvyn parantaminen Osallistujat ilman perusasteen (ISCED 1) koulutusta 12.5 Hankkeeseen osallistuvien opinto-ohjaajien, uraneuvojien ja muiden ohjauspalveluiden asiantuntijoiden lukumäärä, naisten määrä eriteltynä Alemman perusasteen (ISCED 1) ja ylemmän perusasteen (ISCED 2) koulutuksen suorittaneet Toimintalinja 5. Sosiaalinen osallisuus ja köyhyyden torjunta Keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeisen (ISCED 4) koulutuksen suorittaneet Korkea-asteen koulutuksen (ISCED 5 to 8) suorittaneet Erityistavoite Työelämän ulkopuolella olevien työ- ja toimintakyvyn parantaminen Yhteensä Alle 30-vuotiaita vuotiaita 0 Yli 54-vuotiaita 0 Yhteensä joista naisia 0 Osallistuvat opinto-ohjaajat, uraneuvojat ja muut ohjauspalveluiden asiantuntijat joista naisia Yhteensä Tulostettu :23:13\n10 13 Horisontaaliset periaatteet 13.1 Sukupuolten tasa-arvo 10 (12) Hankkeessa on tehty toimintaympäristön analyysi sukupuolinäkökulmasta ý Sukupuolinäkökulma on huomioitu hankkeen toiminnassa (valtavirtaistaminen) ý Hankkeen päätavoite on sukupuolten tasa-arvon edistäminen ý 13.2 Kestävä kehitys Kyllä Ei Perustelu Sukupuolinäkökulman analyysissä on käytetty romanityöntekijöitä (nainen ja mies) asiantuntijana. Analyysi on tehty Gendertaulukkoon jossa ensin kuvataan nykytilanne, tarpeet ja ongelmat ja sitten kuvataan toimenpiteet. Hankkeeseen palkataan naistyöntekijän lisäksi osa-aikainen miestyöntekijä kulttuurisista syistä. Romanikulttuurissa arkaluontoisia asioita käsitellään samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa. Näin voidaan saada luottamukselliset suhteet työntekijöiden ja kohderyhmän välille. Hankkeen päätavoite on romaniväestön koulutustason nostaminen ja siten työmarkkinoille pääsyn parantaminen. Tämä koskee sekä miehiä että naisia. Romaninaiset perustavat perheen hyvin nuorena ja kiinnostuvat koulutuksesta ja työstä sitten kun lapset menevät kouluun. Hankkeessa pyritään motivoimaan kouluttautumiseen ennen perheen perustamista. Toisena tavoitteena on tukea naisia sitten kun he ovat valmiita kouluttautumaan/työllistymään perheen perustamisen jälkeen. Tulostettu :23:13\n11 11 (12) 14 Liitteet Pakolliset liitteet Välitön vaikutus Vaikutusaste Välillinen vaikutus Vaikutuksen kohde Perustelu Ekologinen kestävyys Luonnonvarojen käytön kestävyys 0 Ei vaikutusta Ilmastonmuutoksen aiheuttamien riskien vähentäminen 0 Ei vaikutusta Kasvillisuus, eliöt ja luonnon monimuotoisuus 1 Ei vaikutusta Pinta- ja pohjavedet, maaperä sekä ilma (ja kasvihuonekaasujen väheneminen) 0 Ei vaikutusta Natura ohjelman kohteet 0 Ei vaikutusta Taloudellinen kestävyys Koulutustason paraneminen vähentää jätteiden määrän tuottamista. Ympäristötietoisuus motivoi lajittelemaan ja kierrättämään sekä tekemään kestäviä ostopäätöksiä ja vähentämään Materiaalit ja jätteet 1 kertakäyttökulutusta. Koulutustason paraneminen lisää tietoisuutta uusiutuvista energiavaroista ja motivoi tekemään kulutusvalintoja, esim. tuulivoimalla tuotetun Uusiutuvien energialähteiden käyttö 1 sähkön ostaminen. Paikallisen elinkeinorakenteen kestävä kehittäminen 0 Ei vaikutusta Aineettomien tuotteiden ja palvelujen kehittäminen 0 0 Ei vaikutusta Liikkuminen ja logistiikka 0 Koulutustason nostaminen lisää tietoisuutta liikenteen ympäristövaikutuksista ja motivoi tekemään ympäristöystävällisempiä liikkumisen valintoja. Esimerkiksi kävely tai pyöräily 1 työmatkoilla autoilun sijaan. Sosiaalinen ja kulttuurinen kestävyys sekä yhdenvertaisuus Hyvinvoinnin edistäminen 5 Koulutustason nouseminen lisää hyvinvointia. Työllistyminen lisää taloudellista hyvinvointia ja elämässä eteenpäin meneminen lisää henkistä hyvinvointia. Tasa-arvon edistäminen 5 Hankkeen tukitoimilla edistetään sukupuolten välistä tasa-arvoa tukemalla naisia 0 kouluttautumaan perheen perustamisen jälkeen. Yhteiskunnallinen ja kulttuurinen yhdenvertaisuus 5 Kulttuuriympäristö 5 0 Ympäristöosaaminen 1 Hankkeessa lisätään vähemmistöryhmän tasaarvoista etenemistä pääväestön kanssa koulutuksen ja työllistymisen poluilla. Hankkeessa tehtävä kulttuuritiedotus lisää kulttuurierojen ymmärrystä ja auttaa huomaamaan, että meissä on enemmän samanlaista kuin erilaista. Romanit tarvitsevat vielä tukea ja rohkaisua tulemaan pääväestön toimintoihin mukaan tietoisena siitä, että samalla he voivat säilyttää oman kulttuurinsa. Hankkeella on vaikutusta romanien kulttuuriperinnön säilymiseen. Hankkeessa rakennetaan luottamusta siihen, että romanien arvokas kulttuuri voidaan säilyttää vaikka toimitaan yhdessä pääväestön kanssa. Hankkeella on vaikutusta romanien ympäristöosaamiseen koulutustason paranemisen tuoman ympäristötietoisuuden lisääntyessä. Esimerkiksi nuori koulutettu romanimies sanoi valinneensa omakotitaloonsa energiaa säästävän valaistuksen ja lämmityksen. Tulostettu :23:13\n12 Yhteishankkeen sopimus Muut liitteet Aiesopimus Koske ALV selvitys Jyväskylän kaupunki ALV selvitys Koske JAMK:n ja Jyväskylän kaupungin yhteistyösopimus 12 (12) Hakija vakuuttaa tässä hakemuksessa ja sen liitteissä antamansa tiedot oikeiksi. Viranomaisella on oikeus tarkastaa hakijaa koskevat verovelkatiedot, arvonlisäverovelvollisuutta koskevat tiedot sekä muut tarvittavat toiselta viranomaiselta saatavat tiedot, joilla voi olla vaikutusta rahoituksen myöntämiseen. Yhteishankkeessa tarkastusoikeus koskee kaikkia hakijoita ja tuen siirto menettelyssä hakijan lisäksi kaikkia tuen siirronsaajia. Päiväys ja hakijaorganisaation sähköinen allekirjoitus KUITTU ULLA palvelujohtaja (Allekirjoitettu sähköisesti vahvalla Katso-tunnistautumisella) KUITTU ULLA palvelujohtaja (Allekirjoitettu sähköisesti vahvalla Katso-tunnistautumisella) Tulostettu :23:13\n13 Hakijan (päätoteuttajan) taustalomake 1 (7) Hakijan (päätoteuttajan) nimi Jyväskylän kaupunki Organisaatiotyypin mukainen omarahoitusosuuden laji Kuntarahoitus Jakeluosoite Hannikaisenkatu 37, PL 583 Hakijan (päätoteuttajan) yhteyshenkilö ANTTONEN RITVA TERTTU KYLLIKKI Y-tunnus Postinumero Yhteyshenkilön puhelinnumero ja Organisaatiotyyppi Kunta Postitoimipaikka Jyväskylä Yhteyshenkilön sähköpostiosoite 1 Tarve, tavoitteet ja toteuttajan rooli Mihin tarpeeseen tai ongelmaan hankkeella haetaan ratkaisua? Mitkä ovat hankkeen tavoitteet ja uutuus- tai lisäarvo? Keskisuomalaisten romanien koulutustaso on vielä alhainen. Rainer-hankkeessa tullaan kiinnittämään huomiota osallisuutta vahvistavien ja syrjäytymistä ehkäisevien menetelmien hyödyntämiseen. Rainer-hankkeen toimenpiteillä edistetään keskisuomalaisten romanien etenemistä kouluttautumisen kautta kohti työelämää. Hankkeessa pyritään siihen, että romanit voimistuvat toimijoiksi omissa asioissaan (esim. hakeutuvat omatoimisesti koulutukseen ja työelämään) ja he käyttävät olemassa olevia palveluita (ml. sosiaali- ja terveys-, koulutus- sekä työllisyyspalvelut, järjestöavustukset, harrastustoiminta) kuten muutkin kansalaiset. Tarkoituksena on vahvistaa keskisuomalaisten romanien työelämävalmiuksia ja työmarkkinoille pääsyä. Tavoitteena on tukea romanien kouluttautumista, ammatin hankkimista, työpaikkojen löytymistä sekä työssä menestymistä. Keskeistä on ratkaista koulutukseen hakeutumiseen ja tutkintojen loppuun suorittamiseen liittyviä esteitä (esim. kirjallisista tehtävistä selviytyminen, syrjinnän pelko). Rainer-hankkeen toimin tuotetaan lisäarvoa olemassa oleviin palveluihin ja edistetään monialaisten palveluiden hyödyntämistä. Romaniperheiden tukeminen ja perheiden kokonaisvaltainen kohtaaminen, jolloin kehittämistoimet suunnataan sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalvelujen laadun kehittämiseen. Palveluiden kehittämistyötä ja mahdollista asiantuntijoiden asennemuutosta tuetaan projektihenkilöstön parityöskentelynä. 2 Toteutus ja tulokset Tulostettu :23:15\n14 Mitkä ovat hankkeet konkreettiset toimenpiteet tavoitteiden saavuttamiseksi? Mitä tuloksia hankkeella saadaan aikaan? Romaniperheiden tukena toimiminen ja romanien erityistarpeiden huomioiminen palveluissa Romanit työelämään hankkeessa ( ,ESR, Equal) kehitettyä Kiri-mallia edelleen kehittämällä siirrytään yksilökeskeisestä mallista perhekeskeiseen toimintamalliin. Kiri-mallissa työntekijät jalkautuvat niiden asiakkaiden kotiin, jotka eivät tule asioimaan virastoon. Alkukartoituksen pohjalta tehdään henkilökohtainen/perhekohtainen suunnitelma asiakkaan/perheen tarvitsemasta tuesta sosiaalisessa kuntoutumisessa. Suunnitelmaa voidaan toteuttaa asiakkaalle räätälöitynä verkostotyönä. Romanikulttuuriesitelmiä järjestetään peruskouluille, oppilaitoksille ja viranomaisille sekä työnantajille. Kulttuurivälittäjänä tai -tulkkina toimiminen eri palveluissa kuten sosiaali- ja terveyspalveluissa ja työllisyyspalveluissa. Hankkeen tuloksena Keski-Suomen romaniväestön koulutustaso nousee ja työelämävalmiudet paranevat. De minimis -tuki-ilmoitus 1 Harjoittaako hankkeen hakija hankkeessa taloudellista toimintaa, jossa on kyse tavaroiden tai palvelujen tarjoamisesta tietyillä markkinoilla? Kyllä ý Ei 2 Osallistuuko hankkeen toimenpiteisiin hyödynsaajina taloudellista toimintaa harjoittavia organisaatioita? Kyllä ý Ei Hankkeen kustannusarvio Kustannusmalli ý Flat rate 17 % palkkakustannuksista Flat rate 15 % palkkakustannuksista Flat rate 40 % palkkakustannuksista Kertakorvaus (lump sum) Kaikki kirjanpidon kustannukset ilmoitetaan tosiasiallisesti aiheutuvien kustannusten mukaan A Hankkeen kustannukset ý Arvonlisävero jää hakijan lopulliseksi kustannukseksi. Ilmoitettaviin kustannuksiin sisältyy alv. Arvonlisävero ei jää hakijan lopulliseksi kustannukseksi. Kustannukset on ilmoitettu verottomina. 2 (7) Tulostettu :23:15\n15 1 Palkkakustannukset 3 (7) Tehtävä Kokoaikainen/ osa-aikainen Henkilötyökk Hankesihteeri Osa-aikainen Hankepäällikkö Osa-aikainen Ohjaaja Osa-aikainen Ohjaaja Kokoaikainen Yhteensä Kustannusten perustelut Ohjaaja kokopäivätoiminen tekee hankkeessa asiakastyötä, pitää kulttuuriluentoja ja tietoiskuja. Ohjaaja osa-aikainen, 10 % työajasta. Hän osallistuu pääasiassa kulttuuriluentojen ja tietoiskujen pitämiseen. Hänen työnsä kohdentuu Viitasaaren, Äänekosken, Suolahden ja Laukaan alueelle. Hankesihteeri seuraa hankkeen taloutta, maksatusasiat, hallintoon liittyvät tehtävät. Hankepäällikkö johtaa ja koordinoi hanketta, laatii raportit ja tekee verkostoyhteistyötä. 2 Ostopalvelut Kustannus Kansainvälisen romanipäivän juhlan musiikkiesitykset Yhteensä Kustannusten perustelut Kansainvälisen romanipäivän ja ohjelmaan sisällytetään hankkeeseen liittyvä osuus, jossa kerrotaan hankkeen toiminnoista ja tuloksista. Samalla paikallinen väestö voi arvioida hanketta ja keskustella hankkeen toiminnoista. 3 Muut kustannukset Kustannus Hankeseminaarien ja Kansainvälisen romanipäivän tapahtumien tilavuokrat Hankeseminaarien ja kansainvälisen romanipäivän tarjoilut Yhteensä Kustannusten perustelut Hankkeen alkuseminaari 2015 ja loppuseminaari Informointi kohderyhmälle ja verkostoille. Kansainvälisen romanipäivän ja juhlien tarjoilu ja ohjelma. Kansainvälisen romanipäivän ohjelmaan sisällytetään hankkeeseen liittyvä osuus, jossa kerrotaan hankkeen toiminnoista ja tuloksista. Samalla paikallinen väestö voi arvioida hanketta ja keskustella hankkeen toiminnoista. Tulostettu :23:15\n16 4 Flat rate 4 (7) Kerroin % Yhteensä Hankkeen kustannukset 1-4 Yhteensä Tulot Tulot 5 Yhteensä Nettokustannukset yhteensä Yhteensä B Erikseen raportoitavat osallistujien palkkakustannukset (joihin ei myönnetä ESR:n ja valtion rahoitusta) 6 Kuntien kustannukset Kustannus 6 Yhteensä Kustannusten perustelut 7 Muut julkiset kustannukset Kustannus 7 Yhteensä Kustannusten perustelut Tulostettu :23:15\n17 6-7 Erikseen raportoitavat osallistujien palkkakustannukset 6-7 Yhteensä 5 (7) A + B Kustannukset yhteensä A + B Yhteensä Hankkeen rahoitussuunnitelma A Rahoitus hankkeen kustannuksiin 1 Haettava ESR- ja valtion rahoitus 1 Yhteensä Kuntien rahoitus 2.1 Kuntien rahoitus, tuensaajan omarahoitus Rahoitus Kuntien rahoitus: Tuensaajan omarahoitus Yhteensä Kuntien rahoitus, ulkopuolinen rahoitus Rahoitus 2.2 Yhteensä Kuntien rahoitus yhteensä Yhteensä Muu julkinen rahoitus Tulostettu :23:15\n18 3.1 Muu julkinen rahoitus, tuensaajan omarahoitus 6 (7) Rahoitus Muu julkinen rahoitus: Tuensaajan omarahoitus Yhteensä Muu julkinen rahoitus, ulkopuolinen rahoitus Rahoitus 3.2 Yhteensä Muu julkinen rahoitus yhteensä Yhteensä Yksityinen rahoitus 4.1 Yksityinen rahoitus, tuensaajan omarahoitus Rahoitus Yksityinen rahoitus: Tuensaajan omarahoitus Yhteensä Yksityinen rahoitus, ulkopuolinen rahoitus Rahoitus 4.2 Yhteensä Yksityinen rahoitus yhteensä Yhteensä Rahoitus hankkeen kustannuksiin yhteensä 1-4 Yhteensä Tulostettu :23:15\n19 B Erikseen raportoitavien osallistujien palkkakustannusten rahoitus 5 Kuntien rahoitus 7 (7) 6 Muu julkinen rahoitus 5-6 Erikseen raportoitavat rahoituserät yhteensä 5-6 Yhteensä A + B Rahoitus yhteensä A + B Yhteensä Tulostettu :23:15\n20 Hakijan (osatoteuttajan) taustalomake 1 (13) Hakijan (osatoteuttajan) nimi Jyväskylän ammattikorkeakoulu Oy Organisaatiotyypin mukainen omarahoitusosuuden laji Muu julkinen rahoitus Jakeluosoite Rajakatu 35 Hakijan (osatoteuttajan) yhteyshenkilö Taja Kiiskilä Y-tunnus Postinumero Yhteyshenkilön puhelinnumero Organisaatiotyyppi Ammattikorkeakoulu Postitoimipaikka Jyväskylä Yhteyshenkilön sähköpostiosoite 1 Tarve, tavoitteet ja toteuttajan rooli Mihin tarpeeseen tai ongelmaan hankkeella haetaan ratkaisua? Mitkä ovat hankkeen tavoitteet ja uutuus- tai lisäarvo? ROMKO - romanien koulutustason nostamisen esiselvityshankkeen (S12658) tuloksien sekä aiemman ohjelmakauden Romanit työelämään hankkeen ( , ESR/Equal) arvioinnin perusteella selvisi, että perheiden merkitystä ei riittävästi huomioida kouluttautumisen tukena. Romanit tarvitsevat tukea peruskoulun parempaan suorittamiseen, peruskoulun jälkeisiin opintoihin hakeutumiseen ja opintojen loppuun suorittamiseen. Romaniperheiden tukeminen ja perheiden kokonaisvaltainen kohtaaminen mahdollistaa sosiaali-, terveys- ja kuntoutuspalvelujen asiakaslähtöisen kehittämisen. Keski-Suomen maakuntastrategian osaamistalouden näkökulmasta aidosti toteutettava elinikäinen oppiminen vastaa kiihtyviin työvoimatarpeiden muutoksiin ja tukee paikallista työllisyyttä. Jyväskylän ammattikorkeakoulu toimeenpanee omalta osaltaan Keski-Suomen strategiaa tarjoamalla monipuolisempia ja tehokkaampia oppimismahdollisuuksia ja oppimistapoja. Varsinaiselle kohderyhmälle järjestettävä Tukea arkeen -valmennusohjelma, jonka teemat valikoituvat tarkemmin perheiden kohtaamisen myötä. Valmennusohjelmassa hyödynnetään kokemusasiantuntijuutta, jolloin valmennusohjelman tapaamiskertoihin kutsutaan teemaan liittyen romanihenkilöitä kokemusasiantuntijoiksi. Uutuutena on valmennusohjelman ja perhetyön toteutus parityöskentelynä, yhdistäen uusinta teoriaa ja käyttäen osallisuutta vahvistavia ja syrjäytymistä ehkäiseviä menetelmiä. 2 Toteutus ja tulokset Tulostettu :23:16\n21 Mitkä ovat hankkeet konkreettiset toimenpiteet tavoitteiden saavuttamiseksi? Mitä tuloksia hankkeella saadaan aikaan? Toteutus 1. Tukea arkeen valmennusohjelma romaniperheille. Toteutetaan seitsemän (7) kunnan romaniyhteisölle, hankkeen aikana kuusi (6) teemoitettua tapaamista kussakin kunnassa. 2. Suunnitelmallinen ja tavoitteellinen perhetyö ja sen mallintaminen. Romaniperheissä toteutettavassa perhetyössä työparina toimiminen. 3. Kulttuurinvälittäjänä sosiaali- ja terveysalan asiantuntijoille. 2 (13) Tulokset 1. Romanien tietoisuus koulutus- ja työelämään liittyvistä mahdollisuuksista paranee. 2. Romanien koulutus- ja työelämävalmiudet vahvistuvat (Kykyviisari-mittari/ TTL) 3. Parityöskentelynä toteutettava perhetyön mallintaminen. 4. Sosiaali- ja terveysalan asiantuntijoiden tietoisuuden lisääntyminen romanikulttuurista. De minimis -tuki-ilmoitus 1 Harjoittaako hankkeen hakija hankkeessa taloudellista toimintaa, jossa on kyse tavaroiden tai palvelujen tarjoamisesta tietyillä markkinoilla? Kyllä ý Ei Hankkeen kustannusarvio Kustannusmalli ý Flat rate 17 % palkkakustannuksista Flat rate 15 % palkkakustannuksista Flat rate 40 % palkkakustannuksista Kertakorvaus (lump sum) Kaikki kirjanpidon kustannukset ilmoitetaan tosiasiallisesti aiheutuvien kustannusten mukaan A Hankkeen kustannukset ý Arvonlisävero jää hakijan lopulliseksi kustannukseksi. Ilmoitettaviin kustannuksiin sisältyy alv. Arvonlisävero ei jää hakijan lopulliseksi kustannukseksi. Kustannukset on ilmoitettu verottomina. 1 Palkkakustannukset Tehtävä Kokoaikainen/ osa-aikainen Henkilötyökk Projektisihteeri Osa-aikainen Projektiasiantuntija Osa-aikainen Yhteensä Tulostettu :23:16\n22 Kustannusten perustelut Palkkakustannusten perustelut: Projektiasiantuntija: projektin sisällöllinen asiantuntijuus (perhetyö, valmennus...), parityöskentelyyn osallistuminen (perhetyö ja valmennus), palveluiden asiakaslähtöinen kehittäminen. Projektisihteeri: hallintoon ja maksatuksiin liittyvät tehtävät 3 (13) 2 Ostopalvelut Kustannus Kokemusasiantuntijoiden palkkiot Yhteensä Kustannusten perustelut Kokemusasiantuntijoiden palkkiot, päivä 40 euroa. 3 Muut kustannukset Kustannus Kohderyhmän pienhankinnat Valmennusohjelman tilavuokrat Valmennusohjelman tarjoilut Yhteensä Kustannusten perustelut Tukea Tukea arkeen -valmennusohjelma: - Valmennusohjelma toteutetaan seitsemän Keski-Suomen alueen kuntien romaniyhteisöille, hankkeen aikana yhteensä kuusi tapaamista 7 alueella (useamman pienen kunnan romaneita voi osallistua samaan tapaamiseen). Isommissa kunnissa (3 kpl) toteutetaan kolme eri ryhmää vuotiaille, vuotiaille sekä vuotiaille. Kustannukset sisältävät valmennusohjelman kohderyhmän tilavuokrat ja tapaamisten tarjoilut. Valmennusohjelman pienhankintoja ovat esim. kartonki, liimat ja kynät. 4 Flat rate Kerroin % Yhteensä Hankkeen kustannukset 1-4 Yhteensä Tulostettu :23:16\n23 5 Tulot 4 (13) Tulot 5 Yhteensä Nettokustannukset yhteensä Yhteensä B Erikseen raportoitavat osallistujien palkkakustannukset (joihin ei myönnetä ESR:n ja valtion rahoitusta) 6 Kuntien kustannukset Kustannus 6 Yhteensä Kustannusten perustelut - 7 Muut julkiset kustannukset Kustannus 7 Yhteensä Kustannusten perustelut Erikseen raportoitavat osallistujien palkkakustannukset 6-7 Yhteensä A + B Kustannukset yhteensä A + B Yhteensä Hankkeen rahoitussuunnitelma Tulostettu :23:16\n24 A Rahoitus hankkeen kustannuksiin 1 Haettava ESR- ja valtion rahoitus 1 Yhteensä 5 (13) Kuntien rahoitus 2.1 Kuntien rahoitus, tuensaajan omarahoitus Rahoitus Kuntien rahoitus: Tuensaajan omarahoitus Yhteensä Kuntien rahoitus, ulkopuolinen rahoitus Rahoitus 2.2 Yhteensä Kuntien rahoitus yhteensä Yhteensä Muu julkinen rahoitus 3.1 Muu julkinen rahoitus, tuensaajan omarahoitus Rahoitus Muu julkinen rahoitus: Tuensaajan omarahoitus Yhteensä Muu julkinen rahoitus, ulkopuolinen rahoitus Rahoitus 3.2 Yhteensä Tulostettu :23:16\n25 Muu julkinen rahoitus yhteensä Yhteensä 6 (13) Yksityinen rahoitus 4.1 Yksityinen rahoitus, tuensaajan omarahoitus Rahoitus Yksityinen rahoitus: Tuensaajan omarahoitus Yhteensä Yksityinen rahoitus, ulkopuolinen rahoitus Rahoitus 4.2 Yhteensä Yksityinen rahoitus yhteensä Yhteensä Rahoitus hankkeen kustannuksiin yhteensä 1-4 Yhteensä B Erikseen raportoitavien osallistujien palkkakustannusten rahoitus 5 Kuntien rahoitus 6 Muu julkinen rahoitus 5-6 Erikseen raportoitavat rahoituserät yhteensä 5-6 Yhteensä Tulostettu :23:16\n26 A + B Rahoitus yhteensä A + B Yhteensä 7 (13) Tulostettu :23:16\n27 Hakijan (osatoteuttajan) taustalomake 8 (13) Hakijan (osatoteuttajan) nimi Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Organisaatiotyypin mukainen omarahoitusosuuden laji Muu julkinen rahoitus Jakeluosoite Matarankatu 4 Hakijan (osatoteuttajan) yhteyshenkilö Raili Haaki Y-tunnus Postinumero Yhteyshenkilön puhelinnumero Organisaatiotyyppi Muu järjestö tai yhdistys Postitoimipaikka Jyväskylä Yhteyshenkilön sähköpostiosoite 1 Tarve, tavoitteet ja toteuttajan rooli Mihin tarpeeseen tai ongelmaan hankkeella haetaan ratkaisua? Mitkä ovat hankkeen tavoitteet ja uutuus- tai lisäarvo? Tarve Maastamme puuttuu pysyvä toimija ja rakenne, joka tukisi romaniväestöä koskevaa tutkimus- ja kehittämistyötä ja jalkauttaisi tätä tietoa. Suomen ensimmäisessä romanipoliittisessa ohjelmassa (2009) on ehdotettu selvitettäväksi, minkä alueellisen sosiaalialan osaamiskeskuksen tehtäväksi voitaisiin antaa erityisosaamisalueena romaniväestön sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä sitä koskevan tiedotuksen ja koulutuksen kehittäminen. Tällaisen toiminnan pilotointi Keski-Suomen alueella on perusteltua Jyväskylän seudulla jo tehdyn aktiivisen romanityön pohjalta. ROMKO romanien koulutustason nostamisen esiselvityshankkeessa ( , nro ) kuvattiin Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen roolia romaniväestön integroitumisen tukemisessa. Nyt haettavalla hankkeella turvataan tämän suunnittelutyön jatkuminen. Sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa ja oppilaitoksissa on todettu olevan tarve romaneita koskevalle erityistiedolle. Romaniväestön yksilökohtaisen tukemisen lisäksi tarvitaan rakenteiden kehittämistä, jotta romaniväestön koulutustasoa voidaan nostaa ja sitä kautta lisätä heidän työelämävalmiuksiaan. Tavoitteet Osana nyt haettavaa hanketta viedään eteenpäin suunnitelmaa romaniasiain osaamiskeskuksen käynnistämiseksi. Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen yhteyteen luodaan alueellinen rakenne, joka mahdollistaa romanityössä hyvien käytäntöjen levittämisen ja juurruttamisen. Tässä työssä hyödynnetään sosiaalialan toimijoiden ja moniammatillisia verkostoja paikallisella, maakunnallisella ja valtakunnallisella tasolla. Valtakunnallisen osaamiskeskusverkoston mukaanotto romanityön rakenteeseen lisää pitkällä aikavälillä sosiaalialan ammattilaisten osaamista romanityössä. Tämä parantaa romaniväestön palveluja kuntien peruspalveluissa ja lisää yhdenvertaisuutta, kun myös tietous palveluista tavoittaa romaniväestön entistä paremmin. Tärkeällä sijalla tällaisen erityistehtävän hoidossa on myös tutkimus- ja kehittämistoiminnan koordinointi. Osatoteuttajan rooli Edistää romaniväestön edustajien osallisuutta kehittämistoiminnassa ja sen suunnittelussa Esitellä suunnitelmaa romaniasiain osaamiskeskuksesta paikallisella, maakunnallisella ja valtakunnallisella tasolla ja neuvotella sen käynnistämisvaihtoehdoista eri tahojen kanssa. Selvittää romaniasiain osaamiskeskuksen resurssointivaihtoehdot osana sosiaalialan osaamiskeskuksen toimintaa. Verkostoida alan koulutuksen, tutkimuksen ja kehittämistyön toimijoita. 2 Toteutus ja tulokset Tulostettu :23:16\n28 Mitkä ovat hankkeet konkreettiset toimenpiteet tavoitteiden saavuttamiseksi? Mitä tuloksia hankkeella saadaan aikaan? Toteutus Romaniasiain osaamiskeskuksen suunnitelmaa rikastetaan esittelemällä sitä ja keskustelemalla asiasta Keski-Suomen maakunnan sosiaali- ja terveysalan johdon ja ammattilaisten tapaamisissa sekä Jyväskylän seudun romaniväestön työryhmissä ja vastaavissa tapaamisissa tai tapahtumissa pohjoisen Keski-Suomen kuntien alueella. Romaniasiain osaamiskeskuksen suunnitelmaa jäsennetään keskusteluissa tutkimuksen ja kehittämistoiminnan edustajien kanssa. Romaniasiain osaamiskeskuksen suunnitelman toteutusvaihtoehtoja kartoitetaan valtakunnallisissa neuvotteluissa eri tahojen kanssa. Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus (Koske) toimii hankkeen osatoteuttajana siten, että Kosken johtaja työskentelee tässä tehtävässä 10 % osuudella kokonaistyöajastaan. Erityistehtävä kytkeytyy näin tiiviisti olemassa olevaan osaamiskeskustoimintaan. Tulokset Romaniasiain osaamiskeskuksen organisointi ja rahoitusratkaisut on löydetty ja keskuksen käynnistämiseksi laaditaan etenemispolku ja aikataulu. Pitkän aikavälin tavoitteena on käynnistää pysyvä romaniasiain osaamiskeskus sosiaalialan osaamiskeskustoiminnan ja sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämisrakenteiden yhteyteen. De minimis -tuki-ilmoitus 1 Harjoittaako hankkeen hakija hankkeessa taloudellista toimintaa, jossa on kyse tavaroiden tai palvelujen tarjoamisesta tietyillä markkinoilla? Kyllä ý Ei Hankkeen kustannusarvio Kustannusmalli ý Flat rate 17 % palkkakustannuksista Flat rate 15 % palkkakustannuksista Flat rate 40 % palkkakustannuksista Kertakorvaus (lump sum) Kaikki kirjanpidon kustannukset ilmoitetaan tosiasiallisesti aiheutuvien kustannusten mukaan A Hankkeen kustannukset ý Arvonlisävero jää hakijan lopulliseksi kustannukseksi. Ilmoitettaviin kustannuksiin sisältyy alv. Arvonlisävero ei jää hakijan lopulliseksi kustannukseksi. Kustannukset on ilmoitettu verottomina. 1 Palkkakustannukset Tehtävä Kokoaikainen/ osa-aikainen Henkilötyökk Asiantuntijatehtävä Osa-aikainen Yhteensä (13) Tulostettu :23:16\nSosiaalisen kuntoutumisen kehittyminen Jyväskylässä\nSosiaalisen kuntoutumisen kehittyminen Jyväskylässä Kuntoutuspäivät Helsinki 10.3.2015 Seija Kinnunen, projektikoordinaattori Ritva Anttonen, palvelujohtaja Aikuissosiaalityö ja kuntouttavat palvelut 27.2.2015


MTV3: Jussi Lammen velkataakka kasvaa | Viihde | Iltalehti.fi\nMTV3: Jussi Lammen velkataakka kasvaa\nPerjantai 31.7.2009 klo 19.00\nNäyttelijä-muusikko Jussi Lammen ulosottovelat ovat kasvaneet 247 509 euroon, kertoo MTV3 verkkosivuillaan.\nLainojen takaukset ovat vieneet Jussi Lammen velkakierteeseen. (JARI KUPIAINEN)\nKesällä 2007 Lammella oli ulosotossa 235 000 euroa. Nyt reilut kaksi vuotta myöhemmin ulosottovelka on kasvanut jo 247 509 euroon.\nSummaltaan suurin merkintä ulosottorekisterissä on 149 024 euron velkakirjasaatava. Lammen mukaan velat ovat syntyneet hänen 80- ja 90-lukujen taitteessa takaamistani lainoista. Nyt lainat ovat päätyneet näyttelijän maksettaviksi.\n- Haluaisin tässä tehdä selväksi sen, että en todellakaan pakoile velkoja missään Cayman-saarilla, vaan joka saatanan palkasta höylätään kolmannes ulosottoon. Korot ovat kuitenkin jo niin isot, että en koskaan saa velkaa kokonaan pois maksettua, Lampi kertoi Ilta-Sanomille vuonna 2007.\nTieto perustuu 27.7.2009 Helsingin ulosottovirastosta saatuun todistukseen ulosottorekisteristä.


way of passing time: pieniä yllätyksiä\nNiina/ Pikku-Bambin Blogi 20. maaliskuuta 2015 klo 12.17\nOn ihanaa kun joskus pääsee yllättämään ja itsekin tulee yllätetyksi. <3 Laita ihmeessä kakusta ohjetta. Testaisin mielelläni, kun jo kuulostaa liian hyvältä. :) Mukavaa viikonloppua!\nRuut 22. maaliskuuta 2015 klo 9.56\nNo niin nyt on kakku ohjetta ;)\nAmanda- Amandan unelmia 20. maaliskuuta 2015 klo 13.44\nIhana kirjoitus. Tosi kaunis blogi ja kotisi ♥ Tulen uudelleen seuraamaan.. Jos haluat niin käy kurkkaamassa omaa blogiani, puuhiani saa alkaa seuraamaan ja kommentit piristävät. www.amandanunelmia.blogspot.fi :) Ihanaa viikonloppua!\nKiva, jos tykkäät. Pitääpä käydä kurkkimassa sinunkin blogiasi :)\nKatja - Tässä ja Nyt 20. maaliskuuta 2015 klo 15.55\nSanna/ Sisustus COCO 20. maaliskuuta 2015 klo 19.02\nIhanaa viikonloppua ja tuhat voima halausta Ruut <3\nKiitos Sanna, niitä tarvitaan <3\nViivi / Valkoinen Soihtu 21. maaliskuuta 2015 klo 10.09\nIhanaa, että olet saanut yllätyspostia:) Mutta tosi kurjaa, että terveysasioissa on tullut takapakkia:/ Hirmuisesti tsemppiä!!!\nPS. Kinder-juustokakku kuulostaa aivan liian herkulta:P\nRuut 22. maaliskuuta 2015 klo 9.58\nKiitos Viivi! Aina ei uutiset ole niin mukavia, mutta se on tätä elämää. Suosittelen kokeilemaan kakkua jos haluaa jotain oikein makeaa ;)\nSanna - Koti Betonia 21. maaliskuuta 2015 klo 11.20\nAurinkoa Ruut! Sisäisesti ja ulkoisesti. Kaikkiin asioihin ei voi kuitenkaan aina vaikuttaa.\nRuut 22. maaliskuuta 2015 klo 9.59\nKiitos Sanna! Totta tuokin. Sairastaminen ei ole mukavaa, mutta onneksi niitä mukavia juttuja on aika paljon ympärillä!\nKaisa / Villa Murunen 21. maaliskuuta 2015 klo 16.44\nMukavaa viikonloppua Ruut! <3


Kirjoittaja Aihe: Syvän taivaan kohteita aloittelijoille (Luettu 21845 kertaa)\n« Vastaus #15 : 15-02-2017, 22:21:04 »\nSuurin kysymys on vain se että kannattaako minun ostaa 200mm putkea, olen varma että sillä löydän kyseiset kohteet missä kiikareilla epäonnistuin.\n« Vastaus #16 : 15-02-2017, 22:45:50 »\nNäemmä kiikarit vaativat mahdollisimman valosaasteettoman havaintopaikan, mutta jos nyt ostan tuon 200mm putken ja katselisin sillä syvää taivasta ja lähin hajavalo olisi vaikkapa 100m päässä tai vaikka takapihalla näkisinkö sillä silti moninkertaisesti enemmän ja paremmin kuin 10x50 kiikarit todella pimeällä taivaalla?\n« Vastaus #17 : 15-02-2017, 22:50:48 »\nM81 ja M82 ovat suhteellisen helposti nähtävissä, kiikarissa tosin vain melko pieninä utuläikkinä (huomattavasti M31 pienempinä). Sumujen (poislukien M42) kanssa tarvitsee kokemusta että edes hoksaa näkevänsä ne, sen verran himmeitä tuppaavat olemaan. Katselin M78 juuri pari päivää sitten takapihalla (jonkin verran valosaastetta), eikä se isollakaan kaukoputkella katsoen mitenkään hypännyt selvästi esiin, havaitsin varsin himmeän pienehkön laikun. Iirissumua koetin syksyllä etsiä (jälleen takapihalla) kaukoputkella, mutta en onnistunut jallittamaan sitä esiin, vaikka katsoin kyllä oikeaan kohtaan. Eli nuo eivät ole ihan helpompia kohteita varsinkaan kiikarille...\nKannattaa keskittyä noihin M81 ja M82, ne löytyvät kiikarilla myös pienen valosaasteenkin keskeltä. Leijonan alapuolella on myös M65 ja M66, jotka näkyvät aika kirkkaina (sen sijaan tripletin kolmatta galaksia ei kannata ihan heti yrittää). Kiikarilla näkynee myös M51, tosin mitään yksityiskohtia ei niin pienellä suurennoksella erotu. Hieman myöhemmin keväällä Neitsyen suunnalta löytyy koko joukko galakseja, jotka varmaankin pimeässä paikassa löytää kiikareillakin, mutta niistä tuskin erottuu kiikareilla muuta kuin pieni tuhnu.\n200mm putkesta olisi se hyöty, että sillä kohteet saa yhtä kirkkaina mutta isompina (esim. 100x suurennus) näkyviin, jolloin ne löytää paremmin. Sekään ei silti tee niistä varsinaisesti kirkkaita, kuten toisessa topicissa oli puhetta. Kiikareilla (10-20x) useimmat galaksit, sumut ja pallomaiset joukot jäävät valitettavasti pieniksi utuisiksi täpliksi.\n« Vastaus #18 : 15-02-2017, 22:55:44 »\nSanotaan näin, että kiikareilla taivaan kehno läpinäkyvyys tulee aikaisemmin eteen kuin kaukoputkella. Olen katsellut 10x50 kiikareilla aamuyön taivaalle ja bongaillut sieltä useita 8-9 mag. galakseja, mutta tuolloin oli hyvä läpinäkyvyys. Ja lisäksi olin nähnyt nuo kaikki kohteet kaukoputkellakin, joten tiesin ennakkoon miten himmää utua jokaisesta katsomastani kohteesta pitäisi näkyä, kun olen katsomassa juuri oikeaan kohtaan taivasta. Tähtihyppelyn osaamista, kohteen sijainnin hallitsemista ja syrjäsilmällä katsomista ei pidä väheksyä kohteiden "näkymisessä"...\nTuolta ds-oppaasta lainaus:\nKohde löytyy paljain silmin paljon helpommin kuin kaukoputkella. Tai paremminkin paikka, jossa kohteen pitäisi olla. Kartalta katsotaan ensiksi jonkin kuvion tähti josta lähdetään liikkeelle. Siis lähellä kohdetta oleva. Sitten etsitään tähti taivaalta. Seuraavaksi katsotaan kartalta polku jota pitkin kohteeseen pääsee. Siirrytään silmällä polkua pitkin tai siirretään putkea. Polku päättyy paljain silmin näkyvään tähteen jonka lähellä kohde on. Tutkitaan missä puolella kohdetta tähti on ja katsotaan näkyykö kohde. Jos kohde näkyi, ei ole ongelmia. Senkuin nautitaan ja sitten piirretään kohde. Jos taas kohde ei näkynyt, tarvitaan hieman pohdintaa. Onko paikka oikea? Tarkistetaan polku ja olemmeko seuranneet sitä oikein. Usein virhe voi löytyä tästä kohtaa. Jos paikka on kuitenkin oikea, voi olla että olemme etsineet vääränlaista kohdetta. Tarkista kohteen koko ja kirkkaus. Katso onko kohde paljon pienempi tai isompi kuin mitä etsit taivaalta. Ota jotkin kaksi tähteä joiden väliksi näet kartalta jonkin tasa-asteluvun. Vertaa sitten kokoa kohteesi kokoon.\nJos tästä huolimatta kohde ei näy, on todennäköistä, että etsit liian himmeää kohdetta huonolla ilmalla. Jos etsimäsi kohde on sumu, on kyseisen ongelman aiheuttaja mahdollisesti pintakirkkaus. Se tarkoittaa, että vaikka kohteen kirkkaus luettelossa olisi 5.0m - siis helposti paljain silmin näkyvä - mutta kohde on halkaisijaltaan asteen kokoinen, ei se näykään. Kohteen kirkkaus on siis jakaantunut liian laajalle alalle. Luetteloissa kohteen kirkkaus kerrotaan aina olettaen kohde tähtimäiseksi pisteeksi. Tähtimäisissä kohteissa eli tähtijoukoissa voi tapahtua sama ilmiö jos joukko on erittäin rikas ja laaja. Jos kuitenkin luettelo näyttää että kohteen kirkkaimman tähden kirkkaus on alle 5.5, pitäisi ainakin tämän tähden olla näkyvissä. Voit yrittää aina havaintojen alussa toisaalla tässä oppaassa kerrotuilla tavoilla määrittää rajamagnitudia. Sitten voit raakata kaikki kohteet jotka ovat yli rajamagnitudin kirkkaudeltaan, tosin ei sekään ole mikään sääntö, havaintoalamme kun on niin ihmeellinen. Himmeistä kohteista voi sanoa, että aina kannattaa yrittää. Usein on nähty lähes mahdottomia kohteita. Ilmakehästä kun ei aina tiedä. "\n« Vastaus #19 : 15-02-2017, 23:42:38 »\nKiitoksia paljon tiedoista!\nAjattelin mennä seuraavana tähtitaivas yönä pimeälle pellolle etsimään m1, m51, m81, m81, m65, ja m66 minulla löytyy kyllä 76/700 peiliputki olen vain ollut siinä käsityksessä ettei sillä näe galakseja tai sumuja.\nMitä tuumitte näkisikö kyseisellä putkella nämä kohteet pimeällä taivaalla?\n« Vastaus #20 : 16-02-2017, 15:54:39 »\nLainaus käyttäjältä: Robin L - 15-02-2017, 23:42:38\nNäkee varmaankin, mutta ei varmasti niin hyvin ja/tai erottelevasti kuin ehkä odotat. SIlmä on pimeään adaptoituneenakin varsin heikko optinen instrumentti. Ensivaikutelma useimpien ds-kohteiden kohdalla kiikareilla on "tuskin erottuva tuhnu". Kokemuksen myötä opit katselemaan sitä tuhnua eri tavalla, ja siitä saa enempi irti. Lisäksi, jos pitelet kiikareita käsissäsi, näet huonommin. Vaikka et subjektiivisesti tuntisi tai näkisi käsien vapinaa, niin vapisee ne kuitenkin. Ja eniten siitä kärsivät juuri heikoimman pintakirkkauden kohteet.\nMulla on kiikareissa yksijalka, kuulapää ja se kiikariadapteri (kiikarijalka). Tällä yhdistelmällä on se hyvä puoli, että sillä saan kiikarit tuettua missä suunnassa tahansa (lattia, maa, seinä, puu, jne.), kerran tuin ne jopa kattoon! Ja kun näkymä rauhoittuu tuen ansiosta, heikommatkin kohteet näkyvät paljon selkeämmin. Toinen vaihtoehto on käydä reilusti maate esim. pulkkaan ja etsiä siitä käsin.\nNiin kuin muissakin harrastuksissa, iso osa iloa on oppia mitä tehdä ja miten, mutta kyllä se ikävämpikin puoli täytyy oppia, eli miten tai mitä ei kannata tehdä...\n« Vastaus #21 : 16-02-2017, 21:19:33 »\nLainaus käyttäjältä: Pappis - 16-02-2017, 15:54:39\nLisäksi, jos pitelet kiikareita käsissäsi, näet huonommin. Vaikka et subjektiivisesti tuntisi tai näkisi käsien vapinaa, niin vapisee ne kuitenkin. Ja eniten siitä kärsivät juuri heikoimman pintakirkkauden kohteet.\nTämä on erittäin tärkeä pointti, kiikareiden kanssa jalusta on aivan olennainen, parantaa näkymää hurjasti, kun pystyy keskittymään katselemiseen eikä kuvan pitämiseen paikallaan. 10x50 kiikareille kelvannee ihan tavallinen videopäällä varustettu kolmijalka + adapteri, korkeussäädön riittävyys kannattaa tosin varmistaa.\n« Vastaus #22 : 16-02-2017, 21:32:38 »\nJa täälläkin ollaan samaa mieltä edellä kirjoittajien kanssa. Itsekin makasin lepotuolissa kyynärpäitä vartalooni tukien tuota galaksihavaintoa kiikareilla tehdessäni, mutta siltikin jo tavalliset 10x50 kiikarit kaipasivat lisätukea samaa aluetta pidempään katsoessa.\n« Vastaus #23 : 16-02-2017, 22:29:18 »\nLainaus käyttäjältä: Robin L - 15-02-2017, 22:45:50\nItselläni takapiha on naapurien sammutettua pihavalot täysin pimeä, ilman havaintopaikkaan osuvaa hajavaloa. Kuitenkin taajamassa asuttaessa itse valosaasteen määrä on aivan järjetön. Riippuu siis myös miten korvessa ollaan, pelkästään havaintopaikan pimeys ei aina riitä. Sanoit tuossa, että havaintoreissu kesti 45 minuuttia. Oliko siinä mukana myös tuo ylimääräinen 20-25 minuuttia, että silmät ehtivät tottua pimeään? Veikkaan sillä olevan suuri merkitys.\nJos havaintopaikka on valosaasteinen, tällöin mielestäni juuri hyvän kelin vaikutus on todella suuri. Jos vähänkään on sellainen tuntu, että ilmassa on jotain höttöä, niin voi pienen pintakirkkauden omaavat kohteet kyllä unohtaa.. Joulun tienoilla oli kerran sellaista keliä, että esim. M101 ei näkynyt kunnolla tuolla minun Newtonilla(10"). Sitten taas hyvin pienikokoiset 8-9 magnitudin galaksit näkyivät loistavasti, ja niitähän on taivas täynnä...\nSiis kaukoputken kanssahan kohteiden määrä lisääntyy huimasti. Kyllähän se kiikarin kiinteä ja verrattaen pieni suurennos rakkaa kohteita pois kun kaukoputkeen vertaa. Kaikki pienialaiset kohteet on kiikareiden näkymättömissä. Eli 200mm peilillä ja suurennosta sanotaan vaikka 100x(10mm oku) niin alkaa kyllä kohteita olemaan loputtomiin asti...\nJos on valosaasteeton paikka missä havaita, tuo sinun pikku peiliputki on kiikareiden lisäksi varmasti soiva peli. Syvä taivas aukeaa hitaasti(ainakin minulle) ja sinuna nyt havainnoisin noilla laitteilla mitä on ja katsot rauhassa mitä tuleman pitää, maltti on valttia.\n« Vastaus #24 : 18-02-2017, 23:08:20 »\nEnpä oikein tällä hetkellä välitä millaseina näen kohteet haluan vain nähdä ne osaksi todisteeksi siihen että onnistun löytämään muitakin kuin helpoimman kohteen kertokaapa joku hyvä galaksi tai sumu mikä näkyisi ja olisi helppo löytää 76/700 peili putkella.\n« Viimeksi muokattu: 19-02-2017, 10:20:29 kirjoittanut Robin L »\n« Vastaus #25 : 18-02-2017, 23:57:18 »\nLainaus käyttäjältä: Robin L - 18-02-2017, 23:08:20\nEnpä oikein tällä hetkellä välitä millaseina näen kohteet haluan vain nähdä ne osaksi todisteeksi siihen että onnistun löytämään muitakin kuin helpoimman kohteen kertpkaapa joku hyvä galaksi tai sumu mikä näkyisi ja olisi helppo löytää 76/700 peili putkella.\nMiten olisi M31, Andromedan galaksi? Sen löytää jo tavallisella kiikarillakin, kun vain tietää mistä etsiä.\n« Vastaus #26 : 19-02-2017, 10:19:35 »\nLainaus käyttäjältä: avanti - 18-02-2017, 23:57:18\ntämä on ainoa galaksi minkä olen jo nähnyt tällä putkella mitään muuta sumua tai galaksia?\n« Vastaus #27 : 19-02-2017, 21:21:57 »\nLainaus käyttäjältä: Robin L - 19-02-2017, 10:19:35\nJos M31 löytyy helposti, niin koetapa samalla havaita M32 ja M110. Ne ovat Andromedan galaksin kiertolaisgalakseja, mutta huomattavasti pienempiä. Samalla saat tuntumaa siihen, minkä kokoisilta galaksit yleensä näyttävät, jolloin esim. nuo aiemmin mainitut M81 ja M82 ehkä tarttuvat silmään helpommin. M32 näkyy usein samassa näkökentässä M31 ytimen kansa, M110 erottuu ehkä selkeämmin mutta ei välttämättä samassa näkökentässä ytimen kanssa. Ks. kuvaa esim. http://www.stargazing.net/david/qsi/M31.html, jossa siis nuo kirkkaat pienet tuhnut ovat M32 (vasemmalla) ja M110 (alaoikealla). Huomio toki miten päin galaksi näkyy juuri sinun kaukoputkessasi.\n« Vastaus #28 : 19-02-2017, 22:25:10 »\nLähellä M31 on myös M33, jonka magnitudi on 5,8. Kuitenkin se on pienen pintakirkkauden takia melko haastava, mutta pitäisi näkyä kiikareillakin hyvissä olosuhteissa. Käy reilusti selälleen maahan tai pulkkaan etsimään sitä.\n« Vastaus #29 : 19-02-2017, 23:53:22 »