Käyttöjärjestelmän uudelleenasennus [Archive] - OVH Forum\nMitenkä muuten hallintapaneelin kautta kun asentaa käyttiksen. Jos jakaa kovon vaikka 4 osaan (/boot, /, /backup,swap), niin se onnistuu. Mutta entä uudelleenasennuksessa, onko mahdollista säilyttää /backup osio muuttumattomana, ettei uudelleenasennus alusta osioita?\nMinä luulin ongelmaksi uloskirjautumattomuutta.\nPuusilmänä en löytänyt ollenkaan uloskirjausnappia.\nJos tarkotat hallintapaneelia niin siinä missä sinisellä taustalla olevassa boxissa ylhäällä missä lukee sun client numero oikealla puolella on sellanen punanen pieni namikka joka on uloskirjautumis nappula\nItsekin testailen vähän muokata osiointia ja asentaa Debianini uudestaan. Kaikki toimi mahtavasti.\nOriginally Posted by JanOks\nSellainen pieni "ongelma" kuitenkin tuolla hallintapaneelin käytössä ilmenee, että välillä loggaa kesken kaiken ulos sivuilta ja joutuu kirjautumaan takaisin ja aloittamaan taas kaiken alusta mitä oli tekemässä. En tiedä sitten että onko tämä palvelun ongelma vai onko omassa selaimessa sitten jotain... Ihan firefoxia käyttelen ubuntussa.\nWindowsia et voi asentaa, antaa access denied.\nJaaha, en uskaltanut itse testata mutta kiitos\nMites kun tuossa on nuo Windows vaihtoehdotkin, jossain kuitenkin sanottiin että vain unixia varten jaetaan näitä, niin saako niitä silti asentaa? Kun tuossa ei vaikuta olevan mitenkään selvästi estettynä niiden asentaminen. Kyllä aion jatkossakin Debiania käyttää, mielenkiinnosta olisin voinut vain windows serveriä kokeilla.\nJup, noissa on kyllä onnistuttu selkeesti laittamaan. Sama homma tilauksen kanssa, näkee aika tarkasti missä vaiheessa menossa\nvarsin näppärä on\ne: kuinka kauan siinä meni aikaa teillä?\nJotain 10-15 min meni ja samantien pääsi loggautumaan uuteen asennukseen sisään, sähköpostilla tuli heti uudet tunnukset.\nSamat kokemukset uudelleenasennuksesta, helposti kävi valikoiden kautta tuo prosessi mutta itsellä jäi myös tuo kieli ranskaksi\nsama homma ja win7 mennään, hieman ärsyttävää kun ei voi olla loggautuneena, vois kokeilla itsekkin tuota uudelleenasennusta.\nOriginally Posted by BigTimeSam\nKäyttöjärjestelmän uudelleenasennus oli helppo operaatio, käyttöliittymästä on tehty todella selkeä siltä osin. Vaihdoin 64bit Debianista 32bit-versioon.\nAinut pieni sekaannus tapahtui käyttöjärjestelmän valinnassa. Pohjalta löytyy seuraava kohta: "Käyttöjärjestelmään saatavilla olevat lisäpalvelut:" Jotenkin tuo "lisäpalvelut" ei vaan kuvasta sitä mitä siinä ollaan kysymässä, eli käyttöjärjestelmän kieltä.\nSkippasin tuon sitten tuon sen "lisäpalvelut"-maininnan takia ja käyttöjärjestelmän kieleksi tuli ranska. Se valikkokin tosiaan on vielä ranskaksi, niin en ihan heti ymmärtänyt että "anglais" = "english"..\nMuuten kaikki sujui erinomaisesti ja käyttöliittymä antoi koko ajan palautetta uudelleenasennuksen edistymisestä. Tyhmempikin selviää siitä.\nKiitos palautteesta, korjaamme sen.


Kasvua kaikkialla maailmassa - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nTrend Micro kirjasi ennätystuloksen\nJulkaistu: 4.2.2005 8:14\nVirustorjuntapalveluita tarjoava Trend Micro teki ennätystuloksen viime vuoden viimeisellä vuosineljänneksellä. Koko tilivuoden liikevaihtokin ylsi ennätykseen. Viimeisellä kvartaalilla liikevaihto oli 168 miljoonaa dollaria ja nettotulos 45 miljoonaa dollaria.\nLiikevaihto kasvoi 32 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Voimakas kasvu kaikkialla maailmassa neljännen kvartaalin aikana auttoi Trend Micron kaikkien aikojen parhaaseen vuosiliikevaihtoon. Vuonna 2004 yhtiön liikevaihto oli 587 miljoonaa dollaria, jossa on 29 prosenttia kasvua vuoteen 2003 verrattuna. Yrityksen nettotulos oli 150 miljoonaa dollaria, joka on 72 prosenttia suurempi kuin edellisenä vuonna. - Vuosi 2004 oli jännittävä vuosi Trend Microlle. Toimme markkinoille useita uusia innovaatioita, kuten Network VirusWall -laitteet, ja julkistimme sopimukset Ciscon ja MSN Hotmailin kanssa. Uskomme menestyksemme jatkuvan vuonna 2005 ja siitäkin eteenpäin, sanoo Trend Micron pääjohtaja Eva Chen. Markku Reiss\nVirustorjuntaohjelmia valmistava Trend Micro on julkistanut viime vuotta luotaavan virusraporttinsa. Raportin mukaan kulunutta vuotta leimasivat muun muassa Baglen, Netskyn ja Mydoomin valtataistelu, Windowsin LSASS-haavoittuvuus ja Sasser-mato, viruskirjoittajien jahtaus sekä Baglen ja Mydoomin paluu kolmannella vuosineljänneksellä. Lue lisää ›\nVirustorjujat takoivat vahvat tulokset\nTietoturvayhtiöt Symantec ja Trend Micro tekivät päättyneillä vuosineljänneksillään vahvaa tulosta. Trend Micron tulos kohosi vuodentakaisesta 79 prosenttia 38 miljoonaan dollariin, Symantecin 64 prosenttia 136 miljoonaan dollariin. Lue lisää ›\nEva Chen luotsaamaan Trend Microa\nTietoturvayritys Trend Micron hallitus on valinnut nykyisen teknisen johtajan Eva Chenin konsernin johtajaksi. Eva Chenin kanssa 16 vuotta sitten yrityksen perustanut Steve Chang jatkaa yrityksen hallituksen puheenjohtajana. Lue lisää ›


Kirjailijat Katja Kettu, Jari Tervo, Tommi Kinnunen ja Riikka Pulkkinen. Kuva: Wsoy & Otava\nJari Tervon uutukainen lupaa käsitellä ajankohtaisia asioita satiirin keinoin. Aamen on yhdenpäivänromaani, joka kertoo nyky-Suomesta. Yhtenä päähenkilönä on tervomaiseen tyyliin hauskasti nimetty Leo Maanvilja, mutta tärkeässä osassa on myös kuoro. Tällä kertaa kyseessä ei ole antiikin draamojen kuoro, vaan sosiaalisen median kaikkitietävä huutojoukko.\nTervo julkaisi pari vuotta sitten Matriarkan, joka oli melkoinen pläjäys inkerinsuomalaisten käänteistä ja samalla myös pakolaisuudesta. Tällä kertaa ajankohtaiset asiat ovat vielä voimakkaammin esillä.\nPirjo Hassinen palaa uusimmassa kirjassaan siihen, minkä osaa parhaiten: rakkaudesta ja ihmissuhteista kirjoittamiseen. Parit on sukutarina 1930-luvulta näihin päiviin. Hassinen on pettämätön ihmisluonnon kuvaaja. Tässä kirjassa myös kirjailijan kotikaupunki Jyväskylä on tärkeänä kulissina.\nParit on Hassisen kuudestoista romaani. Viime vuosina hän on kirjoittanut romaaneja poliittisista aiheista kuten oikeistopopulismista.\nRuotsissa asuva Asko Sahlberg on tuottelias kirjailija. Hän vuorottelee sujuvasti jättimäisten historiallisten kuvausten ja ajankohtaisten, surullisuuteen taipuvaisten romaanien välillä. Tänä syksynä on vuorossa jälkimmäinen. Haudallasi, Adriana kuvaa kriisiin ajautunutta yhteiskuntaa. Kirja on samaan aikaan rikosromaani ja rakkaustarina.\nAsko Sahlberg voitti viime vuonna julkaistulla Amandan maailmat -pienoisromaanillaan Savonia-palkinnon.\nNuoret tähdet, joiden kirjoja odotetaan\nRytisalon toinen romaani kertoo Minna Canthista. Teos kertoo, miten kuopiolaisesta lehtorin rouvasta puhkeaa Minna Canth, jonka tunnemme esikuvana ja naisten oikeuksien taistelijana. Romaani kuvaa, miten perhe kasvaa, mutta samalla voimistuu halu vaikuttaa kodin seinien ulkopuolella. Rytisalon teos on kannanotto naisten oikeuksien puolesta.\nKuusamolainen äidinkielenopettaja Minna Rytisalo keräsi paljon lukijoita ja kiitosta esikoisromaanillaan Lempi.\nMinna Rytisalo. Kuva: Marek Sabogal / Gummerus\nRiikka Pulkkisen uudessa romaanissa käsitellään kahta painavaa aihetta: perheen hajoamista ja ekokatastrofia. Erotunteiden sanallistaminen yhdistettynä maailman pelastamiseen kuulostaa haastavalta, mutta Pulkkisen vetävällä kirjoitustyylillä lopputulos on yleensä tunteikas.\nRiikka Pulkkinen on suosittu kirjailija Suomessa, mutta hän on myös kansainvälisesti hämmästyttävän menestynyt. Hän teki Frankfurtin kirjamessuilla kansainvälisen läpimurron romaanillaan Totta.\nJos tietää, mitä pintti tarkoittaa, tietää heti millaiseen maailmaan Kinnusen uusin romaani sijoittuu. Pintti kertoo erään perheen tarinan lasitehtaan varjossa. Kinnunen kuvaa pienen tehdaskylän ihmisten kohtaloita ja elämää sodanjälkeisessä Suomessa.\nPintti muuten tarkoittaa lasin valmistuksessa syntyvää jätelasia.\nKinnusen edelliset romaanit Neljäntienristeys ja Lopotti ovat olleet menestyksiä kaikilla mittareilla.\nKatja Kettu teki pari vuotta sitten tietokirjan fintiaaneista yhdessä Meeri Koutaniemen ja Maria Seppälän kanssa. Matka fintiaanien maille on poikinut nyt myös romaanin.\nKirjan päähenkilö on puoliksi intiaani puoliksi suomalainen. Hän ei löydä paikkaansa reservaatissa, eikä sen ulkopuolellakaan. Kettu kirjoittaa juurten etsimisestä ja täyttymättömistä toiveista.\nOmintakeista ja vahvaa kerrontaa käyttävä Kettu tunnetaan parhaiten Kätilö-teoksestaan.\nJaakko Yli-Juonikas. Kuva: Taru Lertola / Siltala\nJaakko Yli-Juonikkaalta voi odottaa mitä vain. Hänen edellinen Finlandia-ehdokkaanakin ollut romaaninsa Jatkosota-extra rikkoi kerralla kaikki perinteisen kerronnan tavat. Uudelta romaanilta voi odottaa samanlaista rakenteellista leikittelyä, sillä se on novellikokoelman ja romaanin risteytys. Teoksen kertomukset ovat johdantoa romaanisarjalle, joka alkaa viimeisillä sivuilla.\nJaakko Yli-Juonikas on rohkea kirjallisuuden uudistaja, jonka teokset haastavat lukijaa.\nPari kiinnostavaa esikoista\nKirsikka Saari tunnetaan ennen kaikkea käsikirjoittajana. Hänen käsialaansa on esimerkiksi Oscar-ehdokkaana ollut lyhytelokuva Pitääkö mun kaikki hoitaa? Myös Hölmö nuori sydän nähdään valkokankaalla lokakuussa. Teos kertoo nuoruuden vimmasta ja ensirakkaudesta.\nPäivi Lipponen. Kuva: Otto Virtanen / Wsoy\nPäivi Lipposen esikoisromaani on arvatenkin historiallinen. Historianopettajan tausta näkyy, sillä Lipponen kertoo ihmiskohtaloista sodan ja aatteiden pyörteissä.\nLipponen on aiemmin tehnyt yli kymmenen tietokirjaa. Hän toimi kansanedustajana kolmen vaalikauden ajan.\nKirjallisuusKulttuuriRomaanitSuomenkielinen kirjallisuusRiikka PulkkinenJari TervoTommi KinnunenPäivi LipponenKirjailijatAsko SahlbergPirjo HassinenJaakko Yli-Juonikas


Ostaa viininvalmistuksen ostaessaan taitoja - Uutiset - Jiangsu Prettech koneen & Technology Co, Ltd\nOstaa viininvalmistuksen ostaessaan taitoja\nOstaa viiniä Varauksen laitteita ostaessaan taitoja\nPanimotoimintaa laitteet koostuu pääasiassa kahteen osaan, ensimmäinen on pieni panimotoimintaa laitteet, toinen on koti laitetyyppi viini varauksen, meidän täytyy valita erilaisia tapoja valita oman kahvinkeittojärjestelmä laitteita eri luokituksen mukaan. Yrittäjä, jos haluat tehdä viiniä, sitten ensimmäinen tehtävä on vaikea, eli jos valitset panimo laitteita.\nViini Varauksen laitteisiin mukaisesti viinin luokka voidaan jakaa viina laitteet, olut laitteet, viini Varauksen laitteet, riisi viini Varauksen laitteet ja useita.\nViini Varauksen laitteet panimo periaatteen mukaisesti voidaan jakaa käyminen laitteet, panimo- ja tislausta laitteita ja myöhään pakkaus prosessilaitteet.\nViinaa laitteet esimerkiksi puu ja tiili on vanha perinteinen viininvalmistuksen laitteet, koska vuoto, Iso, vaikea siirtää, alhainen viina on poistettu. Helmeilevä viini Varauksen laitteet ja siksi kallista, vaikeaa suosittu. Joten nyt suosittu markkinoilla panimotoimintaa laitteet lähinnä alumiinia ja ruostumatonta terästä laitteita.\nAlumiini panimo laitteiden osuus suurin markkinaosuus tiheys pienet laitteet helppo kuljettaa ja viini on erittäin korkea hyötysuhde. Alumiini panimo laitteiden hinnat ovat suhteellisen halpa ja helppo tunnistaa kuluttajien mutta alumiini on helppoa lähteä selkeä hitsin Hitsi, joten näyttää hieman karkea ja kiilto ei ole korkea\nRuostumaton teräs panimotoimintaa laitteet kiiltävä korkean kovaa kulutusta kestävä kiillotettu juurikaan helmi, kaunis, mutta kaunis, mutta ruostumaton teräs köyhien määrä alhainen polttoaineenkulutus lämmönjohtavuus ja huonosti ruostumaton teräs laitteet ei taatusti ole Valitse\nSillä markkinoilla on paljon viiniä Varauksen varusteita lopulta mitä viiniä Varauksen laitteet puolestasi, eri viiniä Varauksen laitteiden viinin tuotanto on eri Oh, itse asiassa se riippuu sinun tavoitteet ja tarpeet. Tärkeintä on, että sinun täytyy tietää, mitä tarvitaan eniten, mikä on sopivin sinulle.\nUseimmat yksittäiset yrittäjille perheen panimotoimintaa laitteet on parempi etsiä on kaikki ne, jotka voi olla täydellinen mutta hieman yksinkertainen. Tällaisia tuotteita ovat yleensä halvempia ja ymmärrettävää. Ja perheen panimotoimintaa laitteet hautua omia mahdollisuuksia itse määriteltävä, ovatko harrastuksiin, jossa on vähiten aikaa tai rahaa investoida. Meidän täytyy kiinnittää huomiota, kun ostaa viiniä Varauksen laitteita, laitteiden hankintaan on varmennettava valtion.\nPari: Puhu viininvalmistuksen pääosasta\nSeuraava: Kehittämiseen ja sen kehitykseen viininvalmistuksen\nVaaka pyörivä käyminen Tank\nSparkling Wine varastosäiliö


Isaac, Isabel & Isidor Unkarissa\nVoi näitä suloisia vauva-aikoja. Siellä me köllittiin Budapestin auringossa kolmistaan. Ruusut kukkivat ja ilma oli lämmin. Noista kuvista tunnistaa mut aika hyvin. Jep, mä olen se kookkain pentu. Isabella on toi pikkunen ja Isidor on siltäväliltä.\nKyllä mulle tulee ihan haiku olo, kun näitä kattelen.\nLapsuus oli kivaa aikaa - leikittiin ja syötiin semmosta kanamössöä.\nEi maistu Maminamin kanamössykkä samalta - siitä puuttuu Unkarin lämpö.\nTerveisii Velimiehelle - tsiikaa säkin näitä kuvia. Tunnistatko sä vielä ittes?\nMä tuun taas poikkeen, kun vaan saan kyydin sinne maalle.


KT 1229672 Jyskä 459000 Jyväskylä Tourula\n1229672 3-4h, kt, s, p, 125 m², Väinölä, Jyväskylä https://www.kiinteistomaailma.fi/assets/property/1229672/cg8kt8orqltq8k3ehup1ugw3b.jpg 459 000,00 EUR InStock /Jyväskylä /Jyväskylä/Jyskä /Jyväskylä/Jyskä/Väinölä Kiinteistömaailma | PR-Neliöt Oy, 050-516 0017 Uudiskohde Kerrostalo Myytävä 3h 2018-06-08\nUpea, ylimmän kerroksen 125m2:n näköalahuoneisto, josta avautuvat esteettömät Päijännemaisemat. Elämän arkea ja juhlaa luonnon rauhassa, pyöräilymatkan päässä keskustasta. Harkittu pohjaratkaisu ja laadukkaat materiaalit vaativaankin makuun. Kaksi parveketta ja reilut säilytystilat helpottavat arjen sujuvuutta. Suurelta etelään avautuvalta lasitetulta parvekkeelta näet niin ohi lipuvat sisävesilaivat kuin Päijänteen kimmeltävän, rauhoittavan sinen. Lenkkimaastoina vehreä metsä tai Jyväskylän paras ulkoilureitti, rantaraitti.


Mechelininkatu 6 A 17 – Vuokrataan yksiö | Lumo – Helposti paras koti\nMechelininkatu 6 A 17\nVuokrataan kaunis yksiö Etu-Töölöstä keskustan kupeesta!\nTämä Lumo-koti sijaitsee hissillisen talon viidennessä kerroksessa Töölössä. Kävelymatkan päässä on yksi Helsingin suosituimmista hiekkarannoista eli Hietsu. Kampin palvelut ja liikkenneyhteydet sijaitsevat myös kävelymatkan päässä. Alueella on lisäksi loistavat ulkoilumahdollisuudet lenkkeilyyn ja pyöräilyyn.\nAsunnosta löytyy tammensävyinen laminaattilattia ja maalatut seinät. Keittiö on varusteltu kaasuliedellä, sekä siellä on vaaleat kaapinovet ja vaaleat välitilan laatat, sekä työtaso. Astianpesukoneelle ei löydy liitäntää. Kylpyhuoneen lattiat ja seinät on laatoitettu vaalealla laatalla.\nMechelininkatu 6 A 9Töölö, Helsinki\nMechelininkatu 6 A 26Töölö, Helsinki\nMechelininkatu 6 B 35Töölö, Helsinki\nMechelininkatu 6 B 39Töölö, Helsinki\nMechelininkatu 6 A 12Töölö, Helsinki\nTUPAKEITTIÖ, 27,5 m²


Huuhkajien Kanerva jälleen Vuoden valmentaja – Jalonen jäi toiseksi | Urheilu | Kaleva.fi\nEtusivu Urheilu Huuhkajien Kanerva jälleen Vuoden valmentaja – Jalonen jäi toiseksi\nHuuhkajien Kanerva jälleen Vuoden valmentaja – Jalonen jäi toiseksi\nMarkku Kanerva valittiin Vuoden valmentajaksi jo kolmannen kerran. KUVA: GIAN EHRENZELLER\nUrheilu 16.1.2020 21:26\nSuomen miesten jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja Markku Kanerva on valittu Urheilutoimittajain liiton äänestyksessä Vuoden valmentajaksi. Kanerva valittiin Vuoden valmentajaksi jo kolmannen kerran, edellisen kerran viime vuonna ja ensimmäisen kerran vuonna 2008.\nKanerva luotsasi Suomen ensimmäistä kertaa miesten arvokisoihin, kun Huuhkajat otti paikan tulevan kesän EM-lopputurnaukseen. Aiemmin tänään joukkue valittiin Vuoden joukkueeksi urheilutoimittajien äänestyksessä.\nKanerva keräsi äänestyksessä 2 369 pistettä ja 387 ykkössijaa. MM-kultaa voittaneen Suomen miesten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja Jukka Jalonen sai 1 731 pistettä ja 155 ykkössijaa.\nKolmanneksi äänestyksessä sijoittui Venäjän lentopallomaajoukkuetta ja maan mestarijoukkuetta Kuzbass Kemerovoa valmentava Tuomas Sammelvuo (544 pistettä, 21 ykkössijaa).\nHavumetsien räkäposket 17.1.2020 14:12\nVoi tätä itkun määrää, kun maailman ykköslaji vie pystit! Kertoo vaan, etteivät ihmiset ymmärrä kuinka suuri laji onkaan kyseessä...\nPuskin 17.1.2020 07:14\nHyvä että muistetaan muitakin valmentajia... koska jalkapallossa pelaa MM-tasolla 64 maajoukkuetta mutta Jääkiekissa 12 MM joukkuetta jakavat mitalin kovin taso Yleisurheilussa 144 maata mittelee keskenään.Totuus on yleisurheilussa kello ja pituus ratkaisee mutta joukkuepelissä tuomarit kuka voittaa koska seittemässä pelaaja jääkiekossa ikävä kyllä...Puskin Itä-rajalta\nMyötähäpeää tunnen 16.1.2020 23:29\nSuuri pyllistys kaikelle urheilulle toimittajilta. Ei järjen hiventä. Miten kehtaatte antaa äänen vain sen takia että jalkapallo on teidän lempi laji? Eikö ammattiylpeyttä ole teillä ollenkaan? On päivänselvää että Kanervan edellä tänä ja viime vuonna on jono valmentajia jotka ansaitsisi tämän pystin. Hävetkää.\nTäyttä sontaa 16.1.2020 22:39\nKanerva valittiin viimevuonnakin eikä hänen joukkueet koskaan ole mitään voittanut??? Miksi Niskasen valmentajaa ei ole valittu? On valmentanut Iivon olympiakultaan ja maailmanmestaruuteen. Jalonen monta kertaa voittanut maailmanmestaruuden valmentajana??? Onko tässä mitään mieltä?\nkyllä minä niin mieleni 17.1.2020 00:11\nKota-kuppi 16.1.2020 22:00\nVain noin kuusi maata pelaa lätkän kesäloman aloittajaisissa mitalista. Ei sellaisen miniturnauksen voitosta voi antaa paljoa arvlstusta.\nzädäm (rekisteröitynyt käyttäjä) 17.1.2020 06:22\nMiten tietämätön ihminen voi ollakaan, huoh.\nKossela 16.1.2020 21:55\nJalonen on kaksi kertaa valmentanut Suomen Maailmanmestariksi. Kanerva sai joukkueen EM kisoihin eikä peliäkään ole pelattu vielä. Kyllä kertoo urheilutoimittajien ammattitaidosta. Myötähäpeä on päällimmäinen tunne.\nCarmen1 (rekisteröitynyt käyttäjä) 16.1.2020 21:43\nHuuhkajat ei ole vielä voittaneet maailmanmestaruutta. Jalonen olisi ansainnut pystin,


lokakuu 2019 - Hiljaila\nInstagramneuvoja by @hiljaila\nInstagramneuvoja – postaus ei ole kaupallinen yhteistyö.\nMiten saan kasvatettua Instagramiani? – tässä omakohtaisia vinkkejäni sekä vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin! @hiljaila – tili on noussut viidessä kuukaudessa nollasta seuraajasta yli 3200:aan seuraajaan sekä näyttökerrat noin 150 000:een kertaan viikossa. Allaolevat vinkit toimi minulle:\nMieti mikä on genresi ja yritä pysyä siinä tai ainakin sen ympärillä. Oma genreni on perhe ja huumori ja sen alla leijailee mm. muoti , askartelu ja esimerkiksi meidän koirat. Älä siis yhtäkkiä ala postaamaan moottoripyöräkuvia hurjasti, jos et sellaiseen genreen halua kokonaan siirtyä (Kaikkea tietysti kohtuudella, mutta you got the point)\nOle kaikin puolin aktiivinen; aluksi jopa niin aktiivinen, että pyri somettamaan myös kakkosistunnollasi Instassa Aku Ankan sijaan. Hanki myös perheriita siitä, että sometat liikaa. Anna miehesi mennä nukkumaan ennen sinua ja saat somettaa rauhassa! Tähän kuuluu: oman genren tilien etsintä ja niiden seuraaminen, kuvien tykkääminen ja kommentointi; älä pelkää kommentoida tuntemattomien kuvia!\nÄlä liikaa stalkkaa sun tykkäyksiä, katselukertoja, klikkauksia… mitä näitä nyt on; ahdistut vaan! Mutta stalkkaa sen verran (muuta tilisi yritys tai sisällöntuottajatiliksi, että pystyt näitä seuraamaan) että tiedät koska kannattaa postata (viikonpäivä, kellonaika) ja mitkä kuvat ja tarinat nousevat huipulle.\nInstagram tykkää siitä, että käytät kaikkia toimintoja eli lisää kuvia, lisää tarinoita, lisää tarinoihin kysymyksiä, kyselyitä, musiikkia… aste rohkeammaksi; tee live-video(tätä en edes minä ole uskaltanut tehdä; ties vaikka pääsis vahinkokaasu kesken liven) tai Ig-tv (tähän voit tallentaa pidemmän videon). Keskustele directissä eli yv:nä (don’t worry kamut, kyllä mä muutenkin tykkään teidän kanssa jutskata… it isn’t all about the business). Instagramin algoritmi näyttää teille juuri sitä mitä se luulee teidän haluavan sen näyttää. Olipas vaikea lause…\nLuo yhtenäinen, siisti, harmoninen tili, missä silmä lepää (edes vähän). Tähän auttaa samanlaiset muokkaukset, jotka mahdollistaa mm. Lightroomin presetit (Presettejä voit ostaa mm. Etsystä tai ladata Apple / Google Playstä) tai VSCO:n tallennetut filtterit. Itse en ainakaan kertakaikkisesti jaksa katsella sekasortoa. Jos plärään etusivun nopeasti niin myös kuvakarusellien muut paitsi etukuva häviää ”massaan”. Itse yritän siksi välttää kokonaan karuselleja. Laitan alle käyttämäni apit jos jokunen niistä hyötyy. Välillä olen käyttänyt myös joitain ”follower” -sovelluksia, mitkä kertovat mm. ketkä eivät seuraa sinua takaisin, ketkä ovat alkaneet seuraamaan sinua tai lopettaneet. Anroidissa nämä ovat usein pyytäneet minua lataamaan aina uuden päivitetyn version, joten toimivuus on ollut kiikunkaakun.\nEniten käyttämäni sovellukset\nIlmaisia ämpäreitä!! Sää haluat niitä, mää haluan niitä, me halutaan niitä, he haluavat niitä…. noni riittänee. Siirrytään arvonta-yhteistöihin; sinä hyödyt niistä (joku haluaa sen ämpärin ja osallistuu arvontaasi ja alkaa seuraamaan sinua arvonnan vuoksi ja jos tykästynee, jää hän seuraajaksesi), seuraaja hyötyy ja mahdollisesti voittaa ämpärin tai ainakin tietää jatkossa mistä yrityksestä tälläisiä ämpäreitä saa. Myös tietenkin firma hyötyy arvonnoista, sillä saa uusia seuraajia, näkyvyyttä ja mahdollisesti asiakkaita! Mun ensimmäinen yhteistyö on Annan kanssa Gipsy Parrotilta! Oon ikuisesti kiitollinen Annalle, joka lähti mun messiin vaikka mulla tais olla alle 500 seuraajaa. Muut alkutaipaleen yhteistyöyritykset: Martinex, Nick’s, Slipstop & Nuna Finland. Kiitos Kiitos Kiitos jokaiselle kun näitte potentiaalini!\nTää on nyt vaan muistelukuva eikä oikea arvonta; älkää innostuko!\nPiti vielä lisätä yhteistöistä sen verran, että uskalla kysyä niitä! Kerro itsestäs avoimesti ja rennosti, mutta lyö faktaa tiskiin (esim seuraajamäärät, näyttökerrat, suunnitelma mahdollisesta yhteistyöstä jopa hitoksee tarkasti jos pystyt). Välillä vähä ”Juhaa harmittaa aivoihin” jos sun kelkkaan ei lähdetä, mutta sit vaan uutta kohti. Älä silti haali liikaa ja mitä vaan äläkä myös jatkossa suostu mihin vaan (Tästäkin vois tulla oma postauksensa?) Jos sä suostut hv – eli haistavittu-diiliin, niin muidenkin vaikuttajien ”arvo” laskee if you get it. Me ollaan arvokkaita ja taitavia!\nAlkuun näin, miten ihmiset järjestivät Follow Traineja (jaettiin kommentoijien tilejä tarinoissa) ja en jaksanut odottaa, että mut oltais niihin kutsuttu mukaan, joten laitoin itse pystyyn oman! En ollut ennen törmännyt, että mukana olisi ollut arvontapalkinto, joten twistasin omaa junaamme arvontapalkinnolla. Nykyään jotkut kampanjasivustot eivät hyväksy, että olet junassa järjestäjänä, sillä on ”pelko” siitä, että tällöin kaikki seuraajasi eivät ole aitoja. (Aitoudesta voisin tehdä oman postauksen… huh sentään… laitan silti nopean fraasin siihen liittyen; itse ainakin koen etten ole somessa 100% aito eikä mun tarttekkaan. Saan julkaista sellaisia juttuja mitä itse haluan ja jättää julkaisematta niitä, mitä en halua.)\nMee somekurssille, jos haluat oikeasti kehittyä. Maksa siitä jokunen euro jos haluat laatua. Mä hain Monna Pursiaisen ja Johanna Tolppolan (Vaikuttajatapahtumat) intensive influencer kurssille, mikä sisälsi viisi kurssikertaa viiden kuukauden sisällä. Takana on nyt kolme kuukautta tätä herkkua. Alkuun kurkkailtiin ihan kolmeen pekkaan mitä mä mun tililtä haluaisin irti ja tehtiin suunnitelmia sen eteen. Nyt myös instagramiin on tullut tilejä, mistä saa yleisesti instagramneuvoja.\nPL PL PL SOS SOS MAYDAY – ryhmät eli power like ryhmät; ryhmät joihin ilmoitat, että olet lisännyt kuvan ja muut ryhmäkamusi menevät siihen reagoimaan mieluusti pikaisesti. On puhuttu 20 minuutista, mutta tieteellistä näyttöä tästä ei taida olla. Anyway aluksi tein tätä orjallisesti kunnes huomasin, että kommentointini oli liikaa tyyliä ”kiva mekko sulla” tai ”onpas söpö lapsi”. Nykyään olen parissa ryhmässä, missä ei ole kommentointipakkoa, joten availen sanaista arkkuani kun itse halajan. PL ryhmistä olen kyllä saanut oikeasti instagramneuvoja sekä upeita ja aitoja sydänystäviä, joten itse voin vain suositella! Voihan niistä aina lähteä lipettiin jos instagramneuvoja eikä ystäviä heru.\nItselleni olen puhunut, että kun alkaa liikaa stressaamaan somettelu; jätä se vähäksi aikaa. Pidä taukoa… palaa kun se on taas mukavaa. Näin ei ole vielä onneksi käynyt ja näin pystyn ainakin vielä toimimaan, sillä tämä ei ole päätyöni (päätyöni on tarjota Hiljalle nahkalerpukettani). Piti muuten laittaa teille vaan parit ranskalaiset viivat, mutta täähän yltyi ihan tarinaksi ja mahdollisesti jotain jäi vielä kelkasta, joten luulen, että jatkoa on luvassa Raxun somevinkkinurkkauksesta (unohdin mm. puhua hashtageista ja muista merkinnöistä)! Ja hei kysykää multa täällä tai instassa jos tulee jotain!! Vastaan aidosti tai epäaidosti; ihan miten haluun!\nKiitos, kun luit instagramneuvoja – postauksen!\nPs. Lue myös postaukseni Parhaimmat joululahjamme 2019!Ps. Lue myös postaukseni Parhaimmat joululahjamme 2019!\nHiljaila on nyt blogi!\nKuka ruudun takaa näpyttelee?\nSe olen minä, Raakel, Raxu evolvattuna eli meikattuna Raxumon!\nPelasin monen sinkkukinkun tuntemaa tulilieskapeliä 2016, vein Tinderdeittini katsomaan Helsingin jäähalliin lempibändiäni Bastillea Helmikuussa 2017 ja samaisena iltana sain kutsun pyjamabileisiin. 2018 syyskuussa synnytin esikoiseni, maailman parhaimman pienen ihmisen, Hilja Ailan. Siitä alkoi ’Hiljailan’ tarina.\nIskämon, Hiljamon ja Äitimon 2019 Italian Villalla\nPerustin Toukokuussa 2019 lapsipainotteisen instagramtilin, jotta lapsettomien ystävieni ei tarvitsisi katsoa, kun lisään maidontuoksuisia ällösöpöjä kuvia ja kuvaan videoita kun rakas naperomme oppii ensimmäisen kerran sylkemään. Instagramimme nousi parissa kuukaudessa huimaa vauhtia ja jäin somesykliin kiinni ja kovaa. Tunnen uskomatonta kiitollisuutta, mitä mahdollisuuksia ja kokemuksia tämä on meille tuonut. Halusin instamme tueksi kuitenkin kotisivut minne voin tarvittaessa ladata laajempaa sisältöä ja pääsen ehkä takaisin hieman vanhan tutun koodauksen pariin; olenhan kuitenkin nuoruudessani koodannut entisen arkkipiispamme kotisivut #gokarimäkinen . SummaSummarum, Hiljaila on nyt myös blogi! Sydämellisesti, jokaisen kammion voimin tervetuloa!\nkuvassa evolvattu versio Raxusta eli Raxumon


Microsoftin Ballmer sai alle puolet bonuksistaan - Digitoday - Ilta-Sanomat\nSteve Ballmer (KUVA: REUTERS/Shannon Stapleton)\nJulkaistu: 4.10.2013 11:30\nOhjelmistoyhtiö Microsoftin toimitusjohtaja Steve Ballmer saa vain alle puolet mahdollisista bonuksistaan eli 550 000 dollaria, kertoo uutistoimisto Bloomberg.\nSyynä tähän on Microsoftin hallituksen mukaan se, että Surface-tabletin myyntiluvut eivät ole olleet tyydyttäviä. Lisäksi tietokonepuolella on ollut vaikeuksia.\nBallmer saa 550 000 dollaria eli noin 404 000 euroa bonuksia heinäkuussa päättyneeltä tilivuodelta. Tämä on 79 prosenttia Ballmerin peruspalkasta. Ballmerilla olisi ollut mahdollisuus saada jopa 200 prosenttia bonuksia peruspalkastaan.\nBallmerin peruspalkka oli 697 500 dollaria viimeiseltä tilivuodelta. Palkka ja bonukset tuovat Ballmerille yhteensä 1,26 miljoonan dollarin ansiot.\nBallmer sai alle puolet bonuksistaan myös edellisenä, heinäkuussa 2012 päättyneenä tilivuonna.\nMicrosoft kertoi, että se aikoo nostaa johtajien palkkioiden tasoa pysyäkseen kilpailukykyisenä suhteessa muihin yhtiöihin. Tämän lisäksi Microsoft on jo aiemmin kertonut, että se aikoo antaa erityispalkkioita johtajilleen, jotta he olisivat sitoutuneita yhtiöön myös toimitusjohtajavaihdoksen ja puhelinbisnekseen siirtymisen aikana.\nHS: Vaimo höystää Elopin palkkiosoppaa\nNokian väistyvä toimitusjohtaja Stephen Elop on eroamassa puolisostaan, Helsingin Sanomat kertoo. Tämä voi estää Nokia-palkkiosta luopumisen. Lue lisää ›


Yöjuna Lissaboniin in Apple Books\nSveitsiläinen klassisten kielten opettaja Raimund Gregorius tulee estäneeksi naista hyppäämästä sillalta. Tämä sattuma johdattaa Gregoriuksen portugalilaisen kirjailijan ja lääkärin Amadeu de Pradon maailmaan ja muuttaa hänen elämänsä.\nGregorius jättää taakseen uomiinsa asettuneen arkensa ja pölmistyneet kollegansa ja lähtee junamatkalle kohti Portugalia. Hänen on pakko saada tietää lisää kiehtovasta ja arvoituksellisesta kirjailijasta ja hänen elämänfilosofiastaan.\nLissabonissa Gregorius tapaa kirjailijan tunteneita ihmisiä, ja tutustuu samalla diktatuurin ikeen alla eläneeseen maahan. Monien ihmisten toisistaan poikkeavat käsitykset kirjailijasta muodostuvat käänteentekeväksi Gregoriukselle itselleen. Matka Portugaliin muodostuu silmät avaavaksi matkaksi hänen omaan identiteettiinsä ja menneisyyteensä.\nYöjuna Lissaboniin on jännittävä ja kiehtova retki ihmisen sielunmaisemaan. Se on psykologinen jännityskertomus kirjallisuuden ja historian maailmasta ja monisyinen kuva siitä, miten ihminen rakentaa identiteettinsä. Sattuma, kohtalo, voi muuttaa yhdessä hetkessä kaiken.\nMehr Bücher von Pascal Mercier


Joensuun seudun Leader-strategia 2014-2020 by Maakaista.fi - Issuu\nV채yl채 - sujuvaan arkeen\nJoensuun seudun Leader -yhdistyksen kehitt채misstrategia 2014 - 2020\nNiskakatu 4 A 80100 Joensuu puh 013-610 0020 joensuun.seutu@maakaista.fi •\t•\t•\t•\t•\t•\t•\t•\t•\t•\t•\t•\ntukee oman lähiympäristön kehittämistä, viihtyisyyden lisäämistä ja uusien työpaikkojen luomista neuvoo hankkeiden hakemisessa ja toteuttamisessa on perustettu 1996 on rekisteröity yhdistys, Y-tunnus 1065357-4 kotipaikka on Polvijärvi toimialue: Joensuu (maaseutualueet), Liperi, Kontiolahti, Outokumpu, Polvijärvi jäsenmäärä 334, joista yhteisöjäseniä 77 (tilanne 31.12.2013) hallitus koostuu puheenjohtajasta, 12 jäsenestä sekä kolmesta varajäsenestä vuodesta 1996 lähtien hallituksessa on toiminut 84 eri henkilöä vuosina 1996-1999 LEADERII-kaudella yhteensä 130 hanketta vuosina 2000-2006 LEADER+-kaudella yhteensä 238 hanketta vuosina 2007-2013 Leader-kaudella yhteensä 208 hanketta (tilanne 30.5.2014)\nLeader-lyhenne muodostuu ranskankielisistä sanoista Liason Entre Actions de Developpement l’Economie Rurale, suomeksi ”yhdyssiteet maaseudun talouden kehittämiseen tähtäävien toimien välillä”. Leader-toiminnan periaatteita ovat: •\tLeader-toiminta on kaikille avointa. •\tHankkeiden valmistelu ja päätösvalta rahoitettavista hankkeista ovat tavallisilla ihmisillä (niin kutsuttu alhaalta ylös -periaate). •\tLeader-hankkeissa kokeillaan uusia toimintatapoja ja menetelmiä. Tavoitteena on maaseudun elinkeinojen kehittäminen ja työpaikkojen luominen. •\tLeader-yhdistys kokoaa resursseja verkostoitumalla ja tekemällä yhteistyötä yritysten, yhdistysten ja julkisen sektorin kanssa. •\tLeader-toiminnassa otetaan huomioon kestävä kehitys, tehdään kansainvälistä ja alueellista yhteistyötä nuorisoa unohtamatta.\nKansikuva: Anna-Maria Ronkainen, Raija Tuupanen ja Irma Huovinen kurkistavat rauniopesän ikkunasta Tuupovaaran Pilkekylillä. Tätä paikkaa eivät tuulet heiluttele, sillä rauniopesä on rakennettu pesän paikalta löydetyistä suurista kivilohkareista. Lohkareet on järjestelty konevoimin kaaren muotoon ja kivien väliin on jätetty ikkunoita pelto- ja järvimaisemaan päin. - Ikkunoista on hyvä tarkkailla lintuja, vaikka kurkia, kertoo rauniopesä-idean äiti Irma Huovinen. Rauniopesässä on järjestetty jo erilaisia kylätapahtumia. Pilkekylät ry on saanut Leader-tukea kylän raitin kunnostamiseen ja kehittämiseen.\nVäylä - sujuvaan arkeen Sisällys Johdanto: Paikallisen kehittämisen solmukohta\t4 1.\n2.\tAluekuvaus: Monipuolinen seutu\t6 Yleiskuvaus\t6 Kaupungin keskusta\t8 Taajamat\t8 Asuinmaaseutu\t8 Ydinmaaseutu\t9\tHarvaanasuttu maaseutu\t9 3.\n4.\tStrategian kuvaus, tavoitteet ja mittarit\t:\t12 Ympäristö: Oivallus omasta ympäristöstä avaa uusia mahdollisuuksia\nYleiset hankevalintakriteerit\t14 Tavoitteet ja mittarit\t14 5.\tToimintasuunnitelma\t16 Hallinto ja seuranta\t16 Yhteistyö\t19 Oppiminen\t19 Viestintä\t20 Rahoitus\t20 6.\nTäydentävyys ja yhteensovitus muiden ohjelmien kanssa\nLiite 1 Yhdistysrekisteriote\nLiite 2 Yhdistyksen säännöt\nLiite 3 Joensuun seudun Leader -yhdistys ry:n hallitus 2014\nLiite 4 Kuntarahasitoumukset 2014–2020\nLiite 5\tPohjois-Karjalan ELY-keskuksen ja Leader-ryhmien kumppanuussopimus 2014-2020\nJohdanto Paikallisen kehittämisen solmukohta Kun Joensuun seudun Leader-yhdistys perustettiin vuonna 1996, olimme käynnistämässä aivan uudenlaista ja Suomessa ennenäkemätöntä maaseudun kehittämisen toimintamallia. LEADERII-ohjelmaa suunnitteleva ja toteuttava ”paikallinen toimintaryhmä” oli uusi asia. Leader-ryhmän kannalta se merkitsi Euroopan unionin rahastoihin, kieleen ja sääntöihin tutustumista. Samalla aloitus merkitsi tiedottamista, innostamista ja luottamuksen rakentamista niin alueen asukkaisiin kuin kuntiin ja viranomaisiinkin nähden. Ryhmän linjaksi muodostui kansalaistoiminta, kansalaisyhteiskunnan tukeminen ja viranomaisista erottuminen. Toimintaa ohjasi hankemaailmaan tutustuvien paikallisyhteisöjen ymmärtäminen; Leader-ryhmä oli ymmärtäjä, joka auttoi hakemusten ja suunnitelmien sisällön muokkaamisessa ohjelmatyön vaatimaan muotoon. LEADER+-kausi merkitsi toiminnan laajentumista koko Suomeen ja myös koko Pohjois-Karjalaan. Joensuun seudun Leader -yhdistys löysi myös oman paikkansa. Edellisellä ohjelmakaudella syntynyt luottamus näkyi käytännössä. Kuntien rahoitus muuttui ohjelmakauden mittaiseen asukasluvun mukaiseen kuntaosuuteen. Yhteistyö myös silloisen Pohjois-Karjalan TE-keskuksen, nykyisen ELY-keskuksen kanssa tuli jouhevaksi - vapaaehtoiseksi toiminnaksi. Paikallisyhteisöt toteuttivat hankkeita innokkaasti ja yritystuet tulivat itsestään selväksi osaksi Leader-ryhmän rahoitusta. Toiminnassa korostui neuvonta ja Leader-ryhmä opetteli neuvojan roolin. LEADER+-kaudella käynnistyi myös pohjoiskarjalaisten Leader-ryhmien tiivis yhteistyö, mikä merkitsi Joensuun seudun Leader -yhdistykselle maakunnallisen ja maakuntarajat ylittävänkin yhteistyön rakentajan roolia. Käynnistyneet kansainväliset hankkeet ja kansainvälinen aktiivisuus toivat kokemuksia ja kontakteja, jotka laajensivat toimintakenttää. Leader-tyyppisen toiminnan siirtyminen ohjelmakaudella 2007-2013 osaksi maaseuturahoitusta ja samalla tapahtunut byrokratiaan hullaantuminen on korostanut entisestään viranomaistiedon ja -taitojen osaamisen merkitystä paikallisessa kehittämisessä. Samalla neuvonnan rooli on korostunut. Ryhmästä muovautui myös kansallisen tason vaikuttaja. Kansainvälinen toiminta on tullut paikallisen toiminnan rinnalle osaksi ryhmän arkea. Yhteistyön rakentajan rooli on vahvistunut ja laajentunut, yhteistyöhön on tullut mukaan uusia osapuolia ja yhdistys on muodostunut pohjoiskarjalaisen maaseudun kehittämisen solmukohdaksi. Toiminnan muuttuessa ja kasvaessa myös yhdistyksen toimintatavat ovat muuttuneet. Kokemuksista on opittu. Työjaosto valmistelee hakemuksia ja esittää pohdintanaan, miten hakemus toteuttaa yhdistyksen strategiaa, mitkä seikat puoltavat sen hyväksymistä ja mitkä seikat puhuvat sitä vastaan. Hallituksen jäsenten koulutusta on opittu pitämään entistä tärkeämpänä. Koulutus toisaalta valmentaa hallitustyöskentelyyn ja toisaalta auttaa hallituksen jäseniä edustamaan Leaderiä omissa taustayhteisöissään. Hakijoiden neuvonnassa painotetaan entistä enemmän hakijakohtaista etukäteisneuvontaa; etukäteinen, henkilökohtainen ja ennen kaikkea oikea-aikainen neuvonta on tehokkainta. Leader-ryhmän kautta rahoitetut hankkeet ovat edelleen osin keskittyneet paikallisiin toimiin. Toisaalta osa hankkeista on käynnistänyt laajoja yhteistyöverkostoja ja saanut mukaan useita toimijoita ja myös rahoittajia. Tällaisia ovat esimerkiksi vesistöjen kunnostamiseen tähtäävät hankkeet, joiden toteuttaminen yksin Leader-tuella ei olisi mahdollistakaan. Vaikka hankkeita suunnitelleiden ja toteuttaneiden yhteisöjen ja henkilöiden määrä on vuosien aikana koko ajan lisääntynyt, tarvitaan hankesuunnitteluun jatkuvasti tukea. Kokemus on myös osoittanut, että asukkaiden aktivointi, yhteisöllisyyden tukeminen ja kyläsuunnittelun tarve on jatkuvaa. Kansalaistoiminnan ja kansalaisyhteiskunnan tukeminen on pysynyt Leader-ryhmän linjana. Kun tähän yhdistetään yritystoiminnan tukeminen, toteuttaa strategia maaseuturahaston osalta ennen kaikkea maaseudun kehittämisen prioriteetteja 1: Tietämyksen siirron ja innovaatioiden edistäminen maa- ja metsätaloudessa sekä maaseudulla 4: Maa- ja metsätalouteen liittyvien ekosysteemien ennallistaminen, säilyttäminen ja parantaminen. 5: Voimavarojen tehokkaan käytön sekä vähähiilisen ja ilmastoa säästävään talouteen siirtymisen edistäminen maatalous-, elintarvike- ja metsäsektoreilla. 6: Sosiaalisen osallisuuden, köyhyyden vähentämisen ja taloudellisen kehityksen edistäminen maaseutualueilla. Strategian toteutuksessa ei kuitenkaan haluta rajata etukäteen muihinkaan prioriteetteihin suuntautuvia toimia.\n1.\tProsessin kuvaus: Miten strategia on syntynyt? Joensuun seudun Leader -yhdistyksen kantavana ajatuksena yhdistyksen perustamisesta lähtien on ollut kansalaisyhteiskunnan ja yhteisöjen omaehtoisen toiminnan tukeminen. Tämä on merkinnyt Leader-toiminnan lisäksi läheisiä suhteita ja yhteistyötä toimialueen asukkaiden ja yhteisöjen kanssa. Tätä kautta on kertynyt myös näkemyksiä ja tarpeita tulevan kauden suunnitelmien pohjaksi. Strategian pohjamateriaalia, ajatuksia ja näkymiä on kertynyt useista eri lähteistä ja tilaisuuksista. Kylien asukkaiden ja kyläyhdistysten ajatuksia ja tarpeita on kerätty Maaseudun sivistysliiton hallinnoiman Laiffia Landelle –hankkeen kyläkierroksella vuonna 2012. Kussakin kylätilaisuudessa päivitettiin kyläsuunnitelmia ja pohdittiin yhdessä kylän kehittämistarpeita. Toinen kierros on tehty Maakaista-hankkeen organisoimana. Joensuun seudun Leader -yhdistyksen toimialueella järjestettiin seitsemän tilaisuutta; Kontiolahdella, Liperissä, Outokummussa ja Polvijärvellä yksi kussakin ja lisäksi Joensuun maaseutualueilla kolme tilaisuutta. Tilaisuuksissa kerrottiin ohjelmakauden 2007-2013 maaseutuohjelman toteutumisesta kunnan, ELY-keskuksen ja Leader-yhdistyksen kannalta. Aineksia tähän strategiaan kerättiin kierrosta varten kehitetyllä Tulevaisuuden huutokauppa –menetelmällä.* Lisäksi yhdistys on käynyt keskusteluja kaikkien toimialueen kuntajohtajien ja maaseudun kehittämisestä vastaavien toimihenkilöiden kanssa. Keskusteluissa on noussut esiin kunnan johtavien virkamiesten näkemyksiä Leader-ryhmän tärkeimmistä tehtävistä tulevalla ohjelmakaudella. Varsinaisten kierrosten lisäksi strategialuonnos on ollut nähtävillä kommentointia varten yhdistyksen verkkosivuilla koko prosessin ajan. Kesällä 2013 maakunnan maaseututoimijat järjestivät yhteisen vesikiertueen, jossa myös kävimme läpi uuden ohjelmakauden teemoja asiaviihteen keinoin. Keskustelutimme asiantuntijoita ja keräsimme yleisöltä kysymyksiä. Keskusteluja pystyi kuuntelemaan nettiradion välityksellä paikasta riippumatta. Lisäksi strategian teemat ovat esillä vuoden 2014 kyläkierroksella, jossa jo yhdessä kyläläisten kanssa pohdimme mahdollisia strategiaan liittyviä hankeaihioita. Kyläkierros jatkuu syksyn 2014 aikana. Materiaalia on koottu yhteen ja muotoiltu strategiaksi Joensuun seudun Leader -yhdistyksen hallituksen tapaamisissa ja yhdistyksen työntekijöiden pohdinnoissa.\nLaiffia landelle -kyläkierros\t48\t799 Maakaista-kierros\t7\t131 Vesikiertue\t7\t1 000\t(arvio, avoin toritilaisuus) Kyläkierros 2014 25\t222\t(tilanne 19.5.2014) Yhteensä\t87\n* Menetelmässä yleisön tehtävänä ei ole ostaa, vaan myydä meklarille ajatuksia yksinkertaisesti huutamalla tärkeiksi koettuja asioita tai kehittämisteemoja ilman sen kummempia perusteluja. Huutojen innostamiseksi yleisölle näytetään tauotta valokuvia sekä silotellusta että rosoisemmasta maaseudusta. Meklarin apulaiset kirjaavat kaikki huudot näkyviin ja huutovaiheen jälkeen huudot luokitellaan teemoittain. Keskustelemalla ja perustelemalla valitaan TOP3 eli kolme yleisön mielestä tärkeintä kehitettävää teemaa. Tulevaisuuden huutokauppojen tulokset ovat nähtävillä osoitteessa Maakaista.fi, Maakaista-kierros 2012.\n2. Aluekuvaus: Monipuolinen seutu Yleiskuvaus\nJoensuun seudun Leader –yhdistyksen toiminta-alueeseen kuuluvat Joensuun ja Outokummun kaupungit sekä Kontiolahden, Liperin ja Polvijärven kunnat. Joensuun seudulla asukasluku on yhteensä 58 984 henkilöä. Kunta\tMiehiä\tNaisia\tYhteensä Joensuu 36 155\t38 316\t74 471 Joensuu kaupunki\t*\t54 231 Joensuu maaseutu\t**\t20 240 Kontiolahti\t7 314\t7 108\t14 422 Liperi\t6 264\t6 132\t12 396 Outokumpu\t3 603\t3 659\t7 262 Polvijärvi\t2 383\t2 281\t4 664 Asukkaita maaseudulla yhteensä\t58 984 Asukkaita yhteensä\t113 215 Kuten muuallakin Suomessa toiminta-alueen väestö ikääntyy erityisesti harvaan asutulla maaseudulla ja kaupunkialueella. Yli 65-vuotiaiden osuus harvaan asutuilla maaseutualueilla oli vuoden 2011 lopussa 23 prosenttia ja kaupunkialueellakin yli 21 prosenttia. Kaupungin läheisellä maaseudulla osuus oli vain 12,5 prosenttia. Sen sijaan nuorten osuus kaupungin läheisellä maaseudulla oli yli 23 prosenttia väestöstä. Maakunnan ja seutukunnan väestöennusteet olisivat synkemmät ilman tulomuuttoa. Syntyvyyden ja kotimaan muuttoliikkeen jälkeen väestömäärä olisi aleneva, ellei venäläisten koko ajan voimistuva muutto seutukunnalle saisi väestömäärää nousemaan. Koko maakunnassa on noin 2 550 venäjänkielistä ja heistä yli puolet asuu Joensuun seudulla. *\nJoensuu seudun Leader -yhdistyksen toimialue. Kunnat näkyvät kartassa punaisella pohjalla. Joensuuhun liittyneiden kuntien, nykyiset paikalliset taajamat näkyvät kartassa oranssilla pohjalla.\nJoensuun seudulla asukkaiden tulotaso on noin 90 prosenttia maan keskitasosta. Työttömien osuus työvoimasta oli vuoden 2012 lopussa 14,1 prosenttia, mikä on selvästi valtakunnan tasoa (9,8 %) korkeampi - Polvijärvellä (15,6 %) ja Joensuussa (15,11 %) Pohjois-Karjalankin keskiarvoa (14,5 %) korkeampi. Työttömyys ei siis ole helpottanut. Yrityksiä on kuitenkin perustettu lisää; vuosina 2007-2011 yritysten lukumäärä yhdistyksen toimialueella on kasvanut 6,5 prosenttia. Joensuun seudun Leader -yhdistyksen toimialueella yrittäminen on vilkkainta harvaan asutulla maaseudulla (5,3 yritystä / 100 asukasta) ja vähäisintä kaupungin läheisellä maaseudulla (4,5 yritystä / 100 asukasta). Alueella on varsin paljon vesistöjä, yhteensä 1 325 neliökilometriä, 20 prosenttia koko pinta-alasta. Vesistöt ovat väyliä. Ne jakavat aluetta ja tarjoavat myös mahdollisuuksia alueen kehittämiseen. Kunta\tMaapinta-ala\tVesistöt\tYhteensä Joensuu\t2 382\t369\t2 751 Kontiolahti\t800\t230\t1 030 Liperi\t727\t434\t1 161 Outokumpu\t446\t138\t584 Polvijärvi\t804\t154\t958 Yhteensä\nToimialuetta hahmottavat alueen keskellä sijaitseva Joensuun kaupunki ja sitä ympäröivät erilaiset maaseutualueet. Aikaisemmin tiiviisti asuttu Joensuu on muuttunut maaseutukaupungiksi, jonka asukkaista kaksi kolmasosaa asuu edelleen kaupunkimaisessa ympäristössä. Kaupungin pinta-alasta yli 90 prosenttia on maaseutua ja keskustasta harvaan asutun entisen Tuupovaaran kunnan itäisimpiin kyliin on yli 80 kilometriä. Maaseuturahaston Leader-toiminta ei kohdistu Joensuun kaupungin keskustaan. Rajaus on tehty kaupungin tilastoalueitten rajoja noudattaen siten, että keskustan neljä kaupunginosaa sekä tilastoalueet 5 – 22 Niinivaarasta Marjalaan eivät kuulu Leader-toimialueeseen.\nJoensuun keskusta-alueen rajaus.\nStrategian kannalta on syytä tarkastella myös Joensuun kaupunkikeskustaa sekä maaseututaajamia kuntarajat unohtaen maaseudun kolmijaon mukaisesti. Kaupungin ympärille on kasvanut lähes kehänomainen, liikenneväylien varsia myöten kasvava kaupungin kehysalue ja kaupungin läheinen asumismaaseutu, joiden asukasmäärä kasvaa. Valtaosa Joensuun seudun Leader -yhdistyksen toimialueesta on harvaanasuttua maaseutua ja ydinmaaseutua.\nTiivis Joensuun kaupunkikeskusta on lähes maantieteellisesti ja toiminnallisesti keskellä toimialuetta. Kaupunkikeskustassa asuu lähes saman verran asukkaita, kuin kaupunkia ympäröivällä maaseudulla. Asukasmäärä kasvaa hitaasti ja kasvu on hidastunut 2000-luvulla; 1990-luvun viimeisellä vuosikymmenellä asukasmäärä kasvoi viisi prosenttia, 2000-luvun ensimmäisellä kymmenellä kolme prosenttia. Kaupunkikeskustan asukkaiden suhteellinen osuus koko toimialueen asukkaiden määrästä onkin pienentynyt 2000-luvun alussa. Maakunnan pääkaupunkina Joensuun keskustaan on keskittynyt palveluja, koulutuslaitoksia, teollisuutta ja myös hallintoa. Työpaikkojen keskittyminen kaupunkiin merkitsee työmatkaliikennettä. Pendelöinti maaseudulta kaupungin keskustaan on yleisempää, kuin toisinpäin. Joensuussa työssäkäyvistä neljännes asuu muissa kunnissa, ennen kaikkea Kontiolahdella ja kaupungin läheisellä maaseudulla. Työssäkäynnin lisäksi palvelujen hankinta korostaa kaupunkikeskustan merkitystä ihmisten arjessa. Kaupunkialueella, joka ei nykyisellä eikä aiemmilla ohjelmakausilla ole kuulunut Leader-toimintaalueeseen, toimii kolmetoista asukasyhdistystä. Näistä 11 on rekisteröityneitä. Asukasyhdistysten lisäksi kaupungin keskustan kehittämistä ideoi ja toteuttaa Joensuun kaupunkikeskustayhdistys, jonka tavoitteena on pitää keskusta elävänä ja viihtyisänä. Kaupunkikeskustayhdistys ei kuitenkaan ole asukasyhdistysten tapaan asukkaiden vaan paremminkin yritysten yhdistys. Kaupunkialueella toimii luonnollisesti runsaasti harrastusseuroja ja muita yhdistyksiä. Toiminta on kuitenkin eriluonteista kuin maaseudun kylä- ja muiden yhdistysten kehittämistoimet.\nKaupungin ja haja-asutusalueitten lisäksi Joensuun seudun Leader -yhdistyksen toimialueella on yhdeksän nykyistä tai entistä kuntakeskusta (Eno, Joensuu, Kiihtelysvaara, Kontiolahti, Liperi, Outokumpu, Polvijärvi, Pyhäselkä ja Tuupovaara) ja kolme asutustaajamaa Liperin Viinijärvi sekä Uimaharju ja Heinävaara Joensuussa. Jo tapahtuneet kuntaliitokset ja toisaalta itsenäistenkin kuntien toimintojen yhdistäminen suuremmiksi kokonaisuuksiksi on taajamissa merkinnyt hämmennystä ja hiipumista. Taajamissa ei ole perinteisesti ollut kylien tapaan voimakasta kylätoimintaa, joka aktivoisi asukkaita kehittämistoimiin. Tosin viime vuosina taajamiinkin on hanketoiminnan tuella perustettu yhdistyksiä, jotka ovat tarttuneet toimeen. Uusia taajamien kyläyhdistyksiä on perustettu esimerkiksi entisiin kuntakeskuksiin Enoon, Hammaslahteen, Kiihtelysvaaraan ja Tuupovaaraan. Niiden toiminnassa on piirteitä asukas- sekä kylätoiminnasta. Edelleen kaivataan asukkaiden aktivoimista, ympäristön kohentamista, tapahtumia, harrastusmahdollisuuksia ja myös yritys- ja palvelutoiminnan edistämistä.\nAsuinmaaseutu on pääosin edelleen kaupungin läheistä, mutta levittäytyy yhä kauemmas kaupungista. Lähellä kaupunkikeskustaa asuinmaaseutu ympyröi kaupunkia kehämäisesti ja levittäytyy kauemmaksi ennen kaikkea liikennereittien varsille ja vesistöjen läheisyyteen. Maisemallisesti asuinmaaseutu on menettämässä maaseudun piirteitä; itäsuomalaiset nurmiviljelypellot ja metsät ovat häviämässä, tilalle tulee taajamiksi kaavoitettuja asuinalueita. Asuinmaaseudun asukkaat ovat pääosin työikäisiä ja työssäkäyviä perheitä. Vaikka asuminen on asuinmaaseudun tärkein elinkeino, on alueella myös palvelualan työpaikkoja ja teollisia työpaikkoja. Palvelut ovat lähellä ja helposti saavutettavissa. Tyypillistä asuinmaaseutua ovat entisen Pyhäselän kunnan Reijola, Kontiolahden Lehmo sekä Kylmäoja ja Liperin Ylämylly.\nAsukasmäärä asuinmaaseudulla kasvaa koko ajan ja kasvu näyttää nopeutuneen viimeisen kymmen vuoden aikana; 1990-luvulla asukasmäärä kasvoi noin 10 prosenttia, mutta 2000-luvun ensimmäisen kymmenen vuoden aikana jo lähes 20 prosenttia. Asuinmaaseudulla asuvien osuus koko toimialueen asukasmäärästä kasvaa koko ajan ja on nyt noin 12 prosenttia. Asuinmaaseudun nopea kasvu ja uudet asukkaat merkitsevät sitä, että yhteisöllisyys ei ole kovinkaan voimakasta. Kattavasti yhteisöä edustavia ”kyläyhdistyksiä” ei juuri ole. Asukkaiden toiminta on kanavoitunut eri harrasteseurojen, kuten urheiluseurojen kautta tai esimerkiksi koulun vanhempainyhdistysten kautta. Esimerkiksi Kulhon koulun vanhempainyhdistys on onnistuneesti järjestänyt harrastusmahdollisuuksia lapsille ja nuorille Leader-hankkeena. Asuinpaikkaan, sen historiaan, paikan nimiin ja muuttuneisiin maisemiin liittyvät tiedot ja tietojen kerääminen kiinnostavat ja kiinnittävät uudet asukkaat asuinympäristöönsä.\nVahvuudet - maisemat, vesistöt, ilmasto, luonto - paljon tilaa - mukavat, käytännön läheiset ihmiset - mummot ja vaarit - toimivat paikallisyhteisöt - arjen luovuus, tuunattu kulttuuri ja perinteet - vahva yhdistystoiminta maaseudulla - kokoontumistilat varsinkin harvaan asutulla maaseudulla - seutuyhteistyö - korkea-asteen ja toisen asteen koulutusta - vahva kytkös maaseutututkimukseen - kansainvälisyys\nHeikkoudet - välimatkat, pitkät etäisyydet - huonot tietoliikenneyhteydet - tiestön huono kunto - vähenevä ja ikääntyvä väestö harvaan asutulla maaseudulla - heikko yhteisöllisyys ja kehittämistoiminta taajamissa - apatia, lyhytnäköinen ajattelu - rohkeuden ja pääomien puute\nMahdollisuudet - kehittyvät tietoliikenneyhteydet - luontoyrittäjyys - nuorten yrittäjyys - yhteiskunnallinen yrittäjyys - hajautettu energiantuotanto - lähityö - maaseudun uudet asukkaat - tietoisuus omasta ympäristöstä - kohtuullistaminen - vahvistuva ja uusimuotoinen paikallisdemokratia - alueen erikoisten kohteiden huomioiminen\nUhat - infrastruktuurin rapautuminen - julkisen liikenteen heikkeneminen - maankäytön epäedullinen sääntely - alueen ja asukkaiden polarisoituminen - kuntaliitosten tuoma osallistumismahdollisuuksien heikkeneminen - kehittämisen ohjautuminen keskuskaupungin ehdoilla - lisääntyvä nurkkakuntaisuus - seudulle ei tule pääomia - kehittämistoimiin kohdistuva byrokratia ja keskittämisvaatimukset\n3.\tJoensuun seudun mahdollisuudet ja kehittämis\ttarpeet Asukkaiden toiminnan ja toiminta-alueen kautta nousevat kehittämistarpeet ja mahdollisuudet ovat erilaisia toimialueen eri osissa. Asuinmaaseudulla, taajamissa ja kaupunkikeskustassa kaivataan yhteisöllisyyden vahvistamista ja asukkaiden omaehtoiseen toimintaan perustuvan kehittämisen käynnistämistä tai ainakin vahvistamista. Ydinmaaseudulla ja harvaan asutulla maaseudulla taas tarvitaan yhteisöjen kehittämistoimien tukemista ja uusia avauksia esimerkiksi palveluiden tuottamiseen ja yritystoimintaan. Uuden laajan kunnan mahdollinen syntyminen voi aiheuttaa hämmennystä, luoda tarpeita paikallisdemokratian vahvistamiseen ja myös tilausta uusille eri tavoin syntyville työpaikoille. Laaja alue, vesistöt ja harva asutus merkitsevät pitkiä etäisyyksiä, mutta samaan aikaan luonto, metsä ja vesistöt tarjoavat vielä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia. Strategiaprosessissa tehty SWOT-taulukko on yhtä aikaa aluetta kuvaava ja Leader-yhdistyksen tilannetta kuvaava. Yhdistyksen keskeisiä strategisia ajatuksia muotoiltaessa on mietitty - miten nyt havaittuja heikkouksia voidaan vahvistaa vielä käyttämättömillä mahdollisuuksilla ja toisaalta, miten torjua uhkia nykyisillä vahvuuksilla. Näistä lähtökohdista keskeisiksi nousivat yhteisöllisyys, elinkeinotoiminta sekä alueen luonto ja ympäristö.\nErilaiset avoimet yhteisöt ja aktiiviset asukkaat muodostavat maaseudun kivijalan. Paikallisuuden korostaminen, kylä- ja yhdistystoiminnan omien vahvuuksien esilletuominen, yhteisöjen välinen yhteistyö, perinteiden välittäminen ja avoimuus kannattelevat maaseutumaista elämäntapaa, johon kuuluvat monialainen yrittäjyys ja puhdas ympäristö.\n4.\tStrategian kuvaus, tavoitteet ja mittarit: - Ympäristöstä yhteisöllisyyteen ja yrittäjyyteen Ympäristö\nFyysinen ympäristö, niin rakennettu kuin luonnontilainenkin, määrittävät ihmisten toimintaa. Ne ovat joskus kehittämistä rajoittavia, toisaalta taas mahdollisuuksia avaavia tekijöitä. Joensuun seudun luonnon ympäristöä luonnehtivat vesistöt, pohjoiskarjalaisittain hyvät viljelymahdollisuudet, metsät ja tila. Puhdas luonto ja varsinkin puhtaat vedet ovat arvokkaita. Alueen suurimmat vesistöt Pielisjoki, Pyhäselkä, Höytiäinen ja Juojärvi ovat aiemmin olleet merkittäviä kulkureittejä ja ihmisiä yhdistäviä. Nyt ne ovat itsessään ihmisille merkittäviä kohteita, jotka tarjoavat vielä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia. Kalastuksen merkitys niin harrastuksena, ammattina kuin matkailuyrittäjyytenä kasvaa. Vesistöillä voisi olla nykyistä suurempi merkitys myös kulkureitteinä, kulttuuritapahtumissa sekä perinteiden siirtämisessä ja asukkaiden paikallisidentiteetin voimistamisessa. Leader-yhdistyksen kannalta tämä merkitsisi vesistöihin liittyvien kehittämishankkeiden tukemista tai esimerkiksi veneilijöille tarkoitettujen palvelupisteiden, opasteiden ja esitteiden tukemista. Samoin tukea kaipaavat matkailuyrittäjät. Vesistöjen tilan huononeminen on jo paikoin herättänyt rantojen asukkaita. Erilaisten pienimuotoisten kunnostustoimien, selvitysten, hoitosuunnitelmien ja ennen kaikkea asukkaiden kiinnostuksen herättämiseen ja sitouttamisen tähtäävien toimien tukeminen on Leader-työtä. Perinteisten maaseutumaisemien säilyttäminen ja ympäristön tietoinen hoitaminen nostavat esiin uudenlaista yritystoimintaa ja ammatteja sekä tuovat uudenlaista osaamista maaseudulle. Tietoa perinteikkäistä maisemista, näiden maisemien sijainneista ja historiasta kaivataan niin itselle kuin matkailijoille. Tiedon kokoaminen ja välittäminen uusilla keinoilla mobiilitekniikan avulla ovat maisemista huolehtimisen ohella Leaderin kautta tuettavaa toimintaa. Kaupungin läheiselle maaseudulle sopivat hyvin ajatukset palstaviljelystä ja siirtolapuutarhoista. Näiden siirtyminen kaupungista maaseudulle tai uusien syntyminen maatilojen yhteyteen maaseudulle edistää maaseudun ja kaupungin vuorovaikutusta. Maakunnan tehokas maatalous on painottunut maidontuotantoon ja nurmiviljelyyn. Leader-toiminnan kannalta mielenkiintoisempaa on maaseudun asukkaiden monitoimisuus, jonka osana maatalous voi olla osa-aikaista, sivuelinkeino tai jopa harrastus. Tällöin tavoitteena on kotitarveviljely, maisemien avoimena pitäminen tai ympäristön hoitaminen. Kaiken kaikkiaan oman lähiympäristön tiedostaminen, tietoisuus yleensä puhtaasta ympäristöstä korostuu. Varsinkin kaupungissa ja kaupungin läheisellä maaseudulla on tarpeen ihmisten luontosuhteen tiivistäminen ja uudelleen rakentaminen vaikkapa luonnonvaraneuvojien tai luonto-oppaiden avustuksella. Harvaan asutulla maaseudulla on huoli rakennetun infrastruktuurin rapautumisesta. Tiestö, julkiset rakennukset, uimarannat ja laiturit kaipaavat kunnostamista. Pitkien etäisyyksien maaseudulla korostuu tietoliikenneyhteyksien tarve ja toisaalta kunnollisten yhteyksien tuomat mahdollisuudet. Leader-ryhmän rooli on kartoittaa kiinnostusta yhteiseen yhteyksien rakentamiseen ja rahoittaa niin kutsuttuja kyläverkkoja. Kun yhteyksiä on rakennettu, siirrytään uuteen vaiheeseen ja keskustellaan siitä, mihin yhteyksiä käytetään. Tällöin Leader-ryhmä tukee ja ehkä itsekin herättää keskustelua siitä, voidaanko olemassa olevien sovellusten lisäksi paikallisesti luoda erilaisia käytäntöjä, joiden tavoitteena on maaseudulla elämisen helpottaminen. Keskustelun tukemisen lisäksi ryhmän rooliin kuuluu luonnollisesti kokeilujen rahoittaminen.\nHankevalinnassa tarkastelemme: •\tSäilyttääkö/uudistaako hanke perinnemaisemia, vesistöjä tai rakennettua ympäristöä? •\tSäilyttääkö hanke maaseutumaista maisemaa? •\tEdistääkö hanke ympäristön virkistyskäyttöä? •\tVälittääkö hanke ympäristötietoutta? •\tEdistääkö hanke vähähiilisyyttä?\nMaaseudun kehittäminen ja myös Leader-tyyppinen toiminta perustuvat yhteistyöhön ja yhteisöllisyyteen. Maaseudulla yhteisöllisyyteen ja siihen kannustamiseen on totuttu. Yhteisöt, kyläyhdistykset ja muut yhdistykset ovat ottaneet oman alueensa kehittämisen tehtäväkseen. Sen sijaan kaupungin läheisellä maaseudulla ja maaseututaajamissa nimenomaan asuinalueen kehittämiseen tähtäävä yhdistystoiminta on vasta syntynyttä ja tarvitsee vahvistusta. Ydinmaaseudulla ja harvaanasutulla maaseudulla hyväksi havaittu kehittämisen malli siirretään kaupungin läheiselle maaseudulle ja taajamiin. Erillisia yhdistyksiä tulee aktivoida kehittämistoimiin ja omaehtoiseen vastuunottamiseen. Hanketoiminta on vielä monille yhdistyksille vierasta, joten yhdistykset tarvitsevat aktivoinnin lisäksi koulutusta ja tukea hanketoiminnan aloittamiseen. Maaseudun yhteisöt tarvitsevat resursseja yhteisten tilojen kunnostamiseen, laitteisiin, harrastustoimintaan ja elinkeinomaiseen toimintaan. Kylien välinen yhteistyö ja myös maaseudun ja kaupungin yhteisöjen välinen yhteistyö tukee kehittämistä ja toisaalta taas kaipaa tukea. Myös käyntiin lähtenyt kylien yhteisöjen kansainvälinen yhteistyö tarvitsee tukea ja vahvistamista. Niin maaseutualueilla kuin kaupunkikeskustassakin on tarve esimerkiksi maahanmuuttajien, nuorisoyhdistysten ja työttömien yhdistysten kehittämistoiminnan tukemiselle. Tämä ei ole aina ollut mahdollista maaseutuohjelman rajausten takia. Leader-ryhmä laajentaakin toimintaansa perinteisiä maaseutuyhteisöjä ja maaseutuohjelman rahoitusmahdollisuuksia laajemmalle käyttäen myös muita rahastoja. Kun kunnat liittyvät yhteen ja totuttu lähiyhteys virkamiehiin ja päättäjiin katoaa, voivat uudet yhteisöt tai yhteenliittymät olla lähidemokratian turvaamiseksi tarpeen. Uudessa tilanteessa on tarvetta ainakin kylien mahdollisuuksien nuuskimiseen, yhteyksien välittämiseen ja keskustelukulttuurin synnyttämiseen. Hankevalinnassa tarkastelemme: •\tSäilyttääkö/uudistaako hanke kylätoimintaa? •\tVälittyykö hankkeesta hyvä fiilis ja tekemisen meininki? •\tYhdistääkö hanke julkiset ja yksityiset toimijat? •\tEdistääkö hanke yhdessä harrastamisen mahdollisuuksia?\nYritysten tukeminen kaupunkialueella tuskin on järkevää ja mahdollista, sen sijaan maaseutualueilla jokainen työpaikka on tervetullut ja yritystuilla synnytetään työpaikkoja. Leader-ryhmän rooliin kuuluu perinteisen yritystoiminnan tukeminen, mutta tavoitteena on uusien mahdollisuuksien löytäminen ja tukeminen. Joensuun seudun Leader -yhdistyksen kautta rahoitetaan kokeilevia ja riskejä ottavia yrityshankkeita. Uudet ja kokeilevat toimenpiteet voivat synnyttää aivan uudenlaista toimintaa. Varsinkin nuorille, mutta myös aikuisille tarvitaan nykyistä kevyempiä mahdollisuuksia opetella, kokeilla ja kehittää yritystoimintaa. Mahdollisuuksia tarjoavat edelleen palveluiden tuottaminen uusilla tavoilla samoin kuin uudet palvelut, esimerkiksi tietoliikennepalvelut. Monialaisuus, moniosaaminen, eri töiden yhdistäminen riittävän suureksi ansiomahdollisuudeksi on edelleen yleistymättä, mutta mahdollinen tulevaisuuden näkymä. Työ voi tulevaisuudessa koostua monesta palasesta. Luonto ja varsinkin vesistöt tarjoavat mahdollisuuksia myös elinkeinotoimintaan; vesistöt, luonnon hyödyntäminen, marjamatkailu. Uusi energiantuotanto tarjoaa ainakin mahdollisuuden uusien työ- ja yrittämismahdollisuuksien yleistymiseen. Mikäli todella hajautettu energiantuotanto valitaan hyväksytyksi vaihtoehdoksi, syntyy paitsi yrityksille myös yhteisöille ansiomahdollisuuksia. Maaseudulla kyläyhteisöjen rinnalle kaivataan yhteiskunnallisia yrityksiä vastaamaan asukkaiden tarpeisiin, esimerkiksi hoiva-alalla. Hankevalinnassa tarkastelemme: •\tSäilyttääkö tai luoko hanke uuden paikallisen palvelun? •\tLisääkö hanke toimeentulomahdollisuuksia? •\tEdistetäänkö hankkeessa tuotekehitystä? •\tHyödynnetäänkö hankkeessa yhteistyötä ja kansainvälistymistä?\nYleiset hankevalintakriteerit Leader-periaatteiden, valtakunnallisen maaseutuohjelman hankevalintakriteerien ja paikallisen yhteensovituksen lisäksi katsomme sopivatko rahoitettavat hankkeet strategiamme kolmeen pääteemaan; ympäristöön, yhteisöllisyyteen tai yrittäjyyteen. Kunkin painopisteen yhteydessä on kuvattu siihen liittyviä hankevalintakriteerejä. Lisäksi hankevalintoja ohjaavat seuraavat yleiset kriteerit. Hankkeet voidaan ryhmitellä vahvistaviin, yhdistäviin ja uudistaviin hankkeisiin. Valintakriteerit julkaistaan yhdistyksen verkkosivuilla, jolloin ne ovat kaikkien nähtävillä.\nVahvistavat ja säilyttävät hankkeet: •\tovat tarpeellisia ja paikallisia •\tovat ymmärrettäviä ja selkeitä kokonaisuuksia •\tovat osallistavia •\tlisäävät toimeentulomahdollisuuksia •\tottavat huomioon ympäristön ja kestävän kehittäminesen •\tovat kestävän kehittämisen periaatteiden mukaisia Yhdistävät ja innostavat hankkeet: •\tyhdistävät eri toimijoita ja toimivat hyvässä kumppanuushengessä •\tvahvistavat ja rakentavat yhteistyötä •\tkannustavat alueiden väliseen ja kansainväliseen yhteistyöhön •\tyhdistävät eri sukupolvia •\ttukevat monimuotoista maaseutuosaamista •\tovat laaja-alaisia Uudistavat hankkeet: •\tovat kokeilevia ja uutta hakevia riskejä kaihtamatta •\tluovat uusia toimintatapoja ja -käytänteitä •\thyödyntävät uutta osaamista ja/tai tietoa •\ttoimivat laajan verkoston avulla\nTavoitteet ja mittarit Joensuun seudun Leader -yhdistyksen tavoitteena on yhdistyksen toiminta-alueen paikallinen kehittäminen kestävän kehittämisen periaatteiden mukaisesti. Yhdistys pyrkii löytämään ja tuomaan toiminta-alueelleen uusia avauksia ja mahdollisuuksia niin elinkeino- kuin erilaisten yhteisöjen toiminnassa. Tämä edellyttää ryhmältä totuttujen menetelmien ja tukikohteiden lisäksi kokeilevuutta ja avoimuutta. Hankkeiden lukumäärään vaikuttaa luonnollisesti käytettävissä olevat varat, mutta myös linjaukset. Leader-yhdistyksen kautta rahoitetut hankkeet ja yritysten toimenpiteet ovat perinteisesti olleet melko pieniä. Tätä linjausta ei ole syytä muuttaa, koska sillä tavoin Leader-toiminta täydentää muita rahoituksia ja on lähempänä alueen asukkaita ja yhteisöjä. Yksi selkeä tavoite edelleen on tavoittaa uusia hankkeiden toteuttajia ja tukea hakevia yrityksiä. Tähän asti uusien, ensikertalaisten kehittämishankkeita hakevien osuus on ollut noin 40 prosenttia. Yritystukia hakeneet ovat usein yritystoimintaa aloittavia ja siksi ensimmäistä kertaa tukea hakevia. Ensikertaa tukea hakevien yritysten osuus onkin ollut 90 prosentin luokkaa. Näin ollen uusien hakijoiden osuudelle voidaan asettaa numeraalinen tavoite. Muutamien kansainvälisten hankkeiden ja tutustumisten kautta Leader-ryhmän kansainväliset kontaktit ovat laajat ja parhaimmillaan säilyneet vuosia. Varsinaisesti kansainvälisiä hankkeita ei sen sijaan ole ollut montaa. Tavoitteena on kasvattaa kansainvälisten hankkeiden määrää yhteistyöllä jo olemassa olevien tai uusien kumppaneiden kanssa. Kansainvälinen yhteistyö toki on muutakin kuin hankkeita, esimerkiksi tutustumisia, vierailuja ja kokemusten vaihtoa.\nLaadulliset tavoitteet: •\tMonikulttuurisen maaseudun esille tuominen ja näkyminen. •\tYritysrakenteen monipuolistaminen ja uudistumisen tukeminen. •\tPieni-puro -yrittäjyyden tukeminen ja edistäminen. •\tYmpäristöherkkyyden lisääminen. •\tKestävän kehittämisen periaatteiden edistäminen. •\tKansalaistoiminnan ja vapaaehtoistyön tukeminen. •\tKokeilevan ja uutta luovan toiminnan edistäminen. •\tKohtuullisen hitaan elämän (ei hötkyillä) edistäminen. •\tEri sukupolvet yhdistävän toiminnan tukeminen. •\tYhteistoiminnan lisääminen. •\tOppimisen tukeminen ja uusiin asioihin tutustuminen. •\tKansainväliseen toimintaan kannustaminen.\nMelko monet aloittavat ja Leader-ryhmän kautta tuetut yritykset ovat naisyrittäjien käynnistämiä. Naisyritykset ovat myös miesten yrityksiin verrattuna suuntautuneet uudemmille aloille ja tuoneet maaseutualueille uudenlaista yritystoimintaa, esimerkiksi sisustussuunnittelua ja eko- ja yhteisöasumista. Osin tämä on johtunut Leader-ryhmän ja ELY-keskuksen työjaosta, jonka mukaisesti nimenomaan uusien ja aloittavien yritysten tuet on kanavoitu Leader-ryhmän kautta. Naisyrittäjiä on myös aktivoitu muiden organisaatioiden hankkeilla. Tavoitteena on naisyrittäjien osuuden kasvattaminen entisestään ja oletuksena on, että naisten yritykset turvaavat palvelujen saatavuutta maaseutualueilla ja tuovat maaseutualueille uutta perinteisestä osaamisesta poikkeavaa yritystoimintaa. Nuorisoon kohdistuvat toimet ja ennen kaikkea nuorison omaehtoiset kehittämishankkeet ovat olleet erikseen mainittuja painopisteitä Leader-ryhmän aiemmissa kehittämisohjelmissa. Nuorisoryhmien aktivointi ja omaehtoinen pienten hankkeiden toteuttaminen KASVU-hankkeilla onnistui LEADER+-kaudella. Kuluvan kauden kansainvälinen Planet Said To me –hanke, jonka käytännön toimista nuorisoryhmä varsin pitkälle päätti, on esimerkki nuorten kansainvälisestä toiminnasta. Nuorten omaehtoinen hanketoiminta, joka on lähtenyt aidosti nuorten tarpeista ja jonka sisältöön nuoret voivat vaikuttaa, on edelleen tavoitteena. Leader-ryhmän kautta käynnistynyttä nuorten kansainvälistä toimintaa tuetaan ja tavoitteena on myös muiden kanavien kautta rahoitettuja nuorten kansainvälisiä toimia.\nMittarit ja määrälliset tavoitteet: Rahoitettujen kehittämishankkeiden lukumäärä yhteensä\tjoista alueitten välisiä\tja kansainvälisiä hankkeita\n180\t25\t10\nkappaletta kappaletta kappaletta\n•\tNuorisohankkeita, joista osa kansainvälisiä\t5\tkappaletta •\tYmpäristöön, vesistöön tai maisemiin liittyviä hankkeita\t26\tkappaletta •\tKyläverkkoihin ja verkkoteknologiaan liittyviä hankkeita\t5\tkappaletta •\tKunnostettua rakennetun ympäristön kohdetta\t30 kappaletta Rahoitettujen yrityshankkeiden lukumäärä\t90\tkappaletta joista naisyrittäjien hakemia\t45\tkappaletta\tUudet ja säilytetyt työpaikat\t200\tkappaletta Uusien hakijoiden osuus\t50\tprosenttia Yhteistyöverkostot\t10\tverkostoa Yleisötilaisuuksien lukumäärä\t83\ttilaisuutta Talkootyötuntien lukumäärä\t38 000\ttuntia\nYksi selkeä tavoite on pohjoiskarjalaisen maaseudunkehittäjien yhteistoiminnan lisääminen, sekä käytännön yhteistyö että yhdessä oppimisen tehostaminen. Samalla yhteistyön laajentamisen kautta sekä tehostetaan pohjoiskarjalaista maaseutupoliittista toimintaa että edistetään strategioiden tavoitteiden saavuttamista. Laadullisten tavoitteiden lisäksi mittaamme toimintamme onnistumista mediaseurantaa tekemällä. Keräämme Leader-toiminnasta ja hankkeista kirjoitetut lehtiartikkelit sekä mediakeskustelun yhteen. Seuraamme myös verkkosivuliikennetietoja.\n5.\tToimintasuunnitelma Hallinto ja seuranta Joensuun seudun Leader -ryhmä on rekisteröity yhdistys (Y-tunnus 1065357-4), joka toimintaa ohjaa sen hallitus. Hallituksen muodostamisessa noudatetaan Leader-ryhmille asetettua ”kolmikantaperiaatetta”, jonka mukaan hallituksen jäsenistössä tulee olla edustettuina paikalliset maaseudun asukkaat, yhteisöt sekä julkinen taho. Hallitus tekee päätökset ja esitykset hankkeiden rahoittamisesta. Hallituksen jäsenillä on lisäksi tärkeä rooli oman verkostonsa ja taustayhteisöjensä kautta tuoda terveisiä Leader-ryhmälle ja viedä ryhmän terveisiä toimialueen asukkaille ja yhteisölle. Hallituksen jäsenten toivotaan myös osallistuvan valtakunnan tason ja kansainvälisenkin tason toimintaan. Tästä on aiemmilta ja kuluvalta ohjelmakaudelta hyviä kokemuksia. Hallituksen jäsenet valitaan sääntöjen mukaan kolmikantaisuusperiaatteen mukaisesti. Hallituksen apuna ja kokousten valmistelijana toimii yksi tai useampi työjaosto. Työjaostoja mahdollisesti tarvitaan kaksi perehtymään erityyppisten alueiden toimenpiteisiin; toiminnan laajetessa myös kaupunkikeskustaan, on erilaiset tarpeet ja erilaiset toimenpiteet tarpeen huomioida. Joensuun seudun Leader -yhdistys nimeää edustajansa Itä-Suomen kalatalousryhmän päättäviin elimiin. Edustajien tehtävänä ei ole ainoastaan olla mukana päättämässä kalatalousryhmän asioista vaan enemmänkin välittämässä tietoja puolin ja toisin sekä yhteen sovittamassa kalatalousryhmän ja Leader-toimintaryhmän toimia. Yhdistyksellä on vuosien kuluessa ollut vähintään kolme työntekijää, useimmiten useampia. Maaseuturahaston Leader-rahoitusta varten yhdistyksellä tulee edelleen olemaan hankesihteeri ja toiminnanjohtaja. Viestintää on pidetty ja pidetään edelleen tulevalla kaudella tärkeänä myös yhteistyön synnyttämisen ja verkostojen luomisen kannalta. Yhdistyksellä onkin ollut jo LEADERII-kaudelta lähtien tiedottaja, joka on useimmiten tehnyt töitä useammalle Leader-ryhmälle ja ohjelmakaudella 2007-2013 myös Pohjois-Karjalan ELY-keskukselle. Yhteistyörakennetta ajatellen ei se minkä organisaation palkkalistoilla aktivoijat, hankeneuvojat, kyläisännöitsijät, kv-sihteerit tai kyläasiamiehet ovat, ole olennaisin kysymys. Olennaisempaa on se, miten eri tehtävissä olevat henkilöt toimivat yhdessä. Voi olla järkevää sijoittaa henkilöt olemassa oleviin organisaatioihin perinteiseen tapaan tai vastuuttaa eri toiminnot eri organisaatioille ja sitä kautta sijoittaa henkilöt tehtäviensä mukaisesti. Siinä mielessä on vaikea arvioida juuri Joensuun seudun Leader -yhdistyksen henkilöstön määrää, tarvetta ja tehtävien luonnetta. Joka tapauksessa yleishallinto, taloushallinto, hankeneuvonta ja tiedottaminen ovat keskeisiä tehtäviä, joihin on olemassa kokenut ja osaava henkilökunta. Ohjelman toteutumista seurataan virallisten seurantatietojen kautta myös itse seuraamalla strategian toteutumista. Tähän asti se on merkinnyt oman seurantajärjestelmän ylläpitoa MAVIn tietojärjestelmän rinnalla. Mikäli näkymät sähköiseen hakujärjestelmään siirtymisestä ja toimintaryhmien mahdollisuudesta seurata edes oman toimialueensa hankkeita toteutuvat, rinnakkaista seurantajärjestelmää ei ehkä tarvita, mutta sen ylläpitoon varaudutaan edelleen. Hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa mukana olleitten henkilöiden määrä ja todelliset tehdyt talkootyötunnit ovat ryhmän kannalta mielenkiintoista tietoa, määrä kertoo hankkeiden sosiaalista pääomaa kasvattavasta vaikutuksesta. Yhteistyö muiden kehittäjäorganisaatioiden kanssa mahdollistaa jatkuvan ja monipuolisen seurannan laajemmalla kuin yhden Leader-ryhmän tasolla. Yhteistyöverkoston tehtävänä onkin jatkuvasti seurata paikallisen kehittämisen sujuvuutta ja vaikutuksia. LEADER+-kaudella yhdistys toteutti oman ARVI-arviointihankkeen, 2007-2013 ohjelmakaudella ELY-keskuksen rahoittamassa ARVI-arviointihankkeessa tehdään ulkoista\narviointia paitsi ELY-keskuksesta myös pohjoiskarjalaisista Leader-ryhmistä. Tulevalla kaudella arvioinnin menettelyistä sovitaan yhdessä muiden toimijoiden kanssa. Yhdistys on aloittanut laatujärjestelmän laatimisen vuonna 2013 ja päivittää sitä tulevan ohjelmakauden aikana.\nJoensuun seudun Leader -yhdistyksen näkyvin tehtävä on ollut avustusten kanavoiminen ja hakijoiden tukeminen sekä haku- että toteutusvaiheessa. Yhdistyksellä on ollut ja tulee olemaan tätä perustehtävää varten tarvittava henkilökunta. Uudella kaudella varsinkin uusien maksatuskäytäntöjen ja sähköisen haun avautumisen myötä neuvonnan rooli kasvaa ja siihen varaudutaan. Hakijoilla on mahdollisuus täyttää sähköisiä hakemuksia yhdistyksen toimistolla, hankeneuvojan kanssa yhdessä hakijan luona tai hakijalla on mahdollisuus saada neuvoja ja opastusta etätukena. Tällä ohjelmakaudella käyttöön otettu jokaisen hankkeen tai yritystoimenpiteen hanke- tai henkilökohtainen alkuneuvonta on osoittautunut hyväksi menettelyksi. Yhdistys myös suunnittelee ja toteuttaa omia hankkeitaan, joita varten palkataan tarvittavaa hankehenkilöstöä. Yhdistys voi myös suunnitella tarpeesta nousevia hankkeita ja hakea niille toteuttajia. Yhdistys osallistuu maakuntaan suunniteltuihin eri rahastoja yhdistäviin teemahakuihin.\nEuroopan Unionin komissio on linjauksissaan toivonut monirahastoista lähestymistapaa käytettäväksi paikallisen kehittämisen edistämiseksi. Joensuun seudun Leader –yhdistyksen tarkoituksena onkin käyttää maaseudun kehittämisohjelman rahoituksen lisäksi strategiansa toteuttamiseen myös rakennerahastovaroja. Sosiaalirahastoon sopiviin toimiin on nytkin kyselty rahoitusta Leader-ryhmältä ja maaseutuohjelmasta, mutta hankkeet eivät ole siihen sopineet toimialueensa tai toimialansa puolesta. Sosiaalirahaston varoja käytetään koko toimialueella esimerkiksi maahanmuuttajayhdistysten ja työttömien yhdistysten hankkeisiin. Koska Leader-tyyppinen toiminta ei rakennerahastojen kautta ole mahdollista muualla kuin kaupunkialueilla, maaseutualueilla hankkeet täytyy toteuttaa rakennerahastojen normaalin hankehaun kautta. Yhdistys voikin itse tai yhdessä Pohjois-Karjalan kahden muun toimintaryhmän kanssa hakea ja toteuttaa sosiaalirahaston hankkeita maaseutualueilla. Kaupunkialueella toimivilla yhdistyksillä, esimerkiksi asukasyhdistyksillä, kulttuuriyhdistyksillä, maahanmuuttajien yhdistyksillä ja nuorisoyhdistyksillä on Leader-tyyppiseen toimintaan sopivia ajatuksia - kaupungin ja maaseudun asukastoiminnan yhteistoiminnan kehittämiseen, asukastoiminnan kansainvälistymisen edistämiseen, nuorison omaehtoisen musiikki- ja teatteriharrastuksen edistämiseen ja maahanmuuttajien radio-ohjelmien ja lehtikirjoitussarjojen organisointiin. Tämän tyyppiset hankkeet olisivat päättyneellä ohjelmakaudella olleet maaseutualueilla mahdollisia maaseuturahaston tuella, mutta eivät kaupungissa. Alkavalla kaudella tilanne on toinen. Joensuun kaupunki ja maakunnan yhteistyöryhmä ovat hyväksyneet ajatuksen käynnistää kansalaistoimijalähtöinen kehittäminen Joensuun kaupunkialueella. Alkuvaiheessa tämä merkitsee aktivointiin, kehittämistoimintaan tutustumiseen ja luottamuksen rakentamiseen panostamista samaan tapaan kuin maaseutualueilla LEADERII-kaudella. Prosessi on käynnistynyt ensimmäisellä yleisötilaisuudella, joka osoitti asian kiinnostavan myös kaupunkialueen järjestöjä. Leader-yhdistys on mukana työstämässä varsinaista toimintasuunnitelmaa ja siihen liittyen käytännön toimintatapaa syksyllä 2014. Joensuun seudun Leader-yhdistys muokkaa toimintamenettelyjään niin, että myös kaupunkialueen kehittäminen huomioidaan tasavertaisesti maaseudun kehittämisen kanssa osana koko seutukunnan paikalliskehittämistä.\nJoensuun seudun Leader -yhdistys on myös ensi ohjelmakaudella mukana Itä-Suomen kalatalousryhmässä. Kalatalousryhmä on rahoittanut elinkeinokalatalouteen ja kalastusmatkailuun liittyviä hankkeita. Nyt kalatalousryhmän alkavan ohjelmakauden strategian yksi teemoista on ”vesistöjen monipuolinen käyttö ja osallisuus”. Vesistöjen monipuolinen käyttö ja osallisuus –ajatus sopii hyvin Joensuun seudun Leader -yhdistyksen strategiaan ja laajentaa elinkeinokalatalouteen ja kalastusmatkailuun liittynyttä yhteistyötä kotivesiin liittyvän asukas- tai yhdistystoiminnan käynnistämiseen ja tukemiseen. Tämä merkitsee yhteistä aktivointia kalatalousryhmän kanssa varsinkin kun kalatalousryhmän toimintaa uudistetaan siten, että kussakin maakunnassa on ainakin osa-aikainen aktivoija.\nHankerahoituksen kanavoiminen ja tukeminen ja omien hankkeiden toteuttaminen eivät pelkästään riitä. Aiempien ohjelmakausien kokemus on opettanut, että Leader-metodi ja Leader-ryhmänä toimiminen tarjoavat mahdollisuuden hankerahoitukseen keskittymistä monipuolisempaan toimintaan. Monipuolinen toiminta tekee Leader-yhdistyksestä kehittämisyhdistyksen. Siksi Joensuun seudun Leader -yhdistys toimii myös käynnistäjänä, yhdistäjänä ja välittäjänä. Tulevalla ohjelmakaudella yhdistys voimistaa ja laajentaa oikeastaan jo olemassa olevaa nuuskija-, välittäjä- ja tukijaverkostoaan. Tukijat auttavat ja kannattelevat sekä yksittäisten hankkeitten toteuttajia että yhteisöjä ja myös yhteistyöprosesseja. Hankkeiden toteuttajia on tuettu osana Leader-ryhmän perustoimintaa. Esimerkiksi yhdistyksen oma kyläisännöitsijähanke on tukenut kylien yhteisöjä hankkeiden suunnittelussa ja toteuttamisessa. Tukea on myös hankkeiden maksatusneuvonta. Tulevalla ohjelmakaudella paikallisyhteisöjen ja varsinkin aloittavien yrittäjien tukitoiminta järjestetään esimerkiksi siten, että seutukunnalla toimii kyläisännöitsijä tai seutukunnallinen kyläasiamies. Tuki ei kohdistu niinkään hallinnosta selviämiseen, vaan paremminkin kehittämisprosessien toteuttamiseen. Välittäjät kokoavat yhteen eri tahoja ja ihmisiä pohtimaan yhteisiä teemoja ja mahdollisesti käynnistämään uutta yhteistyötä. Välittäminen on tähän asti toteutunut osana yhdistyksen tiedotushankkeita, jolloin sen intensiteetti on ollut riippuvainen muusta työtilanteesta. Myös jatkossa viestintää käytetään välittämistoiminnassa. Ohjelmakaudella 2007-2013 käynnistetty maaseudun kehittäjien yhteinen viestintäkanava Maakaista-sivusto on oiva media. Se välittää maaseudun kehittäjiä kiinnostavaa tietoa ja synnyttää osaltaan ideoita. Välittyminen edellyttää kuitenkin ihmisten tapaamisia ja välittämisen työmuotoina voivat olla keskustelutilaisuudet, vierailut, foorumit ja seminaarit. Välittämistä on myös esimerkiksi eri asiantuntijoiden tai eri organisaatioiden kokoaminen samoihin yleisötilaisuuksiin. Pohjois-Karjalassa ja osin Pohjois-Savossa kesällä 2013 järjestetty yli kahdenkymmenen kylätilaisuuden sarja kuvaa välittämistoimintaa. Tilaisuudet koostuivat kylätapahtumasta, kylän omasta ohjelmasta, teatteriesityksestä ja asiantuntijoiden keskusteluosuudesta. Kansalaistoimijat, paikalliset kyläyhdistykset, Maaseudun sivistysliitto ja teatteriryhmä, vastasivat kyläohjelmasta ja teatterista, tarjoilusta, viihteestä ja kulttuurista. ELY-keskuksen eri vastuualueet ja asiantuntijat vastasivat asiantuntijuudesta yleisökeskusteluissa. Joensuun seudun Leader -yhdistys ja varsinkin Maakaista.fi -hankkeen henkilöstö vastasi ”viihde- ja asiapuolen” yhteen saattamisesta eri välinein ja medioin. Välittäminen ja kokoaminen ovat siis mahdollista, jos sen eteen nähdään vaivaa - ilman vaivannäköä yhteistyötä ei synny. Tulevalla ohjelmakaudella välittämiseen panostetaan selkeämmin ja se otetaan yhdeksi yhdistyksen työmuodoksi. Uudistuminen on paitsi Leader-yhdistyksen ja muiden maaseudun kehittäjien, myös paikallisyhteisöjen kehittymisen ehto. Leader-yhdistyksen nuuskijoiden tehtävänä on aistia toimialueelta esiin nousevia tarpeita ja uusia ideoita, jotka eivät välttämättä ole vielä näkyvissä. Samalla tavalla voidaan ajatella, että jotkin nyt tarpeellisilta tuntuvat asiat osoittautuvat tarpeettomiksi tai toimenpiteet toimimattomiksi. Molemmissa tapauksissa toimintaa voidaan ohjata ja suunnata. Uusia ajatuksia ja tuulia nuuskitaan myös toimialueen ulkopuolelta osallistumalla kansalliseen ja kansainväliseen yhteistyöhön sekä pitämällä yllä tiiviitä suhteita maaseutututkijoihin. Tarkoituksena on hakea niin toiminnan sisältöön ja kohteisiin kuin myös menetelmiin liittyviä ajatuksia. Välittämistoiminnan kautta uudet ajatukset ja mahdollisuudet siirretään alueen toimijoiden käyttöön paikallisyhteisöille ja yhteistyökumppaneille. Nuuskimiselle varataan aikaa ja rahoitustakin. Tähän asti nuuskiminen on toteutunut epäsäännöllisesti ja usein henkilökunnan omasta mielenkiinnosta. Strategian toteutusvaiheessa nuuskimista tehostetaan ja systematisoidaan.\nYhteistyö Joensuun seudun Leader -yhdistyksen tarkoituksena ei ole toimia yksin. Pohjois-Karjalan Leader-ryhmät ovat tehneet yhteistyötä pitkään ja nyt tiivistä yhteistyötä laajennetaan. Mukaan tiiviiseen yhteistyöhön tulevat Maaseudun sivistysliitto, Pohjois-Karjalan kylät ry ja kuntien maaseututoimet. Yhteistyön teemoiksi on ajateltu esimerkiksi tiedottamista, aktivointia, neuvontaa ja kansainvälistä toimintaa. Lisäksi yhteinen oppiminen, uusiin asioihin tutustuminen ja uusien metodien opiskelu sekä jatkuva osin ryhmäkohtainen ja osin yhteinen laatutyö ovat osa yhteistyötä. Tarkoituksena on koota toiminnallinen kokonaisuus, jota ei rakenneta organisaatioista vaan tekemisestä lähtien. Esimerkiksi paikallistasolla tarvitaan tiedottamista, aktivointia ja kehittämistoimien tukea. Seutukunnallisella tasolla kyläisännöitsijöitä tai –asiamiehiä ja maakunnallisella tasolla ohjelmatason ja maaseutupoliittista vaikuttamista. Nyt asioita hoitavat eri organisaatiot osin erikseen ja osin päällekkäin ja osin yhdessä. Selvästi suunnitellulla yhteistyörakenteella eri toimijoiden rooleja saadaan selkeytettyä ja suunnitelmallisuutta lisättyä. Yhteistyöllä päästään resurssien tehokkaampaan käyttöön kuin erillisillä ehkä ryhmäkohtaisilla pikkuhankkeilla. Lisäksi voidaan sopia tarpeellisista tehtävistä pidemmällä aikajänteellä ja myös siitä minkälaisilla henkilö- tai tiimiresursseilla tehtävät saadaan hoidettua. Kehittämistä voidaan myös tarkastella suurempina kokonaisuuksina ja rakenteina. Näin tiivis yhteistyö laajenee jo totutusta Maakaista.fi-sivuston, pohjoiskarjalaisen maaseutuportaalin, kehittämisestä ja sisällön tuottamisesta myös muuhun kehittämis- ja vaikuttamistyöhön. Tämän yhteistyörakenteen kokoamisessa ja organisoimisessa Joensuun seudun Leader- yhdistyksellä on keskeinen rooli.\nOppiminen Oppiminen on yhteistyötä ja myös yhteistyön oppimista. Lyhyellä aikavälillä uuden ohjelmakauden kaavaillut uudet menettelyt edellyttävät opiskelua. Sähköisen hakumenettelyn oppiminen on Leader-ryhmän henkilöstön ensimmäisiä tehtäviä. Sen teknisen opiskelun rinnalla on opeteltava myös sen tuomat uudet toimintamallit ja uudenlainen yhteistyö viranomaisten kanssa. Tämän pitkälti teknisen ja käytännöllisen oppimisen rinnalla uudet yksinkertaistetut maksamismenettelyt edellyttävät poisoppimista ja henkistä valmentautumista. Aidosti toimiakseen kertakorvausmalli ja Flat Rate –malli edellyttävät Leader-ryhmän henkilöstön ja hallituksen kykyä arvioida ja sopia yhdessä hakijan kanssa hankkeen toimenpiteistä, niiden todentamisesta ja kustannuksista. Pohjois- ja Etelä-Karjalan Leader-ryhmät harjoittelivat tämän tyyppistä toimintamallia Vaiheistusmalli-hankkeessaan, jossa hakijan hankkeen toimet jaettiin toteutusjärjestyksessä vaiheisiin ja kullekin vaiheelle mietittiin kustannukset erikseen. Ponnistus jäi harjoitukseksi, koska maksatuskäytännöt eivät mahdollistaneet mallin toteuttamista maksatuksissa, joissa tarkasteltiin kustannuksia eikä toteutuneita toimia. Harjoitus kuitenkin kertoi kertakorvausmallin onnistumisen mahdollisuuksista. Joensuun Leader -yhdistys aloittaa opiskelun etuajassa jo meneillään olevan kauden aikana. Alustavasti on myös keskusteltu opiskelusta yhdessä Pohjois-Karjalan Leader-ryhmien kesken. Pidemmällä aikavälillä, ohjelmakauden aikana, ylläkuvattu malli nuuskimisesta ja välittämisestä toimii osaltaan oppimissuunnitelmana. Tarkoituksena on tunnistaa toimintaympäristössä tapahtuvia muutoksia ja uusia asioita ja ottaa ne huomioon toiminnassa. Lisäksi haetaan uusia menetelmiä ja kehittämisen metodeja, joita opiskellaan ja sovelletaan käytännön toimissa. Opiskelu tehdään yhteistyönä maaseudun kehittäjienverkoston kanssa, kuten yhteistyöosassa on kuvattu. Osana oppimista hyödynnetään Rural Studies -opintojen paikallista kehittämistä koskevia opintojaksoja sekä käyttämällä saatuja oppeja että mahdollisuuksien mukaan osallistumalla opintoihin. Yhdistys myös pyrkii hakeutumaan opintojen esimerkkikohteeksi.\nViestintä Pohjois-Karjalassa on tehty tiivistä maaseutuviestintäyhteistyötä. Yhteistyöllä on pitkät perinteet ja maakunnallinen maaseutuviestintäverkosto on poikkeuksellisen laaja. Mukana yhteistyössä ovat Leader-ryhmien lisäksi, Pohjois-Karjalan ELY-keskus, maaseutupalvelujen yhteistoiminta-alueet sekä paikalliset maaseututoimijat – kylät ja neuvontajärjestöt. Toimijat kokoaa yhteen maakunnallinen Maakaista.fi-sivusto. Yhteisessä maaseutuviestinnässä on tehty strateginen linjaus, jonka mukaisesti toimimme verkostona. Olemme valinneet viestinnässä tietoisesti asiakaslähtöisen lähestymisen hallinnollisen lähestymisen sijaan. Perinteisen hanketiedottamisen, sähköisen viestinnän, myönteisen maaseutupöhinän, verkkosivuston ja sosiaalisen median lisäksi olemme julkaisseet kerran vuodessa joka talouteen jaettavan lehden yhteistyössä maaseututoimijoiden kanssa. Panostamme viestinnässä erilaisten verkkoviestintäratkaisujen kokeilemiseen, kommunikaation vahvistamiseen hanketoimijoiden, yhteistyökumppaneiden ja sidosryhmien kanssa, tunnettuuden lisäämiseen ja maaseututoimijoiden viestintävalmiuksien kehittämiseen. Viestinnässä näkökulma on asioita ja tekemistä painottava, ohjelmaviestinnän sijaan puhumme maaseutuviestinnästä. Yhteistyöllä myös verkotumme kansalliseen viestintäyhteistyöhön ja valtakunnallisen maaseutuohjelman viestintästrategiaan ja –suunnitelmiin. Viestinnän tavoitteena on visualisoida ja toimittaa ohjelmatyössä syntyvää tietoa sekä kertoa määrällisistä ja laadullisista tuloksista ymmärrettävästi. Tavoitteena on, että viestintä tukee ohjelmatyön kiinnostavuutta, läpinäkyvyyttä ja avoimuutta – myös maaseutuohjelman hallintoa. Viestinnän kohderyhminä ovat niin potentiaaliset hanketoimijat, maaseudun kehittäjät kuin suuri yleisö. Seuraamme viestintätoimien kohdentumista tarkastelemalla sivulataus- ja kävijämäärätietoja sekä perinteistä mediaseurantaa tekemällä. Näiden lisäksi seuraamme keskustelua sosiaalisessa mediassa. Keräämme yhteistyössä neljännesvuosittain mediakvartaalin, johon kokoamme maaseutua koskevat pääpuheenaiheet. Seuraamme alan yleistä keskustelua, ajankohtaisia teemoja, maaseututrendejä ja pidämme yllä positiivista maaseutumeininkiä.\nRahoitus Ajatuksena Joensuun seudun Leader -yhdistyksellä on eri rahastojen ja eri mahdollisuuksien käyttäminen alueensa kehittämiseen. Tämä on ollut myös strategian painopisteiden ja sisällön lähtökohtana. Ohjelmakaudella 2007-2013 Leader-ryhmän maaseuturahaston julkisen rahoituksen rahoituskehys on ollut noin 5,8 miljoonaa euroa sisältäen toimintalohkon 2 varauksen. Rahoituskehys on tähän asti sidottu kokonaan, kaikkia yhdistykselle tulleita hankehakemuksia ei ole pystytty rahoittamaan ja niitä on jo lykätty seuraavalle ohjelmakaudelle. Näin ollen nykyisen tasoinen kehys tuntuu liian pieneltä ja ryhmän tavoitteena on jonkin verran nykyistä suurempi rahoituskehys. Kun otetaan huomioon aikaisempien ohjelmakausien ja Leader-rahoituksen kysyntä, tavoiteltavaksi julkisen rahoituksen määräksi tulevalle ohjelmakaudelle on muodostunut 6,9 miljoonaa euroa, joista kuntien rahoitusosuus olisi 1,38 miljoonaa euroa. Asukasta kohden tämä olisi noin 3,33 euroa vuodessa, mikä ei moniin muihin Leader-ryhmiin verrattuna ole suuri. Tällöin yksityisen rahoituksen osuus olisi 3,715 miljoonaa euroa ja kokonaiskehys olisi 10,615 miljoonaa euroa. Ajatellun maaseuturahaston rahoituksen jakautumista strategian eri painopisteisiin voidaan arvioida aiemman kokemuksen perusteella. Rahoituksen jakautumiseen voidaan myös vaikuttaa ohjelmakauden aikana paitsi päätöksillä myös erilaisilla aktivointitoimenpiteillä. Leader-ryhmän rahoituksen painopiste on selvästi ollut paikallisyhteisöjen toimien tukemisessa, näin on varmasti seuraavallakin ohjelmakaudella. Yritystukien osuus on noussut varsinkin lukumääräisesti. Pohjois-Karjalan ELY-keskuksen kanssa tehdyn työnjaon mukaisesti Leader-ryhmän kautta kanavoidut yritystuet ovat kohdistuneet aloittaviin yrityksiin ja toisaalta pieniin kohteisiin. Työnjako ELY-keskuksen kanssa jatkuu yhteensovituslinjausten mukaan samantapaisena. Näin ollen yritystukien osuus Leader-ryhmän rahoituksesta ei nouse kehittämishankerahoituksen tasolle, vaikka siihen tullaan panostamaankin. Alustava jako eri painopisteisiin on esitetty alla olevassa taulukossa sekä suhteellisina osuuksina että rahamäärinä.\nHankerahoituksen jakautuminen eri painopisteisiin: painopiste\tpainopisteen osuus\tkehittämisen ja investointien osuus\tyritystukien osuus hankerahoituksesta\tYmpäristö\t20 %\t17 %\t3 % Yhteisöt ja yhteistyö\t50 %\t50 %\tYrittäjyys\t30 %\t5 %\t25 % Yhteensä\t100 %\t72 %\t28 %\nHankerahoitus: julkinen rahoitus\nYmpäristö\tYhteisöt ja yhteistyö Yrittäjyys\tYhteensä\n419 520\t1 048 800\t629 280\t2 097 600\n2 20 800\t552 000\t331 200\t1 104 000\n1 104 000\t2 760 000\t1 656 000\t5 520 000\n463 680\t1 159 200\t695 520\t2 318 400\n520 000\t1 250 000\t1 945 000\t3 715 000\n1 624 000 4 010 000 3 601 000 9 235 000\nToimintakustannukset\tAktivointi ja toiminnan edistäminen\tToimintaraha yhteensä\n463 680\t579 600\n419 520 524 400\n220 800\t276 000\n1 104 000\t1 380 000\n1 104 000 1 380 000\n9.\tTäydentävyys ja yhteensovitus muiden ohjelmien kanssa Leader-toiminta on kansalaislähtöistä, paikallista toimintaa. Toiminnan tehtävänä on kasvattaa ituja, joista voi kasvaa jotain suurta. Leader-ryhmät rahoittavat kehittämishankkeita, jotka ovat paikallis- ja kansalaislähtöisiä ja joita voidaan kuvata ”kylän kokoisiksi”. Rahoitettavat kohteet parantavat paikallisia elinolosuhteita ja ympäristöä erilaisia kokeiluja korostaen. Myös lähialueyhteistyö, alueiden välinen ja kansainvälinen yhteistyö paikallisuutta unohtamatta kuuluvat Leader-ryhmien hanketoiminnan piiriin. Leader-toimintaa rajoittaa julkisen tuen enimmäismäärä, joka jo sinällään ohjaa tuen hakua Leader-ryh mien ja Pohjois-Karjalan ELY-keskuksen välillä. Maaseuturahaston sisällä Leader-ryhmien ja ELY-keskuksen väliseen yritysrahoitushakemuksen ohjaamiseen vaikuttavat haetun avustuksen suuruus, yrityksen koko, yrityksen historia, yritystoiminnan kokoaikaisuus tai osa-aikaisuus, aiempi suhde rahoittajiin, tuen kokeilevuus ja mahdolliset toimialakohtaiset linjaukset. Leader-ryhmien rahoitettavaksi ohjautuvat osa-aikaista yrittäjyyttä ja uusia kokeiluja koskevat yritystukihakemukset. ELY-keskus puolestaan tukee pääsääntöisesti jo toiminnassa olevia yrityksiä sekä kasvuyrityksiä. Olemme tehneet Pohjois-Karjalassa tiivistä yhteistyötä eri rahasto-ohjelmien yhteensovittamiseksi. Neuvotteluissa ovat olleet mukana Pohjois-Karjalan maakuntaliitto, Pohjois-Karjalan ELY-keskus sekä kolme pohjoiskarjalaista Leader-ryhmää. Maaseutu- ja rakennerahastojen yhteensovitus tapahtuu ensisijaisesti valtakunnallisen kumppanuussopimuksen kautta. Maaseuturahaston sisällä yhteistyöstä Leader-ryhmien ja ELY-keskuksen välillä on sovittu yhteistyösopimuksella (liite 5). Leader-ryhmät ja ELY-keskus syventävät yhteistyötä yhteisen Leader-yhteistyöryhmän lisäksi muun muassa siten, että maaseuturahastotoimijoilla on käytössä ajantasaista tietoa myös eri rahastoihin vireillä olevista hankehakemuksista. Leader-yhteistyöryhmässä ovat edustettuina ryhmien ja ELY-keskuksen lisäksi eri rahastojen edustajat. Yhteistyöhön kuuluvat myös liukumat ja tilanteen mukainen neuvottelu ja hakijoiden ohjaaminen hänen kannaltaan jouhevimmalle rahoituspolulle. Sopimusluonnos Leader-ryhmän ja ELY-keskuksen välisestä työnjaosta on strategian liitteenä.\nJoensuun seudun Leader-strategia 2014-2020\nJoensuun seudun Leader -yhdistyksen kehittämisstrategia vuosiksi 2014-2020.


Attack the Block, Lontoon slummin oma Rare Exports - Kuvien takaa\nAttack the Block, Lontoon slummin oma Rare Exports\nBlogit Kuvien takaa 9.12.2011 08:21\nLoppuvuoden miellyttäviin yllättäjiin lukeutuu ensi-iltansa tänään saava Attack the Block, jossa Etelä-Lontoon asfalttiviidakkon yössä torjutaan pahansuopien avaruusolioiden invaasiota teinivoimin.\nJos Attack the Blockin laadukkuudesta pitää esittää todisteita, niin kelpaako tämä: arvostetun, puoliakateemisen Sight & Sound -lehden vuoden parhaat -listalla se pääsi melkein top kymppiin. Kahdeksan kriitikkoa nosti sen vuoden viiden parhaan elokuvan joukkoon. Siinä on toki brittien kotiinpäin vetämistä, mutta silti.\nAttack the Blockin kirjoittanut ja esikoisenaan ohjannut Joe Cornish on myös yksi uuden Tintin käsikirjoittajista. Voimakkaimmin elokuvasta tuli kuitenkin mieleen humoristinen, mutta tumma kotimainen joulupukkifantasia Rare Exports, ja ainoastaan hyvällä tavalla. Kummassakin on kekseliäisyyttä ja energiaa, jolla peitotaan pienen budjetin haasteet. Myös vaikutteet ovat samanlaisia: 1980-luvun Hollywoodin railakkaammat teinielokuvat, kuten Arkajalat, Gremlins ja mitä näitä nyt on.\nKumpikin näistä elokuvista peittoaa viimekesäisen saman tyylin jättibudjetin uudelleenlämmittelyn Super 8, vaikka sen takana olivat JJ Abrams ja itse Steven Spielberg. Näissä on sydäntä, särmää ja alusta loppuun tiukka veto. (Super 8 oli vähän löysä.)\nMiljöö ei tietenkään voisi olla erilaisempi: Attack the Blockissa ollaan tämän päivän slummissa, ja päähenkilöt ovat iästään huolimatta alussa roistoja, jotka ryöstävät jalankulkijoita ja etsivät tappelua. Arvoitusta on verenhimoisten olentojen taustan ohella siinä, pystyvätkö nuoret tyypit kasvamaan sen verran, että kykenevät suunnitelmalliseen yhteistyöhön ja sankaritekoihin. Rare Exportsin sympaattista pikkupoikaa vastaa nyt vähän sulkeutunut 15-vuotias kovanaama (joka mutkattomasti kiittää, kun eräs aikuishahmoista kertoo luulleensä häntä vanhemmaksi).\nAttack the Block on koomisista elementeistä huolimatta myös vuoden jännittävimpiä elokuvia. Ei brittiläinen popcorn-avaruusinvaasioviihde ainakaan tästä parane.\nAttack the Block, Joe Cornish, Rare Exports


Apua ja tukea lähiapteekista – Uutisluotsi\nApua ja tukea lähiapteekista\n19.3.2020 18.3.2020 Petra Söder\nApteekkari Marika Osara ja pomarkkulaiset Satu ja Anniina Koskela keskustelevat poikkeustilasta positiivisin mielin.\nPomarkun apteekin ovi käy tiuhaan tahtiin, kun asukkaat ovat lähteneet täydentämään lääkevarastojaan.\n– Ihmiset ovat suhtautuneet todella järkevällä tavalla tilanteeseen. Havaittavissa ei ole ollut ylenmääräistä lääkkeiden hamstrausta. Tänään on ollut selvästi vanhempia ihmisiä asioilla, kertoo Pomarkun apteekkari Marika Osara.\nHän painottaa, että Suomessa on hyvät lääkevarastot, joten lääkkeet eivät ole loppumassa. Voimaan astunut valmiuslaki pyrkii turvaamaan kaikille tasapuolisen lääkehoidon.\n– Käsidesi on tällä hetkellä loppu, mutta todennäköisesti sitäkin saamme lähiaikoina lisää.\nApteekkarin ohjeistukset koronaviruksen etenemisen hidastamiselle ovat hyvä käsihygienia, oikea yskimistekniikka ja oman vastustuskyvyn vahvistaminen sinkillä, c- ja d-vitamiinilla. Apteekissa suositaan tällä hetkellä kortti- ja lähimaksua sekä puhdistetaan kosketuspinnat useita kertoja päivässä. Kaikki lelut ja lehdet on myös poistettu, jotta virukset eivät leviä niiden kautta.\nTägätty: apteekki korona lähiapteekki pomarkku\nRosvot olleet liikkeellä Laviassa