Terveydenhuollon vaaratapahtumien tiedonkeräys- ja raportointisovelluksen vaatimusmäärittely - PDF\nTerveydenhuollon vaaratapahtumien tiedonkeräys- ja raportointisovelluksen vaatimusmäärittely\nDownload "Terveydenhuollon vaaratapahtumien tiedonkeräys- ja raportointisovelluksen vaatimusmäärittely"\n1 TUTKIMUSRAPORTTI Nro VTT-R Terveydenhuollon vaaratapahtumien tiedonkeräys- ja raportointisovelluksen vaatimusmäärittely Kirjoittajat Teemu Mätäsniemi, Jari Knuuttila, Kaarin Ruuhilehto ja Jarkko Wallenius Luottamuksellisuus Julkinen\n3 2 (42) Alkusanat HaiPro-vaaratapahtumien raportointimalli kehitettiin Lääkelaitoksen ja VTT:n yhteisessä tutkimushankkeessa yhteistyössä Peijaksen sairaalan, Tampereen Lääkärikeskus Oy:n ja Tampereen yliopistollisen sairaalan sydänkeskuksen kanssa. HaiPro-tutkimushanke käynnistyi marraskuussa 2005 ja sen ensimmäinen vaihe päättyi maaliskuussa Työ kuitenkin jatkuu vaaratapahtumien raportoinnin käyttöönoton laajemmalla pilotoinnilla. Hankkeen ensimmäisen vaiheen rahoittivat Lääkelaitos ja VTT. Vuoden 2007 alusta käynnistyneen toisen vaiheen rahoituksesta vastaavat sosiaali- ja terveysministeriö ja VTT. HaiPro-hankkeen loppuraportti Terveydenhuollon vaaratapahtumien raportointi on julkaistu Lääkelaitoksen julkaisusarjassa. Tässä raportissa kuvataan HaiPro-hankkeen yhtenä tavoitteena ollut tietojärjestelmän vaatimusmäärittely. Vaatimusmäärittelyn laatimisesta VTT:ssä vastasivat tutkija Teemu Mätäsniemi, järjestelmäsuunnittelija Jarkko Wallenius, projektipäällikkö Jari Knuuttila ja erikoistutkija Kaarin Ruuhilehto. Tampereella Tekijät\n4 3 (42) Sisällysluettelo 1 Johdanto Dokumentin tarkoitus ja kattavuus Sovelluksen tarkoitus ja tavoitteet Määritelmät, termit ja lyhenteet Yleiskuvaus dokumenttiin 6 2 Yleiskuvaus Ympäristö Toiminta Käyttäjät Ilmoittaja Käsittelijä Potilasturvallisuusvastaava Erikseen määritetyt käyttäjät Kohteen pääkäyttäjä Organisaatiohaaran ylläpitäjä Sovelluksen ylläpitäjä Käyttöoikeuksien määräytyminen Oletukset ja rajoitukset 12 3 Tiedot ja tietokanta Tietosisältö AmmanttiNimikeX Henkilö IlmoittajanTiedot IlmoittiPotilaalleNimikeX IlmoittiPotilaalleTiedot IlmoituksenTila Lisätieto MyötävaikuttavaAlatekijäLuokkaE MyötävaikuttavaTekijä MyötävaikuttavaTekijäLuokkaE OrganisaatioYksikköX Rooli SeurausHoitavalleYksikölleE SeurausPotilaalle SeurausPotilaalleAsteX TapahtumaKuvaus TapahtumanLuonneX TapahtumaTyypitys TapahtumaTyyppiAlatarkenneE TapahtumaTyyppiE TapahtumaTyyppiKysymysE TapahtumaTyyppiTarkenne Toimenpide ToimenpideMuotoTarkenneX ToimenpideMuotoX ToimenpideOtsikko 25\n5 4 (42) Vaaratapahtumailmoitus Päiväys Aika Käyttöintensiteetti Kapasiteettivaatimukset Tiedostot ja asetustiedostot 28 4 Toiminnot Yleistä 4.2 Ilmoituksen tekemisen toiminnot Toiminnon valitseminen Vaaratapahtumailmoituksen tekeminen (tai muokkaaminen) Ilmoituksen tulostaminen Ilmoituksen seuranta Lisätietopyyntöön vastaaminen 4.3 Ilmoituksen käsittelemisen toiminnot Sovellukseen kirjautuminen Ilmoituksen valitseminen Vaaratapahtumailmoituksen käsitteleminen Lisätietojen pyytäminen Lisätietojen kuittaaminen saaduiksi Ilmoituksen kuittaaminen loppuunkäsitellyksi Raportin tulostaminen Salasanan vaihtaminen Unohtuneen salasanan pyytäminen 4.4 Ylläpitotoiminnot Organisaatiotason lisääminen, päivittäminen tai poistaminen Uuden henkilön lisääminen Kohteen valitseminen Organisaatiotason muokkaaminen Uuden kohteen perustaminen Luokittelujen ylläpitäminen 4.5 Muut toiminnot Sähköpostiviestin lähettäminen uuden ilmoituksen saapuessa Sähköpostiviestin lähettäminen lisätiedon saapuessa Sähköpostiviestin lähettäminen siirrettäessä ilmoitus käsiteltäväksi ylemmälle tasolle40 5 Ulkoiset liittymät Laitteistoliittymät Ohjelmistoliittymät Tietoliikenneliittymät 41 6 Muut ominaisuudet Suorituskyky ja vasteajat Käytettävyys, toipuminen, turvallisuus, suojaukset Ylläpidettävyys Siirrettävyys ja yhteensopivuus 42 7 Suunnittelurajoitteet Standardit ja suositukset Laitteistorajoitteet Ohjelmistorajoitteet Muut rajoitteet 42 Lähdeviitteet 42\n6 5 (42) 1 Johdanto 1.1 Dokumentin tarkoitus ja kattavuus Tähän dokumenttiin on koottu vaatimukset sovellukselle, jolla on tarkoitus kerätä ilmoituksia toimintaorganisaatiossa tapahtuneista vaaratapahtumista. Sovelluksen vaatimukset on koottu HaiPro-projektin kokemusten perusteella. Dokumentti on tarkoitettu lähtötiedoksi suunnittelijoille, jotka joutuvat kehittämään dokumentin kuvaamaa sovellusta tai ylläpitäjille, jotka tarvitsevat syvällisempää tuntemusta sovelluksesta. Muina lähtötietona sovellukselle ja sen toiminnallisuuden ymmärtämiselle voidaan käyttää projektissa syntyneitä muita dokumentteja kuten käyttöohjeita. Dokumentissa esitetyt vaatimukset kuvaavat itsenäisen sovelluksen, joten sen kaikki keskeiset ominaisuudet on pyritty esittämään tässä dokumentissa. 1.2 Sovelluksen tarkoitus ja tavoitteet Keskeinen lähtökohta sovelluksen kehittämiselle ja sen vaatimusten kartoittamiselle on ollut pyrkimys avoimempaan keskusteluilmapiiriin toimintaorganisaatiossa ja toimintaorganisaation toimintaprosessien kehittämisen tukeminen. Lisäksi, saadun palautteen perusteella, sovellus on pyritty määrittelemään helppokäyttöiseksi ja kevyeksi, jotta sovelluksen käyttö olisi mahdollisimman vaivatonta toimintaympäristössään. 1.3 Määritelmät, termit ja lyhenteet Seuraavaksi esitellään joitakin termejä, joita tässä dokumentissa tullaan käyttämään toistuvasti. esitieto = Tarkoittaa tietosisältöä, joka on alustettu tietokantaan ennen sovelluksen käyttöönottoa. Esimerkiksi, kohteen pääkäyttäjä alustaa organisaatioyksiköt ennen käyttöä tai sovelluksen ylläpitäjä alustaa tapahtumatyypit tämän dokumentin määrittelemällä tavalla, jotta valtakunnalliset yhteenvedot olisivat mahdollisia. halutessaan = Tarkoittaa, että tällöin tietojen syöttö on vapaaehtoista. Termiä käytetään toimintoja kuvattaessa. Tiedot ovat pakollisia, ellei niiden antamista ole kuvattu halutessaan termillä. ilmoitus = Käytetään synonyymina vaaratapahtumailmoitukselle. kohde = Käsite kuvaa toimintaorganisaation tasot ja määrittelee tasoihin liitetyt henkilöt käyttöoikeuksineen sovellus = Tarkoittaa tässä dokumentissa kuvattua ohjelmistoa. Tavallisesti toimintaorganisaation käyttöön on asennettu vain yksi sovellus. toimintaorganisaatio = Terveydenhuollon organisaatio\n7 6 (42) 1.4 Yleiskuvaus dokumenttiin Tämä dokumentin kappaleessa 2 kuvataan sovelluksen ympäristö ja käyttäjät tai tarkemmin sanottuna käyttäjäroolit, sekä luodaan yleiskuva sovelluksen tarjoamiin toimintoihin, jotka on tarkemmin kuvattu kappaleessa 4. Kappale 3 sisältää loogisen mallin sovelluksen ylläpitämistä tiedoista, joita päivitetään sovelluksen toimintojen avulla. Sovelluksen vaatimat ulkoiset liittymät on kuvattu kappaleessa 5. Kappaleen 6 tärkeimpänä antina voidaan pitää turvallisuuteen ja yhteensopivuuteen liittyviä vaatimuksia. Kappale 7 listaa suunnittelussa huomioitavat rajoitteet. 2 Yleiskuvaus 2.1 Ympäristö Sovellus voi olla käytössä toimintaorganisaation sisäisessä verkossa (intranet) tai ulkoisessa verkossa (extranet), jossa se toimii itsenäisenä sovelluksena. Kuva 1 kuvaa sovelluksen arkkitehtuurin kolme tasoisena. Asiakasohjelmistona käytetään web-selainta, joka kommunikoi web-palvelimen kanssa. Palvelimen tehtävänä on generoida html-sivut tietokannan avulla. Ohjelmistojen välisten tietoliikenneyhteyksien tietoturvallisuus vaatimukset esitetään tämän dokumentin myöhemmissä kappaleissa. Ilmoittaja Käsittelijä Web- selain SSL salattu https yhteys Web-selain Web-palvelin Ylläpito työkalut Ylläpitäjä Tietokanta Kuva 1: Arkkitehtuuri 2.2 Toiminta Sovelluksen toiminnalla pyritään tukemaan alla kuvattua toimintaprosessi.\n8 7 (42) Kuva 2: Toimintaprosessi Kuvan mukaisesti sovelluksen käyttöön osallistuu useita henkilöitä erilaisissa rooleissa. Sovelluksen näkökulmasta keskeisimmät käsitteet ovat Vaaratapahtumailmoitus ja TapahtumaKuvaus, joihin liittyvä tieto lisääntyy toimintaprosessin edetessä. 2.3 Käyttäjät Ilmoittaja Sovelluksen käyttäjät voidaan jakaa toimintaprosessiin osallistuviin ja sitä tukeviin käyttäjiin. Toimintaprosessiin osallistuvat käyttäjät ovat: ilmoittaja, käsittelijä ja potilasturvallisuusvastaava. Tavallisesti heidän tehtävänsä ajoittuvat myös mainitussa järjestyksessä toimintaprosessissa. Prosessia tukevia käyttäjiä ovat: sovelluksen ylläpitäjä, kohteen pääkäyttäjä ja organisaatiohaaran ylläpitäjä. Tavallisesti heidänkin tehtävänsä ajoittuvat mainitussa järjestyksessä. Lisäksi, erikseen määritetyille käyttäjille voidaan antaa rajattuja oikeuksia kuten raporttien tai ilmoitusten katselu. Edellä kuvatun perusteella sovelluksella on useita samanaikaisia käyttäjiä, jotka toimivat eri käyttäjärooleissa. Seuraavaksi määritellään tarkemmin roolit ja annetaan yleiskuvaus roolien tehtävistä. Ilmoittajalla tarkoitetaan henkilöä, joka raportoi havaitsemansa vaaratapahtuman tässä dokumentissa kuvatun sovelluksen avulla. Raportointi on ilmoituksen luomista ja ilmoituksen tietojen syöttämistä sovellukseen. Ilmoittaja voi olla vaaratapahtuman synnyssä mukana ollut tai sen havaitsija. Sovellus tukee ilmoittajan roolia käyttötapauksin, jotka on kuvattu kappaleessa 4.2. Osa käyttötapauksista on mahdollisia vain ilmoituksen ollessa tietyssä tilassa. Nämä vaatimukset on kuvattu kunkin toiminnon yhteydessä. Kuva 3 esittää\n9 8 (42) sovelluksen ilmoittajalle tarjoamat käyttöliittymät (web-sivut) ilman virhekäsittelyjä. Virheen sattuessa tarvittava toiminnallisuus on märitelty käyttötapausten yhteydessä. Kuva 3: Ilmoittajan sivuhierarkia Käsittelijä Tavallisesti ilmoittaja aloittaa sovelluksen käytön toimintojen valitsemissivulta. Tarpeen mukaan hänet voidaan ohjata myös suoraan muille sivuille toimintaorganisaation muista sovelluksista. Toimintojen valitsemissivulta ilmoittaja voi siirtyä tekemään uutta ilmoitusta tai seuraamaan jo tehtyä ilmoitusta. Toiminnallisuus, jonka sovellus tarjoaa ilmoittajalle seurantavaiheessa, riippuu ilmoituksen tilasta. Ilmoituksen odottaessa käsittelyä ilmoittaja voi vielä päivittää ilmoitusta. Ilmoituksen ollessa käsittelyssä ilmoittajalla on mahdollisuus seurata käsittelyä ja ilmoituksen odottaessa lisätietoja ilmoittajaa pyydetään vastaamaan lisätietokysymykseen. Käsittelijä on henkilö, joka on nimetty organisaatioyksikön, esim. osaston, vaaratapahtumailmoitusten käsittelijäksi. Käsittelijän tehtävänä ovat ilmoituksen tietojen jatkoluokitukset, toimenpiteiden ehdottaminen ja palautteen välittäminen ilmoittajille. Sovellus tukee käsittelijän roolia kappaleessa 4.3 kuvatuin käyttötapauksin. Osa käyttötapauksista on mahdollisia vain ilmoituksen ollessa tietyssä tilassa. Nämä vaatimukset on kuvattu kunkin toiminnon yhteydessä.\n10 9 (42) Kuva 4: Käsittelijän lisäsivut Käsittelijällä on käytössään ilmoittajan käyttöliittymäsivujen lisäksi sivut, jotka on esitetty yllä. Käsittelijä aloittaa sovelluksen käytön toiminnon valitsemissivulta tai siirtyy suoraan tämän jälkeisille sivuille toimintaorganisaation muista sovelluksista. Mikäli hän valitsee toiminnallisuuden, joka edellyttää käyttäjän tunnistamista, ohjataan käsittelijä kirjautumaan sovellukseen. Kirjautumisen jälkeen käsittelijä voi vaihtaa salasanansa, tulostaa tilastotietoa ilmoituksista raportteina tai käsitellä ilmoituksia Potilasturvallisuusvastaava Potilasturvallisuusvastaava on henkilö, joka on nimetty seuraamaan vaaratapahtumien raportointiprosessin ja siihen liittyvien menettelyjen toimivuutta. Potilasturvallisuusvastaava ottaa kantaa toiminnan kehittämiseen liittyviin toimenpide-ehdotuksiin, mikäli raportoivan organisaatioyksikön käsittelijän valtuudet eivät riitä. Potilasturvallisuusvastaavia voi olla nimetty eri organisaatiotasoille. Sovelluksen potilasturvallisuus-vastaavalle tarjoama toiminnallisuus on sama kun käsittelijälle, mutta potilasturvallisuusvastaavat nimetään käsittelijöistä eroteltuina, koska heidän asemansa toimintaorganisaatiossa on merkittävämpi Erikseen määritetyt käyttäjät Sovellus tarjoaa mahdollisuuden liittää eksplisiittisesti nimettyyn käyttäjään erillisoikeuksia. Oikeudet mahdollistavat tietyn toiminnallisuuden tai tiedon näkyvyyden. Toiminnalliset piirteen määräytyvät pääasiassa käyttäjille annettujen roolien mukaan ja tiedon näkyvyys riippuu siitä, mihin organisaatiotasoihin käyttäjä on liitetty. Erillisoikeuksina käyttäjälle voidaan antaa raporttien seurantaoikeus tai ilmoitusten lukuoikeus. Raporttien seurantaoikeus mahdollistaa yhteenvetoraporttien katselun ja tulostamisen määrätyltä organisaatiotasolta. Ilmoitusten lukuoikeus mahdollistaa ilmoitusten valitsemisen, katselemisen ja tulostamisen oikeuteen liitetyn organisaatiotason kontekstissa sekä\n11 10 (42) yhteenvetoraporttien katselun ja tulostamisen oikeuteen liitetyltä organisaatiotasolta Kohteen pääkäyttäjä Kohteen pääkäyttäjällä tarkoitetaan henkilöä, joka vastaa käytännössä kohteen määrittelystä ja ylläpidosta, sen jälkeen kun sovelluksen ylläpitäjä on kohteen luonut. Kohde määritellään toimintaorganisaationa organisaatiotasoineen ja käyttäjineen. Käyttäjillä tarkoitetaan tässä yhteydessä kohdissa määriteltyjä käyttäjiä. Kohteen pääkäyttäjällä ei ole oikeuksia ilmoituksiin tai niitä käsitteleviin raportteihin. Erityspiirteenä mainittakoon, että kohteen pääkäyttäjä voi määritellä organisaatiohaaran ylläpitäjiä omaksi avukseen. Sovellukseen kirjautuminen Salasanan vaihtaminen Kohteen valitseminen Kohteen muokkaaminen Henkilötietojen muokkaaminen Kuva 5: Kohteen pääkäyttäjän sivut Kuva 5 esittää pääkäyttäjän käyttöliittymät. Pääkäyttäjä aloittaa sovelluksen käytön kirjautumalla sovellukseen. Kirjautumisen jälkeen hän voi valita kohteen niistä kohteista, joihin hänet on liitetty pääkäyttäjäksi. Valinnalla siirrytään kohteen muokkaamiseen Organisaatiohaaran ylläpitäjä Organisaatiohaaran ylläpitäjällä tarkoitetaan tietyn tai tiettyjen organisaatiohaarojen ylläpidosta vastaavaa henkilöä. Hänen toiminnallisuutensa on samanlainen kun kohteen pääkäyttäjällä mutta toiminnallisuus voi kohdistua vain määrättyyn organisaatiohaaraan ja hän ei voi luoda organisaatiohaarojen ylläpitäjiä itselleen avuksi Sovelluksen ylläpitäjä Sovelluksen ylläpitäjällä tarkoitetaan henkilöä, joka vastaa tässä dokumentissa määritellyn sovelluksen käyttöönotosta ja tietoteknisestä ylläpidosta. Lisäksi ylläpitotehtäviin kuuluu kohteiden luominen, sovelluksen käyttäjien, roolien tai käyttöoikeuksien, sähköpostiosoitteiden ja organisaatiorakenteiden ylläpitäminen sekä alla mainittujen listojen ja luokituksien alustaminen ja ylläpitäminen.\n12 11 (42) Ylläpitäjä voi vapaasti määritellä seuraavat listat ja luokitukset: AmmanttiNimikeX IlmoitetaanPotilaalleNimikeX IlmoittiPotilaalleNimikeX ToimenpideEhdotuksenMuoto SeurausHoitavalleYksikölleE SeurausPotilaalle TapahtumanLuonne PotilaalleIlmoittaja Ylläpitäjä voi laajentaa seuraavia luokituksia mutta esitiedoiksi määriteltyjä luokituksia ei voi vaihtaa. MyötävaikuttavaTekijäLuokkaE MyötävaikuttavaAlatekijäLuokkaE TapahtumaTyyppiE TapahtumaTyyppiTarkenne TapahtumaTyyppiAlatarkenneE Kuva 6: Sovelluksen ylläpitäjän sivut Sovellus tukee sovelluksen ylläpitäjän roolia kappaleessa 4.4 kuvatuin käyttötapauksin. Kuva 6 esittää ylläpitäjän käyttöliittymät. Ylläpitäjä aloittaa sovelluksen käytön kirjautumalla sovellukseen. Kirjautumisen jälkeen ylläpitäjä voi luoda uusia kohteita tai muokata olemassa olevia. 2.4 Käyttöoikeuksien määräytyminen Ilmoittajalla on oikeus ja mahdollisuus täyttää vaaratapahtumailmoitus kirjautumatta järjestelmään (kappale 4.2). Lisäksi hän voi seurata oman ilmoituksensa käsittelyn tilaa sekä halutessaan vastata mahdolliseen käsittelijän lisätietopyyntöön (kappale 4.2.5). Käsittelijä saa käyttöönsä kappaleessa 4.3 kuvatut toiminnot kaikkiin ilmoituksiin, joiden tapahtumat liittyvät organisaatiotasoon tai sen alitasoihin, joihin käsittelijä on liitetty. Lisäksi käsittelijä saa käyttöönsä kappaleen toiminnon organisaation ylimmälle eli kohdetasolle, jotta käsittelijä pystyy tilastollisesti vertailemaan omassa organisaatiossa sattuneita tapahtumia kokonaisuuteen.\n13 12 (42) Potilasturvallisuusvastaavalla on samat oikeudet kuin käsittelijällä. Oikeudet kattavat sen organisaatiohaaraan, johon hänet liitetty. Organisaatiohaaran ylläpitäjä saa käyttöönsä toiminnot 4.4.1ja siihen organisaatiohaaraan, johon hänet on liitetty. Kohteen pääkäyttäjä saa käyttöönsä toiminnot niihin kohteisiin, joihin hänet on liitetty pääkäyttäjäksi. Koska kohteita voi luoda vain sovelluksen ylläpitäjä, on hänellä automaattisesti oikeudet kaikkiin kohteisiin. Sovelluksen ylläpitäjälle tarjotaan kappaleen 4.4 mukainen toiminnallisuus. Muilla kohteen ylläpitäjän erikseen määrittelemillä henkilöille on oikeudet joko yhteenvetoraporttien seurantaan tai yhteenvetoraporttien seurantaan ja ilmoitusten lukemiseen. 2.5 Oletukset ja rajoitukset Tässä dokumentissa sovelluksen toiminnot esitellään suomeksi mutta sovelluksen tulee tukea myös ruotsin- ja englanninkielisiä käyttöliittymävalikoita ja virheilmoituksia. Lisäksi monikielisyyttä tulee tukea, kun sovellukseen määritellään uusia asioita kuten organisaatiotasoja ja luokitteluja. Täten skandinaavisten merkkien tuki on itsestään selvyys. Käyttöliittymän kielen valinta voi perustua asiakasohjelmiston lokalisointiin tai se voidaan tarjota valintana käyttöliittymässä. Web-sivuja määriteltäessä voidaan olettaa, että toimintaorganisaatiossa nykyisin käytössä olevat päätteet tukevat ainakin 1024x768 resoluutiota. 3 Tiedot ja tietokanta Tässä kappaleessa on määritelty sovelluksen tarvitsemat tiedot loogisena mallina. Tiedot kuvataan yleisesti hyväksytyllä Unified Modeling Language (UML) notaatiolla ja esitetään aakkosjärjestyksessä. Tietosisältö voidaan toteuttaa yhtenä tietokantana tietokantapalvelimessa. Tietojen ylläpito ja varmennus on myös suotavaa hoitaa tietokantapalvelimen tarjoamalla toiminnallisuudella. Keskeisimpiä käsitteitä ovat Vaaratapahtumailmoitus ja TapahtumaKuvaus. Kappaleessa 2.2 esitetty toimintaprosessi kumuloi lisätietoja edellä mainittuihin käsitteisiin toimintaprosessin edetessä. 3.1 Tietosisältö UML:ää tuntemattomalle kerrataan tässä yleisimmät käsitteet ja määritellään muita tarpeellisia esitysnotaatioita.\n14 13 (42) Merkintä Selitys  Pakollinen tietosisältö on aina olemassa, merkintä voidaan jättää esittämättä [0..1] Optionaalinen eli tietosisältö voi puuttua tai tietosisällön olemassa olo voi riippua omistavan käsitteen tilasta [*] Tietosisältö voi toistua 0-N kertaa 1+ Tietosisältö voi toistua yhden tai useamman kerran [n..m] Tietosisältö voi toistua n-m kertaa X Käsitteen nimen perässä tarkoittaa, että käsitteen ilmentymät (oliot) määritellään tapauskohtaisesti. E Käsitteen nimen perässä tarkoittaa, että käsitteen ilmentymäjoukkoa (oliot) voidaan laajentaa tapauskohtaisesti mutta tässä dokumentissa lueteltu alkujoukko eli esitieto on pakollinen AmmanttiNimikeX Henkilö Tämä on lista toimintaorganisaation ammattinimikkeistä, joissa ilmoittaja voi toimia. Listaa ylläpitää toimintaorganisaatiossa sovelluksen ylläpitäjä. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi vaihtoehdot: Lääkäri Sairaanhoitaja Muu Henkilö käsitteen avulla kuvataan käyttäjät, jotka esiintyvät muissa kun ilmoittajan roolissa. Tällaisten käyttäjien on kirjauduttava sovellukseen saadakseen käyttöönsä roolin tarjoamat lisätoiminnallisuudet.\n15 14 (42) Kuva 7: Henkilö Henkilön ominaisuuksien selitykset ovat:. käyttäjätunnus = kuvaa merkkijonon, jolla käyttäjä tunnistetaan. Sähköpostiosoitetta suositellaan käytettäväksi käyttäjätunnuksena. salasana = kuvaa merkkijonon, jonka avulla käyttäjä varmennetaan, salasanojen tulee olla tietokannassa salattuina eli koodattuina sähköpostiosoite = käyttäjän sähköpostiosoite, jonne sovellus lähettää viestit oikeus = käyttäjälle myönnetyt oikeudet, jotka määritetään organisaatiotasojen ja roolien avulla Käyttäjä saa organisaatioyksiköiden tapahtumista sähköpostiviestit, joihin hänet on liitetty käsittelijän oikeuksin IlmoittajanTiedot Kuva 8 kuvaa IlmoittajanTietojen ominaisuudet ja suhteet.\n16 15 (42) Kuva 8: IlmoittajanTiedot IlmoittajanTietojen ominaisuuksien selitykset ovat: nimike = määrittää ilmoittajan ammattinimikkeen nimikeselite = ilmoittajan antama tarkenne nimikkeelle, mikäli nimikkeeksi on valittu Muu. ilmoittiyksikkö = ilmoittajan organisaatioyksikkö IlmoittiPotilaalleNimikeX Tämä on lista toimintaorganisaation henkilöiden roolinimikkeistä suhteessa potilaaseen. Listaa ylläpitää toimintaorganisaatiossa sovelluksen ylläpitäjä. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi vaihtoehdot: Omahoitaja Hoitava lääkäri Osastonhoitaja Muu henkilö IlmoittiPotilaalleTiedot Käsite kuvaa tiedot henkilöstä, joka ilmoitti tapahtumasta potilaalle. Tämä käsite on olemassa, jos TapahtumaKuvauksen luonne saa arvon tapahtui potilaalle.\n17 16 (42) Kuva 9: IlmoittajanTiedot IlmoittiPotilaalleTiedot ominaisuuksien selitykset ovat: nimike = määrittää potilaalle ilmoittajan roolinimikkeen. Tiedon antaa ilmoittaja. nimikeselite = tarkenne roolinimikkeelle, mikäli nimikkeeksi on valittu Muu henkilö IlmoituksenTila Käsite luetteloi vaaratapahtumailmoituksen mahdolliset tilat. Tilasiirtymät on kuvattu kappaleessa Kuva 10: IlmoituksenTilat Lisätieto Lisätiedolla tarkoitetaan kysymys-vastaus paria. Käsittelijän halutessa selventää tapahtuman kulkua hän luo kysymyksen, johonka ilmoittaja voi vastata.\n18 17 (42) Lisätieto -kysymys : Merkkijono -vastaus : Merkkijono -lisätietotunniste * -tapahtumatunniste 1 TapahtumaKuvaus -luonne : TapahtumanLuonneX -tapahtumapvm : Päiväys -tapahtumaaika : Aika -kuvaus : Merkkijono -olosuhteet : Merkkijono -ilmoitettupotilaalle : Totuusarvo -seuraushoitavalleyksikölle : SeurausHoitavalleYksikölleX Kuva 11: Lisätieto MyötävaikuttavaAlatekijäLuokkaE Käsite kuvaa myötävaikuttavat alatekijät, jotka edelleen luokittelevat tapahtumaan johtaneita myötävaikuttavia tekijöitä. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi liitteessä 1 esitetyt alatekijät. Kuva 12: MyötävaikuttavaAlatekijäLuokkaE MyötävaikuttavaAlatekijäLuokkaE:n ominaisuuksien selitykset ovat: pääluokka = määrittää ko. alatekijän yläluokan (MyötävaikuttavaTekijäLuokkaE) MyötävaikuttavaTekijä Käsitteen avulla kuvataan tapahtumaan johtaneen tekijät. Kukin tekijä luokitellaan, joko pääluokan tai alaluokan avulla.\n19 18 (42) TapahtumaKuvaus -luonne : TapahtumanLuonneX -tapahtumapvm : Päiväys -tapahtumaaika : Aika -kuvaus : Merkkijono -olosuhteet : Merkkijono -ilmoitettupotilaalle : Totuusarvo -seuraushoitavalleyksikölle : SeurausHoitavalleYksikölleX 1 * «enumeration»myötävaikuttavatekijäluokkae -pääluokka MyötävaikuttavaTekijä 0..1 * 1 -pääluokka * * «enumeration»myötävaikuttavaalatekijäluokkae -alaluokka 0..1 Kuva 13:MyötävaikuttavaTekijä MyötävaikuttavaTekijän ominaisuudet ovat: pääluokka = kuvaa myötävaikuttavan tekijän pääluokan (MyötävaikuttavaTekijäLuokkaE). Pääluokka kuvataan vain, mikäli alaluokkaa ei ole tarjolla. alaluokka = kuvaa myötävaikuttavan tekijän alaluokan (MyötävaikuttavaAlatekijäLuokkaE). Alaluokka kuvataan aina, jos pääluokalla sellaisia määrittelee MyötävaikuttavaTekijäLuokkaE Tämä lista luokittelee tapahtumaan mahdollisesti johtaneet myötävaikuttavat tekijät. Kuva 14:MyötävaikuttavaTekijäLuokkaE Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi liitteessä 1 esitetyt luokat.\n20 19 (42) OrganisaatioYksikköX Tämä on hierarkia toimintaorganisaation organisaatiotasoista. Tämä dokumentti ei määrittele hierarkialle esitietoja. -ilmoittaja 1 IlmoittajanTiedot -nimike : AmmattiNimikeX -nimikeselite : Merkkijono * 1 -ilmoittiyksikkö OrganisaatioYksikköX -nimi : Merkkijono 1 * Oikeudet -tapahtumayksikkö 1 * * TapahtumaKuvaus -luonne : TapahtumanLuonneX -tapahtumapvm : Päiväys -tapahtumaaika : Aika -kuvaus : Merkkijono -olosuhteet : Merkkijono -ilmoitettupotilaalle : Totuusarvo -seuraushoitavalleyksikölle : SeurausHoitavalleYksikölleX -kirjattupotilastietoihin : Totuusarvo Kuva 15: OrganisaatioYksikköX Rooli Käsite kuvaa kaikki sovelluksen tuntemat roolit, jotka tarjoavat toiminnallisuutta ja vaativat käyttäjää kirjautumaan. Roolit on tarkemmin kuvattu kappaleessa 2.3.\n21 20 (42) Kuva 16: Rooli SeurausHoitavalleYksikölleE Tämä lista luettelee mahdolliset tapahtuman seurausluokat hoitavalle yksikölle. Esitiedoiksi määritellään seuraava lista: Ei haittaa Imagohaitta Materiaalivahinko Lisäkustannuksia Lisätyötä tai vähäisiä hoitotoimia Pidentynyt hoito Pitkäaikaishoito SeurausPotilaalle Käsite kertoo tapahtumasta aiheutuneet seuraukset potilaalle.\n22 21 (42) TapahtumaKuvaus -luonne : TapahtumanLuonneX -tapahtumapvm : Päiväys -tapahtumaaika : Aika -kuvaus : Merkkijono -olosuhteet : Merkkijono -ilmoitettupotilaalle : Totuusarvo -seuraushoitavalleyksikölle : SeurausHoitavalleYksikölleX SeurausPotilaalle -ilmoitetaanpotilaalle : Totuusarvo -nimike : IlmoittiPotilaalleNimikeX -nimikeselite : Merkkijono * aste «enumeration» SeurausPotilaalleAsteX Kuva 17: SeurausPotilaalle Käsitteen ominaisuudet ovat: aste = kertoo potilaalle aiheutuneen haitan suuruuden ilmoitetaanpotilaalle = totuusarvo, kertoo päätöksen ilmoitetaanko tapahtuneesta potilaalle. Totuusarvoa käytetään vain haitta-asteen ollessa Lievä haitta tai Vakava haitta. nimike = kuvaa henkilön roolin, joka ilmoitti tai tulee ilmoittamaan asiasta potilaalle. Tiedon antaa käsittelijä. nimikeselite = lisäselite nimikkeelle, mikäli nimikkeeksi on valittu Muu henkilö ilmoitti SeurausPotilaalleAsteX Käsite kuvaa potilaalle aiheutuneen haitan suuruusluokat. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi alla olevan luokittelun. Ei haittaa Lievä haitta Kohtalainen haitta Vakava haitta TapahtumaKuvaus Käsite kuvaa tapahtumasta havaitut tiedot.\n23 22 (42) OrganisaatioYksikköX -nimi : Merkkijono Lisätieto -kysymys : Merkkijono -vastaus : Merkkijono Vaaratapahtumailmoitus -tunniste -tunnusluku -ilmotuspvm : Päiväys -tila : IlmoituksenTila -tapahtumayksikkö 1 -ilmoitus 1 -tapahtuma 1 1 * TapahtumaKuvaus -luonne : TapahtumanLuonneX -tapahtumapvm : Päiväys -tapahtumaaika : Aika -kuvaus : Merkkijono -olosuhteet : Merkkijono -ilmoitettupotilaalle : Totuusarvo -seuraushoitavalleyksikölle : SeurausHoitavalleYksikölleX -kirjattupotilastietoihin : Totuusarvo 1 * Toimenpide -muoto : ToimenpideMuotoX -ehdotus : Merkkijono -toteuma : Merkkijono * MyötävaikuttavaTekijä tyyppi TapahtumaTyypitys -tyyppiselite : Merkkijono 0..1 SeurausPotilaalle -ilmoitetaanpotilaalle : Totuusarvo -nimike : IlmoittiPotilaalleNimikeX -nimikeselite : Merkkijono ilmoittipotilaalle IlmoittiPotilaalleTiedot -nimike : IlmoittiPotilaalleNimikeX -nimikeselite : Merkkijono Kuva 18: TapahtumaKuvaus TapahtumaKuvauksen ominaisuuksien selitykset ovat: luonne = kuvaa tapahtuman luonteen tapahtumapvm = päiväys, jolloin ilmoitettava vaaratapahtuma tapahtui tapahtumaaika = kellonaika, jolloin ilmoitettava vaaratapahtuma tapahtui kuvaus = vapaamuotoinen kuvaus mitä on tapahtunut olosuhteet = vapaamuotoinen kuvaus tapahtumaolosuhteista ilmoitettupotilalle = totuusarvo, oletusarvo = epätosi seuraushoitavalleyksikölle = listasta valittu seuraus kirjattupotilastietoihin=totuusarvo, oletus = epätosi tyyppi = tyypittää tapahtuman useampi tasoisen luokittelun avulla tapahtumayksikkö = kertoo yksikön, missä tapahtuma tapahtui, ilmaisee myös yksikön, jossa ilmoitus käsitellään ilmoitus = tapahtumakuvausta/tapahtumaa vastaava ilmoitus ilmoittipotilaalle = tiedot ilmoittajasta, jos potilaalle on ilmoitettu TapahtumanLuonneX Tämä on lista tapahtuman luonne luokituksista. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi vaihtoehdot: Läheltä piti Tapahtui potilaalle\n24 23 (42) TapahtumaTyypitys Käsitteeseen kerätään tiedot tapahtuman monitasoisesta luokituksesta (liite 1). Tyypitystiedot tarkentuvat seuraavassa järjestyksessä: tapahtumatyyppi, tarkenne, alatarkenne. Kuva 19: TapahtumaTyypitys TapahtumaTyypityksen ominaisuuksien selitykset ovat: tapahtumatyyppi = määrittää tapahtuman tyypin ylimmän tason tarkenne = kuvaa tyypityksen keskimmäisen tason alatarkenne = määrittää tyypityksen alimman tason tyyppiselite = ilmoittajan antama selite tapahtumatyyppikysymykseen (TapahtumaTyyppiKysymysE) TapahtumaTyyppiAlatarkenneE Käsite kuvaa tapahtuman tyyppiluokittelun alimman tason. Tätä luokittelua ylläpitää potilasturvallisuus vastaava. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi liitteessä 1 kuvatut alaluokat. Tapahtumatyyppialatarkenteen ominaisuuksien selitykset ovat: tarkenne = määrittää ko. alatarkenteen tarkenteen eli ylemmän luokituksen (TapahtumaTyyppiTarkenne) TapahtumaTyyppiE Käsite kuvaa tapahtuman tyyppiluokittelun ylimmän tason. Luokittelu on kolme tasoinen. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi liitteessä 1 olevan luokittelun. Ylimmällä tasolla on kuvattu TapahtumaTyyppiE, toisella tasolla TapahtumaTyyppiTarkenne eli ensimmäinen tarkentava alaluokka ja alimmalla tasolla TapahtumaTyyppiAlatarkenne eli toinen tarkentava alaluokka. Tapahtumatyypin ominaisuuksien selitykset ovat: lisäkysymys = tapahtumatyypille voidaan liittää lisäkysymys, jonka avulla saadaan lisätietoja. Esitietoina määritellyt lisäkysymykset on kuvattu kohdassa\n25 24 (42) TapahtumaTyyppiKysymysE Käsitteen avulla on mahdollista määritellä tapahtumatyypille lisäkysymys. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoiksi alla kuvatuille tapahtumatyypeille (TapahtumaTyyppiE) seuraavat lisäkysymykset: Lääke- ja nestehoitoon, verensiirtoon ja varjoaineeseen liittyvä o Kirjaa potilaan saaman lääkkeen nimi, antotapa ja annos/määrä. Laitteeseen ja sen käyttöön liittyvä o Kirjaa laitteen tunnistenumero ja mahdolliset lisätarvikkeet TapahtumaTyyppiTarkenne Käsite kuvaa tapahtuman tyyppiluokittelun toisen tason. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi liitteessä 1 kuvatut alaluokat. Tapahtumatyyppitarkenteen ominaisuuksien selitykset ovat: pääluokka = määrittää ko. tarkenteen yläluokan (TapahtumaTyyppiE) Toimenpide Käsite kuvaa tapahtumalle määritetyn toimenpide-ehdotuksen ja toimenpiteen sekä luokittaa toimenpidemuodon. Kuva 20: Toimenpide Toimenpiteen ominaisuuksien selitykset ovat: muoto = määrittää toimenpiteen muotoluokituksen muototarkenne = alaluokitus muotoluokitukselle ehdotus =kuvaus mahdollisista toimenpiteistä toteuma = kuvaus toimenpide-ehdotuksen toteutumisesta ToimenpideMuotoTarkenneX Käsite kuvaa tarkenne luokat ToimenpideMuotoX luokille. Välttämättä kaikki ToimenpideMuotoX luokat eivät omista tarkenteita. Tämä dokumentti määrittelee esitiedoksi seuraaville ToimenpideMuotoX luokille seuraavat tarkenteet: Suunnitelllaan kehittämistoimenpide koskien o toimintatapaa ja menettelyä o tietoteknisiä ja teknisiä järjestelmiä, laitteita ja tarvikkeita o tiedonvälitystä ja yhteydenpitoa o koulutusta o johtamista


Kipu selästä vai sydämestä? | Hyvä Terveys\nKipu selästä vai sydämestä?\n11.11.2014 klo 9:56\nOlen 42-vuotias nainen, urheillut ikäni ja pelannut jopa ammattilaisena lentopalloa. Selän kanssa oli pelatessakin ongelmia. Nyt olen lopettanut\naktiiviurheilun mutta liikun kuitenkin joka päivä työn puolesta ja selkä on tosi huonossa kunnossa. Oireet ovat pistelyä joka puolella kehoa, rintaa pistelee yölläkin, päätä pistelee ja välillä kädetkin puutuvat. Oireet ovat kamalat koko ajan. En ole käynyt magneettikuvissa enkä röntgenissä. Tulevatko oireeni tukirangasta vai onko sydämessäni jotain häikkää? Olen huolissani terveydestäni, sillä joka päivä on kipua jossakin.\nUsein ajatellaan, että kaikki rinnassa tuntuva kipu tai epämukavuus on sydämestä kotoisin. Kysyjä on oikeilla jäljillä kyseenalaistaessaan sydämen roolin ainoana elimenä, joka aiheuttaa tuntemuksia rinnassa. Selkärangasta peräisin olevat rintakivut ovat yleisiä varsinkin varttuneella väellä samoin kuin niillä, joilla on paljon muitakin tukikudosvaivoja.\nJos rintakivun syy on sydämessä, sen tavallisin aiheuttaja on sepelvaltimotauti. Kun vaivat toistuvat, puhutaan angina pectoris -oireesta. Sille on ominaista rasituksessa alkava rintakipu, joka häviää yleensä muutamassa minuutissa rasituksen tauottua. Oire toistuu samassa kuormitusvaiheessa, joskin esimerkiksi kylmä ilma tai vastatuuli voivat laukaista kivun kevyemmässäkin rasituksessa.\nSepelvaltimotaudista aiheutuu rintakipuja levossa yleensä vain, jos tauti on vaikea: silloin se ei juuri salli liikkumista ilman että rintaa puristaa. Joskus myös akuutti sepelvaltimokohtaus iskee yllättäen levossa.\nKysyjän kuvaama oireisto, eli päässä, rinnassa ja koko kehossa tuntuva pistely sekä käsien puutuminen, ei kuulosta sydän- eikä rankaperäiseltä. Sen sijaan oireet sopivat lievän jatkuvan liikahengittelyn (hyperventilaation) aiheuttamiksi. Siinä lisääntynyt ilmanvaihto keuhkorakkuloissa vähentää liikaa elimistön hiilidioksidipitoisuutta. Tämä taas johtaa verisuonten supistumiseen ja hermostollisiin oireisiin. Pistely, puutuminen, huimaus ja rintakipu ovat tyypillisiä liikahengittelyn oireita.\nLiikahengittely voi olla varsin rauhallista, jolloin siihen kiinnitä huomiota, mutta siihen saattaa liittyä myös ilman loppumisen tai hapen-puutteen tunnetta. Oireet herättävät usein pelkoa ja voivat heikentää toimintakykyä, ellei niiden alkuperää ja vaarattomuutta selvitetä.\nJoskus liikahengittelyn syynä on jokin kiputila, mutta useimmiten sille ei löydy syytä. Siitä kärsivällä ei myöskään tarvitse olla paniikkihäiriötä tai mielialaongelmia. Nykyinen kiireinen elämäntapa näyttää lisäävän liikahengittelyä.\nLääkärin vastaanotolla voidaan arvioida oireistoa ja opastaa sen hallintaan.\nklo 16:39 | 11.11.2014\nMitä lisäravinteita syöt?\nMerkki ja määrä?


Mitä tapahtuikaan juhannusaaton aattona..\nKaavat lattialla..kankaan paloja jokapaikassa..\nVoi ...juhannusmekkoja sovitellaan...Iita-Maikki ja Salame olivat käyneet paikallisessa palakaupassa. Ja noin vaan olivat surrautellee mekot..\nSalamen mielestä hänen helmansa saisivat olla lyhyemmät.. Iitukka tutkailee...\n...ja hiukan avara on kaula-aukkokin.. no mites tällainen huiviksi?\nEi mutta, ihana Salmen virkattu kesähattu on upea. Piste iin päälle.. :)\nSitte vaan nostelet helemoja tyttömäisesti, neuvoo Iitukka..\nJa löytyihän sieltä sopiva kaulahuivikin, oih niin sievä <3\nJuuri kun Salame ottaa oikean elokuvatähden asennon....Iittukka kurkkaa kuvvaan...Toi villikko!\nKun alkuun päästiin... Salame esittelee hameensa..\nOmpelu innostuksen jälkeen Salamekin puki unikkomekkonsa päälle. Ja piti syöttää Taavi ja laittaa nukkumaan.\nUusia tuoksuja leijaili hepan sieraimiin. Varovasti se hasteli Salamen kättä...\nSalamkin uskaltautui rappusilta alas.. voi ompa kiltti heppa...\nIitukka pomppasi hepan selkään, ja Pyysi Salameekii ...Ei ei, Salame tyyty vaan katselijan rooliin...Ainakin toistaiseksi!!\nSitten hiukan piha tutkailua.. Paljon on näitä pupujkin kertynyt Iitukalle. Mitenhän näistä kaikista selviää, tuumailee Salame ittekseen..\nOn se vaan niin, että päivä kaksin hujahtaa noppeesti... Mutta iltahan on vielä eessä... :)\nMitä mitä. Mihin ne neitoset tuota pöytää raahaavat...No eiku takas! Johan mie aattelin mitä turhaa!!\nNyt hiukan pesuainetta mukkaan ja sit sit...Huomatkaapa, tytöillä uutukaiset kylpytakit.. Iitukalla harmaa...\nAivan samanlainen peili, kun Salamella! Mutta ei vessassa ...Hmmmm\nNo tuossahan on nyt kaikki.. vasta jne. Eiköhän lähetä kokkeilemaan...\n...saunaa, kellarissa.. Iitukka on kertonut, että ei oo uskaltautunut yksin siellä oikein saunoo. Pelottavin paikka ikinä.\n...Salame kurkkaa ..\nMennään vaan..ei siellä mittään oo!!\nNo nyt ne jäi nuo tykötarvikkeet...Iitukka tilas Linna-shampootakkii juhannukseks Saaralta...\nNo no... kyllä ol niin, että täytyi Salamenkin myöntää, et pelottavaa siellä ol!! Jäi tännään saunomatta..\nNo juhannusaattohan vasta huomenna..\nSitten mennään mökkisaunaa, siellä on mukavan rauhallista..\nItikkasavu sauhuaa ja tytöt maistelevat hiukan kuohujuomaa. Unohtuupa sitten ikävä kellari käynti.. Ja sitten sulhojakin mietittiin.. Arvoa ja sitten se, Urho Kalevi.. Etenkin Iitukkan sydän oli lepattanut muutaman ylimääräsen kiekon, kun kuuli miehestä.. Onhan hiukan iäkkäämpi ku Iitukka! Mut mitä sitten voihan sitä ihastua, vaikka ihan vähän...\nOn rauhallista! Pilvisestä säästä johten ilta oli varsin hämärä. Taavikin vetää sikeitä, mutta onpa siinä helppo hoitoinen kaveri. Jos vauvan hoito on noin helppoa, ni ... No se siitä. Kaikki karvasetkin kaverit ovat ympärillä..hepokin hirnahtelee tyytyväisesti... vaan oliko se kuitenkaan sitä..tyytyväisyyttä. IIta-Maikki oli hiukan mietteliään, mutta ei tohtinut virkkaa eppäilyistään mittään Salamelle.. Mitä turhaan sitä säikyttelemmään..\nPupusetkin pälyilevät ja käyvät hiukan levottomiksi..Salme vaan jatkaa puhettaan ...Arvosta...\n.....täysin tietämättömänä, siitä mikä on nurkan takana...\nNiin niin.. nyt mään tyttöjen kanssa viettään juhannusta! Palailen kertomaan kuvin ja sanoin mitä kaikkea ne tytöt juhannuksena puuhailivatkaan..\nHYVVEE JUSSIA KAIKILLE.... <3\nLähettänyt pirre Väkeväinen klo 3.17\nTaru 20. kesäkuuta 2014 klo 10.12\nHyvää Juhannusta! Ihana tarina.\npirre Väkeväinen 21. kesäkuuta 2014 klo 22.33\nKiitos, Taru :-D\nStiina 20. kesäkuuta 2014 klo 11.35\nMukaa juhannuksen aikaa, nyt on aika tehdä juhannustaikoja :)\nKiitos, Stiina :-D


Jo vuonna 1977 liikkeenjohdon guru Rosabeth Moss Kanter kirjoitti tutkimuksessaan Men and Women of the Corporation (Yhtiön miehet ja naiset) kaksi kysymystä vastauksineen:\n1. Mistä organisaatio tietää, että päälliköt tekevät työnsä ja parhaat mahdolliset päätökset?\nVastaus: Koska he viettävät työssään jokaisen liikenevän minuutin ja työskentelevät siten inhimillisesti mahdollisen äärirajoilla.\n2. Milloin päällikkö on tehnyt työnsä?\nVastaus: Ei koskaan. Tai ainakaan tuskin koskaan. Aina voi tehdä vielä enemmän.\n35 vuoden jälkeen voisimme esittää kolmannen kysymyksen:\n3. Mitä olemme oppineet työn organisoinnista verrattuna vuoteen 1977?\nVastaus: Emme mitään. Samaa sovelletaan nykyään (miltei) kaikkiin työntekijöihin. Olemme jo niin tottuneita työntapaan, että sen sijaan, että näkisimme ongelmia työn organisoinnissa, luulemme, että meissä itsessämme on vikaa; sillä emme pysty epäinhimillisiin suorituksiin ja aina pitäisi pystyä tekemään vähän enemmän.\nAuthor Sanna WikströmPosted on 24.11.2011 24.11.2011 Categories Ihminen, TyöTags kiire, työ, työelämä


Espoon Fysikaalinen Hoitolaitos – Page 2 – Espoon Fysikaalinen Hoitolaitos on nyt Fysios\nCategory: Espoon Fysikaalinen Hoitolaitos\nÄlä anna kivun häiritä kesälomaa – Olemme auki koko kesän\nÄlä anna kivun häiritä kesälomaasi. Särkeekö niskat? Onko selkä jumissa? Tule hoitamaan itsesi kuntoon jo ennen lomaa tai loman aikana. Olemme auki koko kesän. Soita ja kysy aikaa ja miten …\nOlemme osa OmaFysio -verkostoa\nOlemme liittyneet OmaFysio -verkostoon. OmaFysio -palvelukonsepti nopeuttaa hoitoon pääsyä. Henkilökohtainen OmaFysio® -palvelukonsepti on kehitetty asiakkaita ja yhteistyökumppaneita varten. Pitkän kehitystyön jälkeen Fysi Partnersin OmaFysio -palveluketju toimii aukotta. Yhteistyökumppanin asiakas saa …\nYllättikö selkäkipu? Jumahtiko niska? Fysioterapia auttaa, jo ensimmäisellä hoitokerralla\nYllättikö selkäkipu, jämähtikö niska? Selkäkipu tai jämähtänyt niska johtuu usein väsyneen lihaksen ylirasituksesta. Tähän auttaa fysioterapia. Jo ensimmäisellä hoitokerralla pystymme auttamaan akuuttiin kipuun. Tämän lisäksi annamme yksilöllisiä kuntoutusohjelmia. Jo muutaman minuutin …\nJoulun 2015 aukioloajat\nJoulun aikana rauhoitumme ja olemme suljettuna to 24.12 – ma 28.12. Olemme auki ti 28.12 – to 31.12. Perjantain 1.1 sekä keskiviikon 6.1 olemme suljettuna. Ota yhteyttä puhelimitse niin saat ajantasaisimman …


Syyskuussa tarjolla Sonataa, ruotsalaista progea ja Vornan taidokasta pakanametallia – KaaosZine\nToimittaja: Pasi Huttunen\t- 29.08.2019\nLevyhyllyssä näyttää olevan tyhjää tilaa! Mobiililaitteen muistiin mahtuisi vielä lisää kuunneltavaa! Mietitkö nyt, mitä uusia julkaisuja kannattaisi hankkia? Miltä yhtyeeltä on tulossa uutta musiikkia? Syyskuussa pamahtaa julki monenmoista kamaa.\nSonata Arctica – ”Talviyö”\nSonata saa syyskuussa julkaistavan ”Talviyön” myötä kymppikassin täyteen. Sonata Arctica on ollut tasaisen varma menijä, mutta kovemmissakin faneissa on havaittu väsähtämisen merkkejä. Jää nähtäväksi, saako Sonata vanhan draivinsa päälle ja yleisön heräämään. Teemallisesti ”Talviyö” jatkaa tutuilla linjoilla.\nXysma – ”Repulsive Morbidity – A Boxful of Foetal Mush 1988–1991”\nXysman boksi lupailee kiinnostavia kuuntelukokemuksia, sillä tyylillisestä jämähtämisestä ei poppoon kymmenvuotisen, 1988-1998, uran aikana voinut puhua. Grincoren pioneeriyhtyeenä aloittanut ryhmä eteni stonerin suuntaan ja surffaili vähän brittipopinkin suunnalle. Ennakkoluuloton ja kiinnostava bändi. Boksi kattaa Xysman vaiheet demoaikojen alkuhämäristä vuoteen 1991.\nAs I Lay Dying – ”Shaped by Fire”\nVoi varmaan todeta, että ”Shaped by Firen” ilmestyminen ei ole ollut millään tavalla itsestäänselvyys. As I Lay Dying on bändinä kulkenut läpi poikkeuksellisen mittaluokan paskamyrskyn, kun vokalisti Tim Lambesis tuomittiin vuonna 2014 vankeuteen vaimonsa murhan tilaamisesta. Lisäksi on väännetty siitä, onko bändi kristillinen vai ei. Niin tai näin, uusi levy lämähtää tiskiin syyskuussa. Muodosta oma mielipiteesi.\nCult of Luna – ”A Dawn to Fear”\nCult of Luna on niitä bändejä, jonka musiikki taustamusiikkina soidessakin tarttuu korvaan ja varastaa huomion. Ruotsalaisten postmetallistien uusi levy lupailee orgaanisempaa ja aiempaa melankolisempaa, mutta samalla selvästi edellistä levyä raskaampaa jytinää.\nRuotsalainen proge ei lopu syyskuussa kesken, sillä myös Opeth julkaisee pitkäsoittonsa. Erikoisuutena on se, että albumi saapuu kauppoihin sekä ruotsin- että englanninkielisenä. Mikael Åkerfeldt on arvioinut, että bändi ei tule enää tässä vaiheessa valloittamaan maailmaa, joten siitä ei tarvitse ottaa paineita. Se on tuonut hänen mukaansa Opethin musiikkiin puhtautta.\nVorna – ”Sateet palata saavat”\nVorna on kylä Siikalatvan kunnan keskiosassa, Uljuan tekojärven pohjoisrannalla seututien 821 varressa, noin neljä kilometriä valtatien 4 itäpuolella. Sen lisäksi se on pirkanmaalainen pakanametallibändi, joka on kahdella tähänastisella pitkäsoitollaan herättänyt positiivista huomiota niin Suomessa kuin Euroopassakin. Tähän mennessä julkaistut pari biisiä syyskuussa ilmestyvältä uutukaiselta lupailevat hyvää.


Vaihtoehtoinen tulevaisuus — Puheenvuoro\n14.9.2016 23:06 Mikaela PethAnne BernerFinavia\nTämä teksti ei tapahdu vaihtoehtoisessa tulevaisuudessa, vaan reaalitodellisuudessa. En jatka vaihtoehtoisesta tulevaisuudesta kirjoittamista Puheenvuorossa, koska tämä on väärä foorumi teksteilleni. Niitä ovat kyllä käyneet lukemassa erinäiset...\n27.8.2016 19:46 Mikaela PethkoulutuspolitiikkaTalvivaaraVaihtoehtoinen tulevaisuus\nPikku-Mustan yliopiston pedagogiikan tutkija oli järjestänyt tutkimuksen, josta oli tullut paljon enemmän kuin tutkimus. Hanketta oli ensin viety eteenpäin piilossa julkisuudelta, mutta kun eräs tuotantoyhtiö oli saanut vihiä hankkeesta, oli se...\n21.8.2016 16:52 Mikaela PethEuroopan pankitKapitalismin logiikka\nPankkiosakkeiden arvot olivat jo vuosia laskeneet, vaikka samalla osinkotuotot olivat nousseet. Välillä jotkin poliittiset päätökset ja keskuspankkien toimet olivat parantaneet kursseja, mutta vaikutukset olivat aina olleet lyhytkestoisia, ja pankit...\n15.8.2016 11:09 Mikaela PethEUJoukkoliikenneMalmin lentokenttä\nNiinä päivinä Helsingissä nousi meteli. Omituiset pylväät, jotka oli jo aikaa sitten rakennettu saarille Suomenlinnan ja Helsingin välillä saivat vihdoinkin selityksen: rakenteilla oli valtava EU-projekti. EU oli päättänyt rakentaa kokonaista neljä...\n4.8.2016 23:05 Mikaela PethErkki TuomiojaInfosotaKeir Giles\nKoska Pikku-Mustan yliopiston kaikki tieteentekijät kävivät päivittäin villiä infosotaa toisiaan vastaan, oli siellä kiinnostus suurta myös Suomessa käytävän infosotakeskustelun suhteen. Erityisesti brittitutkija Keir Gilesin mielipiteet Erkki...\n1.8.2016 16:17 Mikaela PethYhdysvaltain presidentinvaalit\nPikku-Mustan yliopistossa keskusteltiin Yhdysvaltojen presidentinvaalikampanjasta. Tällä kertaa keskustelijoiksi olivat arpoutuneet politiikan tutkija ja kirjallisuustieteilijä. Politiikan tutkija oli jo keskustelun alkaessa osannut arvata, että...\n19.7.2016 18:34 Mikaela PethDeliberatiivinen demokratiaRetoriikkaTurkin vallankaappausyritys\nPikku-Mustan yliopiston puutarhassa tapahtui yhteentörmäys, jossa dramaturgi käveli päin politiikan tutkijaa. Politiikan tutkija väisti, mutta huomautti, että silmät ehkä kannattaisi pitää auki.- Yritän parhaani, dramaturgi vastasi. - Mutta en nyt...\n11.7.2016 00:22 Mikaela PethEUTTIP\nPikku-Mustan yliopiston lounasruokalassa käytiin taas tiukkaa keskustelua ajankohtaisista aiheista. Tällä kertaa EU-parlamentin päätös hyväksyä TTIP oli innostanut tieteentekijät kilpalaulantaan.- Minua kyllä huolestuttaa tuo välimiesmenettelyn...\n22.6.2016 23:37 Mikaela PethBrexitDonald TrumpKarnevalismi\nSuomenlinnan Tilapäisratkaisu-pilvenpiirtäjässä käytiin lounaskeskustelua iltapäivälehden parissa. Keskustelijat olivat saapuneet Suomenlinnaan turvapaikanhakijoina, joten keskustelun perusasetelma sai siitä syystä omanlaisensa sävyn.- Mitä luulet...\n20.6.2016 18:39 Mikaela PethEU-talousMaataloustuet\nPikku-Mustan yliopiston kahvilakeskustelut saivat välillä erikoisia piirteitä, kun keskustelijoiden maailmankuvat erosivat toisistaan liikaa. Välillä niistä tuli suorastaan väittelyitä, mutta tutkijat olivat jo niin rutinoituneita keskustelijoita,...\n15.6.2016 19:18 Mikaela PethKokoomuksen puheenjohtajaPoliittiset aatteet\nPikku-Mustan yliopiston kahvilassa keskusteltiin. Kaikille avoin kahvila oli avattu, koska yliopistolla kävi jatkuvasti niin paljon kutsumattomia vieraita, että jonnekin nämä vieraat oli ohjattava aikaansa viettämään. Erityisesti filosofi viihtyi...\n23.4.2016 21:22 Mikaela PethJari LindströmJuha Sipilän hallitusPalkaton työnäyte\nJari Lindströmin esitys työttömien työnäytekokeilusta herätti huomiota myös Pikku-Mustan yliopistossa. Talonmies oli aivan kiihtynyt aiheesta, eikä antanut puutarhassa tepastelevalle filosofille hetkenkään rauhaa.- Hullujahan nuo suomalaiset ovat,...\n8.4.2016 14:55 Mikaela PethNordeaVaihtoehtoinen tulevaisuusVeroparatiisit\n- Kumma juttu, Pikku-Mustan yliopiston filosofi sanoi.- Mikä niin? kysyi kansantaloustieteilijä.- No se, kun Nordea ei osaa puolustaa omaa toimintaansa veroparatiiseissa, filosofi vastasi.- Ehkä siinä ei ole mitään puolustettavaa,...\nTerrorismin ainoa syy\n23.3.2016 23:17 Mikaela PethTerrorismi\nPikku-Mustan yliopistossa käytiin taas vilkkaita keskusteluja tuoreimpien terrori-iskujen jälkeen, sillä yhteisö oli vakiinnuttuaan rakentunut ympäröivää maailmaa aktiivisesti tarkkailevaksi ja analysoivaksi, eikä tieteenalojen rajoja pelätty...\n20.3.2016 21:03 Mikaela PethJulkinen talousKustannustehokkuus\nSuomalaiset kävivät aktiivisesti turistireissuilla Suomenlinnassa. Eräänä päivänä eräs työtön sattui kahvilassa samaan pöytään Robin Hood -rinki ry:n juristin kanssa. Kyseinen yhdistys oli perustettu Suomessa, kun hallitus oli heikentänyt ihmisten...


Art of Andiata -kampanja - Andiata - Ajankohtaista - Blogi\nLoppuale jopa -60%\nAW19 - Kestävä uudistus\nAW19 - Työpukeutumisen päivitys\nArt of Andiata -kampanja kertoo tarinan taidekentän naisjohtajista.\nSuvi Saloniemi (Designmuseo), Maria Didrichsen (Didrichsenin Taidemuseo), Minerva Keltanen (Suomen Kansallismuseo), ja Kiira Miesmaa (Helsingin Taidehalli) valitsivat suosikkiasunsa syksy/talvi 2018 -mallistostamme. Kampanjassa mukana olleet neljä naista ovat voimakkaita, kouluttautuneita, kunnianhimoisia ja elegantteja taidekentän asiantuntijoita ja he ovat juuri sitä, mitä Andiata edustaa.\nSuvi Saloniemi, Intendentti, Design Museo.\nKertoisitko hieman taustastasi. Milloin ja miten kiinnostuit taiteesta?\nOlen ollut kiinnostunut visuaalisesta kulttuurista niin kauan kuin vain muistan. Yksi suurimmista inspiraationi lähteistä on ollut kummitätini, jolta olen oppinut kuvataiteesta ja käsityötaidosta. Kymmenvuotiaana osallistuin taidekouluun ja myöhemmin matkani taiteen parissa jatkui taidehistorian opinnoilla. Ura taiteen parissa on ollut minulle aina jokseenkin itsestäänselvyys – taidehistorian opinnot ohjasivat minut lopulta näyttelyiden ja kuratoinnin pariin.\nKuinka näet taiteen merkityksellisyyden muodissa?\nTaide on elementaali osa muotia. Ymmärrän muodissa olevan kyse taiteellisesta ja luovasta ilmaisusta – niin muotisuunnittelija kuin muodin kuluttaja käyttävät muotia itseilmaisun ja kommunikaation välineenä.\nMikä on sinun pukeutumisfilosofiasi?\n”Simple, simple and simple.”\nMikä sai sinut valitsemaan Art of Andiata -kampanjassa päälläsi olleen asun? Mistä pidit erityisesti asussa?\nMinulla on taipumus valita päälleni ainoastaan laivastonsinistä , valkoista tai mustaa. Art of Andiata -kampanja tarjosi mahdollisuuden kokeilla jotain erikoisempaa: valitsemani beigeä, keltaista ja kultaa yhdistävä takki tuntui ainutlaatuiselta. Luovan väripaletin yhdistävä värikombinaatio sopii hyvin takin konservatiiviseen univormumaiseen leikkaukseen.\nMinerva Keltanen, Näyttelypäällikkö, Suomen Kansallismuseo\nOlin lapsesta asti kova piirtämään ja maalaamaan ja suunnittelin tulevani isona Disney-animaatioiden piirtäjäksi. Teini-iässä siirryin öljyvärimaalaukseen ja haaveilin taiteilijan tai muotisuunnittelijan urasta. Hain kuitenkin opiskelemaan taidehistoriaa ja arkeologiaa Helsingin yliopistoon, ja itse taiteileminen jäi vähitellen.\nParhaimmillaan muoti on puettavaa taidetta. Muotisuunnittelijat hakevat usein inspiraatiota taiteesta, mutta myös taide voi ammentaa muodista.\nValitsen vaatteet aina mielialan ja tilaisuuden mukaan. Suosin sekä vahvoja että hillitympiä värejä, mutta mustaan en kyllästy koskaan. On tärkeää, että vaatteet istuvat hyvin ja tuntuvat mukavilta päällä, jolloin ne voi ”unohtaa”.\nIhastuin tähän asukokonaisuuteen, koska se on mielestäni klassinen ja elegantti – yksinkertaisesti très chic! Takin muhkea karvareunus antaa muuten hillitylle asukokonaisuudelle luonnetta ja särmää. Pidän myös asukokonaisuuden ylellisistä ja miellyttävistä materiaaleista kuten nahasta ja kashmirvillasta sekä pehmeistä puuterin sävyistä.\nMaria Didrichsen, Intendentti ja hallituksen sihteeri. Didrichsenin Taidemuseo\nEnsimmäinen sävähdyttävä taidekokemukseni tapahtui 1970-luvulla kun menin äitini kanssa katsomaan Reidar Särestöniemen näyttelyä Didrichsenin taidemuseoon – josta sittemmin tuli työpaikkani. Näyttely oli aikansa ilmiö ja appivanhempani olivat ensimmäisiä, jotka järjestivät Särestöniemen näyttelyjä Helsingissä. Muutama vuosi myöhemmin vietin opiskelijavaihtovuoteni Los Angelesissa (1975-76) ja yksi oppiaineistani oli taidehistoria. Taidehistorian professori oli niin inspiroiva, että rakastuin taiteeseen ja erityisesti impressionismiin. Vuosia myöhemmin opiskelin kaupallista alaa Hankenilla, jossa tapasin myös nykyisen aviomieheni Peter Didrichsenin. Näin ollen monien käänteiden kautta päädyin tekemään urani taidekentällä, mutta kaupallisella koulutuksella on ollut suuri merkitys nykyisessä työssäni.\nUskon, että muotisuunnittelijat ja taiteilijat inspiroituvat samankaltaisista teemoista ja asioista. Näiden kahden luovan kentän välinen raja on alkanut hälventyä. Taiteilijat ja muotisuunnittelijat tekevät paljon yhteistyötä nykypäivänä. Huomioitavaa on myös, että nykypäivän muotisuunnittelijat luovat niin ainutlaatuisia ja upeita luomuksia, jotka muistuttavat jo teknisesti ja visuaalisesti taideteoksia.\nPidän ajattomista ja yksivärisistä vaatteista. Tyylikkyys ja istuvuus ovat tärkeitä ominaisuuksia ja vaikka pidän ajattomista vaatteista, välillä voin/saatan seurata muotivirtauksia ja hankkia jotain erottuvampaa. Valitsen päälleni usein mekon muodollisiin tilaisuuksiin.\nAsu oli aivan unelma! Ihastuin erityisesti hameen materiaaliin ja muotoon – koko asukokonaisuus on klassisen elegantti.\nKiira Miesmaa, Näyttelypäällikkö, Helsingin Taidehalli\nKiinnostus kuvataiteeseen on aina ollut läsnä elämässäni. Palo taidetta kohtaan johti minut opiskelemaan taidehistoriaa Turun yliopistoon ja olen työskennellyt nykytaiteen parissa kymmenen vuoden ajan – niin taidemuseoissa, galleriassa ja nyt Helsingin Taidehallissa.\nMuoti on taidetta. Samoin kuin taide on muotikin kieli: se on itseilmaisun väline.\nLaatu ja käytönnöllisyys ovat pukeutumisfilosofiani kulmakiviä. Pyrin pitämään pukeutumiseni yksinkertaisena, sillä haluan tuntea oloni mukavaksi kaikenlaisissa tilanteissa. Pukeutuminen ei saa estää minua tekemästä asioita; tarttumasta näyttelyripustuksen yhteydessä poraan, tekemästä studiovierailua tai pitämästä puheenvuoroa. Eniten työssäni tarvitsen hyviä tossuja, mustaa mekkoa ja valkoisia puuvillakäsineitä – en toki välttämättä samanaikaisesti! Suosin pukeutumisessani minimalismia; en juurikaan yhdistele monia sävyjä.\nAsu tuntui eniten minulta: asulta, joka sai minut tuntemaan itseni huolettomaksi ja varmaksi. Kashmirvillainen poolo on ainutlaatuisen pehmeä ja lohdullinen minun kaltaiselleni, joka ei ole lainkaan talvi-ihminen.\nKrista Kosonen & Laura Birn Andiatassa\nSesonkiale - kaikki aletuotteet -40%


Viime kesänä sain Lappeenrannan eläinsuojeluyhdistykselle hoitoon 11 vuotiaan Lhasa apso-rotuisen koiraneidin. Donna-nimiseltä rouvalta oli toinen silmä pullahtanut ulos ja eläinlääkäri joutui poistamaan sen. Leikkauksen jälkeisen kuntoutuksen ja lääkintä-ajan Donna asui meillä, jonka jälkeen ryhdyin etsimään sille parasta mahdollista uutta kotia.\nKoiraa kyselivät monet ja ensimmäisenä sitä tuli katsomaan eräs perhe, jotka kuitenkin päätyivät siihen tulokseen, ettei heillä ole tarpeeksi turvallinen koti puolisokealle koiralle. Tästäkin olin todella iloinen, sillä he osoittivat olevansa todella miettineet asiaa. Seuraavana Donnaa kävi katsomassa eräs rouva, joka halusi ottaa neidin ensin koeajalle. Pariskunta, jonne Donna lähti kokeiluun, olivat oikein mukavia ja heillä oli ennestään jo samantyyppinen pieni koira. Siihen kotiin Donna sai jäädä viettämään rauhallisia eläkepäiviä isoon taloon ja omaan pihaan.\nTänne Lappeenrannan seudun eläinsuojeluyhdistykselle tulee eläimiä suoraan kodeista, jotka joutuvat jostakin syystä luopumaan lemmikistään, tai sitten mahdollisia eläinsuojelutapauksia. Kissoja on tästä suurin osa, mutta kyllä muitakin eläimiä, kuten kaneja, koiria ja kilpikonnia on ollut.


Tässä ajassa - Maija Pentikäinen - E-book - BookBeat\n”Loitolla pimeät vuosisadat / painajaisunessaan, / noitien nisistä suihkunneessa / huurupilvessä. / Äidillisesti se verhoaa ne epämuodostumat / sateenkaaren heijasteihin.”\nNoitavainojen varjot näkyvät runossa ”Rovioilta”. Vainojen aiheuttama pelko ja kipu kaikuvat yhä tähän päivään.\nMaija Pentikäisen runokokoelma ”Tässä ajassa” käsittelee elämän toistuvia tapahtumia, ajan luonnetta, runoilijan työtä, menneisyyden vaikutusta tulevaan. Hän pohtii Aatamin ja Eevan perisyntiä, onnen olemusta ja ihmisten erilaisuutta kaikkia yhtä herkällä otteella. Maija Pentikäinen (1924 - 1983) oli suomalainen kirjailija ja kätilö. Hänen tyyliään on kuvailtu voimalliseksi ja dramaattiseksi. Uransa aikana hän kirjoitti niin proosaa ja runoutta kuin televisiotekstejäkin.


lataa peli Kadonneet maat 6 Androidille\nandroid › Peli,Tehtävät› Kadonneet maat 6\nKadonneet maat 6\nPeli Tehtävät Seikkailut piilotetut esineet palapelit\nLost lands 6 on peli android-alustalle, jossa päähenkilön Susanin on paljastettava arvoituksen salaisuudet, ja sinun tehtäväsi on auttaa häntä kaikin mahdollisin tavoin. Pelin juonen mukaan useita vuosisatoja sitten velho Kassandra haudattiin elossa, ja nyt hän on paennut vapauteen pelätä ihmisiä. Sinun on palattava ajassa taaksepäin korjataksesi muiden virheitä voittaaksesi mystisen noidan. Voit tehdä tämän etsimällä sen haavoittuvuuden salaisuus. Sinun on tutkittava lukuisia ja erilaisia paikkoja, ratkaista pulmia, etsittävä esineitä.\nKadonneen maan 6 tärkeimmät ominaisuudet:\npelattavuus yli 40 paikassa\npalapelien ratkaiseminen, piilotetut esineet\nkäyttämällä vaikuttavaa mekaniikkaa\nkyky pelata erilaisia minipelejä\nTarve ladata välimuisti\nkoko: 7.51 MB


Renault Captur – tilava mutta äkkinäinen - Taloustaito.fi\nRenault Captur on nyt ajankohtainen pieni katumaasturi, sillä siitä on jo ennakkomyynnissä E-Tech-versio, joka on markkinoiden pienimpiä ja edullisimpia ladattavia hybridejä. Tämä koeajo kertoo kuitenkin vielä polttomoottoriversiosta, jonka käytös ei ole kaikilta osin miellyttävää.\nRenault Captur uusiutui täksi vuodeksi toisen sukupolven malliksi, josta on jo ehtinyt olla arvioita eri lehdissä. Tekniikan Maailmassa Captur oli esillä huhtikuussa numerossa 7/2020 koeajossa sekä toukokuussa numerossa 10/2020 viiden pienen katumaasturin vertailussa.\nJohtopäätökset ovat aika yhteneväiset. Samat ohjauksen, voimalinjan reagoinnin ja alustan toiminnan huonot puolet nousivat Taloustaidonkin koeajossa esiin, samoin kuin samat Capturin vahvuudet: pirteä moottori, avaran tuntuinen ohjaamo ja hyvät takapenkin tilat, joihin myös TM:n vertailussa kiinnitettiin huomiota.\nHuonoa Capturissa on rengasmelu ja kytkinviive liikkeellelähdössä.\nMoottori-lehdessä Aake Kinnunen puolestaan kiinnitti huomiota ”pintanapakkaan” alustaan, joka sekin pitää paikkansa. Onneksi suuremmissa heitoissa alustasta löytyy ranskalaista mukavuutta, minkä saattoi todeta jo siitä, että Captur ei kolahdellut eikä rymähdellyt hidastustöyssyissä.\nRenault Captur on Euroopan myydyin pieni katumaasturi\nRenault toi Capturin kompaktien katumaasturien luokkaan vuonna 2013. Kotimaansa Ranskan ohella Captur on sittemmin ollut luokkansa eniten myyty automalli myös koko Euroopassa. Vuodesta 2015 lähtien Captureita on rekisteröity vuosittain yli 220 000 kappaletta ja mallin kokonaismyynti on ylittänyt jo 1,5 miljoonaa autoa.\nNyt tehdyssä sukupolvenvaihdoksessa Captur kasvoi pituutta 10,7 senttiä ja akseliväli piteni 3,3 senttiä, mikä merkitsee sitä että sekä etu- että takaylitykset ovat aiempaa pidemmät.\nEdessä ylitys on kasvanut 1,2 senttiä ja takana 6,2 senttiä, mutta takaylitys on edelleen etupäätä lyhyempi. Leveyssuunnassa kasvua tuli 1,9 senttiä ja korkeussuunnassa seitsemän milliä.\nRenault ilmoittaa, että sisätiloissa muun muassa takapenkin keskipaikka olisi nyt neljä senttiä aiempaa leveämpi.\nCapturin maavara on kasvanut vajaat puoli senttiä. Se on tyhjänä 17,4 senttiä, mikä on katumaastureille tyypillinen lukema, mutta enemmän kuin useimmissa henkilöautoissa. Kuormattuna maavara on 14,2 senttiä.\nCapturin kuljettajan paikalta näkee hyvin ulos ja auton ulottuvuudet on helpohkot hahmottaa.\nKuljettaja löytää paikaltaan pieneen katumaasturiin luontevasti sopivan, ryhdikkään ajoasennon, mutta portaittain säätyvä selkänoja estää ergonomian hienosäätämisen eikä ristiselän tukikaan sovi välttämättä kaikille.\nKojetaulussa on järkevästi painikkeita keskeisille toiminnoille ja ainakaan Intens-versiossa keskikonsoli ei syö edessä istuvien jalkatilaa.\nTakapenkki on jopa tavallista parempi, istuma-asento on aika luonteva ja tilaa on riittävästi. Yllättäen keskipaikallakin pystyy hätätilassa istumaan, mikä on nykyautoissa harvinaista.\nLeveyssuunnassa tilaa on kuitenkin hyvin rajoitetusti kolmelle takapenkkiläiselle.\nTakapenkkiä voi liikuttaa 16 senttiä pituussuunnassa, joten tilanjakoa takaistuintilojen ja tavaratilan kesken voi säädellä. Kun takapenkki on etummaisessa asennossaan, tavaratila kasvaa 422 litrasta peräti 536 litraan.\nRenault Captur käyttäytyy\nTaajama-ajossa Capturin ohjaus on miellyttävän kevyt ja kohtalaisen luonteva. Se palauttaa vähän turhankin räväkästi, mutta ei sentään yritä väkisin oikaista rattia.\nOhjaus reagoi ohjausliikkeisiin aika terävästi, mikä ei oikein ole sopusoinnussa Capturin katumaasturiluonteen kanssa. Mutkaisella kantatiellä ohjaus on parhaimmillaan, sopivassa paineessa se toimii hyvin.\nValtatienopeuteen siirryttäessä ohjaus jäykistyy tunnottomaksi, siitä katoaa herkkyys eikä keskikohdan ympärillä ole luonnollista vastetta.\nCapturin voimalinja reagoi kaasupolkimen käskyihin kulmikkaasti. Taajama-ajossa liikkeelle lähtöjä ja sitä myötä ruuhkissa ajamista häiritsee polkimen epälooginen toiminta: kun kaasupoljinta painaa, ensin ei tapahdu mitään, ja kun poljinta painaa syvempään, Rellu yhtäkkiä hyökkää eteenpäin hullun lailla.\nE-Tech versio saa kehuja\nAjossa automaattivaihteisto vaihtaa siististi ja voimalinjan reagointinopeutta voi parantaa käyttämällä vaihtosiivekkeitä. Kierroksia reippaasti käyttämällä Captur liikkuu pirteästi, mutta moottorin huudattaminen nostattaa helposti protesteja, jos kyydissä on matkustajia.\nTCe-moottorilla varustettua Capturia ei tuoda Suomeen manuaalivaihteistolla, mutta Moottori-lehden Lauri Ahtiaisen mukaan sekin on kulmikas käytökseltään: ”Yhdistelmä hieman terävästi purevaa kytkintä ja 1,3-litraisen turbomoottorin epälineaarista alavääntöä ei ole ideaali”, Ahtiainen toteaa Kreikassa järjestetyn lehdistöesittelyn koeajokokemuksista.\nSen sijaan E-Tech-versio vaikuttaa Ilta-Sanomiin kirjoittavan Harry Kuurion mukaan olevan toista maata: ”Lyhyen ensitestin havaintoina voi kertoa, että pistoke-Capturilla liikkeellelähtö tapahtuu pehmeästi ja ajotuntuma on muutenkin sivistyneen rauhallinen. Kiihtyvyyttä järjestyy juuri sen verran, että autolla pärjää arkiajossa vaivatta.”\nVaikka Captur näyttää ulkonaisesti vähän hontelolta, se käyttäytyy maantieajossa paremmin kuin luulisi. Kaarteessa Renault kallistelee maasturimaisesti, mutta alusta on pitkän tuntuisista joustovaroista huolimatta pikemminkin tiukka kuin löysä.\nKaarreajossa pyörät pysyvät hyvin tiessä kiinni ja suorilla Captur on niin suuntavakaa, että kova tuulikaan ei häiritse sen kulkua. Alusta suodattaa kyllä isommat heitot kunnialla niin maantieajossa kuin 120 km/h moottoritievauhdissakin, mutta pienet epätasaisuudet tulevat turhan selvästi ja terävästi läpi ja tuntuvat auton sisällä.\nMukautuvan vakionopeussäätimen ohella lisävarusteisiin kuuluva kaistakeskitin – kuten maahantuoja sitä kutsuu – on Capturissa ikävänluonteinen. Se hakee linjaa koko ajan, joten auto heijaa jatkuvasti sivuttaissuunnassa.\nRenault Capturin nelisylinterinen 1,3-litrainen bensiinimoottori on sama kone, jota Mercedes-Benz käyttää A-mallissa. Sen teho ja vääntö riittävät hyvin normaaliajoon ja jos voimalinja vastaisi paremmin kaasupolkimen liikkeisiin, koneessa olisi jouheuttakin mukavaan liikkumiseen.\nAutomaattivaihteisto vain ei hyödynnä kunnolla moottorin voimavaroja, mistä kertoo sekin, että vaihtosiivekkeillä Capturin saa reagoimaan paljon paremmin, eikä välityssuhteitakaan kaikilta osin ole valittu oikein.\nRenault Capturissa arvoituksellinen start/stop-järjestelmä\nKoeajon maantielenkillä Captur kulutti tasan kuusi litraa sataa kilometriä kohti. Taajama-ajossa hyökkäävät liikkeellelähdöt lisäävät turhaan kulutusta.\nMoottori ei Capturissa melua kuin korkeilla kierroksilla mutta valtatieajossa tuulen suhinaa kuuluu yllättävän voimakkaasti ikkunoiden yläreunan tienoilta ja rengasmeluakin kantautuu auton sisälle.\nStart/stop-järjestelmän toiminta vaikutti epäloogisuudessaan älyttömältä.\nPysäköidessä Renault sammuttaa moottorin joka välissä niin, että auton liikuttelusta ei tahdo tulla mitään ellei sammutusautomatiikkaa kytke pois.\nToisaalta kun auton pysäytti lehtiroskiksen viereen heittääkseen kassillisen vanhoja aviiseja pois, moottori kävi koko ajan, vaikka kuljettaja oli ulkona autosta.\nKoeajoautossa ollut Intens-varustetaso on Captur-malliston kallein vaihtoehto. Sen alapuolella on Zen ja alimpana Life, joka on tarjolla vain hinnat alkaen -malliin yhden litran moottorin ja viisivaihteisen manuaalivaihteiston kanssa 19 390 eurolla. Siinä hinnaksi tulee 600 euron toimitusmaksun kanssa kymppiä vaille 20 000 euroa.\nPerusversiosta puuttuvat muun muassa etumatkustajan istuimen korkeudensäätö, ilmansuuttimet takaa ja peruutustutka, minkä lisäksi ilmastointi on manuaalikäyttöinen.\nJostain syystä Life-versioon ei saa myöskään tilapäisvarapyörää 172,50 euron hintaan niin kuin Zen- ja Intens-varusteltuihin autoihin. Life-version ohjaamo on tyylikkään näköinen, mutta mustanpuhuva ilmeeltään.\nIntens-tason varusteita ovat automaattisesti vaihtuvat kaukovalot, 7-tuumainen digimittaristo navin kääntöopastuksella, lämmitettävä ratti, navigaattori, etututka ja peruutuskamera. Kattoluukun saa vain Intens-varusteiseen Capturiin 1092,51 euron hintaan.\nAktiivinen hätäjarrutusjärjestelmä, kaista-avustin ja -varoitin sekä vakionopeussäädin ovat Capturin vakiovarusteita.\nRenault Captur: Vastinetta rahalle\nAutomaattivaihteinen ja bensiinimoottorilla varustettu Captur on kulmikkaan käytöksensä vuoksi hermostuttava auto. Ennakkotietojen mukaan E-Tech-plugariversio liikkuu sähkön avulla koeajoautoa jouheammin ja 30 000 euron hinnalla se tuntuu selvästi nyt koeajettua versiota paremmalta sijoitukselta.\nE-Tech-Capturissa on ahtamaton 160 hevosvoiman polttomoottori ja 9,8 kilowattitunnin korkeajänniteakku, jolla auton pitäisi kulkea sähköllä 50 kilometriä – kaupunkiajossa jopa 65 kilometriä.\n+ Hyvin tilaa tavaroille\n+ Saa myös plugarina\n- Kulmikas reagointi kaasupolkimeen\n- Alustan pintakovuus\nEU-kulutus litraa/100 km\nWLTP yhdistetty 6,6\n4 227/1 797\n1 567/2 639\nKatso Renault Capturin koeajo tästä.


Keskustelu • katso viestiketjua - Geokätköily muuttanut tapaa, jolla havainnoit ympäristöäsi?\nGeokätköily muuttanut tapaa, jolla havainnoit ympäristöäsi?\nKirjoittaja JesZze » Ti 11.09.2018 12:22\nOlen kandivaiheessa oleva opiskelija, joka tekee kanditutkielmaansa geokätköilystä. Opiskelen Itä-Suomen yliopistossa ja pääaineeni on maantiede. Tutkielmani tarkoituksena olisi pohtia, voiko geokätköilyn harrastaminen vaikuttaa siihen miten yksilö havainnoi ympäristöään? Antaako geokätköily uutta näkökulmaa tuttuunkin ympäristöön tai auttaako harrastaminen esimerkiksi hahmottamaan paremmin uusia vierailtavia paikkoja? Jos näin on niin miksi? Itse aloitin geokätköilyn harrastamisen 2017 kesällä ja vaikka en ole ollut sen jälkeen hirveän aktiivinen, niin pidän tästä harrastuksesta todella paljon. Olen asunut lähes koko elämäni samassa kaupungissa, joten kaupungin alue on tullut minulle luonnollisesti hyvin tutuksi. Siitä huolimatta, kun aloitin geokätköilyn toissakesänä, sain uutta perspektiiviä tuttuunkin ympäristöön. Harrastuksen avulla kävin paikoissa, joissa en ollut ennen käynyt ja etenkin logi infot antoivat monesti uutta historiallista ynms. tietoa kohteista. Se sai minut pohtimaan onko muillakin kätköililijöillä ollut vastaavia havaintoja ja kokemuksia?\n1) Onko geokätköily muuttanut tapaa, jolla havainnoit ympäristöäsi? (Jos kyllä, niin miten?)\n2) Onko geokätköilyn myötä asenteesi ympäristöäsi kohtaan muuttunut? ( Jos kyllä, niin miten?)\n3) Onko geokätköily auttanut sinua tutustumaan ympäristöösi oli se sitten vanha tai uusi? Jos kyllä, niin miten?)\n4) Paikka ja identiteetti? (Onko geokätköily saanut sinut identifoitumaan entistä vahvemmin johonkin paikkaan tai ympäristöön? Jos kyllä, niin miksi niin on mielestäsi tapahtunut?)\n5) Onko luonnon ja ympäristön merkitys kasvanut sinulle geokätköilyn myötä? (Kyllä/ei, miksi?)\nVastausten ei tarvitse olla millään tavalla virallisia. Myöskään joka kysymykseen ei välttämättä tarvitse vastata, sillä kysymykset ovat osittain päällekkäisiä. Tärkeintä on vain kertoa mitä itse ajattelet kyseisistä teemoista. Olisi hienoa, jos jollakulla olisi kokemuksia, tarinoita tai ajatuksia kerrottavana! Jokaista vastausta käsitellään anonyymisti, enkä viittaa kandissani millään tavalla esimerkiksi oikeisiin- tai foorumi nimeihin. Olen myös pohtinut geokätköily tapaamisen järjestämistä, jos en saa tarvittavaa materiaalia keskustelufoorumeiden kautta. Jos sinulla on lisäkysymyksiä minulle niin vastaan niihin mielelläni.\nVastailla voi tänne tai sitten seuraavaan sähköpostiosoitteeseen jesse.parviainen@gmail.com\nVastausaikaa on alustavasti tämän vuoden loppuun asti. Ilmoitan erikeen jos olen saanut aiemmin tarpeeksi materiaalia!\nViimeksi muokannut JesZze päivämäärä Ma 24.09.2018 13:44, muokattu yhteensä 2 kertaa\nLiittynyt: Ma 10.09.2018 15:22\nRe: Geokätköily muuttanut tapaa, jolla havainnoit ympäristöä\nKirjoittaja Pretty.Killswitch » Ti 11.09.2018 14:18\nPitäiskö tässä olla joku linkki siihen anonyymilomakkeeseen tai sähköpostiin, vai mitenkä..?\nÄkkiseltään voisin kuvitella, että on melko optimistista toivoa porukan alkavan niitä vastauksia tähän julkiseen ketjuun huutelemaan, mutta voin tietysti olla väärässäkin.\nAloitti: 01.11.11 [7 v 3 kk 15 pv]\nKirjoittaja JesZze » Ti 11.09.2018 15:15\nPretty.Killswitch kirjoitti: Pitäiskö tässä olla joku linkki siihen anonyymilomakkeeseen tai sähköpostiin, vai mitenkä..?\nHyvä huomio, että kaikki eivät välttämättä halua julkista keskustelua. Sähköpostiosoite on nyt lisätty avausviestiin\nKirjoittaja Zergei » Ti 11.09.2018 21:05\nEhdottomasti. Monet kerrat olen katsellut maisemaa sillä silmällä, että "tuo olisi hyvä paikka geokätkölle." Ja monesti se on myös johtanut uuden kätkön piilottamiseen. Välillä olen myös tällä tavalla löytänyt kätköjä joiden sijainnista en ollut tietoinen.\nOlen tullut varmasti tietoisemmaksi siitä, miten paljon roskaa lähipusikoihin voi mahtua, kun toisaalta on etsinyt pakasterasioita kiven koloista, toisaalta osallistunut siivoustalkoisiin. Myös uteliaisuus on lisääntynyt, harrastuksen myötä on mielenkiintoista käydä tutustumassa sellaisiin lähistön polkuihin joille ei suoranaisesti olisi tarvetta poiketa.\nKyllä ehdottomasti. Varsinkin joitakin lähistön saaria ei varmasti olisi tullut samalla tapaa käytyä tutkimassa joko jäitä myöten tai melomalla elleivät kätköt olisi houkutelleet. Muutenkin kätköilykokemukset ovat rohkaisseet tutustumaan muutenkin kaikenlaisiin paikkoihin joihin ei suunnittelematta tulisi eksyttyä. Maastokarttaa tulee tutkittua entistä enemmän jotta hahmottaisi maaston muotoa ja sitä kautta löytäisi uusia paikkoja.\nEtenkin kun on tehnyt itse kätköjä niin välillä on tullut käytyä kirjastossa lukemassa paikallishistoriikkeja ja päntättyä paikallistietoutta josta on sitten tiivistänyt kätkökuvausta. Mutta myös muiden kätköjen kuvauksista on paljastunut mielenkiintoisia seikkoja lähialueista jolloin ennen niin arkisista paikoista tulee henkilökohtaisempia. Myös jos geokätkön etsintään liittyy jokin erityinen muisto niin tietty se nousee herkästi mieleen samoilla kulmilla liikkuessa. Myös miitit voivat värittää mielikuvaa paikasta.\nAika samana se kai on pysynyt (tärkeänä), mitä nyt autoilu muovipurkkien perässä on aiheuttanut huonoa omaatuntoa jos ajoon ei ole muuta syytä. Tosin enemmän on tullut polkupyörällä käytyä. Tiettyjä luontokappaleita kuten punkkeja ja hirvikärpäsiä en kyllä kaipaa... Jokamiehen oikeuksien merkitys on kyllä korostunut.\nAloitti: 22.06.09 [9 v 7 kk 24 pv]\nKirjoittaja JesZze » Su 16.09.2018 10:45\nKiitos Zergeille loistavista vastauksista! Vastausten ei tosiaankaan tarvitse olla tuon kummempia. Olen saanut myös sähköpostiini muutaman viestin, mutta lisämateriaalille olisi vielä paljon käyttöä. Suosittelen siis vielä rohkeasti lisää ihmisiä vastaamaan, jos päivästäsi riittäisi muutama minuutti aikaa kokemusten jakamiseen. Valmiin kandini pyrin jakamaan luettavaksi aiheesta kiinnostuneille!\nKirjoittaja Kumpe » Su 16.09.2018 16:56\nEipä tässä kai mitään salaisuuksia ole, joten tässä Kumpen näkemyksiä, Aikalailla komppaan Zergeitä tässä, mutta ehkä omiakin lisäyksiä löytyy.\nKyllä se on muuttanut. Esimerkiksi matkailussa tulee kohteen valinnassa mukaan myös geokätköilymahdollisuus. Uusi maa ja uudet kaupungit kohteena ovat aina plussaa. Ja aina tulee mietittyä, että onkohan tuo kohde kätkötetty ja toki monasti tulee kännykkäsovelluksesta asia tarkastettua. Vastaavasti kun poikkeaa valtaväyliltä kätköjen perässä pikkuteille, poluille ja saariin, niin fyysinen näkökulma muuttuu. Maisemat näyttävät ihan toisenlaisilta.\nOma asenteeni ympäristöstä huolehtimista kohtaan ei ole muuttunut, mutta monasti herättää ihmetystä ja jopa raivoa se miten paljon toiset ihmiset ovat valmiit näkemään vaivaa ettei vain tarvitsisi viedä vanhaa sohvaa tai telkkaria jäte/kierrätyspisteeseen vaan se on raahattava keskelle metsää. Sanoin vessanpyttyjä on löytynyt mitä ihmeellisimmistä paikoista. Ehkä kaikkein kummallisin tapaus oli yli 10 metrin korkeudessa paksussa oksassa roikkunut autonrengas. Sitä ei pysty tuommoiseen paikkaan toimittamaan kuin nostoautolla. Kiipeämällä pujottaminen ei olisi onnistunut.\nSiis huoli fyysysestä roskaamisesta on kasvanut.\nOlemme myös tehneet kätköjä tiettyihin ympäristökohteisiin, jotka olemme kokeneet esittelemisen arvoisiksi.\nKyllä varmasti. Tuossa aiemmissa vastauksissa sivusinkin jo aihetta, mutta kätköily ohjaa jopa matkailukäyttäytymistä. Eipä ilman kätköilyharrastusta olisi tullut käytyä Suomen jokaisessa kunnassa. Toisaalta kätkökuvauksessa on monasti perinpohjainen kohteen esittely, joka varsinkin vieraassa ympäristössä vastaa (vähintään) keskinkertaista matkaopasta. Ulkomailla auton vuokraus ja esim. hienojen Earth-kätköjen kiertäminen on meille ollut jokaisen reissun hupia. Ja mysteerin ratkaistuksi saaminen ulkomailla se vasta tuntuukin mukavalta!\nUlkomaisesta FTF:stä tuskin kannattaa haaveilla.\nKotipaikan historiaan on tullut perehdyttyä kätköjen myötä varmaankin keskimääräistä paremmin. Uskoakseni kotipaikka-identiteetti on vahvistunut ja tekemissämme kätköissä se toivottavasti näkyy. Niiden myötä muut kätköilijät pääsevät (ja mysteissä jopa joutuvat) tutkailemaan kotipaikkamme historiaa ja nykyisyyttä.\nLuonto on aina ollut meille tärkeä. Olemme olleet myös partiotoiminnassa mukana aina 70-luvulta alkaen. Vaikka sitä vanhemmiten laiskistuu ettei telttayöt niin paljoa kiinnosta, niin metsäpolkujen käveleminen ja kätköjen/trailien kiertäminen on edelleen mukavaa puuhaa (paitsi näin hirvikärpäsaikoina.) Roskaaminen toki harmittaa. Itse jaksamme eväiden jämät ja käärepaperit kuljettaa asianmukaisiin paikkoihin.\nJa täytyy sanoa, että luonnon merkitys korostuu kun kätköily johdattaa merkittävän luonnonmuodostuman kohdalle kotimaassa tai ulkomailla.\nTässäpä näitä mietteitä... Onnea tutkimukselle ja vastatkaa muutkin.\nAloitti: 20.07.13 [5 v 6 kk 27 pv]\nKirjoittaja Team Papu » La 22.09.2018 14:14\nvieläkös on aikaa vastailuun? Huomasin tämän aivan juuri ja nyt tältä istumalta ei ehdi, kun lähdettävä miittiin\nVai enkö kiireessä vain huomannut missään aikarajaa mihin asti vastaukset ehtivät tutkimukseen mukaan.\nMukavaa, että kätköily on tutkimuskohteena ja mielelläänhän yhteenvetoa myöhemmin lukee\nTeam Papu [gc.com]\nLiittynyt: Ke 20.05.2009 10:06\nAloitti: 21.03.09 [9 v 10 kk 26 pv]\nKirjoittaja HaTaTo » La 22.09.2018 17:36\nNiin. Kyllähän jokin deadline olisi hyvä olla näkyvissä.\nLiittynyt: Ke 24.06.2015 20:00\nAloitti: 08.04.12 [6 v 10 kk 8 pv]\nKirjoittaja JesZze » Ma 24.09.2018 13:42\nTeam Papu kirjoitti: Moi,\nVastauksia otan mielelläni vielä vastaan! Olen postiivisesti yllättynyt, miten paljon jo tähän mennessä tutkimus on herättänyt kiinnostusta ja vastausintoa harrastajissa\nMinulla ei ole mitään tarkkaa aikataulua, mutta työni olisi tarkoitus olla valmiina tämän vuoden aikana. Lisään "deadlinen" aloitusviestiini, mutta mitään kiirettä ei vielä ole ja vastausaikaa on runsaasti halukkaille!\nKirjoittaja Team Papu » Pe 28.09.2018 14:55\n(vastasin nähin tarkoituksella niin, etten ensin vilkaissut noita muita vastausksa ihan vain välttääkseni biasoitumisen johonkin suuntaan)\nKYLLÄ, eiköhän tämä ole se "klassikkotapaus" eli kätköily alkaa varsin nopeasti muuttamaan ympäristön havainnointia. Väistämättä alkaa katsoa paikkoja "sillä silmällä" (toki ne komeat vastakkaisen sukupuolen edustajatkin ehtii edelleen bongata ) eli alkaa miettiä sitä olisiko tuossa paikassa jo purkki tai vaihtoehtoisesti ajattelee, että olisipa siinä mainio paikka kätkölle.\nOnhan tästä tehty jo kohta 10 vuotta sitten paitakin tekstillä "Maailma on erilainen geokätköilijän silmin" ja tuo pitää edelleen paikkansa. Lisäksi autolle on alkanut löytyä mitä erilaisempia parkkipaikkoja nimeltä "geoparkki"\nKYLLÄ, on muuttunut siihen suuntaan, että luontoa sekä myös kaupunkiympäristöä arvostaa enemmän, etenkin sen siisteyttä ja sitä, että maailmassa ja jopa omassa kotimaassa on loputon määrä paikkoja, jotka ovat näkemisen ja kokemisen arvoisia. Toki tiedon lisätessä tuskaa on käynyt myös niin, että eräänlainen maailmantuskani on lisääntynyt tajutessani päivä päivältä paremmin, ettei yksi elämä tule millään riittämään siihen, että ehtisin käydä kaikkialla missä haluaisin käydä. Ja vaikka näin käy muutenkin, niin kätköily on omiaan lisäämään tätä ilmiötä vahvasti.\nKYLLÄ, monellakin tapaa, koska miksipä muutoin ihminen nuuskisi kaikenlaisia kivenalusia, koloja,luolia, puita, kantoja, saaria, talojen nurkkia, rakenteita, kaiteita, sillanalusia, siltarumpuja, moottoriteiden sisuksia, sodanajan bunkkereita, autiotaloja, kiviaitoja, roskapönttöjen pohjia, liikennemerkkejä, mastoja, sähkökaappeja, viemärikaivoja, lipputankojen juuria, metsään hylättyjä autoja tai vessanpönttöjä tai monia muita ihania ihmeellisyyksiä ellei olisi aina mahdollista löytää jotain.\nTutustumista on myös kaikki geomatkailu, uusien reittien löytäminen, karttojen lukeminen ja niiden kautta uudenlainen ympäristön hahmottaminen, lukemattomien paikkojen historiaan tai sisältöön tutustuminen ja jopa uskomattoman monien kirkkojen katselu ja kuvaaminen, vaikken ole ennen kirkoista siinä määrin piitannut.\nEI, mutta muuttanut asiaa siten, että itselläni käynyt lähinnä päinvastainen ilmiö. Tai mikäli käännän asian alkamaan vastauksella KYLLÄ, jolloin on käynyt niin, että olen alkanut identifioitumaan vahvemmin koko kotimaahan, koko Eurooppaan ja ehkä vielä kätköilyreissujen pidentyessä myös koko planeettaamme. Maailma on jollain tavoin kutistunut kätköilynkin eikä vain internetin ansioista. Maailmalla maat ja paikat tuntuvat heti "tutummilta ja kotoisammilta", kun löytyy tutut kuvat mobiilikartalta ja samanhenkistä väkeä mistä vain, kun laitat miitin pystyyn tai vierailet vaikkapa Megassa. Eli aiemman tietyn paikan tai ympäristön lisäksi on alkanut identifioitumaan huomattavasti nopeammin kymmeniin ja satoihin muihinkin paikkoihin. Koko maapallo on sellainen yksi suuri kätköilymaasto\nKYLLÄ, on se ennenkin ollut suuri, mutta omalla laillaan kasvanut entisestään. On alkanut paljon enemmän kiinnittämään huomiota ympäristöstä huolehtimisieen. Joka kerran, kun näkee harmillista ihmisten tekemää sotkua jossain, niin paitsi että se harmittaa, niin miettii, että tuonne olisi tarpeen jäjestää CITO. Ja on sitä alkanut citoamaan kätköjen ympäristöjä ihan yksinäänkin välillä ja keräillyt pois metsistä kaikenlaista roinaa, pulloja ja tölkkejä.\nEntistä paremmin alkanut myös hahmottaaa luonnon ja luonnossa liikkumisen merkitystä ihmisen hyvinvoinnille, psyykkiselle ja fyysiselle. Se vain vahvistaa niitä tutkimuksia, että mielenterveyden tehokkain hoitomuoto ei (ylläri, ylläri ) olekaan pillerit vaan liikkuminen metsässä veden läheisyydessä. Missäpä se paljon paremmin toteutuisi kuin purkkiretkellä.\nJa enemmän tullut nautittua kätköilyn myötä monista oheistoiminnoistakin, kuten makkaranpaistosta laavulla, pulahduksista pieniin metsäjärviin, vaellusreissuista Lapissa ja jopa uusien harrastusten löytymisestä, kuten mm. kiipeily, joka viime kuussa viimeksi vei Sveitsin alpeille\nJa nyt voin sitten käydä vilkaisemassa mitä muut ovat tarinoineet.


Håkan Nesser: Vasenkätisten seura - dekkari\npäiväys: heinäkuuta 01, 2020\n"Joo!" Marten huudahti. "Sopii kuin nenä naulaan vai miten hitossa se sanotaan. Vasenkätisten seura! Täydellinen nimi."\nOli 25. tammikuuta 1958. Kello oli vähän vaille seitsemän illalla. Elämässä oli juuri kääntynyt uusi lehti.\nHåkan Nesser: Vasenkätisten seura, 504 s. - itsenäinen teos - suom. ilm. 2020 - De vänsterhantas förening 2018 - suomennos: Aleksi Milonoff - alkuperäiskansi: Karin Hagen - Tammi ******** kirjaston kirja\n1950-luvun lopussa joukko pikkupoikia perusti VKS:n eli Vasenkätisten seuran. Edellytyksenä jäsenyyteen oli tietysti vasenkätisyys, jota yritettiin kouluissa tuohon aikaan kitkeä pois.\n- Korjauskäsine. Se oli nahkaa ja haisi vähän paskalta, vähän lampaalta ja enemmän vanhalta hieltä, ja se sidottiin tiukasti vasempaan käteen jo aamulla ennen virrenveisuuta (...) Opettaja Bolster on ilkeä akka!\nKoska vasenkätisiä poikia ei ollut riittävästi, niin seuraan kelpuutettiin myös kaksostytöt.\nMitä seurassa tehtiin? No, eipä mitään ihmeellistä, juteltiin, poltettiin tupakkaa ja myöhemmin juotiin alkoholia, jonka joku nuori oli pihistänyt kotoaan. Mukavaa yhteiseloa ja -oloa riittää vuosikausia, kunnes eräs jäsenistä saa päähänpiston, jolla on erittäin vakavat seuraukset.\nVuonna 1991 seuran jäsenet saavat vaaleansinisen kirjekuoren, jonka sisällä on kutsu saapua Vasenkäteisten seuran ylimääräiseen kokoukseen. Luvassa olisi mukavaa yhdessäoloa ja menneisyyden muistelemista, maukasta ruokaa ja hyviä juomia. Voimme luvata, että kadut jos jäät pois.\nNiinpä ryhmä tapaa Mollyn täysihoitolassa, kohtalokkain seurauksin.\nMitä Mollyn täysihoitolassa tapahtui? Sitä tutki tuolloin komisario Van Veeteren ryhmänsä kanssa.\nLiittyvätkö nämä 1960-luvun tapauksiin?\nSitten kuluu 21 vuotta ja eletään syksyä 2012. Van Veeteren on ollut eläkkeellä jo hyvän aikaa ja kuluttaa päiviään kirjakaupassa ja pelaten shakkia. Veeterenin 75-vuotiaspäivät lähestyvät. Välttääkseen juhlimisen pariskunta on sanonut kaikille läheisilleen lähtevänsä Uuteen-Seelantiin, mutta lähtevätkin ihan muualle.\nSitten läheltä entistä Mollyn täysihoitolaa löytyy ruumis. Ja kuinka ollakaan Van Veeteren joutuu mukaan tutkintaan. Toki kiinnostaakin, koska uusi ruumislöytö liittyy kaksikymmentäyksi vuotta vanhoihin tapahtumiin, joissa komisario oli mukana. Avukseen Veeteren saa rakkaan Ulrike-vaimonsa, entisen oikeuspsykologin.\n- "Mutta olitko silloin tyytyväinen tutkintaan?" Ulrike kysyi lopulta. "Sanoiko sinun kuuluisa vaistosi mitään? Siis että kaikki ei ehkä ollutkaan kohdallaan."\nVanha tapaus avataan uudelleen ja tutkimukset johtavat myös Ruotsiin. Ja siellä mukaan astuu Kymlingen poliisista komisario Gunnar Barbarotti. Marianne-vaimo oli kuollut ja viime hetkinään pyytänyt ettei Gunnar jäisi suremaan. Pitäisi jatkaa elämää ja löytää rinnalle uusi nainen, vaikkapa eronnut rikosylikonstaapeli Eva Backman. Eva ja Gunnar ovat viisikymppisiä, joten aikaa tuhlattavaksi ei liiemmin ole.\nNiinpä kun Ruotsissa tapahtuu rikos, jonka jäljet johtavat Veeterenin tapaukseen, on yhteistyö selvää: Van Veeteren plus vaimo Ulrike Fremdli sekä Gunnar Barbarotti ja Eva Backman.\nNäissä tapauksissa riittää totta totisesti tutkittavaa. Mitä on tapahtunut 1960- ja 1990- luvuilla sekä 2012?\nHyvä idea yhdistää kahden dekkarisarjan päähenkilöt. Tosin Van Veeterenillä on suurempi rooli kuin Gunnar Barbarottilla. Olisiko siksi, koska hänellä on syntymäpäivät :D. Miehet ovat jotenkin samantyylisiä: harkitsevia, tyyniä, pohdiskelevia ja läheisiään rakastavia. Barbarottia vaivaa ettei ole koskaan tavannut isäänsä elävänä. Sen vuoksi on ehkä uskonnollinen ja Veeteren on puolestaan enemmän musiikki-ihmisiä.\nPidän Nesserin hieman vanhahtavasta tyylistä, jossa kulkee aina huumori mukana, mutta sitä ei ole viljelty liikaa, vaan ripoteltu sinne tänne. Esim. kun herra, jolla on jalkaproteesi lähtee miestenhuoneeseen sanoen: "Mutta ensin pitää käydä puuteroimassa proteesi." Tai kun henkilön sanotaan muistuttavan kylvystä nousutta parsaa jne.\nNesserin teksti on aina sujuvaa ja helppolukuista, mutta vaikeita nimiä mies tuntuu rakastavan; Moerkergraacht (kanava), Oostwerdingen (paikkakunta) tai Sören Bengalpramavatnas. Musiikki on tarinassa läsnä, aina Moody Bluesista ja Bruce Springsteenistä Bachiin ja sellosarjoihin.\nTarina etenee kolmella aikajanalla. Ja lisäksi mukana on päiväkirjamerkintöjä.\nNesser on yksi taitavimmista juonenpunojista, joita tiedän. Kirjailija kehittää juonia, harhauttaa, yllättää ja toisinaan vetää maton alta. Vasenkätisten seurassa ei ihan päästy näihin kaikkiin. Kertomus etenee aika rauhalliseen tahtiin ja pohdintoja on aika paljon puoleen jos toiseen.\n- Minäkin pähkäilin sitä pitkään. Lopulta päädyin siihen, että vastausta ei ole... tai että kysymys oli hyödytön. Niin kuin aiemmat kysymykset, joihin ei löydy vastausta.\nTällä kertaa minulta ei lähtenyt matto alta, sillä arvasin tarinasta yhtä sun toista.\nKuvittelen varmaan jatkossakin, että elämä on elämisen arvoista, mutta ei se ole. Maanpäällinen elämä on jumalauta todellinen murheen laakso.\nKirjailija ja entinen äidinkielen ja englannin opettaja\nHåkan Nesser, synt. 1950 Kumla / Ruotsi. Asunut New Yorkissa ja Isossa-Britanniassa ja nyt ilmeisesti taas Ruotsissa.\nNesser lienee tunnetuin komisario Van Veeteren-sarjastaan, jonka tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen Maardamin kaupunkiin. Toinen suosittu sarja kertoo italialaisruotsalaisesta komisario Gunnar Barbarottista, joka niin ikään asuu kuvitteellisessa kaupungissa, Kymlingenissä.\nGunnar Barbarotti-sarja: Sukujuhlat 2011 - Kokonaan toinen juttu 2012 - Herra Roosin tarina 2013 - Yksinäiset 2014 - Pikku-Burman teurastajatar 2015 - Koston jumalatar 2021\nVan Veeteren-sarja: Toden ja ilveen verkko 1993 - Kaalbringenin kurkunleikkaaja 2000 - Kotiinpaluu 2001 - Syntymämerkki 2002 - Komisario ja hiljaisuus 2003 - Münsterin juttu 2004 - Carambole 2006 - Ewa Morenon juttu 2007 - Pääsky, kissa, ruusu, kuolema 2008 - Tapaus G - murha menneisyydestä 2009\nBarbarotti + Van Veeteren:\nVasenkätisten seura 2020\nMuut: Kim Novak ei uinut Genetsaretin järvessä 2005 - Carmine Streetin sokeat -2016 - Taivas Lontoon yllä 2017 - Elävät ja kuolleet Winsfordissa 2018 - Café Intrigo 2019\nLisäksi lukuisia muita suomentamattomia romaaneja.\nAlla linkki vuonna 2019 ilmestyneeseen novellidekkariin Café Intrigo, jossa on viisi todella taidokkaasti punottua rikostarinaa.\nP.S. Vasenkätisyyttä ei tilastoida. joten arviot vaihtelevat 5-20% väestöstä. On kuitenkin mahdollista, että määrä vaihtelee maittain ja kulttuuripiireittäin. Myös suhtautuminen on erilaista. Joissain maissa vasenta kättä pidetään likaisena.\nVielä 1960-luvulla Suomessa koulun kirjoitustunnilla kahlittiin vasenkätisten lasten vasen käsi kiinni, koska haluttiin lasten oppivan kirjoittamaan oikealla kädellä. Tutkimusten mukaan sekä vasen- että oikeakätisyys ovat vaikeasti muutettavissa.\nTiesitkö, että kissoilla ja koirillakin esiintyy kätisyyttä.\nKuuluisia vasenkätisiä: Marie Curie, Leonardo da Vinci, Bill Gates, Barack Obama, Julia Roberts ja monet muut.


Hampuri isännöi vuoden 2019 Rotary International Convention -tapahtumaa\nEtusivu » Matkakohde » Hampuri isännöi vuoden 2019 Rotary International Convention -tapahtumaa\nTulevien päivien aikana Hampuri / Saksa muutetaan ”Rotary Cityksi”, kun yli 25,000 1 Rotaryn jäsentä ympäri maailmaa kokoontuu Hampurissa 5. – XNUMX. Kesäkuuta vuosittaiseen kansainväliseen kokoukseen. Tapahtumaa pidetään yhtenä maailman arvostetuimmista ja kansainvälisimmistä kongresseista, ja se koskettaa paitsi Rotary-yhteisön, myös isäntäkaupungin ja sen asukkaiden sydäntä.\nRotaryn kansainvälinen kokous on värikäs, monipuolinen ja kosmopoliittinen. Hampurilaisen vuosikongressiin osallistuvat Rotary-jäsenet aloittavat hankkeita, osallistuvat vaihtoon ja työskentelevät yhdessä paremman maailman hyväksi.\n"Hampuri tunnetaan porttina maailmaan, ja kun 25,000 ihmistä 170 maasta odotetaan osallistuvan vuosikongressimme, Rotary on innokas tuomaan maailman Hampuriin", sanoi Rotaryn presidentti Barry Rassin. "Odotamme innolla kaupungin esittelyä jäsenillemme ulkomailta ja perehdyttämistä yhteisöön paikallisten Rotary-jäsenten kanssa, jotka ryhtyvät toimiin maailman parantamiseksi."\nHamburg-Messe -messukeskuksen näyttelytiloissa pidettävän kokouksen lisäksi Rotaryn jäsenet voivat nauttia myös kattavasta tukiohjelmasta Hampurissa - mukaan lukien polkupyöräretket, kauppakamarin avajaiset, purjehdusretki Alster- Järvi sekä eksklusiiviset Rotary-konsertit Elbphilharmonie, Hampurin ikonimainen uusi konserttisali. Konferenssin osallistujat voivat uppoutua aidosti eurooppalaiseen musiikkikaupunkiin ja kokea yhden Saksan mielenkiintoisimmista kulinaarisista kohteista, lukemattomia merimatkailukohteita, legendaarisen yöelämän kohtauksen, runsaasti kulttuuria sekä vilkkaita startup- ja media-kohtauksia .\nLisäksi Hampurin paikalliset ihmiset voivat ottaa yhteyttä Rotary-yhteisöön, kun organisaation jäsenet ovat läsnä joissakin kaupungin tunnetuimmista paikoista, ja tiedotusosastot ja tapahtumat tarjoavat oivalluksia erilaisiin projekteihin.\nVenäjän pääsyyttäjä: "Venäjän ilmailun huono tila aiheutti Superjet-katastrofin"\nMauin vierailijaviraston piilotettu lausunto patikoinnista Mauilla


Vesitykki – Wikipedia\nVesitykki mellakantorjunnassa Berliinissä\nVesitykki on palontorjunnan väline, jota joissakin maissa on käytetty myös mellakantorjuntaan.\nYksinkertaisimmillaan vesitykki on käännettävään telineeseen asennettu suihkutussuutin, johon liittyy vesisuihkun säätö- ja ohjailumahdollisuus. Useimmissa vesitykeissä on kiinteä liitäntä palopumppuun tai esimerkiksi teollisuuslaitoksissa myös vesijohtoverkkoon.\nPieni vesitykki yhteysalukseksi muutetun entisen pelastusalus Sälgrund II:n ulko-ohjaamossa\nEsimerkiksi suurilla lautatarhoilla on erityisiä sammutustorneja, joihin on asennettu vesitykit. Niillä voidaan tehokkaasti kastella kuivia lautatapuleita mikä ehkäisee alkaneen tulipalon leviämistä, varsinaisen palon sammuttamisesta puhumattakaan.\nNostolavalla varustetuissa paloautoissa vesitykkiä syöttää erillinen auton pumpusta, vesisäiliöautosta tai joskus suoraan vesijohtoverkostosta vedetty paloletku.\nPalontorjunta[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVesitykkiä käytetään palontorjunnassa useimmiten silloin kun tarvitaan suuri määrä vettä joko suorana suihkuna tai vesisumuna jäähdyttämään palavaa kohdetta. Esimerkiksi autolautta m/s Finnhansan palaessa Hietalahden telakan laiturissa sammutustyön teki mahdolliseksi vain palovene HELSINKI 22:n ja pelastusristeilijä Harmajan vesitykkien suuri teho, joka jäähdytti palavaa alusta niin paljon että palomiehet pääsivät alukseen sammuttamaan palopesäkkeet.\nMellakantorjunta[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVesitykki mellakantorjunnassa Rostockissa\nVesitykkejä on ulkomailla käytetty myös mellakoiden hajottamiseen. Ensimmäiset vesitykein varustetut kuorma-autot rakennettiin 1930-luvun aikana Saksassa.\nMenetelmä vaatii ammattitaitoa ja on tietyssä mielessä riskialtis. Sitä on kuitenkin käytetty mm. Yhdysvalloissa runsaasti, koska sitä pidetään vähemmän riskialttiina kuin kyynelkaasua tai kumiluoteja.\n↑ Suomen Meripelastusseuran vuosijulkaisu 1965, s. 24: Finnhansa paloi pahasti\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesitykki Wikimedia Commonsissa\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Vesitykki&oldid=19339602”\nSivua on viimeksi muutettu 18. marraskuuta 2020 kello 09.06.


Sianoja 10:s EM-sprintissä |Sianoja 10:s EM-sprintissä – Suomen Suunnistusliitto\nSuomen Suunnistusliitto > huippu > Sianoja 10:s EM-sprintissä\nSianoja 10:s EM-sprintissä\nSuomalaisista parhaiten Sveitsin helteisessä säässä onnistui toisissa EM-kilpailuissaan suunnistanut Maija Sianoja. Sianoja oli uran parhaalla juoksulla sprintin 10.\nEM-kultaa otti hurjan juoksun tehnyt Ruotsin Tove Alexandersson ennen äitiyslomilta kilpakentille palannutta Sveitsin Judith Wyderiä. Naisten ero oli 24 sekuntia. Pronssille suunnisti yhdeksän sekuntia Wyderia hitaampana Venäjän Natalia Gemperle. Sianojan ero voittajaan oli 1.21.\n– Voin olla iloinen siitä, että suoritus oli suhteellisen ehjä. Yksi noin 10 sekunnin virhe jäi harmittamaan ja lyhyillä välillä olisi voinut olla sujuvampaakin, Sianoja pohdiskeli suoritustaan teknisesti haastavalla finaaliradalla.\nVain kaksi sekuntia Sianojaa hitaamman ajan kellotti Suomen Kirsi Nurmi, joka oli siis kilpailun 11.\n– Koko matkan sai taistella ja tuntui pahalta. Vaikka tuntui pahalta, suunnistin niin hyvin kuin pystyin. Toki sekunteja olisi saanut pois sieltä täältä, mutta kyllä tämä oli lähellä päivän parasta, Nurmi harmitteli päivän olotilaa.\nMuista suomalaisista Marika Teini oli 16., Sari Anttonen 18., Anna Närhi 21. ja Anna Haataja 32.\nVirallisten tulosten myötä vahvistui myös se, että miesten kilpailussa saatiin sveitsiläisjuhlat kun parivaljakko Daniel Hubmann ja Matthias Kyburz jakoivat samoilla sekunneilla EM-kullan. Pronssille nousi pienoisena yllättäjänä Iso-Britannian Kristian Jones.\nSuomalaisista parhaiten onnistui Aleksi Niemi, joka oli kilpailun 20.\n– Kyllä tämä oli päivän maksimisuoritus ja voin olla ihan tyytyväinen. Taidollisesti ei jäänyt paljon parannettavaa, mutta kuumuus latisti oloa ja fyysistä oli vaikeaa, Niemi kertoi lähes 30 asteen helteen vaikutuksesta suoritukseen.\nMuista suomalaisista EM-ensikertalainen Joni Hirvikallio oli 35. ja Miika Kirmula 47.\n– Naisilta saimme tänään hyvän kokonaispanoksen ja Aleksi Niemi olisi ollut 16 sekuntia nopeammalla suorituksella top 10:ssä. Lämpö teki sen, että vähän kaikki valittelivat pehmeyttä. Tänään oli kaksi kovaa starttia ja yli 25 astetta lämpöä eivätkä kropat olleet valmiita siihen. Sveitsiläiset olivat odotetun kovia kotikentillään, Kähäri pohdiskeli.\nEM-kilpailut jatkuvat välipäivän jälkeen tiistaina käytävällä keskimatkan karsinnalla.\nKisasivut ja tulokset: http://www.eoc2018.live/eoc2018-live/day1f.html\nEM-sprintti, Mendrisio/Ticino Sveitsi\nNaiset: 1) Tove Alexandersson SWE 15.16, 2) Judith Wyder SUI 15.40, 3) Natalia Gemperle RUS 15.49, 4) Maja Alm DEN 16.00, 5) Simona Aebersold SUI 16.04, 6) Elena Roos SUI 16.18, 10) Maija Sianoja FIN 16.37, 11) Kirsi Nurmi FIN 16.39, 16) Marika Teini FIN 16.50, 18) Sari Anttonen FIN 17.02, 21) Anna Närhi FIN 17.11, 32) Anna Haataja FIN 17.38.\nMiehet: 1) Daniel Hubmann SUI ja Matthias Kyburz SUI 14.44, 3) Kristian Jones GBR 14.59, 4) Ruslan Glibov UKR 15.08, 5) Martin Hubmann SUI 15.22, 6) Florian Howald SUI 15.26, 20) Aleksi Niemi FIN 15.52, 35) Joni Hirvikallio FIN 16.27, 47) Miika Kirmula FIN 17.00.\nEdellinen artikkeliKaikki naiset EM-sprinttifinaaliinSeuraava artikkeliSeurakirje


Sami Pajari, 17, sai palkinnoksi auton Suomen MM-ralliin - Urheilu | HS.fi\nPajari valittiin lupaavia rallikuljettavia kartoittavan Flying Finn Future Star -kilpailun voittajaksi\nJulkaistu: 19.6. 10:22\nRallikuljettaja Sami Pajarihttps://www.hs.fi/haku/?query=sami+pajari, 17, pääsee osallistumaan elokuun alussa Suomen MM-rallin JWRC-luokan kilpailuun Ford Fiestalla.\nHeinolan Urheiluautoilijoita edustava Pajari valittiin lupaavia rallikuljettavia kartoittavan Flying Finn Future Star -kilpailun voittajaksi. Palkinnoksi voittaja saa MM-ralliin täyden kilpailupaketin.\n”Tuntuu todella hienolta. Tämä on ollut unelmani ihan pienestä pojasta lähtien. Otan kaiken hyödyn irti ympäriltä tulevasta tuesta ja ihmisiltä, jotka hommassa ovat mukana”, Pajari sanoi kilpailun tiedotteessa.\nVuonna 2014 saman kilpailun voitti nykyään rallin MM-sarjassa kilpaileva Teemu Suninen.https://www.hs.fi/haku/?query=teemu+suninen.


Omamekaanikko6 | Volvo Car Finland\nteksti Tuomas I. Lehtonen kuva Mikko Vähäniitty\nJyväskyläläisen Hämeen Auton Volvo -myyjät Ninna Kohonen ja Kaisa Vikki sekä Omamekaanikko Sarissa Tiihonen ovat pysähtyneet toviksi vaihtamaan tuoreimmat työkuulumiset. Välillä joku heittää nasevan kommentin ja saa muut nauramaan. Kolmikolla juttu selvästi luistaa ja kemiat pelaavat hyvin yksiin. Asiakkaiden kannalta tämä tietää hyvää. Vaikka Hämeen Auton myynti- ja huoltotiloja erottaa iso piha, töitä paiskitaan yhtenä tiiminä. Yhteisenä tavoitteena on Volvo -asiakkaiden tyytyväisyys. Asiakkaiden palvelemiseen on selkeät toimintamallit: myyjät ja Omamekaanikot tuntevat hyvin toistensa osaamisalueet ja asiakas osataan ohjata sille henkilölle, joka pystyy auttamaan häntä parhaiten.\n– Autojen huoltamisesta Omamekaanikoilla on tietysti paras tietämys, kun taas erilaisiin myyntikampanjoihin ja automalleihin liittyvät asiat ovat myyjien heiniä. Nopea reagointi asiakkaiden tarpeisiin on tärkeää, Kohonen kiteyttää.\nJokaiselle Volvo -automyyjälle on nimetty huollon puolelta työpari, jonka kanssa myyjä tekee yhteistyötä päivittäin. Myyjä myös esittelee Omamekaanikkoparinsa jokaiselle uuden tai käytetyn Volvon ostaneelle asiakkaalleen.\n– Auton luovutuksen yhteydessä käväisemme asiakkaan kanssa huollon puolella. Esittelemme heille Omamekaanikkoparimme ja kerromme Volvon huoltokäytännöistä. Jatkossa asiakkaan on helppoa olla yhteydessä tuttuun Omamekaanikkoon ja tuoda autonsa huollettavaksi, Vikki sanoo.\nUuden auton myynnin yhteydessä automyyjät tarjoavat asiakkaalle Volvo Sopimusta, joka sisältää kaikki tarvittavat huollot ja korjaukset kiinteään kuukausihintaan. Huoltosopimusasiakas voi hyödyntää Omamekaanikkojen ammattitaitoa kantamatta huolta huoltokuluista.\nAutokaupan ala on tunnettu maskuliinisuudestaan. Maailma kuitenkin muuttuu, ja alalle hakeutuu yhä enemmän osaavia naisia. Hämeen Auto on mainio esimerkki muutoksesta. Autotalon Volvo -myynnissä työskentelee Kohosen ja Vikkin lisäksi kolmaskin automyyjä, Jonna Helminen. Lisäksi Hämeen Autolla työskentelee kaksi naispuolista ajoneuvosihteeriä ja kaksi varaosamyyjää. Huoltohallin puolella Tiihonen on ainoa naispuolinen työntekijä. Se ei kuitenkaan nuorta naista haittaa.\n– Olen korjannut isän kanssa autoja pienestä pitäen, joten miesten kanssa työskentely sujuu minulta ongelmitta, Tiihonen kuittaa.\nVikki ja Kohonen nyökyttelevät. He eivät koe sukupuolen vaikuttavan sen enempää yrityksen sisäisiin kuin asiakassuhteisiinkaan.\n– Vaikka mieskollegoita olisi halli täynnä, miehet voivat hyvin tulla hieromaan autokauppaa tai korjauttamaan autoaan paikan ainoalle naistyöntekijälle, Vikki toteaa.\nVikki tietää, mistä puhuu, sillä hän on toiminut ennen myyntityöhön siirtymistä useita vuosia Hämeen Auton Omamekaanikkona. Nyt hänellä on myyntityötä vuoden verran takanaan. Tiihonen ja Kohonen ovat Hämeen Autossa tuoreempia tekijöitä. Kohonen on siirtynyt Volvo -myyjäksi vakuutusmyynnin parista ja Tiihonen Volvo Omamekaanikoksi toisesta autohuoltoliikkeestä. Nuorten autoalan ammattilaisten osaamistaso kasvaa rivakasti Volvon järjestämissä koulutuksissa. Tiihonen suorittaa parhaillaan työn ohessa Volvo Omamekaanikoille suunnattua koulutuskokonaisuutta. Kohonen ja Vikki puolestaan opiskelevat Volvo Car Business Schoolissa, jossa sukelletaan Volvon myyntiprosessin saloihin.