Bad Credit vakuudettomat lainat - Tilinpäätös Tuki huoli - Maess Taerith Forum\nBad Credit vakuudettomat lainat - Tilinpäätös Tuki huoli\nWysłany: Sob 2:43, 08 Lut 2014 Temat postu: Bad Credit vakuudettomat lainat - Tilinpäätös Tuki huoli\nHeti kun täydellinen arkistointi oman Federal lainahakemus et ll saada SAR. Mortgage jälleenrahoituksen voit entistä tuotot läpi valittu henkilökohtaiset palveluntarjoaja joka on usein sitten tuotto kohti autosi laskut. Se auttaa lainanantajan ja ottamaan teidän luotonanto tuotteita tiedustella nopeampaa [url="http://lainaailmanvakuuksia101.weebly.com"]http://lainaailmanvakuuksia101.weebly.com[/url] Mikä on tällä hetkellä menossa on nyt tulos heikkous sisäpuolella ruskies, sen esittäminen kestävyyttä sinun dollaria alla väärin ongelmat . Your neljäs tarkoitus on valinta vaihe .\nOn tärkeää arvioimaan henkilön silmä kulut ja skenaariot alkaen jokainen kilpailijoita. Nämä jälleenrahoituksen vaihtoehtoja ovat pohjimmiltaan pienet - name on Aikataulu , tyypillisesti jatkuva tehokkaampi ja viikkoa. karikot Esitetty kohteelle Laina yritykset . On olemassa erilaisia ?? sivustot jotka tarjoavat ohjeet ja sallivat sinun tutkimaan laina yhtiö valintoja saada joka ihanteellisen täyttää vaatimukset . Koska he eivät ymmärtää, miten arvioimaan ostohinnan kiinnitys jälleenrahoituksen . Kanssa verkossa vahvistanut palkkapäivä lainanantajat , voit olla positiivinen että tuloja todennäköisesti nimenomaisesti Johdolla osaksi tilisi sisäpuolella kuusikymmentä minuuttia tai yksinkertaisesti sisäpuolella aamu [url="http://lainaanopeasti1on1.tumlr.com"]lainaa nopeasti[/url] tämä tarjoaa voit mahdollisuus ja saada lainaa ja sitten tehdä täydellisen haluaisivat totta . Voisit jälki heistä jopa linjalla. kuitenkin Online tekee kaikkien helppo saada palkkapäivä lainat Online se sai myös teki hitusen hitusen hämmentävä ja valita oikea liiketoiminta .\nLöydät valikoiman pienet - aikavälin ja pieni pankki lainat valitaksesi . Nämä lainat ovat vailla tahansa luotto tarkistaa tarvita. I tuhlata aikaa saada yhteyttä Yritykset jotka eivät ylivoimainen mahdollisille asiakkaille sijaan korostamalla ihmiset jotka voivat olla .\nSaat nopeasti voitto käsi, usein kun kokemus mutta et myös luultavasti olemaan vaaditaan maksaa se pois sisällä suhteellisen lyhyessä ajassa . Löydät yksinkertainen vaatimukset että todennäköisesti lainanottajan tarpeiden tavata niin, että ne ovat oikeus internet vakuudettomat laina . Tämä laina usein palasi uudelleen sisällä vain 1-10 [url="http://luottoa.webnode.com"]pikavippi 100[/url] Koko hakuprosessi usein päätellä Internetissä kanssa tarkoituksenmukaisuutta kodin . Kun määrä velat , se tulee todella kova valmistajaa hyvin ajoitettu takaisinmaksut ja pahentaa teidän suru on liiallista korko . Mitä enemmän, avulla www ja tällaisen asuntolaina mahdollistaa ostaa asuntolaina at hyödyttävää korot .\nBusiness rahoitustuotteiden vaihtelevat noin $ 1000 noin $ 1000000, joten sinun on nolla vaikeuksia saamasta yhteensä määrä sinun täytyy käsittelevät kumpi menot et ole, että olet . Mutta, kun sinulla pieni , ärsyttävä laina ihmisten kesken jotkut ihmiset tutustu joka on Päästä pienet asiat pois tieltä . konkurssimenettelyssä on todella kirkas metsästää ja lajittelee , viittaa että sinun tai järjestäminen ei voi maksaa taloudellinen tilanne .


Anna-Maija Tuokko iski nyrkkinsä vastanäyttelijän leukaan - molemmat loukkaantuivat\n30.08.2017 klo 22:28\nHuojuva talo vei näyttelijät lääkäriin.\nAnna-Maija Tuokko ja ohjaaja Antti Mikkola. JUHA VELI JOKINEN\nKlassikkonäytelmä Huojuva talo esitetään Antti Mikkolan ohjauksessa sukupuoliroolit käännettyinä. Anna-Maija Tuokko on lyönyt aviomiestään näytelmän harjoituksissa niin aidosti ja lujaa, että Arttu Ratinen venäytti leukaluunsa ja Tuokko reväytti lyöntikätensä.\nKeskiviikon kenraaliesitykseen mennään lääkärissä käynnin jälkeen, Tuokko käsi siteessä.\n- Olen oppinut, että me naiset ja miehet olemme aika samanlaisia. Valtaa ja väkivaltaa käytetään ja mieli sairastuu narsismiin, Tuokko sanoo.\nMikkola on oppinut ohjaajana, että riidan kaava on sama.\n- Se noudattaa aika usein kaavaa, en itse lähde siihen enää helposti. Narsisti puhuu, hurmaa ja valehtelee, Anna-Maija osaa näyttelijänä hienosti nuo kaikki piirteet ja samaan aikaan, Mikkola kiittää.\nNaisten väkivalta parisuhteissa on lisääntynyt, mutta harva mies puhuu siitä.\n- Se on tabu. Saimme briiffauksen Miessakeilta harjoitusten aikana ja tiedämme, että vakavat väkivaltarikokset parisuhteissa menee aika tasan 50-50, Mikkola tietää. Anna-Maija on iloinen saadessaan tuoda kunnon draaman Tampereen teatterin lavalle.\n- Olen ensimmäistä kertaa lavalla nyt Tampereella ja jännittää ihan sairaasti. Käsi voi melko hyvin, Se meni harjoituksissa kun osuin usein miestä leukaan, Tuokko näyttää kireää sidettä oikeassa kädessä.\nHuojuva talo saa ensi iltansa torstaina ja se pohjautuu Maria Jotunin vanhaan klassikkoteokseen 1930 luvulta.


Tietokirjat - Autuutta Aivoille\nRaija Kivimetsä – Kirjat\nHurmaava horta – Ruokaa ja rohtoja villiyrteistä tutustuttaa lukijansa villiin parsakaaliin ja villiin wasabiin ja innostaa käyttämään viherjauheisiin kotimaisia villejä kasviaarteita. Takapihoilla ja lähiluonnossa kasvaa aikaisesta keväästä myöhäiseen syksyyn ekologista ja kestävää lähiruokaa: villiyrttejä eli hortaa.\nHurmaava horta tarjoilee 272 sivun verran tietoa, vinkkejä ja ideoita villiyrttien käytöstä niin keittiössä, ihonhoidossa kuin hyvinvoinnin vaalijanakin. Kirjassa on yli 80 herkullista ruokaohjetta, jotka sopivat kaikille sekasyöjistä vegaaneihin.\nVillivihannesten keräämisen ja hyödyntämisen eli hortoilun perusteos esittelee yli kaksikymmentä Suomen luonnossa kasvavaa kasvia. Mukana on tutumpia kasveja kuten nokkonen ja maitohorsma sekä vähemmän tunnettuja kuten valkopeippi, pihasaunio ja jauhosavikka.\nVillikakut – Hyvän olon kakkukirja\nNyt villiinnytään villikakuista! Kirja on ihastuttava ja raikas kokonaisuus, jossa juhlivat villiyrtit ja marjat. Villikakulla voi herkutella vaikka joka päivä, koska jokainen suupala tekee hyvää terveydelle.\nHerkulliset raakakakut tuovat iloa ja hyvinvointia arkeen sekä juhlaan. Kakkujen raaka-aineet tekevät hyvää niin aivoille, sydämelle kuin suolistollekin. Kaikki kirjan reseptit ovat maidottomia ja gluteenittomia eikä niissä ole käytetty valkoista sokeria. Silti ne maistuvat taivaallisilta.\nJokaisessa reseptissä on raaka-aineena jokin villiyrtti tai marja. Mukana on villiyrttien aatelia aina mesiangervosta voikukkaan ja nokkosen siemeniin unohtamatta aromikkaita puiden antimia. Marjoista mukana on mm. antioksidanttipommit mustikka, tyrni, lakka, puolukka, mansikka, vadelma ja karpalo.\nKirja sisältää 32 herkullista raakakakkureseptiä ja innostavaa tietoa kunkin villiyrtin tai marjan terveysvaikutuksista.\nKirjan ovat kirjoittaneet raw chef Taina Salonen ja tietokirjailija, villiyrttien asiantuntija, terveystoimittaja, hortoilu.fi-sivuston ylläpitäjä Raija Kivimetsä.\nVILLIINNY, VÄRITÄ, VOIMAANNU – Hoitava hortakirja ja aikuisten värityskirja


Author: Suomen Filmikuvaamo Oy\nSuomi-Filmi Oy:n edeltäjä, elokuvavalmistamo Osakeyhtiö Suomen Filmikuvaamo perustettiin joulukuussa 1919 Erkki Karun aloitteesta. Yhtiön nimi muutettiin helmikuussa 1921 muotoon Suomi-Filmi Oy.\nMies Osakeyhtiö Suomen Filmikuvaamon perustamisen takana oli ensisijaisesti entinen kiertuenäyttelijä ja kulissimaalari Erkki Karu (1887-1935; v:een 1907 Erland Fredrik Kumlander, vv. 1907-11 Erland Kultavaara). Karun kokeiltua kesällä 1919 Tampereella ja Teiskossa kykyjään kahden lyhyehkön näytelmäelokuvan ohjaajana hänen aloitteestaan pidettiin Helsingissä 20.12.1919 Osakeyhtiö Suomen Filmikuvaamon perustava kokous. Perustajaosakkaina olivat paikalla Karun lisäksi Suomen Kansallisteatterin ohjaaja Teuvo Puro ja saman teatterin lavastaja Carl (Karl) Fager, koristemaalari Ilmari Mattson sekä Karun mukana Tampereelta Helsinkiin tullut lavastaja-näyttelijä Martti Tuukka (oik. Tuukkanen). Yhtiön osakepääomaksi sovittiin 100 000 markkaa, joka jaettiin osakkaiden kesken viiteen yhtä suureen osaan. Toimitusjohtajaksi valittiin Erkki Karu ja hallituksen muiksi jäseniksi Teuvo Puro ja Martti Tuukka.\nYhtiöjärjestyksessä Oy Suomen Filmikuvaamon toimialoiksi määriteltiin "kuvata ja myydä filmituotteita, harjoittaa filmiteollisuutta, sekä sen ohella näyttämövarusteiden ja koristeiden valmistusta ja kauppaa". Varat yhtiön ensimmäisen elokuvan tuotantoa varten oli tarkoitus saada kokoon yhtiön lavaste- ja kulissiverstaan tuotoilla.\nSuomen Filmikuvaamon ensimmäisen näytelmäelokuvan aiheeksi valikoitui Anni Swanin tuore nuorisoromaani Ollin oppivuodet. Käsikirjoituksen laati ja elokuvan ohjasi Teuvo Puro. Ensi-iltaansa elokuva ehti joulukuun 27. päivänä 1920. Kutsuvierasesitystä Helsingin Kino-Palatsissa kunnioittivat läsnäolollaan mm. tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg ja valtioneuvosto in corpore. Arvostelumenestys oli kohtalainen, mutta 125 000 markan suuruisista valmistuskustannuksista saatiin esitysoikeuksien myyntituloina katetuksi ainoastaan 73 500 markkaa. Yhtiökokouksen 21.2.1921 tekemällä päätöksellä Osakeyhtiö Suomen Filmikuvaamon nimi muutettiin muotoon Suomi-Filmi Oy, millä nimellä toiminta, tosin pienimuotoiseksi muuttuneena, on jatkunut aina 2000-luvun puolelle saakka.\nSuomen Filmikuvaamon toimisto sijaitsi Hakasalmenkatu 1:ssä (nyk. Keskuskatu 5) Helsingissä. Studio sisustettiin Vironkatu 9:n ullakkokerrokseen.\nSuomen Messut Show detailed view\nCommunity Suomen Filmikuvaamo Oy , Production;\nVapaussodan päättymisen muistopäivä Show detailed view\nOlympiavoittajamme Show detailed view\nRuotsalaisten kansakoulun ystävien laulu- ja soittojuhlat 20/6-24/6.1920 Show detailed view


PITKÄAIKAISEN ASUMISPALVELUN ASIAKKAILTA PERITTÄVÄT MAKSUT - PDF\nDownload "PITKÄAIKAISEN ASUMISPALVELUN ASIAKKAILTA PERITTÄVÄT MAKSUT"\n1 PITKÄAIKAISEN ASUMISPALVELUN ASIAKKAILTA PERITTÄVÄT MAKSUT Sosiaali- ja terveyslautakunta Kaupunginhallitus\n2 1 PITKÄAIKAISEN ASUMISPALVELUN ASIAKKAILTA PERITTÄVÄT MAKSUT SISÄLLYSLUETTELO 1. YLEISTÄ 2 2. ASUMISPALVELUT.3 3. TULOJEN TOTEAMINEN 3 4. MAKSUN MÄÄRÄYTYMINEN Tulot, jotka otetaan huomioon Tulot, joita ei oteta huomioon Vähennykset tuloista Käyttövara Elatusvelvollisuus ja perhesuhteet Puolisoiden välinen elatussopimus Lapsen elatusapu Kotiin jäävän puolison ja lasten elatuksen turvaaminen Muut tosiasialliset perhesuhteet Asiakasmaksulain 7 c :n 2 momentin säännösten soveltaminen asumispalveluissa Asunnosta aiheutuvien menojen huomioonottaminen Edunvalvojan palkkio Ulosottojen huomioonottaminen SAIRAALASSA OLOAIKA JA LOMALLA OLOAIKA.8 6. ASUMISPALVELUPAIKASTA LUOPUMINEN.9 7. ASUMISPALVELUASIAKKAAN SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUT MAKSUN PERIMÄTTÄ JÄTTÄMINEN JA ALENTAMINEN ASIAKASMAKSUSAATAVIEN PERINTÄ JA VIIVÄSTYSKORKO...9\n3 2 1. YLEISTÄ Sosiaalihuoltolain mukaan asumispalveluilla tarkoitetaan palvelu- ja tukiasumista ja sen järjestämistä. Ympärivuorokautisia asumispalveluja käytetään Espoossa laitoshoidon lisäksi silloin kun asiakas on ympärivuorokautisen hoidon ja huolenpidon tarpeessa eikä enää selviydy omassa kodissaan avopalveluiden turvin. Asumispalveluja voidaan järjestää ostopalveluna yksityiseltä palveluntuottajalta tai kunnan omana toimintana. Sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella ( /1507) on säädetty perusteet avo- ja laitoshoidon määrittelemiseksi. Kansaneläkelaitos ja kunta määrittelevät yksiköt avo- tai laitoshoidon palveluiksi STM:n perusteiden mukaan. Asumispalvelut ovat näin määriteltynä avohoitoa. Asumispalveluja saavat ovat siten oikeutettuja Kelan myöntämiin sosiaalivakuutusetuuksiin kuten esim. eläkettä saavan hoitotukeen, asumistukeen ja sairausvakuutuksen perusteella korvattaviin matkakorvauksiin sekä lääkekustannuksiin. Kunnan on ilmoitettava kansaneläkelaitokselle jokaisesta uudesta tai toiminnan sisällön osalta muuttuneesta laitoksesta ja asumispalveluja järjestävästä avohoidon toimintayksiköstä. Sijoittamispäätökset asumispalveluyksiköihin tehdään keskitetysti hoidon tarpeen perusteella. Espoossa yksityinen henkilö voi saada yksityisiä asumispalveluja silloin, kun hän kykenee hoitamaan asumispalveluista perittävät maksut itse tai vaihtoehtoisesti kaupunki voi avustaa henkilöä asumispalvelupaikan hakemisessa. Mikäli hakijan omat tulot eivät riitä asumispalvelumaksuihin, kaupunki voi myöntää asumispalvelupaikan kunnan ostopalveluna, jolloin kaupunki myös määrittelee asiakasmaksun. Jos asiakkaalla on mahdollisuus saada asumispalvelukustannukset korvattua esimerkiksi tapaturmavakuutuksen tai muun vakuutuksen kautta ei kaupunki niiltä osin osallistu hoidon kustannuksiin. Kaupunki neuvottelee sekä tekee vuosisopimukset yksityisten asumispalveluiden palvelutuottajien kanssa vuosittain sopien palveluiden hinnasta, määrästä ja laadusta. Kunnan tehtävänä on valvoa yksityisten palveluntuottajien järjestämiä sosiaalipalveluja. Yksityisen palvelun tuottajalle myöntää toimintaluvan lääninhallitus, joka myös valvoo toimintaa (Laki yksityisten sosiaalipalvelujen valvonnasta /603). Sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksulaki tai -asetus ( /734 ja asetus /912) eivät määrittele erikseen asumispalveluista perittäviä maksuja. Sosiaali- ja terveyslautakunta päättää asiakkaalta perittävistä maksuista. Kun asumispalvelua ostetaan yksityiseltä palvelun tuottajalta, sovitaan palvelun tuottajan kanssa kuukausihinta. Asiakkaalle tehdään maksupäätös sosiaali- ja terveyslautakunnan ohjeiden mukaan. Asiakas maksaa asiakasmaksun kaupungille ja kaupunki maksaa sovitun kuukausihinnan yksityiselle palvelun tuottajalle.\n4 3 Asumispalvelumaksujen määrittämisessä käytetään soveltuvin osin samoja periaatteita kun pitkäaikaisen laitoshoidon maksuja määriteltäessä. Kyseessä ei ole kuitenkaan pitkäaikaisen laitoshoidon päätös. 2. ASUMISPALVELUT Asumispalveluyksikön palveluihin sisältyvät asuminen, ateriat ja tarpeellinen ympärivuorokautinen hoiva ja huolenpito vähintään kunnan voimassa olevien laatukriteerien tasoisena. Asumispalveluyksikkö tekee yhteistyössä asiakkaan ja/tai asiakkaan asioiden hoitajan kanssa hoitoja palvelusuunnitelman sekä hoitosopimuksen, jossa palveluiden sisällöstä sovitaan yhteisesti. Palveluntuottajan perimä kuukausihinta koostuu vuokrasta, ateriamaksusta, perusmaksusta ja palvelumaksusta. Asumispalveluyksikkö huolehtii yhdessä asiakkaan ja/tai asiakkaan asioidenhoitajan kanssa, että asiakkaalle kuuluvat kansaneläkelaitoksen maksamat sosiaalivakuutusetuudet kuten eläkettä saavan hoitotuki ja asumistuki on haettu. Samoin asumispalveluyksikkö huolehtii yhdessä asiakkaan ja/tai asiakkaan asioidenhoitajan kanssa lääkekustannuskorvausten hakemisesta myös sen jälkeen kun Kelalta on tullut määräsummaa koskeva ilmoitus. 3. TULOJEN TOTEAMINEN Tulotiedot pyydetään asiakkaalta tai hänen asioidenhoitajaltaan. Tiedot voidaan pyytää suoraan myös muilta viranomaisilta, yhteisöiltä tai yksiköiltä. Kansaneläkelaitoksen maksamat etuudet voidaan tarkastaa KELA-käyttöyhteyden avulla. Sosiaali- ja terveydenhuollon viranomaisen pyynnöstä valtion ja kunnan viranomainen sekä muu julkisoikeudellinen yhteisö, kansaneläkelaitos, eläketurvakeskus, eläkesäätiö ja muu eläkelaitos, vakuutuslaitos, rahalaitos, työnantaja, työttömyyskassa sekä huoltotoimintaa tai terveyden- ja sairaanhoitotoimintaa harjoittava yhteisö tai toimintayksikkö ovat velvollisia sosiaali- ja terveydenhuollon viranomaisen pyynnöstä antamaan maksutta ja salassapitosäännösten estämättä kaikki hallussaan olevat asiakkaan taloudellista asemaa koskevat asiakasmaksun suuruuden määräämistä varten tarpeelliset tiedot ja selvitykset, jos näitä tietoja ei ole riittävästi ja luotettavasti saatu asiakkaalta. Silloin kun maksu määräytyy pitkäaikaisessa asumispalvelussa olevan henkilön ja hänen puolison yhteenlaskettujen tulojen perusteella, sovelletaan em. säännöstä myös puolisoon. Mikäli asiakkaalta saadut tiedot eivät ole riittäviä tai luotettavia, voidaan tietoja pyytää myös pankilta. Pankilta pyydetään vain asiakasmaksun määräämisen kannalta merkitykselliset tiedot. Ennen tiedustelun tekemistä annetaan asiakkaalle tieto, että tiedot tullaan tarkastamaan rahalaitokselta. Tietoja voivat pyytää pankilta vain ne viranhaltijat (=valmistelijat), joiden tehtäväksi se on erikseen määrätty. Lähinnä tiedusteluja voidaan tehdä pankkitilien tuotosta. Muiden tietojen osalta ensisijaisesti käytetään eläkelaitoksen tietoja, verotietoja jne.\n5 4 Sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa ( /812) on säädetty asiakkaan ja hänen edustajansa tietojenantovelvollisuudesta (12 ) ja sosiaalihuollon viranomaisen oikeudesta salassa pidettäviin tietoihin (20-22 ). Jos tulot muuttuvat, tulee asiakkaan tai hänen asioidensa hoitajan ilmoittaa muuttuneet tulotiedot asiakasmaksusta päättävälle viranomaiselle. Asiakasmaksu voidaan tarkistaa takautuvasti vuoden ajalta, jos maksun määräytymisen perusteena olevat tulot ovat muuttuneet. Asiakkaan eduksi maksua voidaan em. perusteella tarkistaa pidemmältäkin ajalta. 4. MAKSUN MÄÄRÄYTYMINEN 4.1. Tulot, jotka otetaan huomioon Asiakkaan tuloksi lasketaan hänen säännölliset nettotulonsa. Nettotuloilla tarkoitetaan tuloja säännönmukaisen ennakonpidätyksen ja ennakonkannon mukaisten verojen jälkeen. Myös verottomat tulot otetaan huomioon lukuun ottamatta rintamalisää. Palkkatulojen lisäksi otetaan huomioon eläkkeet ja niihin rinnastettavat jatkuvat etuudet, elinkorot ja kiinteistön luovutuksen yhteydessä määräajaksi tai elinkaudeksi päätetty rahana suoritettava etuus (syytinki) sekä muut jatkuvat henkilökohtaiset tulot samoin kuin pääomasta ja muusta omaisuudesta saatavat nettotulot kuten korko-, osinko- ja vuokratulot. Tuloina otetaan huomioon myös viimeksi toimitetussa verotuksessa vahvistetut maatalouden ja elinkeinotoiminnan pääoma- ja ansiotulot sekä palvelun käyttäjän osuus yhtymän tuloista. Metsätulona otetaan huomioon varojen arvostamisesta annetun lain (1142/20059) 7 :n 3 momentin mukaan vahvistettu metsän keskimääräinen vuotuinen tuotto hehtaarilta kerrottuna metsämaan pinta-alalla. Tästä määrästä vähennetään 10 prosenttia ja metsätalouden korot. Edellä määriteltyä metsätuloa on alennettava palvelun käyttäjän vaatimuksesta, mikäli tilakohtaisen vuotuisen hakkuumahdollisuuden nettoraha-arvo on metsänhoitoyhdistyksen tai metsälautakunnan antaman lausunnon perusteella vähintään 10 % alempi kuin edellä tarkoitettu metsätulo. Alennus on edellä tarkoitetun metsätulon ja hakkuumahdollisuuden nettoraha-arvon erotuksen suuruinen. Sanottuja tuloja voidaan tarkistaa viimeksi toimitetun verotuksen osoittamasta tulosta niillä prosenttimäärillä, jotka verohallitus vuosittain antamassaan päätöksessä ennakon perusteella pantavasta tulosta määrää. Asumispalvelussa olevan henkilön maksukykyä määriteltäessä tuloina otetaan asumispalvelumaksua määrättäessä huomioon kansaneläkelaitoksen maksama asumistuki asumispalveluyksikön vuokraan sekä vammaistuki. Tulona otetaan huomioon myös eläkettä saavan hoitotuki. Vammaisetuuksista annettua lakia on muutettu siten, että henkilölle, jolle maksetaan eläkettä saavan korotettua tai ylintä hoitotukea ja rintamasotilaseläkelain mukaista ylimääräistä rintamalisää, hoitotuki maksetaan veteraanilisällä korotettuna alkaen. Jos kuukausittaiset tulot vaihtelevat, otetaan kuukausitulona huomioon viimeksi kuluneen vuoden keskimääräinen kuukausitulo.\n6 5 HUOMIOON OTETTAVAT NETTOTULOT: * Palkka * Ylimääräinen rintamalisä, veteraanilisä * Eläke * Korko * Sairausvakuutuspäiväraha * Osinko * Kuntoutustuki * Sijoitusrahastojen voitto-osuudet * Eläkettä saavan hoitotuki * Säästöhenkivakuutuksen tuotto * Vammaistuki * Kuolinpesästä saatu tulo * Asumistuki * Maa- ja metsätalouden tuotto * Elinkorko * Vuokratulot * Syytinki * Muut henkilökohtaiset tulot * Elatusapu 4.2.Tulot, joita ei oteta huomioon TULOT, JOITA EI OTETA HUOMIOON: * Lapsilisä * Opintotuen asumislisä * Lapsen hoitotuki * Opintojen johdosta suoritettavat * Lapsen kotihoidontuki apurahat ja muut vastaavat avustukset * Tapaturmavakuutuksen perus- * Perhehoidon kustannukset ja korvaukset teella maksetut sairaanhoito- ja * Elatusapu/elatustuki huollettavasta tutkimuskulut * Eläkkeisiin ja niihin verrattaviin * Sotilasavustus tuloihin sisältyviä huollettavista * Rintamalisä aiheutuvia korotuksia * Opintoraha * Aikuisopintoraha 4.3. Vähennykset tuloista Käyttövara Asiakkaalle on jäätävä aina käyttövara, joka on kuukautta kohti 15 % nettotuloista kuitenkin vähintään toimeentulotuen yksinasuvan perusosa vähennettynä ruokaosuudella (213,74 euroa/kk vuonna 2011, vuoden 2012 ennakkotieto: 226,57euroa/kk). Käyttövaralla asiakas hoitaa kaikki henkilökohtaiset menot kuten esim. lääkekustannukset, terveydenhuoltomenot, silmälasit, hygieniamenot, parturi-kampaamomaksut, matkustuskustannukset, sanomalehden tilausmaksut, puhelimen käyttömenot, vaatemenot ja harrastustoiminnan menot. Asumispalveluyksikössä asuvalla julkisen terveydenhuollon kulut kerryttävät terveydenhuollon maksukattoa. Maksukaton ylittymisen jälkeen ovat maksukattoon sisältyvät palvelut maksuttomia ao. kalenterivuoden loppuun laitoshoitoa lukuun ottamatta, josta peritään tämän jälkeenkin ylläpitomaksu.\n7 6 Mikäli asiakkaan tulot eivät riitä menojen kattamiseen (esim. terveydenhuoltokulut) voi asumispalvelussa asuva hakea toimeentulotukea samoin perustein kuin kotona asuva. Asumispalvelumaksua peritään lyhytaikaisen sairaalassa olon ajalta erikseen määritellyllä tavalla. Jos päällekkäiset asumispalvelu- ja sairaalamaksut tuottavat ongelmia, eikä asiakkaalla ole säästöjä, voidaan asumispalvelumaksua ja sairaalamaksua tarvittaessa yhteen sovittaa tekemällä erikseen päätös alennetusta asumispalvelu- tai hoitomaksusta. Päätösesityksen tekee asumispalveluasioita hoitava sosiaalityöntekijä. Asiakkaalle voidaan myös myöntää toimeentulotukea, mikäli hän ei tuloillaan ja varoillaan kykene maksamaan menojaan. Maksu määrätään siten, että asiakkaan tulot otetaan huomioon kohdan 4.1. ja 4.2. mukaan ja tuloista tehdään vähennykset ohjeen mukaisesti, jonka jälkeen varataan käyttövaraksi 15 % ja maksu on 85 %. Vähimmäiskäyttövara on kuitenkin vähintään toimeentulotuen yksinasuvan perusosa vähennettynä ruokaosuudella. Silloin kun maksu määräytyy puolisoiden yhteenlaskettujen tulojen perusteella, puolisoiden yhteiseen käyttöön jää 57,5 % yhteenlasketuista tuloista Elatusvelvollisuus ja perhesuhteet Ennen kuin asumispalvelusta perittävä maksu määrätään, henkilön kuukausituloista vähennetään suoritetut elatusavut ja tosiasiallisista perhesuhteista johtuvat muut vastaavat kustannukset sekä rahana suoritettava syytinki Puolisoiden välinen elatussopimus Puolisoiden välinen vahvistettu elatussopimus otetaan huomioon tulojen vähennyksenä vain silloin, kun puolisot asuvat erillään jo ennen asumispalvelun alkamista. Mikäli asumispalvelumaksu määräytyy puolisoiden yhteenlaskettujen tulojen perusteella, ei puolisoiden välistä elatussopimusta oteta huomioon tulojen vähennyksenä Lapsen elatusapu Sopimus tai tuomio lapselle maksettavasta elatusavusta otetaan huomioon. Määrätty elatusapu vähennetään tuloista ennen kuin maksu määrätään Kotiin jäävän puolison ja lasten elatuksen turvaaminen Ennen pitkäaikaisen asumispalvelun maksun määräämistä tulee selvittää, onko palvelun käyttäjä ennen asumispalvelun alkamista elänyt yhteistaloudessa avioliitossa tai avioliiton omaisissa\n8 7 olosuhteissa tai onko hänellä alaikäisiä lapsia, joiden elatus on ollut kokonaan tai osittain riippuvainen palvelun käyttäjän tuloista. Selvityksen perusteella maksu tulee tarvittaessa määrätä, sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 7 c :n 2 momentin ja 10 c :n määräykset huomioon ottaen, säädettyä alemmaksi siten, että yhteistaloudessa eläneen henkilön ja alaikäisten lasten elatus tulee turvatuksi. Selvityksessä tulee myös ottaa huomioon, mitä lapsen elatuksesta annetun lain 3 :n 2 momentissa on säädetty vanhempien vastuusta täysi-ikäisen lapsen koulutuksesta aiheutuvista kustannuksista. Palvelun saajan kanssa yhteistaloudessa eläneen avio- tai avopuolison, alaikäisten lasten sekä opiskelevien täysi-ikäisten lasten taloudellinen asema otetaan huomioon asumispalvelumaksua määrättäessä samalla tavalla kuin henkilön siirtyessä pitkäaikaiseen laitoshoitoon Muut tosiasialliset perhesuhteet Palvelun saajalla saattaa olla jokin muukin tosiasiallisista perhesuhteista johtuva muu kuin edellä esitetty maksukykyyn vaikuttava seikka, joka voidaan ottaa huomioon maksua määrättäessä (esim. oman vanhemman asuminen palvelun saajan kanssa yhteistaloudessa ja lapsen tarve saada elatusta asumispalvelussa olevalta henkilöltä) Asiakasmaksulain 7 c :n 2 momentin säännösten soveltaminen asumispalveluissa Asumispalvelussa olevan, välittömästi ennen asumispalvelun alkamista yhteistaloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa eläneen suurempituloisen puolison tulot asumispalvelusta perittävää maksua määrättäessä määritellään ottaen huomioon sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 7 c :n 2 momentin säännökset. Asiakkaan tulot otetaan huomioon vastaavasti, kun asiakas siirtyy asumispalveluun pitkäaikaisesta laitoshoidosta ja hän on välittömästi ennen sitä elänyt yhteistaloudessa avioliitossa tai avioliitonomaisissa olosuhteissa. Maksu määräytyy tällöin puolisoiden yhteenlaskettujen tulojen perusteella ja voi olla enintään 42,5 % yhteenlasketuista kuukausituloista. Selvitettäessä kotiin jäävän puolison toimeentulotarvetta otetaan huomioon täyden kansaneläkkeen määrä ja kohtuulliset asumismenot. Asumismenojen kohtuullisuutta arvioitaessa vertailukohteena käytetään toimeentulotuen myöntämistä koskevia ohjeita (=suositukset enimmäisvuokrista). Lisäksi otetaan huomioon lääkekustannuksina summa, jonka ylimenevä määrä oikeuttaa Kelan lääkekustannusten lisäkorvaukseen. Matkakustannuksina omaisen luona vierailuja varten huomioidaan Espoon 30 päivän sisäisen kausilipun hinta Asunnosta aiheutuvien menojen huomioonottaminen Asumispalveluyksikössä asuvan henkilön aiemman asunnon menoina voidaan ottaa huomioon asiakasmaksua määrättäessä seuraavat menot:\n9 8 * vuokra-asunnon kuukausivuokra * asunto-osakeyhtiössä olevan omistusasunnon hoitovastike * kiinteistön hoito- ja lämmityskulut * kiinteistövero * nuohouskulut * palovakuutusmaksu Pitkäaikaisen asumispalvelun alkaessa varataan asukkaalle aikaa asuntojärjestelyjä varten enintään kuusi (6) kuukautta päätöspäivämäärästä lukien. Vuokra-asunnosta aiheutuvat menot otetaan huomioon pitkäaikaiseen asumispalveluun ottamisesta irtisanomisajan loppuun asti. Omistusasunnosta aiheutuvat menot voidaan ottaa huomioon enintään puolen vuoden ajan. Muusta kuin vakituisena asuntona käytetystä asunnosta aiheutuvia kuluja ei oteta huomioon vähennyksenä Edunvalvojan palkkio Oikeusministeriö antaa ohjeet edunvalvojan palkkion määräytymisestä. Edunvalvojan vuosipalkkio muodostuu perusmaksusta, lisämaksusta ja erityiskorvauksesta. Perusmaksua ja lisämaksua ei peritä, jos henkilön tulot ovat alle oikeusministeriön päättämän määrän vuodessa. Holhousviranomainen voi käyttää harkintaa hyväksyessään palkkion suuruuden. Vähennyksenä tuloista otetaan huomioon perusmaksu ja tilintarkastusmaksu kuukautta kohden Ulosottojen huomioonottaminen Henkilön toistuvaistuloista suoritettavaa ulosmittausta ei pääsääntöisesti oteta vähennyksenä huomioon. Poikkeustapauksessa se voidaan ottaa huomioon, jos ulosmittauksen huomiotta jättämisestä henkilölle syntyisi ulosmitattavaa asiakasmaksuvelkaa. 5. SAIRAALASSA OLOAIKA JA LOMALLA OLOAIKA Asiakkaan lähtiessä lomalle tai joutuessa sairaalaan peritään asumispalveluiden asiakasmaksu päätöksessä erikseen määritellyllä tavalla. Jos asiakasmaksu on suurempi kuin vuokra ja perusmaksu, peritään asiakasmaksuna enintään vuokran ja perusmaksun suuruinen maksu. Jos asiakasmaksu on pienempi kuin vuokra ja perusmaksu, peritään asiakasmaksuna sama maksu sekä poissaolopäiviltä että läsnäolopäiviltä.\n10 9 6. ASUMISPALVELUPAIKASTA LUOPUMINEN Mikäli asumispalvelut eivät enää vastaa asukkaan asumispalveluiden hoidon ja palvelujen tarvetta, tulee asumispalveluyksikön yhteistyössä asiakkaan ja/tai asiakkaan omaisen kanssa sopia asukkaan kannalta tarkoituksenmukaisesta hoidon järjestämisestä kaupungin asumispalveluista vastaavien työntekijöiden kanssa. Asumispalvelupaikan irtisanominen sovitaan yhteisesti asiakkaan ja/tai asiakkaan asioidenhoitajan, asumispalveluyksikön ja kaupungin edustajan kesken. Kun asumispalvelupaikasta luovutaan kaupunki osallistuu hoidon kustannuksiin ja perii asiakasmaksua irtisanomispäivään asti. Mahdollisesta maksusta irtisanomispäivän jälkeiseltä ajalta (asunnon tyhjentämiseen varattava aika) tulee sopia hoitokodin ja asukkaan välisessä hoitosopimuksessa ennalta. Asiakas ja/tai asiakkaan asioidenhoitaja sopivat asumispalveluyksikön kanssa asumispalvelupaikan tyhjentämiseen liittyvät asiat. 7. ASUMISPALVELUASIAKKAAN SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUT Asumispalveluyksikössä asuva on samojen julkisten sosiaali- ja terveyspalveluiden piirissä kuin kotona asuva. Terveydenhuollon palveluiden osalta asukkaat ovat julkisen terveydenhuollon piirissä samoin perustein kuin kotona asuvat henkilöt. 8. MAKSUN PERIMÄTTÄ JÄTTÄMINEN JA ALENTAMINEN Sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista henkilön maksukyvyn mukaan määräytyvä maksu on jätettävä asiakasmaksulain 11 :n perusteella perimättä tai sitä on alennettava siltä osin kuin maksun periminen vaarantaa henkilön tai perheen toimeentulon edellytyksiä tai henkilön lakisääteisen elatusvelvollisuuden toteuttamista. Toimeentuloedellytyksiä harkittaessa käytetään vertailukohteena edellä olevia ohjeita. Toimeentulotuen tarvetta ei pitäisi lähtökohtaisesti muodostua asumispalvelukustannusten vuoksi. 9. ASIAKASMAKSUSAATAVIEN PERINTÄ JA VIIVÄSTYSKORKO Asumispalvelumaksujen perinnässä noudatetaan kaupungin voimassa olevia laskutus- ja perintäohjeita (Espoon kaupungin laskutus- ja perintäohjeet ). Maksuaika on ohjeiden mukaan 21 päivää laskun lähettämispäivästä. Perintätoimisto lähettää maksukehotuksen 14 päivän kuluessa eräpäivästä ja jollei asiakasmaksua maksukehotuksenkaan jälkeen ole suoritettu, maksu siirtyy kaupungin käyttämän perintätoimiston perittäväksi. Painavista syistä voidaan kuitenkin siirtyä suoraan perintään ilman maksukehotusta.\n11 10 Saatavan maksuaikataulusta ja viivästyskorkosaatavista luopumisesta kokonaan tai osittain voidaan sopia velallisen kanssa, mikäli tähän on olemassa painavia syitä. Saatavan pääomasta ei saa luopua maksusopimuksella. Maksusopimuksen tekemisestä päättää laskuttava yksikkö, ellei johtosäännössä tai toimintaohjeessa toisin säädetä. Perintään siirrettyjen saatavien osalta maksusopimusten tekemisestä päättää kuitenkin viranomainen, jolle on johtosäännöllä tai toimintaohjeella annettu oikeus käyttää puhevaltaa perimisasioissa. Saatavia perittäessä kaupunki perii varsinaisen saatavan ohella viivästyskorkoa korkolain mukaan sekä perimiskulut.. Yksityiskohtaisesti perintätoimenpiteet on määritelty em. kaupungin laskutus- ja perintäohjeissa.


tiistai, 04 kesäkuu 2019 12:22\nSaavut kotiin töistä. Päivä oli pitkä ja rasittava. Väsyttää. Uni jäi lyhyeksi. Heräsit liian aikaisin tai menit liian myöhään nukkumaan. Jo kotiovella alkaa ärsyttää. Kuka on jättänyt TAAS kengät keskelle eteistä – ja miksi ihmeessä lapsen kurahousutkin ovat mytyssä lattialla?! Tömistelet vihaisena keittiöön. Puoliso makaa sohvalla ja lukee lehteä. SIIS MITÄ IHMETTÄ SE SIINÄ MAKAA – LAITTAISI EDES NE HOUSUT PAIKALLEEN! Räjähdät. Tiuskit ja huudat, raivot ja sätit. Puolessa välissä raivoamistasi puoliso laittaa kädet korvilleen ja lakkaa kuuntelemasta sinua. Lopputuloksena kaikilla on kurja ilta – eikä kukaan kuullut asiaasi tunnekuohusi takana.\nVuorovaikutus on tärkeä osa arkea. Joskus, tai toisinaan jopa usein, vuorovaikutuksen keinot jäävät kuitenkin vaillinaisiksi. Asia jää kuulematta, tunne sanoittamatta ja ihminen kohtaamatta. Pahimmillaan seurauksena on kipeä konfliktitilanne, joka voi satuttaa ja haavoittaa syvältä. Kukaan tuskin tietoisesti haluaa satuttaa kipeästi lähimmäisiään, joten miksi niin, kuitenkin, kaikesta huolimatta, tapahtuu?\nVuorovaikutusta voisi verrata puuhun: vuorovaikutuksen juuret ulottuvat laajalle ja maaperä niiden ympärillä koostuu monista tekijöistä. Jo lapsena ihminen oppii tietynlaiset toimintamallit. Esimerkiksi jos lapsuudenperheessä huutaminen on ollut kommunikointikeino, jolla on saanut asiansa perille, ihminen todennäköisesti käyttää tätä keinoa myös myöhemmässä elämässään – ainakin jos ei tietoisesti muuta toimintatapaansa.\nOpittujen toimintamallien lisäksi henkilökohtainen elämänhistoria, muiden toimintatavat ja tunnereaktiot luovat pohjan vuorovaikutukselle. Muun muassa elämän kipeät kokemukset ja muiden loukkaava käytös voivat saada yksilön muokkaamaan omaa vuorovaikutustyyliään: ihminen voi esimerkiksi pitää etäisyyttä toisiin ja vaikuttaa vaikeasti lähestyttävältä, koska hänen aiempi vuorovaikutushistoriansa on muovannut hänet sellaiseksi.\nVuorovaikutuspuun lehdet ovat erilaisia vuorovaikutuksen keinoja, joita ihminen omassa vuorovaikutuksessaan viljelee: millaista kieltä yksilö käyttää puhuessaan toisille, miten hän tuo tunteensa näkyviin, miten ottaa toisen ihmisen sanoman vastaan, miten kohtaa, miten kuuntelee, miten ilmaisee omaa asiaansa sanattomasti ja sanallisesti. Ilman tiedostavaa otetta ja oman vuorovaikutuksen tarkkailua puun juuret usein imevät maaperän ainekset suoraan lehtien rakennusaineiksi. Toisin sanoen on ihmisestä itsestään kiinni, siirtyvätkö vuorovaikutusmaaperän ainekset suoraan, ilman suodattimia, puun lehvästöön.\nNiinpä puun tärkein osa – se, minkä varaan puu rakentuu ja pysyy pystyssä, muodostuu tietoisesta työskentelystä. Kun kiinnität huomiota omiin vuorovaikutustapoihisi tai opettelet uusia vuorovaikutuksen toimintamalleja, tarvitset tietoista työskentelyä. Tietoinen työskentely muodostaa vuorovaikutuspuun rungon – sen, mikä suuntautuu ylös ja yhdistää maaperän ja lehdet toisiinsa. Puun runko on mahdollisuus muokata ja muovata omaa vuorovaikutuskäyttäytymistä.\nJokaisen ihmisen vuorovaikutuspuu on hieman omanlaisensa. Joku on saanut jo lapsuudessa multavan ja hedelmällisen maaperän, jonka avulla on helppoa olla rakentavassa vuorovaikutuksessa toisten kanssa. Joku toinen tarvitsee enemmän tietoista työskentelyä opetellakseen uusia toimintamalleja vanhojen toimimattomien toimintatapojen tilalle. Onneksi vuorovaikutusta voi aina harjoitella – eikä kukaan tule koskaan tässä(kään) asiassa valmiiksi.\nVuorovaikutuksen tietoinen harjoitteleminen vaatii aikaa, tahtoa ja tietoista työskentelyä. Mutta harjoitteleminen todellakin kannattaa! Harjoitellessasi vuorovaikutusta, voit vaikuttaa positiivisesti ihmissuhteisiisi, tulla paremmin kuulluksi ja kohdatuksi sekä, mikä parasta, vaikuttaa myös toisten ihmisten vuorovaikutustapoihin. Nimittäin se, millaisia vuorovaikutuksen tapoja sinä käytät, heijastuu suoraan toisten ihmisten vuorovaikutustapoihin – ei vain antamasi vuorovaikutusesimerkin avulla, vaan myös luomasi vuorovaikutusmaaperän kautta.\nNiinpä niin! Sinun tapasi olla vuorovaikutuksessa on jollekin toiselle osa hänen vuorovaikutuspuunsa maaperää. Siispä, millaista maaperää sinä haluat luoda ympärillesi?\nperjantai, 24 toukokuu 2019 09:54\nTreenaa lapsen kanssa!\nLiikkuisin, mutta kun ruuhkavuodet. Kun ei sitä liikunta-aikaa vain ole! Kaikki vapaa-aika menee jälkikasvun kanssa, eikä tukiverkostoja voi pyytää apuun, ainakaan liikuntahetken takia.\nPerusteletko liikkumattomuuttasi jälkikasvun kasvattamisella? Siis toisin sanoen, vieritätkö, viattoman huomaamattomasti, syyn inaktiivisesta elämästä lastesi niskoille?\nJokainen meistä vanhemmista on kai joskus huokaissut turhautuneesti ruuhkavuosikiireiden keskellä, että kyllähän minä, mutta kun nuo lapset. Ihanat ja kamalat lapset, antoisat ja kuluttavat lapset! Mutta oletko tullut ajatelleeksi (tai kokeillut käytännössä), miten lapsista saa myös erittäin hyvää ja ihanaa treeniseuraa? Vieläpä sellaista treeniseuraa, joka jaksaa tsempata eteenpäin silloinkin, kun aikuisen tekisi mieli jo lopettaa ja siirtyä pullakahville.\nLasten kanssa liikkuminen on paitsi yksinkertaista, myös pitkällä tähtäimellä hedelmällistä. Kun lapsi näkee aikuisen liikkuvan säännöllisesti – ja saa jopa osallistua liikkumiseen itsekin, liikunnasta tulee luonnollinen osa lapsen elämää. Aktiivisesta elämäntavasta muotoutuu kenties jopa osa lapsen arvojärjestelmää – sellainen arvo, jolla on suotuisia vaikutuksia lapsen terveydelle myös myöhemmässä elämässä. (Käy lukemassa aiempi blogitekstini aiheesta täältä.)\nMutta miten ihmeessä lapsen kanssa voi sitten yhdessä liikkua? Ja vielä niin, että siinä samalla tulee liikkuneeksi itsekin?\nVastaus on yksinkertainen: lapsen/lasten kanssa voi tehdä melkein mitä vaan! Jos tykkäät pyörälenkeistä, ota lapsi mukaan lenkille: pienemmät lapset matkustavat mukavasti pyörän taakse kiinnitettävässä perävaunussa, hieman isommat lapset aisalla vanhemman pyörään kiinnitettävän pyörän satulassa ja koululaiset pysyvät vanhemman perässä jo itse polkien. Ja jos tykkäät juosta ja lapsi osaa jo pyöräillä, lähtekää yhdessä lenkille! Jos lapsi ei osaa vielä pyöräillä, hän nauttii varmasti vauhdin hurmasta juoksuvaunujen kyydissä. Ja huutaa KOVEMPAA, KOVEMPAA vauhdin hyytyessä! (Näin ainakin minun lapseni ovat tehneet. Saat siis oman henkilökohtaisen valmentajan lenkeille mukaan – eikä tälle valmentajalle tarvitse edes maksaa mitään!)\nKaikkein antoisinta on kuitenkin lihaskunnon harjoittaminen lasten kanssa. Lapsi on nimittäin mitä mainioin lisäpaino erilaisiin liikkeisiin! Laita lapsi reppuselkään/hartioille, pidä lasta sylissä tai aseta pieni lapsi ergonomiseen kantovälineeseen ja anna mennä! (Tarkista kuitenkin, että liikkuminen on turvallista: älä siis tee liikkeitä, joissa sinun on mahdollista kaatua lapsesi päälle.)\nJalkakyykyt, askelkyykyt, keskivartalotreeni ja käsitreeni – kaikki nämä onnistuvat mainiosti lapsen kanssa. Samalla pääsette nauttimaan yhteisestä läheisyydestä! Kun annat lapsesi kiipeillä päälläsi tai roikkua selässäsi liikkeiden aikana, vaikutat samalla lapsen kehonkuvan (body image) kehittymiseen: Kun lapsi on lähellä kehoasi ja kosketuksissa kehosi kanssa, lapsi hahmottaa samalla omaa kehoaan ja sen rajoja. Fyysinen läheisyys ja hellä koskettaminen vahvistavat positiivista kehonkuvaa. Lisäksi kehosi liikkeistä aiheutuvat aistiärsykkeet kehittävät lapsen omia motorisia taitoja – vaikka lapsi vain istuisi reppuselässäsi. Jos lapsi lisäksi saa esimerkiksi kiipeillä selässäsi ja hartioillasi, lapsi kehittää muun muassa tasapainoaan ja muita motorisesti tärkeitä taitoja.\nMotoristen taitojen ja kehonkuvan lisäksi yhteiset liikuntahetket jättävät jälkensä myös sinun ja lapsesi väliseen kiintymyssuhteeseen. Tämä ei ole mikään pikkujuttu, sillä vanhemman ja lapsen välinen kiintymyssuhde vaikuttaa muun muassa itsetuntoon ja käsityksiin muista ihmisistä sekä siten myös myöhemmin elämässä kehittyviin ihmissuhteisiin. Yhdessä vietetty aika, vuorovaikutus ja läheisyys vahvistavat kiintymyssuhdetta vanhemman ja lapsen välillä. Näin myös yhteinen liikuntahetki toimii kiintymyssuhdetta ruokkivana vuorovaikutustilanteena.\nSiis aika monta hyvää ja perusteltua syytä ottaa lapsi treeniin mukaan! Jos haluat nähdä, miten minulla on tapana treenata lasteni kanssa, klikkaa itsesi Facebook-sivuilleni. Sieltä löydät lyhyen videon aiheesta. (Ja toinen video tulee lähiaikoina!) Mitä vielä odotat? Kokeile treenausta lapsen kanssa – se on sekä hauskaa että monin tavoin hyödyllistä!\nmaanantai, 29 huhtikuu 2019 12:06\nKokonaisvaltainen hyvinvointi on käsite, jota näkee hyvin monissa asiayhteyksissä. Kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin avulla saatetaan mainostaa esimerkiksi liikuntapalvelua, lomamatkaa tai mielen hyvinvointiin keskittyviä palveluita. Hyvinvointi tuntuu olevan aika in ja pop. No, jokainen meistä kai haluaa voida hyvin. Mutta mitä kokonaisvaltainen hyvinvointi, tai lyhyemmin hyvinvointi, oikeastaan on? Mistä asiasta silloin oikeastaan puhutaan, kun puhutaan kokonaisvaltaisesta hyvinvoinnista? Ja miksi minä(kin) tituleeraan itseäni kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin asiantuntijaksi?\nHarva kokonaisvaltaisella hyvinvoinnilla itseään markkinoiva tai sitä käsitettä käyttävä on oikeasti perehtynyt merkityksiin käsitteen takana. No, minä olen. Olen lukenut aiheeseen liittyen monia tutkimusartikkeleita, tiivistänyt niiden ajatuksia ja tehnyt omaa tutkimusta graduni parissa aiheeseen liittyen. Jotta sinun ei tarvitsisi tehdä samanlaista pohjustustyötä ymmärtääksesi kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin käsitettä, kerron lyhyesti havainnoistani.\nHyvinvointi on käsite, joka liittyy elämänlaatuun. Elämänlaadulle on olemassa useita erilaisia määritelmiä, mutta jokainen niistä liittyy jollain tapaa yksilön hyvinvointiin. Maailman terveysjärjestö, WHO on vuonna 1997 määritellyt elämänlaadun yksilön henkilökohtaiseksi kokemukseksi omasta hyvinvoinnistaan. Näin ollen elämänlaadussa on itse asiassa kyse ihmisen omasta hyvinvointikokemuksesta.\nElämänlaatu voidaan jakaa eri osa-alueisiin. WHO:n määritelmässä elämänlaatu jaetaan mm. fyysiseen, psyykkiseen ja sosiaaliseen elämänlaadun osa-alueeseen. Elämänlaatu on siis laaja ja moniulotteinen käsite. Vastaavasti voidaan ajatella, että hyvinvointi on käsitteenä yhtä laaja ja moniulotteinen. Kun puhutaan kokonaisvaltaisesta hyvinvoinnista, puhutaan siis laajasti yksilön hyvinvointikokemukseen vaikuttavista tekijöistä. Kyse ei siis ole vain yksittäisestä hyvinvoinnin tai elämänlaadun osa-alueesta.\nKokonaisvaltaisen hyvinvoinnin käsitettä käytetään hyvin väljästi ja uskaliaasti. Olisi kuitenkin tärkeää ja tarpeellista pystyä tarvittaessa perustelemaan 1) miksi käsitettä käytetään 2) mitä sillä tarkoitetaan ja 3) miten käsitteen käyttö perustellaan.\nMinä puhun kokonaisvaltaisesta hyvinvoinnista omien palvelujeni yhteydessä useamman syyn yhteissummana. Haluatko kuulla miksi?\nYritykseni pääpaino on liikuntapalveluissa: yksilöllisessä liikuntavalmennuksessa ja liikuntaneuvonnassa, ryhmäliikuntaohjauksissa ja (pian) verkkovalmennuksissa. Liikuntaharjoittelun on todettu vaikuttavan elämänlaatuun useammalla eri elämänlaadun osa-alueella. Näin ollen liikuntaharjoittelu ei pelkästään paranna fyysistä hyvinvointikokemusta, vaan sillä on vaikutuksia myös esimerkiksi psyykkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin osa-alueisiin. Lisäksi olen erikoistunut erityisesti niin kutsuttuihin holistisiin liikuntamuotoihin (pilates & jooga), joiden tarkoituksena on vaikuttaa kehoon ja mieleen. Koska yhdistän ohjaustunteihini vielä erilaisia tietoisuusharjoituksia, holistinen vaikutus korostuu harjoitustunneillani.\nNyt minun tekisi mieli käyttää kulunutta mainoslausetta ja jatkaa eikä tässä vielä kaikki! Olen liikunnan ammattilainen: olen käynyt pitkiä lajiohjaajakoulutuksia ja valmistun pian terveystieteiden maisteriksi liikuntalääketieteen pääaineesta. Mutta sen lisäksi olen myös paljon muuta: olen loppuvaiheen psykologian maisteriopiskelija ja vuonna 2010 valmistunut teologian maisteri. Minulla on siis maisteritason yliopistokoulutusta kolmelta eri alalta, jotka edustavat elämänlaadun suhteen osa-alueilta fyysinen, psyykkinen ja henkinen. Lisäksi erityisesti teologian ja psykologian opinnot ovat koulineet minua vahvasti vuorovaikutuksen ja viestinnän keinoihin, joten tältä osin myös sosiaalinen elämänlaadun osa-alue on ollut vahvasti yliopisto-opinnoissani läsnä.\nTeoriatason tietämyksestä ei kuitenkaan ole juurikaan hyötyä, jos osaamista ei ole voinut/ei voi siirtää käytäntöön: aiempi työhistoriani on evankelisluterilaisen kirkon parissa (arvokasta ja monipuolista työkokemusta elämään ja elämänlaadun eri osa-alueisiin liittyen) ja vuodesta 2013 lähtien olen pyörittänyt omaa yritystäni – siis toisin sanoen pystynyt siirtämään myöhempien opintojeni tiedon heti yritystasolla käytäntöön. (Ja miten odotankaan tulevaa kesää ja sitä, kun viimein laajennan yritystarjontaani vuorovaikutuksen ja psyykkisen valmennuksen saloihin!)\nNiinpä, yhteenvetona kaikelle tälle: Kokonaisvaltainen hyvinvointi on käsitteenä laaja ja sen käytössä tulisi huomioida käsitteen moniuloitteisuus. Kokonaisvaltainen hyvinvointi edellyttää aina useamman eri elämänlaadun osa-alueen huomioimista ja ymmärtämistä. Ja mitä omaan nimitykseeni tulee, niin nyt, 6v yritykseni perustamisen ja satojen yliopistoissa kerrytettyjen opintopisteiden jälkeen, uskallan nimittää itseäni kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin asiantuntijaksi.