Seurakuntalehti 103. vuosikerta No Itsekehun apostoli. Sivu 7 - PDF\nSeurakuntalehti 103. vuosikerta No Itsekehun apostoli. Sivu 7\nDownload "Seurakuntalehti 103. vuosikerta No 10 18.3.2010. Itsekehun apostoli. Sivu 7"\n1 Seurakuntalehti 103. vuosikerta No Itsekehun apostoli Sivu 7 Jaani Föhr\n2 2 Nro Fatwat lentävät Tuskin kovinkaan moni viranomainen arvasi, että lentoliikenteen turvallisuuden parantamiseen tarkoitetuista henkilöskannereista saa aikaan uskonnollisia riitoja. Yhdysvalloissa tämä on jo täyttä todellisuutta. Pian ehkä myös Euroopassa. Maallikon on ehkä vaikea nähdä, mikä skannereista tekee niin hankalan joillekin uskontokunnille. Taustalla on alastomuuden tabu. Alastomuus on tabu keskivertosuomalaisellekin, mutta ei ehkä niin monissa tilanteissa kuin esimerkiksi muslimille tai ortodoksijuutalaiselle. Joku saattaa ajatella, että lentokentän henkilöskannerissa kenenkään ei tarvitse riisua itseään, joten alastomuuden syntiä ei pääse tapahtumaan. Ongelma onkin siinä, että päätös astua skanneriin saa aikaan seurauksen, että ruudulle ilmestyy kuva ihmisvartalosta. Monen uskonnon ja kulttuurin näkökulmasta skanneriin astuminen merkitsee samaa kuin riisuuntuminen. Tämä kaikki saattaa vaikuttaa saivartelulta, mutta kannattaa muistaa, että suomalainen tapa suhtautua alastomuuteen on maailmalla vähemmistönä. Ainakin Euroopan lentoasemilla säilynee mahdollisuus kieltäytyä skannauksesta. Tällöin vaihtoehtona on tarjolla romanttinen kumihansikaskopelointi. Muualla maailmassa ei välttämättä vaihtoehtoa tarjota lainkaan. Esimerkiksi Yhdysvalloissa kieltäytyminen on vielä mahdollista, mutta siellä viranomaiset tuskin jaksavat olla yhtä pitkämielisiä kuin Euroopassa. Skannaus saattaa muuttua pakolliseksi koska tahansa. Siksi eri uskontokuntien kannattaisi juuri tässä vaiheessa miettiä tarkkaan, kuinka jyrkkiä päätöksiä ne todella haluavat tehdä henkilöskannereista. Kannattaa varmaan pohtia, ovatko näyttöön ilmestyvät epämääräiset kuvat ihmiskehosta uskonnollisten sääntöjen olennaisinta ainesta. Samalla kannattaa harkita, mitä seurauksia kielteisillä päätöksillä on. Etenkin muslimit leimataan todennäköisesti häiriköiksi. Varsinkin kun viranomaisten into henkilöskannereihin on herännyt juuri sen vuoksi, että muslimimies yritti lentokoneessa terrori-iskua viime jouluna. Joustaminen tässä kiistassa olisi viranomaisillekin kohtuullisen helppoa. Skannerit pystytään helposti suunnittelemaan sellaisiksi, että ne eivät näytä lainkaan kuvaa ihmiskehosta. Ja miksi niiden tarvitsisikaan näyttää? Aatoksia Muut lehdet Seurakuntadiakonia tarvitsee teologeja Olen seurannut toista vuosikymmentä, minkälaista kirkon työntekijän identiteettiä kirkon henkilöstökoulutuksella on haluttu tuottaa. Mielestäni papin identiteetin korostuksissa on tapahtunut suuri muutos. Ennen sotia ja vielä niiden jälkeen ihanteena oli ajatus kansanpapista, joka elää ja toimii seurakuntansa keskellä. Siirtymä on ollut selvästi kohti privatisoitunutta papin identiteettiä, jossa pappi on kirkollinen virkamies ja kirkollisten palvelujen tuottaja. Kirkko on seurannut tässä aikaansa. Kehitys on ollut kohtalokasta diakonian kannalta. Seurakuntadiakonian kehittäminen tarvitsee myös papiston ja teologien panoksen. Silmiinpistävää Oulun hiippakunnan diakoniatyössä on ollut pitkään se, että papit eivät ole merkittävästi ottaneet osaa diakonia- ja yhteiskunnallista työtä koskevaan keskusteluun, koulutukseen tai työalan yhteisiin neuvotteluihin. Tilanne hiippakunnassa on poikkeuksellinen koko maata ajatellen. Diakoniatyöntekijät ovat myös itse olleet vaikuttamassa papiston katoamiseen. Kirkossa voimistunut diakoniatyön sisäinen keskustelu työalan professionaalisuudesta on osaltaan voinut vaikuttaa tilanteeseen. Käytännön diakoniatyö vaatii tänä päivänä hyvää yhteiskunnan ja sen erilaisten kytköksien sekä tukijärjestelmien tuntemista, monipuolista sielunhoidollista osaamista ja ihmisen toiminnan ymmärtämistä. Onko niin, että papit ovat vapaaehtoisesti jääneet sivuun ajatellen, että diakoniatyöntekijät hoitavat kai- ken paremmin ja tehokkaammin löytämättä omaa rooliaan teologisena asiantuntijana? Tampereen ev.-lut. seurakunnat ovat vuosikymmenien ajan olleet seurakuntadiakonian kehittämisen kehto Suomen kirkossa. Muissa suurissa kaupungeissa on tyydytty lähinnä kopioimaan Tampereella kehitettyjä malleja kuten yhteiskunnallista työtä, ruokapankkeja, vapaaehtoistoimintaa, mummon kammaria. Ei ole sattumaa, että juuri Tampere on ollut seurakuntadiakonian kehittämisen keskus. Siellä on vuosikymmenien ajan tietoisesti haluttu satsata diakoniaan. Taustalta löytyy vahvoja teologeja, joilla on ollut yhteiskunnallisia näkemyksiä, kontakteja sekä halua vaikuttaa. Pohjois-Suomessa vain Oulun seurakunnilla on riittävät rahkeet olla pohjoissuomalaisen seurakuntadiakonian merkittävä kehittäjä. Sillä on siihen riittävästi varoja ja henkilöresursseja. Unelmoin päivästä, jolloin Suomen kirkossa nousee pohjoissuomalaisessa maaperässä kasvaneita ja kypsyneitä diakonian innovaatioita, joista etelän ystävämmekin voivat tulla ottamaan oppia. JOUKO LANKINEN Kirjoittaja on teologian lisensiaatti ja DIAK Pohjoisen yksikönjohtaja. Saatana saapuu Roomaan Roomalaiskatolilaisten päämanaaja eli virkamiestyönä riivaajia ja muita pikkuperkeleitä ulosajava italialainen hengenmies Gabriele Amorth ilmoitti viime viikolla, että Saatana on saapunut Vatikaaniin. Tieto on sikäli mielenkiintoinen, että vielä viime viikon alkupuolella me täällä Suomen Siionissa olimme ihan varmoja siitä, että Saatana suhaa jossain Turun moottoritiellä ja on arkkihiippakunnan suunnasta matkalla Kirkkohallitukseen pitämään esitelmiään toimintastrategian uudelleen vahvistamisesta ja muista tärkeistä aiheista. Vaan ylen on vaikea vääntää vastaankaan, kun Rooman kirkon pojat vyöryttävät todistuksiaan Saatanan todellisesta olinpaikasta. Skandaalin käryssä tuntuu olevan tiettyä rikkipitoisuutta, sillä aivan justiinsa kun pitäisi pedofiilit panna vastuuseen, on apu varma ja turva vahva aina: Missä syntipukkia tarvitaan, sinne Saatana huudetaan avuksi. Nimimerkki Kerettiläinen Kirkossa ja kaupungissa 17. maaliskuuta Vastarannan Kiiski Kirkossa käynti ei mittaa kristillisyyttä Kari Mäkinen toi vaalissa esille käsitteen 'hiljaiset kristityt', joilla hän tarkoittaa kristittyjä, jotka haluavat olla kirkon jäseniä, mutta eivät silti tunne vetoa aktiiviseen toimintaan kirkon piirissä. Tällaistakin jäsenyyttä on arvostettava. Ihmiset haluavat olla osallisia kirkosta ja kirkon uskosta, mikä aktualisoituu esimerkiksi elämän taitekohdissa. He eivät halua tehdä itsestään numeroa. Mäkinen sanoo, että hyvä, jos ihmiset haluavat käydä kirkossa pääsiäisenä ja jouluna. Kirkonmenoja on toki useamminkin ja niihin kutsutaan mukaan. Sen perusteella, kuinka paljon kukakin käy kirkossa, ei kuitenkaan ihmisen kristillisyyttä sovi arvioida. Kaleva 14. maaliskuuta\n3 Nro Henkilöskannereista tuli uskonnollinen kiista Henkilöskannerit, jotka näyttävät kuvan ihmisvartalosta ja paljastavat vaatteiden alle kätketyt esineet, aiheuttavat hämmennystä uskonnollisissa yhteisöissä. Yhdysvalloissa muslimioppineiden fiqh-neuvosto ontuominnut skannerit islamin vastaisiksi. Sikäläiset ortodoksijuutalaiset ovat myös arvostelleet turvalaitteita. Agudath Israel -järjestö on kirjelmöinyt asiasta kongressille. Paavikin on epäsuorasti ottanut arvostelevan kannan. Alastomuus on tabu Suomen muslimiyhteisöissä ei vielä ole muodostettu virallisia mielipiteitä skannereista. Islamilaisen neuvoston lainopillinen lautakunta käsitellee asiaa lähitulevaisuudessa. Helsingin Islam Keskuksesta harmitellaan, että muslimien mielipidettä ei kysytä tällaisissa asioissa. Eri muslimiyhteisöillä näyttää silti olevan yksiselitteinen uskontulkinta: alastomuutta ei hyväksytä. Suomen islamilaisen yhdyskunnan uskonnollisen neuvoston puheenjohtaja Anas Hajjar sanoo, että tarpeen vaatiessa muslimi voi paljastaa kehonsa lääkärille ja hoitohenkilökunnalle, kun kyse on lääketieteellisestä toimenpiteestä. Muslimien on kuitenkin vaikea hyväksyä, että kuka tahansa tuntematon pääsee näkemään ihmisvartalon. Pahinta on, jos vartalon näkee eri sukupuolta oleva ihminen. Alastomuus sinänsä ei ole ongelmallista islamin kannalta, mutta vieraiden edessä se ei ole sallittua. Sama sääntö koskee sekä miehiä että naisia. Käsittääkseni tästä on yksimielinen näkemys kaikkien islaminuskoisten keskuudessa. Määräys on uskonnollinen eikä liity siis pelkästään perinteisiin. Onhan kristinuskossakin siveysmääräyksiä esimerkiksi nunnilla. Nämä säännöt liittyvät uskovien oikeuksiin. Ei ole soveliasta pakottaa kaikkia skannereiden läpi. Ymmärrämme, että poikkeuksia ei välttämättä voida sallia. Siinä tapauksessa me matkustamme sitten junilla, Hajjar naurahtaa. Ongelmana kuvan tarkkuus Islamin kannalta olennaista on, minkälaisen kuvan henkilöskanneri piirtää monitoriin. Jos laite näyttää ainoastaan vaatteiden alle kätketyt esineet, soveltunee se muslimille. Jos kuvasta erottuu kehon muodot, tarkoittaa se alastomuutta. Kaikki riippuu kuvan muodosta. Teknisesti on mahdollista rakentaa laitteita, jotka eivät paljasta kehoa. Tarkoituksenamme ei ole vastustaa lentoliikenteen turvallisuuden parantamista, Hajjar huomauttaa. Yhdysvalloissa ongelmia on yritetty välttää rakentamalla turvatarkastajille erillisiä koppeja siten, että heillä ei ole suoraa näköyhteyttä tarkastettavaan henkilöön. Henkilöskannerit ovat jo käytössä Yhdysvalloissa. Toora sallii Helsingin juutalaisen seurakunnan asiamies Dan Kantor arvelee, että Suomen juutalaiset voivat kävellä henkilöskannereiden läpi. Alastomuuteen suhtaudutaan juutalaisuudessa häveliäästi, mutta sitä ei tulkita synniksi. Toora ei kiellä alastomuutta. Ortodoksijuutalaisilla on jyrkempi kanta, mutta tämän suunnan edustajia Suomessa on vähän, käytännössä yksi perhe. Ortodoksijuutalaisilla on hyvin tarkat siveyssäännöt. Juutalaisuudessa kuitenkin ihmisen terveys menee kaiken edelle. Lentoliikenteen turvallisuusmääräykset voidaan tulkita tästä näkökulmasta. Amerikan ortodoksijuutalaisten järjestö onkin todennut, että henkilöskannerit ovat juuri ja juuri hyväksyttävissä, jos tarkastaja ja tarkastettava ovat samaa sukupuolta. w w w. alloverpress.f i Vaihtoehtona käsitarkastus EU:n komissio on luvannut antaa huhtikuussa selvityksen henkilöskannereiden vaikutuksista ihmisten terveyteen ja yksityisyyteen. Suomen hallituksen EU-asioiden ministerivaliokunta on jo muodostanut myönteisen kannan skannereiden käytön lisäämiseen. Komissio ehdottanee vielä ennen kesälomia, että skannerit otettaisiin lentoliikenteessä käyttöön muiden turvajärjestelmien rinnalle. Hallitussihteeri Topi Siren liikenne- ja viestintäministeriöstä huomauttaa, että tämän hetken tiedon mukaan skannerit eivät ole tulossa pakollisiksi. Matkustajalla on oikeus kieltäytyä skannerista, mutta silloin hän joutuu alistumaan käsin tehtävään tarkastukseen. JANNE KANKAALA Tuleva arkkipiispa kannattaa keskustelua Turun arkkihiippakunnan piispa Kari Mäkinen valittiin viime torstaina Turun arkkihiippakunnan ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seuraavaksi arkkipiispaksi. Arkkipiispanvaalin toisen kierroksen äänestyksessä Mäkinen sai 593 ääntä. Vastaehdokas, Helsingin yliopiston dogmatiikan professori Miikka Ruokanen, sai 582 ääntä, eli vain 11 ääntä vähemmän. Toisen kierroksen äänestysprosentti oli 96,3 ja äänestäneitä oli yhteensä Mäkisestä tulee järjestyksessään neljästoista arkkipiispa, kun hän seuraa tehtävässä kesäkuussa eläkkeelle siirtyvää arkkipiispa Jukka Paarmaa. Arkkipiispanvaali käytiin nyt KT/Jussi Vierimaa Kari Mäkisen mukaan arkkipiispan tehtävä ei ole nopeus-, tekniikka- eikä taitolaji, vaan kestävyyslaji. Hitaassa matkanteossa on syvyyttä ja juuri sitä kirkolta tarvitaan, hän luonnehtii. ensimmäistä kertaa ehdokasasettelun pohjalta tapahtuvana vaalina. Vielä vuonna 1998 tasavallan presidentti nimitti arkkipiispa Paarman virkaansa. Vuoden 2000 maaliskuun alusta alkaen voimaan tulleen uuden perustuslain mukaan presidentti ei enää nimitä arkkipiispaa ja piispaa. Piispa Kari Mäkinen totesi tiedotustilaisuudessa heti valintansa jälkeen, että tasainen äänestystulos osoittaa, ettei kirkko ole yksiääninen. Hän piti julkisuudessa käytyä keskustelua kirkosta tärkeänä. Keskustelusta on heijastunut vahva taju ja tahto siitä, että läpimarkkinoituneessa maailmassa kaikkea ei voi käsitellä kauppatavarana. Kaikkein perustavimmat asiat elämässä eivät ole markkinoilta hankittavissa. Elämää itseään ei voi ostaa ja myydä, luontoa, ilmaa ja vettä ei voi ostaa ja myydä, ihmistä ei voi eikä tule ostaa ja myydä. Uskoa, luottamusta, rakkautta, toivoa, niitä tekijöitä, jotka kannattavat elämää, ei voi käsitellä kauppatavarana. Jumalaa ei voi ostaa ja myydä, pyhää ei voi ostaa ja myydä. Mäkinen totesi myös, kirkko on äänestäjien välityksellä antanut hänelle vastuun, josta ei vielä tiedä, mitä kaikkea se tuo tullessaan. Koko historiansa aikana kirkko on kulkenut keskustelujen kautta. Se on haaste kaikille kirkossa toimiville. Keskustelua tulee jatkossakin käydä aidon kunnioittamisen hengessä. Vaikka äänestäjien joukko on pieni, keskustelu on osoittanut, että kyseessä on koko kansan kirkko. RAUHAN TERVEHDYS\n4 4 Nro Kirkko ottaa uusia askelia verkossa Oulun seurakuntayhtymän verkkokeskustelija Maire Kuoppala kertoo, että verkkotyöskentelyn totaalikieltäytyjiä ei kirkossa enää juuri ole. Olen tavannut verkossa viime kuukausina paljon ujoja ja arkoja ihmisiä, joita en ehkä olisi muutoin kohdannut nuorisotyöntekijänä. Verkko on usein ryhmässä hiljaiseksi jäävälle paras foorumi puhumiseen ja vuorovaikutukseen. Näin kertoo uuden työnsä ensikokemuksista viime marraskuusta lähtien kirkkohallituksen hengellinen elämä verkossa -tiimissä verkkokeskustelijana toiminut Oulun seurakuntayhtymän nuorisotyönohjaaja Maire Mono Kuoppala. Kuoppalan mukaan kirkon työntekijän ammattitaitoa on kestää verkossa se, että niin moni haluaisi tulla kohdatuksi, mutta aikaa on vain pienelle osalle ihmisistä. Hän iloitsee, että kirkko löytyy verkosta. Siellä kirkon kynnys on matala, jos sitä on lainkaan, ja kirkko on myös periaatteessa aina auki kulkijoille. Kuoppala ihailee, miten rohkeasti nuoret haastoivat IRC-galleriassa arkkipiispaehdokkaat Miikka Ruokasen ja Kari Mäkisen keskusteluun. Kirkon läsnäolo verkossa yhä lisääntyy Kohtaamisia uusien ihmisten kanssa verkkokeskustelijalla riittää tulevaisuudessakin, sillä kirkon on tarkoitus olla syksystä lähtien verkossa läsnä myös niin sanotuissa vanhemmuusverkkoyhteisöissä. Kuoppala puhuu mammapalstoista, joilla papit ja kirkon lapsi- perhetyöntekijät olisivat luontevia keskustelukumppaneita. Mammapalsta-nimitys tulee siitä, että erityisesti pienten lasten äidit ovat aktiivisia verkossa. Kirkkohallituksessa on huomattu, että vanhemmat puhuvat keskustelusivuillaan vilkkaasti muun muassa perhejuhlien, kuten kastetilaisuuksien järjestelyistä ja myös lasten kasvatuksesta. Sähköinen maailma on jokapäiväistä arkea erityisesti nuorille, mutta Maire Kuoppala ei usko, että jatkuvaan virtuaalisuuteen olisi syntymässä jonkinlainen ähky: ehkä tulevaisuudessa onkin trendikästä tavata ihmisiä kasvokkain? En näe kasvokkain tapahtuvia kohtaamisia ja verkkokohtaamisia toisiaan poissulkevina vaan pelkästään täydentävinä. Niin sanottua live-kohtaamista voi täydentää verkossa ja verkkotapaamisen perusteella voi rohkaistua näkemään jotakuta kasvokkain. Nuorisotyönohjaaja Maire "Mono" Kuoppala on verkkokeskustelijana myös työmatkoillaan. Riitta Hirvonen Virtuaalisuus vasta lähtökuopissa kirkossa Kuoppalan mukaan kirkossa ei ole hullaannuttu liiaksi sosiaalisesta mediasta. Ei lainkaan, toivoisin verkosta tulevan kirkossa luonnollinen ja normaali työväline. Tähän on vielä matkaa, sillä olemme vasta pysyvän muutoksen alussa. Kuoppala pitää muutosta tärkeänä, koska verkko tarjoaa kirkolle mahdollisuuden kohdata niitä ihmisiä, joita perinteiset työtavat eivät tavoita. Onko kirkossa yhtään työntekijäryhmää, joka voisi sanoa kiitos ei sosiaaliselle medialle? Ehkä kesätöissä hautausmaalla ei tarvitse sosiaalista mediaa, mutta muiden toivoisin sanovan asialle kyllä kiitos. Olen tavannut seurakunnissa todella vähän verkkotyön totaalikieltäytyjiä. Jokainen itseään kunnioittava nuorisotyöntekijä on kiinnostunut nuorista ja heidän elämästään. Siihen todellisuuteen kuuluvat internet ja sosiaaliset mediat. Nuorisotyöntekijä ei voi ulkoistaa itseään kokonaan isosta osaa nuorten arkea. Kuoppala harmittelee, että joissakin seurakunnissa työntekijöiden verkkotyöskentelyä hidastaa yhä työvälineiden, tietokoneen ja toimivan nettiyhteyden puute. Riitta Hirvonen Postia Rauhan Tervehdys PL Oulu Valokuvia, mielikuvia, kielikuvia Maailmamme avautuu päivittäin lukuisten valokuvien kertomana todellisuutena. Katsellessamme kuvia, luemme niitä kukin tavallamme. Kuva on täynnä erilaisia elementtejä, joista kokonaisuus koostuu haluttuun muotoon. Jokaisella kuvalla on oma tarinansa kerrottavana ja sen kauneus riippuu paljolti katsojasta. Kuva on osa elävää elämää täynnä tapahtumia, värejä sekä yksityiskohtia, joista sen kertoma välittyy katsojalle. Filosofisesta näkökulmasta katsottuna, voidaan hyvällä syyllä todeta, että elämämme on verrattavissa valokuvaan. Se on myös ainutkertainen, täynnä erilaisia sävyjä, niin tummia kuin vaaleitakin. Elämämme kuva ei aina asetu kultaisen leikkauksen oikeaoppisiin lokeroihin. Kuva on parhaimmillaan usein, kun valoa on niukasti, mutta sen suunta on oikea. Näin myös elämässämme hienoimmat hetket koemme, kun vähäinen valo kultaisine sävyineen värittää sielumme maiseman loistamaan kuin iltaaurinko kesäisen järven pinnassa. Ei silloin kysellä yksityiskohtia, kokonaisuus on tärkein. Valokuvilla piirretään mielikuvia sekä luodaan ihmisille tarpeita. Yritysmaailmassa kuvilla luodaan imagoja, joilla on tärkeä merkitys menestymiselle sekä erottumiselle. Meillä on jokaisella jonkinlainen mielikuva ympäröivästä yhteiskunnasta, työpaikasta ja sosiaalisesta asemasta yhteisössämme. Kaikki mielikuvat ovat muotoutuneet kokemusten, elämysten ja oppimisen kautta, mutta eräänä niiden muodostajana on ollut kuva. Syväterävyyttä voidaan kuvassa parantaa pienentämällä aukkoa objektiivissa. Näin myös valokuvien, mielikuvien ja kielikuvien maailmassa, missä liikutaan sielujemme maiseman terävyysmaailmassa. Mielikuvista muodostuu ennemmin tai myöhemmin kielikuvia, joita käytämme päivittäisessä kanssakäymisessämme. Syvälle luotaavissa mielikuvissamme luomme kielikuvia läheisistämme, joista haluamme kertoa hyvää ja hymyssä suin. Käytän tässä yhteydessä muodostamaani kielikuvaa ystävyydestä, jonka terävyys riittää kielikuvaruudun etureunasta perimmäiseen soppeen saakka. Ystävyyteen liittyy vahva yhteenkuuluvuuden tunne ja tietoisuus yhteisistä päämääristä. Ystävyyden kukka on kaunis katsella, sen terälehdet aukeavat kauniisti hyvin säännöllisenä kimppuna katsojaa kohti. Sitä katsellessa tulee hyvä mieli, se tekee iloiseksi eikä jätä ketään kylmäksi. KARI MIETTUNEN Muhos Lähetä postia: Postipalstalla julkaistaan lukijoiden mielipiteitä. Tekstit voi toimittaa joko sähköpostilla postitse (PL 102, OULU). Kirjoittajan yhteystiedot on liitettävä jokaiseen tekstiin. Toimituksella on oikeus lyhentää tekstejä tarvittaessa ja tehdä niihin otsikot. Julkaisija: Kustantaja: Levikki: Aikataulu: Rauhan Tervehdys ry. ISSN Perustettu 1907 n , 13 seurakuntaa Ilmestyy torstaisin, kesällä joka toinen viikko. Päätoimittaja: Janne Kankaala Toimitussihteeri: Elsi Huttunen Ulkoasu: Mari Lähteenmaa Toimittaja: Pekka Helin Toimittaja: Satu Lapinlampi Toimittaja: Rauhan Tervehdys ja Kotimaa Riitta Hirvonen Osoite: PL 102, Oulu, Isokatu 19 B 13 Puhelin: (08) Verkkojulkaisu: Tilaukset: Kustannus-Oy Kotimaa / Hinnat: Seurakuntatilaus 10,93 yksityistilaus 30,00 Ilmoitusvalmistus/vastaanotto: Kustannus-Oy Kotimaa / Janne-Antti Latvala PL 279, Helsinki p , faksi (otsikoksi lehden nimi ja julkaisupäivä) Ilmoitusmarkkinointi: Kustannus-Oy Kotimaa / Jaana Mehtälä p Painopaikka: Rovaniemi Lapin Kansa Jakeluhuomautukset: p\n5 Nro Maata kiertelemässä Lapsi kuoli vanhemmat vankilaan Oregonilainen piirituomari Steven L. Maurer kovisteli viime viikolla paikallista kirkkokuntaa. Hän tuomitsi 16 kuukaudeksi vankilaan vanhemmat, joiden lapsi oli kuollut jäätyään vaille asianmukaista sairaanhoitoa. Piirituomarin viesti oli selvä: näin käy kaikille, jotka tapattavat lapsensa ihmeparantumisen toivossa. Vanhemmat, Jeffrey ja Marcy Beagley antoivat 16-vuotiaan poikansa Neilin kuolla, koska he kuuluvat kirkkoon, joka ei hyväksy sairaanhoitoa, koska se osoittaa uskon heikkouden. Hoitokeinoina tämä kirkkokunta hyväkyy rukouksen, paastoamisen, öljyllä voitelun ja kätten päällepanon. Kirkkokuntaan kuuluvia lapsia on kuollut hoidon puutteessa jo vuosikymmenien ajan. Vasta nyt oikeus passitti vankilaan vanhemmat, jotka eivät hankkineet apua lapselleen. Tuomion toivotaankin panevan kirkon järjestykseen. Liian monet lapset ovat kuolleet. He kuolivat turhaan, piirituomari Maurer sanoi. Oikeusistuntoon osallistui noin 80 kirkon jäsentä ja tukijaa. He kuuntelivat tuomiota hiljaa, osa kyynelissä. Vanhemmat tiesivät, että Neil Pappien päivystys keskitettiin Iltapäivä osoittautuu vilkkaaksi, kun papit päivystävät maanantaina ensimmäistä kertaa Oulun seurakuntayhtymän keskusrekisterissä. Jonkun verran on puhelin soinut, mutta vielä ei kukaan ole käynyt luonani, kertoo tunnin verran päivystänyt Karjasillan seurakunnan pappi Jaakko Tuisku. Puhelimitse hän on ehtinyt jo hoitaa kastejärjestelyjä sekä keskustella alustavasti hautajaisiin liittyvistä asioista. Saman tien ovesta kurkistaa kuitenkin Markku Koskinen, joka on äitinsä Tarja Koskisen kanssa tulossa keskustelemaan lähiomaisen hautaan siunaamisesta. Koskiset kertovat saaneensa painetun ohjeen, kuinka omaisen kuollessa pitää toimia. Ohjeen perusteella he tiesivät kääntyä päivystävän papin puoleen. Toimistosihteeri Erja Tenhu keskusrekisteristä kohtaa seurakuntalaisia päivän aikana sekä avioliittoon vihkimiseen, hautaan siunaamiseen että kasteeseen liittyvissä asioissa. Hän myös ohjaa ihmiset viereisessä huoneessa olevan papin luo. Osa kävijöistä voi joutua jonot- Päivystysvuorossa ollut pastori Jaakko Tuisku etsii tietoja Tuiran seurakunnan tiloista. tamaan hetkisen papin luo pääsyä, vaikka pappeja on kaksi. Toiminta kehittyy ja muotoutuu lopulliseen muotoonsa ajan kanssa, lupaa pappien päivystyksestä vastaava lääninrovasti Hannu Ojalehto. Olennaista on, että päivystyksen keskittäminen tuo seurakuntalaisten palveluun tasalaatuisuutta ja vähentää tarvetta asioida useassa eri pisteessä. Koska papit päivystävät samoissa tiloissa keskusrekisterin kanssa, voi samalla kertaa esimerkiksi sekä sopia papin kanssa avioliittoon vihkimisestä että pyytää avioliiton esteiden tutkimista tai hankkia virkatodistukset hautausasioita varten ja sopia siunaustilaisuuden käytännön järjestelyistä. Myös varsinaisen toimituskeskustelun voi käydä saman tien, mutta suurin osa ihmisistä haluaa siirtää sen myöhempään. Ojalehdon mukaan esimerkiksi suruun liittyviä asioita on parempikin käsitellä pala kerrallaan, useaan otteeseen. Esitettyä toivetta diakoniatyöntekijöiden päivystyksen Kirkkojen johtajat vetoavat isoäitien puolesta Arkkipiispa Jukka Paarma, ortodoksisen kirkon arkkipiispa Leo ja katolisen kirkon piispa Teemu Sippo vetoavat viranomaisiin iäkkäiden Irina Antonovan ja Eveline Fadayelin puolesta. Kirkkojen yhteisessä kannanotossa piispat toteavat, että inhimillisyys ja kohtuullisuus edellyttävät, että isoäitien olosuhteet otetaan huomioon ja heidän sallitaan jäädä lastensa luo Suomeen. Samalla kirkonjohtajat toivovat maan hallituksen korjaavan ulkomaalaislakia niin, että perheen käsitettä arvioidaan uudelleen ja yksilölliset tilanteet voidaan ottaa nykyistä paremmin huomioon lakia sovellettaessa. Irina Antonova on 81-vuotias liikuntarajoitteinen ja hauraassa oli sairas jo kaksi viikkoa hänen kuolemansa. Kuolinsyy oli virtsatien tukkeuma. Vanhemmat sanoivat oikeudessa noudattaneensa Neilin toivetta olla turvautumatta lääkäriin vaan jättäytyä Jumalan huomaan. Piirituomari sanoi vanhemmille, että nämä jättivät huomiotta yhteiskunnan säännöt, joita tulee noudattaa lapsen sairastuessa. Neil eläisi, jos te olisitte tehnyt mitä yhteiskunta vaatii ja kutsuneet lääkärin, Maurer jyrisi. Piirituomari Maurerin mukaan Neilin kuolema on osa laajempaa ongelmaa. Kymmenittäin kirkkokuntaan kuuluvia lapsia on kuollut sitten 1950-luvun tauteihin, jotka olisi voinut parantaa. Vuonna 1999 Oregonin lainsäätäjät säätivät lain, jossa poistettiin lain suoja uskon voimalla lapsia hoitavilta vanhemmilta. Vanhempien lakimies Wayne Mackeson sanoi, että pariskunta aikoo vedota asiassaan korkeampaan oikeusistuimeen. Tämä on vain yksi taistelu isommassa sodassa, Mackeson luonnehti. RELIGION NEWS SERVICE Satu Lapinlampi aloittamisesta pappien päivystyksen rinnalle Ojalehto pitää pohtimisen arvoisena, muttei päivänselvänä. SATU LAPINLAMPI Papit päivystävät seurakuntayhtymän uusissa tiloissa osoitteessa Isokatu 9. Päivystävä pappi on paikalla arkisin kello Hänet tavoittaa numerosta tai sähköpostiosoitteesta Päivystävän papin luokse tultaessa ilmoittaudutaan 1. kerroksessa olevan keskusrekisterin asiakaspalvelupisteessä. kunnossa oleva vanhus. Eveline Fadayel on asunut jo kolme vuotta Suomessa. Kaikki hänen lapsensa ja lapsenlapsensa asuvat ja työskentelevät tai käyvät koulua Suomessa. (RT) Lahjoitus tuomiokapitulille Oulun hiippakunnan tuomiokapituli on saanut huomattavan testamenttilahjoituksen. Lahjoitus on määrätty käytettäväksi Pohjoisen Akordirahaston kautta Oulun hiippakunnan alueella olevien ylivelkaantuneiden ja muidenkin tällä alueella asuvien hädänalaisessa asemassa olevien auttamiseksi. Kaksi naista ehdolla Helsingin piispaksi Helsingin tuomiokirkkoseurakunnan johtava kappalainen, TM Marja Heltelä on viides ehdokas Helsingin hiippakunnan piispanvaalissa. Aiemmin piispanvaaliin ehdokkaaksi on asetettu Munkkiniemen seurakunnan kirkkoherra, TT Leo Glad, Helsingin tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra, tuomiorovasti, TL Matti Poutiainen, Espoon hiippakunnan hiippakuntasihteeri, piispan teologinen erityisavustaja Irja Askola ja Huopalahden seurakunnan kirkkoherra, TT Hannu Vapaavuori. Uusi piispa vihitään virkaansa 12. syyskuuta Helsingin tuomiokirkossa. Marja-Sisko Aalto eroaa virastaan Imatran kirkkoherra Marja- Sisko Aalto on pyytänyt eroa virastaan lukien. Aalto katsoo, ettei hän ole runsaan neljän kuukauden aikana pystynyt rakentamaan riittävää yhteyttä ja luottamusta seurakunnan vaativan viran menestykselliseen hoitamiseen. Mikkelin hiippakunnan piispa Seppo Häkkisen mukaan irtisanoutuminen on Aallon oma ratkaisu. Se on ymmärrettävä tilanteessa, jossa seurakunnassa ei tunneta riittävää luottamusta kirkkoherraa kohtaan. Hänen mukaansa seurakunnassa on keskusteltu pitkään luottamuspulasta ja johtajuuteen liittyvistä ongelmista jo ennen Marja-Sisko Aallon sukupuolenkorjausta. Kirkkoherra Aalto palasi virkavapaaltaan Imatran kirkkoherran tehtävään marraskuun alussa.\n6 6 Nro Yhdistykset Herättäjän kirkkopyhä: su klo messu Muhoksen kirkossa, ruokailu ja seurat seurakuntatalolla. Herännäis-/ Siioninvirsiseurat: su klo Kastellin kirkolla, su klo Marja-Liisa ja Martti Kauhasella Honkakuja 19 Oulunsalo, ti klo Palvelutalo Nestorissa Vakkatie 3 A Pyhäntä, ke klo Kemin lumilinnassa. Opiskelijat ja nuoret aikuiset: to klo seurat Körttikodilla Luokotie 5 A 5. Psykologian professori Markku Ojanen Oulussa Keskustan srk-talolla Aidon onnen avaimet La klo 14 Pahuuden mysteeri klo 16 Aidon onnen avaimet klo 18 Mikä on ihminen?! Su 21.3 klo 14 Syyllisyys, häpeä, viha onko tietä vapauteen? Su: Musiikki IKTYS-kvartetti, johtajana Veli Ainali. Lapsille leikkipaikka (la) ja pyhäkoulu (su). Järj. Kellonkartanon ystävät ry, Tuomiokirkkosrk, Kirkkopalv. op.keskus Tervetuloa! Oppilashaku Uusia oppilaita otetaan esikouluun ja perusopetuksen luokille 1-7. Ma klo koululla, Tuirantie 5, 2. krs Tervetuloa tutustumaan koulumme toimintaan! OULUN SEUDUN UUSHERÄYS Koulukatu 41 Seurat su klo 15. Jussi Lahtinen. Tervetuloa! Muut seurakunnat Jumalan Lasten srk Tuulimyllynkatu 18 Ylistyksen, Sanan ja Esirukouksen Illat lauantaisin klo TERVETULOA! Timoteuksen jumalanpalvelusyhteisö Luterilainen messu joka sunnuntai klo Tuulimyllynkatu 18. Kirkkokahvit, pyhäkoulu. Tervetuloa! Kuuntele saarna: timoteus To klo 19 NA- ja opiskelijailta. Pe klo 19 Nuortenilta Pöyhtäreillä, Raitalant 3. La klo 16 Keskustelutilaisuus. Su klo Pyhäkoulu klo 17 Seurat Matti Rahja. Ke klo 18 Lähetyspiiri ja katekismusvartti. Tervetuloa! Opiskelijamenot OPISKELIJA- & NUORTEN AIKUISTEN ILTA Koulukatu 41 To klo 19 Ari-Pekka Metso: Hengellinen välivalta. OsUH JA KRISTILLINEN OPINTOKESKUS Pe klo 19 Saila Seurujärvi-trion konsertti Kiiminkijoen koululla Kiimingissä. Pe GATHERING-NUORISOPÄIVÄT. (katso tarkemmin netistä!). Su klo 11 Jumalanpalvelus, Juha Ketola, House Band. Ke klo 19 Sana ja rukous, ehtoollinen, Ritva Himanka, Jouko Annala. To klo 12 Päiväpiiri. Su Jumalanpalvelus + pyhäkoulu klo Ma Kotiliitto klo ja Veljesliitto. Ti Raamattupiiri Sydämellisesti Tervetuloa! To klo 19 Rukousilta, Hannu Neuvonen, Pekka Tuominen. Pe klo Varkki-ilta. Su klo 11 Aamukirkko, pyhäkoulu, Saints Club, lähetyskuvia Perusta, Kyllikki Mettovaara, Sini Niemelä. Ma klo 18 Avoin Raamattupiiri. Ti klo 13 Päiväpiiri, klo 18 Alfa-kurssi. Ke klo 18 Nuortenilta, nuortenpiirin vuosikokous, Sini Niemelä. To klo 19 LÄHDE-ilta, Jyrki Halonen, Risto Wotschke, God s Bell. Tervetuloa! MUHOKSEN HELLUNTAISEURAKUNTA Veturitie 1, MUHOS La klo YSTÄVÄLOUNAS Su klo SRK-vierailu Vaalassa Ke klo SANAN JA RUKOUKSEN ILTA TERVETULOA! Srk:n kotisivu: HAUKIPUTAAN HELLUNTAISEURAKUNTA Pöllönperäntie 2, Kello Su klo Jumalanpalvelus Hannu Murhu Ti klo Sana & rukous Hannu Murhu Su klo Ehtoolliskirkko Hannu Murhu Ti klo Sana & rukous Hannu Murhu TERVETULOA! OLE ARKIENKELI. LAHJOITA YHTEISVASTUUKERÄYKSEEN. Terveydenhoitoa sta ilman lähetettä ja tulokset mukaan: Kok. kolesteroli (päivä- tai paastoarvo) 10 ä ym.) Eritelty kolesteroli (ravinnotta 12 t) 20 ELACIN Verenpaine, -sok., hemoglobiini, CRP (tulehdus) ym. mittaukset yksilöllinen kuulosuojain Kehon koostumusmittaus Tarjous 12 (sisäelinrasva, rasva%, BMI, vesi%, lihas- ja luumassa, kehon fyysinen ikä ym.) Korvahuuhtelu, virtsatesti ym. Keliakia- ja helikobakteeritesti Katso tarjoushinnat netistä! Isokatu 26 A 3, 2. krs. (Anttilaa vastapäätä) Puh ma-pe 9 15 (Ajalla soita ajanvaraus talon putkirem. vuoksi!) LAKIASIAIN TOIMISTO JORMA HERTTUAINEN varatuomari, ekonomi Kauppurienkatu 23, OULU Puh , testamentit, perun kirjoitukset, perinnönjaot ym. kaikki riita-asiat. Varatuomari Pekka Lahdenperä LAKIASIAT LAHDENPERÄ OY Kirkkokatu 4 A 12, Oulu puh ja , fax Perunkirjoitukset, perinnönjaot, testamentit, oikeudenkäynnit OULULAISTA OSAAMISTA VUODESTA 1972 ONKO VARASTOSI TÄYNNÄ? Tarvitsetko tilaa talvirenkaille, vaatteille, muuttotavaroille tms.? Meillä on tarjota käyttöösi erikokoisia varastokontteja. OTA YHTEYTTÄ! P SÄLPÄTIE 8, OULU Tapahtumat Vuokralle tarjotaan Rauhan Tervehdys -lehden jakeluhäiriöt ilmoitetaan asiakaspalveluun, p tai sähköpostitse: Ilmoita RAUHAN TERVEHDYKSESSÄ! Ilmoitusmyynti Kotimaa-Yhtiöt Oy puh , Valokuva Jeesuksesta? Voiko se olla totta? Voiko meillä olla todiste v. takaa? Tule kuulemaan dosentti Juha Hiltusen esitelmää! Oulussa ti Keskustan srk, Isokatu 17, 2. kerros, klo VAPAA PÄÄSY Järj. Oulun Tuomiokirkko srk ja Pyhän Hildegardin seura ry Oulun Aurinkokodissa ISOKATU vuotta täyttäneille kaksio (50m 2 ), yksiö (30,5m 2 ) + lasitetut parvekkeet. Tiedustelut arkisin klo 9 14 puh , KAAPONTUPA Kodinomaista asumista mielenterveys- ja päihdekuntoutusasiakkaille. Nyt myös avokuntoutuspalvelut kotikäynneillä. Mahdollisuus kotitalousvähennykseen 60%. Ota yhteyttä! Takkurannantie 307, KELLO. GSM , RAHAA HETI KÄTEEN PANTIKSI KÄY IRTAIN OMAISUUS - kultakorut, hopeaesineet, arvokellot - autot, moottoripyörät, mönkiät, kelkat - aseet, turvallinen säilytyspaikka - puhelinosake tai vastaava arvo-osuustili - pörssi- ja asunto-osakkeet - soittimet, elektroniikka, taide, jne Panttilainakonttori Oy KULTAKORUJA HALVALLA JA REHELLISESTI PAINON MUKAAN - uusia ja kunnostettuja käytettyjä kultakoruja - ostetaan kultaa ja muuta irtainta - pariston vaihto 5 - korjataan koruja, tilaustöitä - ostetaan puhelinosakkeita, päivän hintaan, rahat heti puhtaana käteen OULUN KULTA Pakkahuoneenkatu 26, p. (08) Avoinna ma-pe PARTURI-KAMPAAMO Marja Huhtakangas Nuolihaukantie 4 A 6 puh Kotikäynnit lähialueille. Käteismaksu. Kirjoita ja anna palautetta! Onko sinulla naseva mielipide, kysymys tai kommentti? Lähetä se meille palautesivumme kautta osoitteessa tai sähköpostilla Palveluja tarjotaan Tauno Seppänen Mauno Leppäharju Remontit, asennukset, huonekalujen kasaus, taulun ja lampun laitto, pihatyöt, kuljetus ja muutot ym. työt sisällä ja ulkona Tietokoneiden, televisioiden, digilaitteiden ja niiden oheislaitteiden sekä ohjelmistojen asennus-, ylläpito- ja opastustyöt. Antenni- ja lähiverkkotyöt! Kotitalousvähennysoikeus! p Insinööritoimisto Jorma Rissanen\n7 Nro Itsensä kehuminen ei ole kauhistus Juuret seurakunnassa Itseään pitää muistaa kehua ja itsestä tykätä, muistuttaa liikunnanohjaaja Mika Kankainen, vaikka ei aina itsekään ole tyytyväinen itseensä. On turha potea huonoa omaatuntoa, jos syö pussillisen karkkia. Tätä mieltä on oululaisen Liikuntakeskus Hukan ohjaaja Mika Kankainen. Hänen mielestään tärkeintä on, että ihminen hyväksyy itsensä sellaisena kuin on. Jos harrastaa liikuntaa, ei pienistä epäterveellisyyksistä kannata nipottaa. Liikkumassa ihmisen pitää käydä hyvän olon vuoksi, eikä itseään piiskatakseen. Usein Kankainen muistuttaa ryhmäliikuntatunnin lopuksi, että osallistujien tulee olla ylpeitä itsestään, koska jokainen on tehnyt kovasti töitä. Hän ajattelee, että itseä pitää kehua, koska aikaa myöten kehuihin rupeaa uskomaan, ja sitä kautta itsetunto paranee. Parivuotiaan tytön isänä ja tulevana luokanopettajana hän on pohtinut paljon sitä, kuinka ihmiset oppivat pitämään itsestään. Tärkeintä on kannustava ilmapiiri, joka syntyy itsensä ja toisten kehumisen kautta. Kannustavaan ilmapiiriin pyritään myös ryhmäliikuntatunneilla. Ohjaaja kannustaa, innostaa ja opastaa osallistujia monin tavoin. Ryhmäliikuntatunti on nimensä mukaisesti tunti, jonka aikana liikutaan ryhmänä. Tunnin ajan kuljetaan yhdessä, eikä ohjaaja ole patsas, jota palvotaan. Kristillisellä kotikasvatuksella on Kankaisen arvion mukaan vaikutusta hänen kannustavaan asenteeseensa. Lapsuudenkoti Pohjanmaalla oli helluntailainen, mutta äiti ja poika liittyivät myöhemmin luterilaiseen kirkkoon. Rippikoulussa oli niin mukavaa, että se innosti osallistumaan isoskoulutukseen ja olemaan leireillä isosena. Seurakunnassa Kankainen sai ensimmäiset oppinsa ryhmien ohjaamisesta. Mika Kankainen ei omien sanojensa mukaan ole harras uskovainen, mutta usko Jumalaan on aina jossain taustalla ajatuksissa, eikä se sieltä poistu. Lapsuuden hengellinen kasvatus ei ole kadonnut mihinkään, tukeudun edelleen Taivaan isään. Joskus liikkuminen menee överiksi. Ihminen jää koukkuun liikunnan tuottamiin hyvänolon tunteisiin, ja liikuntaan tulee riippuvuus. Vastikään valmistuneen pro gradu -työn mukaan keskisuomalaisten kuntokeskusten asiakkaista viidennes on liikunnasta riippuvaisia, miehistä jopa neljännes. Liikunnasta riippuvaisten miesten määrä yllättää Kankaisen. Koska ohjatuilla tunneilla käy huomattavasti enemmän naisia, on hän kiinnittänyt huomiota naisten liikuntariippuvuuteen. Tosin miehiä näkee kyllä kuntosaleilla enemmän. Heillä korostuu usein liikkumisen sosiaalinen puoli: pelaamaan ja painoja nostamaan lähdetään, koska samalla tapaa kavereitakin. Silloin tulee helposti urheiltua liikaa. Jotkut saattavat tehdä kolmekin treenituntia peräkkäin saman illan aikana. Niin saisi tehdä vain tosi harvoin, sillä liikarasitus väsyttää kehoa ja mieltä. Lähinnä ulkonäköpaineet syntyvät jokaisen omassa päässä. Kuntosaleilla näkee ihmisiä, joiden rasvaprosentti on pysyvästi liian alhainen. Kehonrakentajilla ja fitness-harrastajilla rasvaprosentti lasketaan kilpailujen ajaksi viiteen, mutta silloin on kyse vain lyhytaikaisesta huippuarvosta. Ei ole tervettä, että jotkut pyrkivät pitämään itsensä koko ajan sellaisessa kunnossa, Kankainen muistuttaa. Jos liikunnasta tulee huono olo tai se on muuttunut pelkäksi suorittamiseksi, pitäisi hälytyskellojen soida. Kyse on mielenterveyden häiriöstä, johon toiset sairastuvat helpommin kuin toiset. Kankaisen mukaan yksi liikunnanohjaajan työn hankalimmista tilanteista on liikaa liikkuvien asiakkaiden toimintaan puuttuminen. Kaikissa kuntokeskuksissa käy ihmisiä, jotka kuntoilevat liikaa. Osalla liikkumisesta ja elämästä on jo hävinnyt kaikki ilo. Nämä ihmiset eivät hymyile juuri koskaan, vaan perusilmeenä ovat alaspäin roikkuvat suupielet ja harmaa iho. Heidän tilanteeseensa on hankala puuttua, koska ihmisten liikkumista ei voida rajoittaa. Ketään ei voi käskeä pitämään vapaapäivää, koska silloin liikunnasta riippuvainen ihminen saattaa siirtyä toiselle salille ja jatkaa samaan tapaan. Nätisti voimme kyllä muistuttaa lepopäivien tarpeellisuudesta. Kun internetissä seuraa liikuntariippuvuudesta kärsivien ihmisten keskusteluja, huomaa saman ilmiön: Jos liikaa liikkuvaa ihmistä on kehotettu vähentämään liikkumista, on hän muuttanut liikkumisen paikkaa eikä suinkaan määrää. Ja on vieläpä ylpeä siitä. Jaani Föhr Jos naiset tuskailevat kuvitellun tai todellisen ylipainon, rintojensa koon tai selluliitin kanssa, nuoria miehiä puolestaan ahdistavat tutkimusten mukaan pienet lihakset. Lähinnä ulkonäköpaineet syntyvät jokaisen omassa päässä, Kankainen muistuttaa. Kukaan muu ei niitä voi poistaa, eikä kukaan muu saa ihmistä pitämään itsestään, jokaisen on itse opeteltava tykkäämään itsestään. Vaikka terveen itsetunnon ja tyytyväisen minäkuvan saarnaaja onkin, Mika Kankainen tunnistaa nuorten miesten ahdistuksen ja tunnustaa olevansa toisinaan itsekin tyytymätön peilikuvaansa. Kaverit sanovat minua patukaksi, mutta itse en näe itseäni sellaisena. Pikemminkin pidän itseäni laihahkona, koska olen tottunut näkemään itseni pienenä ja hintelänä. SATU LAPINLAMPI Lähde: Salla Muurinen, Liikuntariippuvuuden esiintyminen aikuisilla keskisuomalaisten kuntokeskusten asiakkailla.\n8 8 Nro Eetterissä Radio Dei 106,9 MHz, kaapeliverkossa 94,1 MHz Su aluelähetys kello Kello 10 messu Tuiran kirkosta. Messun toimittaa Lauri Kujala ja häntä avustaa Nanna Helaakoski. Kanttorina on Heikki Jämsä. Kello Radiopyhäkoulussa lastenohjaaja Mari Jääskeläisen aiheena on Maria, Herran palvelijatar. Kello Kurkistus kirkkoon -ohjelmassa puhutaan Karjasillan seurakunnan pääsiäisvaelluksesta. Ohjelman toimittaa Saara Karjalainen. Kurkistus kirkkoon -ohjelmat ovat kuultavissa osoitteessa Radio Dei Toivon päivä, juontajana mediapastori Mikko Salmi. Ohjelmat voi kuunnella myös Dein juttuarkistosta, Ma-ke kello Kysy mitä haluat Mikko vastaa mitä haluaa. Mikolle voi lähettää kysymyksiä osoitteessa www. toivonpaiva.fi Ke kello Naisen allakassa tiedottaja Mervi Päivärinta pohtii millaisia maailmoja teologian perusopinnot ovat hänelle avanneet. To kello Kasvun paikka. Oululainen Esa Pieniniemi on tehnyt nuorisotyötä yli 30 vuotta. Mitä nämä vuodet ovat opettaneet, ja mitä hän itse toivoo antaneensa nuorille? Ohjelman toimittaa Marja Blomster. Radio Pooki 88,0 MHz, kaapeliverkossa 89,5 MHz Su kello 9.45 Radiopyhäkoulussa lastenohjaaja Mari Jääskeläisen aiheena on Maria, Herran palvelijatar. Su kello 10 jumalanpalvelus Nivalan kirkosta. Jumalanpalveluksen jälkeen kuullaan uusintana Etappi-ohjelma viime maanantailta. Aiheena on Kala- ja Pyhäjokilaaksojen perheneuvontatyö, joka täyttää jo 20 vuotta. Vieraana on perheasiain neuvottelukeskuksen johtaja Aila Harvala. Ohjelman toimittaa Jussi Leppälä. Ma kello Etappiohjelmassa kuullaan Kalajoen kristillisen opiston henkilökunnan toivelauluja. Ohjelman toimittaa Mervi Jutila. Ke kello Perhevartissa keskustellaan nuorista ja erityisopetuksen tarpeesta. Vieraana on Oulun Luovissa opettava Saila Kukkohovi-Jämsä. Ohjelman toimittaa Marja Blomster. Su kello 10 sanajumalanpalvelus Oulun tuomiokirkosta. Jumalanpalveluksen toimittaa Anna-Mari Heikkinen, ja häntä avustaa Outi Metsikkö. Musiikista vastaavat kanttori Raimo Paaso, urkuri Maija Tynkkynen ja Oulun yliopiston opettajaopiskelijakuoro. Ohjelmatiedot: Palautteet ohjelmista: Yrityspuhelinnumeroon soitto maksaa matkapuhelimesta soitettuna 8,21 snt/puhelu+16,90 snt/min ja lankapuhelimesta 8,21 snt/puhelu+6,9 snt/min. Oululaista monikulttuurisuutta juhlitaan Toppilassa Rasismin vastainen viikko päättyy Oulussa monikulttuuriseen tapahtumaan. Sunnuntaina 21. maaliskuuta kello järjestetään Oululaisten monet kasvot Kohtaamisia Toppilassa -tapahtuma. Kaiken ikäisille suunnattu tapahtuma pidetään Terva- Toppilan koulun Ankkuri-yksikössä osoitteessa Koskelantie 49. Tapahtuman aikana on mahdollista osallistua erilaisiin työpajoihin sekä yhteiseen juhlaan. Ennen juhlan alkua paikalla on myytävänä myös aitoa thaimaalaista ja somalialaista ruokaa sekä kahvion tuotteita. Työpajoissa voi tutustua eri kulttuureihin (romani, venäläinen, turkkilainen, intialainen, assyrialainen, saamelainen, kiinalainen ja indonesialainen), brasilialaisen capoeiraan, suomalaisiin kansantansseihin sekä kiinalaiseen taijiin. Romulelutyöpajas- Aitoa onnea etsitään professorin johdolla Mitä on onnellisuus? Mikä ihmistä estää löytämästä elämäänsä tasapainon ja onnen? Voiko ihminen vaikuttaa omaan onnellisuuteensa? Tulevana viikonloppuna maaliskuuta Oulussa vierailee Tampereen yliopiston psykologian professori Markku Ojanen. Ojanen on saanut mainetta onnellisuusprofessorina, sillä hän on puhunut ja kirjoittanut runsaasti onnellisuudesta sekä tiedemiehen syvyydellä että arkipäivän tasolla. Ojasen laaja-alaisen mielenkiinnon ja tutkimusten kohteena ovat olleet psykologian ja ihmisen terveyteen liittyvien aihepiirien lisäksi muun muassa monet yhteiskunnassa ilmenevät vääristymät sekä ihmisen uskonnollisuuteen liittyvät ilmiöt. Ojanen pystyy tarkastelemaan aiheita samalla kertaa sekä tieteen että Terva-Toppilan kouluun kokoonnutaan ensi sunnuntaina. Markku Ojanen on perehtynyt onnen tekijöihin. kristillisen uskon näkökulmista mutta myös niin sanotun terveen järjen pohjalta. Oulussa onnellisuusprofessori avaa ihmisen pahuuden ongelmaa sekä erilaisten kielteisten sa voi itse valmistaa kierrätysmateriaaleista leluja ja yhdessä työpajassa opetellaan irakilaisen leivän valmistusta. Tapahtumatorilla voi tehdä itse vesitatuointeja ja rintanappeja. Torilla kuullaan myös kitaramusiikkia ja siellä pääsee tutustumaan itämaisten pelien saloihin. Esillä on myös oululaisten nuorten tekemiä lyhytelokuvia ja kansainvälisen toimintakeskus Villa Victorin toimintoja. Kello 15 alkavassa juhlassa kuullaan puheenvuorot Rainer Frimanilta ja vuoden 2009 pakolaisnaiselta Fatbardhe Hetemajlta. Yhteisen juhlan ohjemassa on myös romaninäytelmä ja -musiikkia, suomalainen kansantanssiesitys, thaimaalainen tanssiesitys, assyrialainen tanssi- ja musiikkiesitys sekä Maranatha-lauluryhmän esitys. Tapahtuman järjestävät Oulun kaupunki, Homelike Oulu Oulu omaksi -hanke (ESR), Kansainvälinen toimintakeskus Villa Victor, Pohjois-Suomen Romanit ry ja Oulun Seudun Setlementti ry. Tilaisuuteen on vapaa pääsy. (RT) tunteiden, kuten vihan, häpeän ja syyllisyyden vaikutusta ihmiseen. Ojanen opettaa lauantaina kello 14, 16 ja 18 sekä sunnuntaina kello 14 alkavissa tilaisuuksissa, joiden yhteinen teema on Aidon onnen avaimet. Lisäksi lauantai-illassa etsitään vastausta kysymykseen Mitä on ihminen? Sunnuntaina pohditaan onko syyllisyydestä, häpeästä ja vihasta tietä vapauteen. Tilaisuudessa kuullaan myös kalajokisen Iktys-kvartetin Veli Ainalin johdolla esittämää musiikkia. Keskustan seurakuntatalossa pidettävät kevätpäivät järjestävät Kellonkartanon ystävät ry yhdessä Oulun tuomiokirkkoseurakunnan kanssa. RAUHAN TERVEHDYS Kellonkartanon kevätpäivät maaliskuuta Keskustan seurakuntatalolla Oulussa. Muuta meille! VVO:n vuokra-asunnossa saat omistusasumista vastaavan asumisturvan. Asunnot sijaitsevat hyvillä paikoilla palvelujen läheisyydessä. Vakuusmaksu on vain 250 ja vesimaksu sisältyy vuokraan. Tutustu asuntotarjontaamme: VVO-kotikeskus Saaristonkatu Oulu Avoinna ma-pe Puh Tuomiokirkossa kuullaan lauluja Mariasta Sunnuntaina 21. maaliskuuta vietetään Marian ilmestyspäivää. Päivää juhlistaakseen lauluyhtye Cappella pro Vocale on valmistanut Maria-aiheisen konsertin, joka kuullaan Oulun tuomiokirkossa kello 18. Yhtye esiintyy tällä kertaa vahvistettuna mukana on kymmenen laulajaa. Laulajien kanssa esiintyy myös kiiminkiläinen urkuri Risto Ainali ja konserttia johtamaan on kutsuttu oululainen kuoronjohtaja Mihkel Koldits. Konsertin ohjelmassa ovat H. Purcellin viehättävä hengellinen laulu Hear my prayer, A. Pärtin tintinnabulityyliä edustava sävellys Salve Regina, M-A. Charpentierin kaunis Magnificat (Marian kiitosvirsi) sekä D. Scarlattin Marian surusta kertova, vaikuttava, kymmenääninen Stabat Mater. (RT)\n9 Nro Kristillinen ihmiskauppaseminaari Lahdessa 9 Ihmiskaupan uhreja ei osata tunnistaa Kansallisen ihmiskaupparaportoijan ensimmäinen raportti on nimeltään herättelevä: Ihmiskaupan uhreja ei tunnisteta Suomessa. Ylitarkastaja, OTT Venla Roth esittelee raporttia kristillisessä ihmiskauppaseminaarissa 25. maaliskuuta. Seminaari pidetään Lahden Diakonialaitoksella. Ihmiskaupan vastaisen toiminnan suurin haaste on se, ettei uhreja tunnisteta, Roth kertoo. Rothin mukaan puutteet uhrien tunnistamisessa vaikeuttavat muita ihmiskaupan vastaisia toimia. Muun muassa rikosten torjunta, hyväksikäytön ehkäiseminen ja uhrien oikeuksien toteutuminen riippuvat siitä, että uhrit tunnistetaan. Raportissa arvioidaan Suomen ihmiskaupan vastaista toimintaa. Siinä tarkastellaan erityisesti ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmää, ulkomaalaislain soveltamista ja rikosprosesseja. Raportissa esitetään useita muutoksia lainsäädäntöön. Suomessa ihmiskauppaa on pääasiassa työelämässä ja prostituutiossa. Suomi on hyvin todennäköisesti myös ihmiskau- pan kauttakulkumaa. Raportti luovutetaan eduskunnalle kevään aikana. Fragile God s Miracles are Not for Sale -seminaari käsittelee ihmiskauppaa kansainvälisestä näkökulmasta. Sen lähtökohta on, että kristilliset kirkot voivat osallistua ihmiskaupan vastaiseen taisteluun. Seminaarin aiheita ovat muun muassa lasten ja naisten ihmiskauppa, ihmiskaupan yhteys työmarkkinoihin ja poliisin näkökulma ihmiskauppaan. Lisäksi seminaarissa esitellään ihmiskauppaan puuttuvia kristillisiä hankkeita Suomesta ja Arkisto / Elsi Huttunen Venäjältä. Seminaarin järjestävät Suomen Ekumeeninen Neuvosto ja Ruotsin Kristillinen Neuvosto yhdessä Venäjän ja Viron kristillisten yhteistyökumppanien kanssa. RAUHAN TERVEHDYS Saila Seurujärvi trio konsertoi Kiimingissä Lapin lumoa -konsertissa kuullaan lappilaissävytteistä musiikkia laulajan hyvän vastaanoton saaneelta Puhdasta kultaa -esikoislevyltä sekä Tunturimessuteoksesta. Triossa musisoivat aitolappilaisen Saila Seurujärven lisäksi tamperelaiset säveltäjä ja multiinstrumentalisti Lasse Heikkilä ja viulisti Sirpa Leppänen. Ryhmä on saavuttanut viiden vuoden aikana suuren määrän ihmisiä erilaisissa tilaisuuksissa kouluissa, kirkoissa ja konserttisaleissa. Saila Seurujärvi trio tunnetaan sielukkaasta ja taidollisesta musisoinnista, omintakeisesta eksoottisesta soitinarsenaalista, konserttien tunnelmallisesta ilmapiiristä, värikkäistä kansallispuvuista ja puhuttelevasta kristillisestä sanomasta. Trio esiintyy perjantaina kello 19 Kiiminkijoen koululla, osoitteessa Raatintie 9. Konserttiin on vapaa pääsy. Konsertin järjestää Kiimingin helluntaiseurakunta. (RT) Lewis Carroll Tim Burtonin laseilla nähtynä K I N O K U L M A Ohjaaja Tim Burtonin ja käsikirjoittaja Linda Woolvertonin tulkinta Lewis Carrollin klassikoista Liisan seikkailut ihmemaassa ja Alice Peilintakamaassa (viimeisin suomennos) jätti tyhjän olon. Kaikesta visuaalisesta loistokkuudestaan huolimatta. Kirjailijan nonsense-huumori antaa tilaa perinteiselle tarinalle nuoren tytön kasvusta itsenäiseksi, omatahtoiseksi naiseksi. Lopun toimintajakso lyö korville Lewis Carrollin fantasiamaailmaa, ja Liisan päätös ryhtyä brittiläisen kolonialismin agentiksi on käsittämätön juonenkäänne. Tim Burtonin viimeisimmät elokuvat kertovat, että hänen maailmastaan puuttuu se kaikkein tärkein. Niissä ei ole sydän mukana. Fantasiaelokuvassa on suuri houkutus kadottaa se runsaaseen väri- ja lavastemaailmaan, elleivät keskeiset hahmot kosketa katsojan tunteita. Johnny Deppin Hullu Hatuntekijä on näyttelijän bravuuri, mutta se vie ylivoimaisuudellaan veren kaikilta muilta. Elokuvan kehystarinassa Liisaa ollaan 1800-luvun brittiläisen feodaaliyhteiskunnan tapojen mukaisesti naittamassa vasten tahtoa paronille, joka on kuin reväisty klisee. 19-vuotias neito pakenee paikalta seuraten valkoista jänistä. Hän putoaa puun juuressa olevasta aukosta ihmemaahan, jossa ilkeä Punainen kuningatar on ottanut Jappervokki-hirviön avulla vallan sisareltaan Valkoiselta kuningattarelta. Ihmemaa odottaa pelastajaksi Liisaa, joka lapsena oli vieraillut alimaassa, mutta ei muista tapahtumasta mitään. Valkoinen ja punainen voitaisiin tulkita aikuistumisen vertauskuvaksi, mutta teemaa ei kehitellä näkyväksi. Seksuaalisuus ei kuulu tähän maailmaan. Valkoisesta kuningattaresta on tehty käsittämättömän aneeminen hahmo aivan kuten hänen valtakunnastaan. Jäljelle jää burtonilainen runsaudensarvi, jonka kolmiulotteisuus latistaa valjuksi harmaudeksi. PENTTI KEJONEN Liisa Ihmemaassa 3D Yhdysvallat / Ohjaaja: Tim Burton, pääosissa Johnny Depp, Mia Wasikowska, Anne Hathaway, Helena Bonham Carter ja Crispin Glover. Pituus: 1 tunti 51 minuuttia\n10 10 Nro Ovatko armolahjat totta? Karismaattisuuden väitetään jääneen jo ajat sitten historiaan. Jotkut pitävät tätä näkemystä häpeämättömänä. Heidän mukaansa nykyiset armolahjat eivät ole väärennöksiä vaan täyttä totta. Jeesuksen taivaaseen astumisen jälkeen alkuseurakunta sai kokea ihmeen. Näin kertoo pyhä Raamattu. Kun sitten koitti helluntaipäivä, he olivat kaikki yhdessä koolla. Yhtäkkiä kuului taivaalta kohahdus, kuin olisi käynyt raju tuulenpuuska, ja se täytti koko sen talon, jossa he olivat. He näkivät tulenlieskoja, kuin kieliä, jotka jakautuivat ja laskeutuivat itse kunkin päälle. He tulivat täyteen Pyhää Henkeä ja alkoivat puhua eri kielillä sitä mitä Henki antoi heille puhuttavaksi. Mitä ensimmäisenä helluntaipäivänä tapahtui? Olivatko osanottajat juoneet liikaa makeaa viiniä vai olivatko he muuten sekaisin päästään? Vai oliko helluntaikokemus paholaisesta? Joka tapauksessa ensimmäisen helluntain kaltainen ilmiö katsotaan tavallisesti kuuluvaksi karismaattiseen kristillisyyteen. Karismaattisuuteen kuuluvat muun muassa profetoiminen, rukouksella parantaminen, kielillä puhuminen, kielten selittäminen ja näkyjen näkeminen. Näitä kutsutaan armolahjoiksi. Useimpien kristittyjen mielestä ensimmäisenä helluntaina nähtiin Pyhän Hengen vuodatus, jonka väitetään eri muodoissaan jatkuvan vielä tänäkin päivänä. Toiset taas väittävät, että ensimmäisen helluntain kaltaiset ilmiöt jäivät kauas apostoliselle ajalle. Tavallisesti apostolisen ajan katsotaan päättyneen noin vuoteen sata jälkeen Kristuksen syntymän. Ilmiöt eivät ole saatanasta Opetusneuvos Jouko Ruohomäki puolustaa näkemystä, jonka mukaan karismaattisuus ei kadonnut apostolisen ajan jälkeen. Hän pitää jopa häväistyksenä ajatusta, jonka mukaan karismaattiset ilmiöt eivät ole Jumalasta. Nämä vastustajat väittävät häpeämättömästi, että myöhemmin esiintyvät karismaattiset ilmiöt ovat saatanallisia väärennöksiä tai peräisin syvyydestä, Ruohomäki kirjoittaa. Ruohomäki on kirjoittanut teoksen Karismaattisuuden kutsu, jossa hän käy läpi ilmiön historiaa. Karismaattisuutta esiintyy muun muassa helluntailaisuudessa. Ruohomäki on helluntailainen, mikä on hyvä tietää hänen kirjaansa lukiessa. Luterilainen teologi voisi arvioida karismaattisuutta tyystin toisella tavalla. Aikaisempi historiankirjoitus puhui karismaattisuuden sijasta ekstaattisuudesta, hurmoksellisuudesta, hurmosherätyksistä tai hurmosliikkeistä. Kun ilmiö mainittiin, se esitettiin negatiivisessa sävyssä ikään kuin jonkin kristillisen ääriaineksen oikkuna. Tarkastelun näkökulma muuttui. Karismaattisuus ei olekaan ohimenevä ilmiö, vaan historiallinen jatkumo, Ruohomäki painottaa. Maailmassa on yli 500 miljoonaa karismaattista kristittyä. Kyse ei voi mitenkään olla historiallisesta oikusta. Karismaattisuus ja lähetys yhtä jalkaa Karismaattiset ilmiöt ja lähetystyö kulkivat yhtä jalkaa kristinuskon ensimmäisinä vuosisatoina. Kirkko alkoi kuitenkin laitostua ja karismaattisuus vähetä. Lähetysintokin vaimeni. Vähässä Aasiassa syntyi 170-luvulla montanolaisuus, joka oli vastalause kirkon laitostumiselle. Montanolaisuus on ensimmäinen ja myös tyypillinen esimerkki siitä, miten valtakirkko kohteli karismaattisia liikkeitä, joiden oppi oli poikkeava. Montanolaisuuden kannattajat vaativat veltostuneilta kristityiltä parannuksentekoa. Liike oli karismaattinen, sillä se pyrki elvyttämään alkukristilliset hengelliset lahjat kuten profetoimisen ja kielillä puhumisen. Kirkko näki montanolaisuuden uhkana ja nousi sitä vastaan. Montanolaisuuteen lyötiin harhaoppineisuuden leima. Myöhemminkin valtaa pitävät kirkot ovat suhtautuneet Ruohomäen mukaan samalla tavalla liikkeisiin, jotka ovat pyrkineet alkukristilliseen karismaattisuuteen. Tuomitessaan montanolaisuuden kirkko löi myös torjuvan leiman karismaattisuuteen yleensä. Kirkko alkoi Ruohomäen mukaan vähitellen kehittää järjestelmää, jonka avulla kaikenlainen spontaani Pyhän Hengen vaikuttava toiminta voitiin estää ja tukahduttaa tulevina vuosisatoina. Demoneista eroon Karismaattisuutta esiintyi myös jälkiapostolisena aikana. Muun muassa apostolisten isien kirjoituksista löytyy useita mainintoja armolahjojen toiminnasta. Apostolisiksi isiksi kutsutaan ensimmäisiä, ensimmäisellä ja toisella vuosisadalla eläneitä, kirkkoisiä eli kristillisen alkukirkon opettajia. He eivät olleet koskaan tavanneet Jeesusta henkilökohtaisesti, mutta he tunsivat osan apostoleista, ja heillä oli näin ensikäden tietoa heidän kauttaan. Yhden heistä, kirkkoisä Tertullianuksen ( ) mukaan ihmiset paranivat ja pääsivät demonien vallasta. Tämä kertoo, että vielä kolmannella vuosisadalla Hengen armolahjat olivat huomattavassa osassa kirkon elämässä. Myös kirkkoisä Origenes ( ) todistaa, että ihmeitä tapahtui Jeesuksen nimen voimasta. Origenes muun muassa kirjoittaa kielillä puhumisista. Tämä on osoitus, että kielillä puhumista esiintyi yleisesti tuona aikana. Origenes oli ensimmäinen kirkkoisä, joka huomasi, että Hengen yliluonnollinen toiminta alkoi vähetä kirkossa kolmannella vuosisadalla. Karthagon kirkon piispa Cyprianus ( ) koki usein yliluonnollisia näkyjä. Kirkon vainoamisen johdosta hän joutui tekemään vaikeita päätöksiä. Piispa selitti myöhemmin kirkkonsa linjaa: Se näytti meistä parhaalta vaihtoehdolta monien ja selvien näkyjen johdosta. Kirkosta laitos, lahjat vähenivät Karismaattiset lahjat esiintyivät runsaina kirkon kolmen ensimmäisen vuosisadan aikana. Niiden esiintyminen kuitenkin heikkeni samalla kun kirkko laitostui. Kirkon organisoituminen tapahtui Ruohomäen mukaan Hengen vapauden ja elämän kustannuksella. Varhaiskirkon laitostumisesta seurasi lähes kaikkien historioitsijoiden mielestä luopuminen karismaattisista lahjoista. On väitetty, että Uuden testamentin kaanonin hyväksymisen myötä karismaattiset lahjat tulivat tarpeettomiksi, ja siksi ne hävisivät. Kun Raamattu oli valmis, karismaattisuutta ei tarvittu kristittyjen tueksi. Vastaväitteen mukaan syynä lahjojen häviämiseen olivat kuitenkin piispat, jotka karkottivat profetian. Karismaattiset lahjat eivät Ruohomäen mukaan kadonneet kokonaan vaan ilmenivät uskovien parissa, jotka eivät hyväksyneet kirkon maallistumista. Tällaiset ihmiset ryhtyivät munkeiksi. Monista munkeista tuli kuuluisuuksia rukousvoimansa ja parantamiskykynsä vuoksi. Myöskään kielillä puhuminen ei ollut tuntematonta munkkiyhteisöissä Kirkkoisä Augustinus ( ) suhtautui Ruohomäen mukaan aluksi epäluuloisesti Pyhän Hengen yliluonnolliseen toimintaan. Myöhemmin hän kuitenkin kuvaili ihmeitä, joista hän oli saanut kuulla. Niihin kuului parantamisia sokeudesta, syövästä, kihdistä ja jopa kuolleiden herättämisiä. Luther uskoi rukoukseen Karismaattisia ilmiöitä esiintyi myös keskiajalla. Muun muassa Franciscus Assisilainen omisti parantamisen ja ihmeiden tekemisen lahjat. Myos uskonpuhdistuksen aikana joissakin ryhmissä esiintyi karismaattisia lahjoja. Ruohomäki väittää, että Martti Luther uskoi rukouksen vaikuttavan sairaan paranemiseen, vaikka uskonpuhdistaja ainakin toimintansa alkuvaiheessa rajasikin karismaattiset ilmiöt vain apostoliseen aikaan kuuluviksi. Myöhemmin 1600-luvulla esimerkiksi ranskalaiset hugenotit ja amerikkalaiset kveekarit saivat armolahjoja. Seuraavina vuosisatoina karismaattisuus vyöryi kristillisen maailman yli. Pekka Helin\n11 Nro Karismaattisuuden teologia Piirros: Mari Lähteenmaa Tavallisia olivat sellaiset ilmiöt kuten kaatumiset, nykimiset, koirien tavoin haukkumiset, hurmostilaan joutumiset, naurut sekä villit tanssit, joita verrattiin kuningas Davidin tanssiin Herran liitonarkin edessä. Monet kaatuivat maahan niin kuin kuolleet. Jotkut vapisivat avuttomasti. Jopa kääntymättömät kokivat samanlaisia nykimisiä kuin uskovat. Erityisen ihmeellistä oli laulaminen, sillä muutamien uskovien laulu oli mitä melodisinta. Näin Pyhä Henki vaikutti metodistien leirikokouksessa Kentuckyn Cane Ridgessä vuonna Yhdysvallat oli karismaattisuuden kehityksen mahtimaa. Siellä vallitsi uskonnonvapaus, josta karismaattisuus hyötyi suunnattomasti. Tosin lehdistö hyökkäsi aika-ajoin karismaattisuuden lieveilmiöitä vastaan, mutta silti Cane Ridgen kaltaiset joukkokokoukset olivat mahdollisia. Karismaattisuuden historiallisesta taustasta on löydettävissä neljä teologista perustetta, jotka muodostavat myös helluntailaisen perusrungon, ja jonka pohjalta liike kehittyi. Nämä ovat opit pelastuksesta, pyhityksestä, jumalallisesta parantamisesta ja Kristuksen toisesta tulemisesta. Oppi pelastuksesta käsitti ihmisen parannuksenteon, uudestisyntymisen kristityksi ja vanhurskauttamisen. Metodistien pyhitysopilla oli merkittävä osuus karismaattisuuden teologian kehityksessä. Metodismin perustajalle John Wesleylle pyhitys oli kokemus, joka pelastuksen jälkeen puhdisti uskovan luontaisesta synnistä ja antoi hänelle täydellisen rakkauden Jumalaa ja ihmisiä kohtaan. Helluntailaisuus omaksui nämä neljä teologista periaatetta, mutta lisäsi siihen viidennen: Pyhän Hengen kasteen ja siihen kuuluvan kielilläpuhumisen lahjan. Yhteyden oivalsi kenties kirkkaimmin yhdysvaltalainen saarnaaja Charles Parham. Hän oli perustanut raamattukoulun, jossa opiskeli kolmisenkymmentä oppilasta. Kaikilla hänen seuraajillaan oli takanaan pyhityskokemus ja nyt he sitoutuivat etsimään uutta Pyhän Hengen antamaa kokemusta. Tutkimisen tuloksena kaikki päätyivät yksimielisesti siihen, että ainoa Raamatussa oleva todiste Pyhän Hengen kasteesta oli kielilläpuhuminen. Parham ja hänen oppilaansa ryhtyivät tehtäväänsä: he aikoivat rukoilla koko uuden vuoden yön joulukuun 31. päivänä Rukouskokouksen aikana yksi opiskelijoista, Agnes N. Ozman, pyysi Parhamia rukoilemaan, että Ozman saisi pyhän Hengen kasteen, jota seuraa kielilläpuhuminen. Minä laskin käteni hänen päälleen ja rukoilin. Olin tuskin ehtinyt sanoa montakaan lausetta, kun sädekehä laskeutui hänen päälleen, se näytti ympäröivän hänen päänsä ja kasvonsa, ja hän alkoi puhua Kiinan kieltä, eikä kyennyt puhumaan englantia kolmeen päivään. Kun hän yritti kirjoittaa englanniksi kertoakseen meille jotain kokemuksestaan, hän kirjoitti kiinalaisia merkkejä, joista meillä vielä on sanomalehtikopioita. Parhamin mukaan mitään Pyhän Hengen kastetta ei ole saatu, ellei todisteena ole raamatullista merkkiä. Pyhä Henki on varannut kielilläpuhumisen merkiksi tulostaan. Pekka Helin\n12 12 Nro / Robert Aichinger Maria, Jumalanäiti Kirkko on viettänyt 300-luvulta lähtien sen tapahtuman juhlaa, jolloin enkeli Gabriel ilmoitti Galilean Nasaretissa elävälle nuorelle Marialle, että hänestä tulee Jumalan Pojan äiti. Evankelista Luukkaan kertomuksesta muistuu mieleeni kaksi asiaa: enkelin viesti ja Marian vastaus. Enkeli sanoi: Ole tervehditty, Maria, sinä armon saanut! Herra kanssasi! Älä pelkää, Maria, Jumala on suonut sinulle armonsa. Sinä tulet raskaaksi ja synnytät pojan, ja sinä annat hänelle nimeksi Jeesus. Ja Maria vastasi: Minä olen Herran palvelijatar. Tapahtukoon minulle niin kuin sanoit. Näin pääpiirteissään eteni ihmiskunnan tärkein työhönottohaastattelu ja valinta. Marian nöyryyttä ei ole tavattu missään haastattelussa tai valinnassa sen jälkeen. Kirkkomme arkkipiispan vaalissakin saimme kuunnella ehdokkaiden omia visioita, hienoja sanakäänteitä ja itsensä kehumista. Harva uskaltaa Marian tavalla vastata fiat tapahtukoon. Muistaakseni uskonpuhdistajamme Martti Luther sanoi, että Marian nöyryys oli kätkettynä häneltä itseltäänkin. Aidosti nöyrä ei tiedä edes olevansa nöyrä. Edelleenkin Jumala toimii juuri näin. Hän valitsee suuriin ja tärkeisiin tehtäviinsä pieniä ihmisiä. Neitsyt Maria sai jo vuonna 431 Efesoksessa pidetyssä kolmannessa ekumeenisessa kirkolliskokouksessa arvonimen Jumalansynnyttäjä. Silloin kirkko tunnusti, että Mariaa ei hedelmöittänyt mies vaan enkeli Gabrielin ilmoituksen hetkellä Pyhä Henki. Kristikunta viettää vieläkin tätä juhlaa. Katolinen kirkko Herran syntymän ilmoittamisen juhlapyhää ja ortodoksinen kirkko Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian ilmestyksen juhlaa päivälleen 9 kuukautta ennen joulua, aina maaliskuun 25. päivänä. Oma kirkkoni on 55 vuoden ajan viettänyt Marian ilmestyspäivää eli Marian päivää maaliskuun 22. ja 28. päivän välisenä sunnuntaina, ja jos tämä sattuu olemaan palmusunnuntai tai pääsiäispäivä, palmusunnuntaita edeltävänä sunnuntaina. Iloitsen siitä, että katoliset ja ortodoksiset ystäväni ovat opettaneet minut rakastamaan ainaista neitsyttä Mariaa, Herran palvelijatarta, Jumalanäitiä ja Taivaan kuningatarta. Ja iloitsen siitä, että Marian kiitosvirteen voi koko jakaantunut kristikunta vielä tänäänkin yhtyä yhdessä. Satu Väätäinen Sotkamon seurakuntapastori Taivaallinen Isämme. Sinä annoit ainoan Poikasi syntyä ihmiseksi neitsyt Mariasta. Me kiitämme sinua siitä, että olet hänen kauttaan täyttänyt lupauksesi ja antanut meille Pojassasi uuden elämän. Varjele sisintämme, ettei Henkesi valo sammuisi. Auta meitä Marian tavoin suostumaan tahtoosi. Kuule meitä Poikasi Jeesuksen Kristuksen, meidän Herramme tähden. Päivän psalmi Ps. 113:1 8 Ensimmäinen lukukappale Jes. 7:10 14 Toinen lukukappale Room. 9:2 8 Evankeliumi Luuk. 1:26 38 Marian ilmestyspäivä on kynttilänpäivän tapaan valkea pistepyhä kirkkovuoden ensipuoliskolla. Aiheena on Herran palvelijatar. Evankeliumikirjassa kerrotaan päivän taustasta: Tämän pyhäpäivän aiheena on enkeli Gabrielin ilmestyminen neitsyt Marialle ilmoittamaan Jeesuksen syntymisestä. Tästä tulee myös juhlan nimi eri kielissä. Marian saamassa lupauksessa näkyy Jumalan armon koko rikkaus. Maria ilmaisee oman suostumuksensa jumalalliseen tehtäväänsä Jeesuksen äitinä: "Minä olen Herran palvelijatar. Tapahtukoon minulle niin kuin sanoit." Aikaisemmin kirkossamme vietettiin Marian käyntipäivää (2.7.), jolloin muisteltiin Marian vierailua Johannes Kastajan äidin Elisabetin luona. Kyseinen muistopäivä poistui kalenteristamme v ja ko. vierailuteksti (Luukkaan mukaan) otettiin Marian ilmestyspäivän 2. ja 3. vuosikerran evankeliumitekstiksi. 3. vuosikerrassa tekstinä on nimenomaan Marian kiitosvirsi, jonka alku kuuluu seuraavasti: Minun sieluni ylistää Herran suuruutta, minun henkeni riemuitsee Jumalasta, Vapahtajastani, sillä hän on luonut katseensa vähäiseen palvelijaansa. Tästedes kaikki sukupolvet ylistävät minua autuaaksi, sillä Voimallinen on tehnyt minulle suuria tekoja. UT:n lukukappaleena on Roomalaiskirjeen katkelma, jossa Paavali surkuttelee Israelin kansan kohtaloa se kun ei suurimmaksi osaksi ole huomannut Kristuksesta loistavaa valkeutta: Minulla on sydämessäni raskas suru ja lakkaamaton tuska. Toivoisin suorastaan, että itse olisin kirottu ja erotettu Kristuksen yhteydestä, jos se vain auttaisi veljiäni, oman kansani jäseniä. Ovathan he israelilaisia, jotka Jumala on ottanut lapsikseen ja joille hän on antanut kirkkautensa. Mooseksen lain mukaan kirottu ja eristetty usein myös surmattiin raa asti, vailla armoa. Israelin eli pyhän kansan tragediaa lisäsi Kristuksen hylkääminen, vaikka kansalle oli annettu kaikki uskon etuoikeudet: liitto, laki, jumalanpalvelus ja armolupaukset. Pekka Tuomikoski\n13 Nro Haukiputaan seurakuntasivut Uskon ilo K uulemme päivittäin paljon huonoja uutisia. Ihmisillä on paljon hätää ja kärsimystä. Mielemme täyttää huoli tulevaisuudesta. Mihin maailma onkaan menossa? Emme saa ohittaa lähimmäistemme hätää ja tuskaa. Jumalan rakkaus kehottaa meitä antamaan leipää nälkäisille ja huojentamaan kärsivän ihmisen taakkaa. Paastonaika kutsuu meitä itsetutkisteluun ja luopumaan kaikesta, mikä ei ole Jumalan tahdon mukaista. Jeesus alistui meidän pelastuksemme tähden vapaaehtoisesti kärsimykseen ja kuolemaan. Hän sovitti meidän syntimme. Kristus voitti synnin, kuoleman ja kaiken pahan vallan. Ylösnoussut Jeesus on elämän ilonlähde. Usko syntien anteeksiantamukseen täyttää ihmisen sydämen Jumalan rauhalla ja ilolla. Usko Jeesukseen ei sulje pois elämän vastoinkäymisiä, kärsimystä ja tuskaa. Usko kantaa ihmistä elämän kaikissa vaiheissa. Kristitty saa ottaa kaiken Jumalan kädestä. Elämällä on Jumalan antamana oikea suunta ja tarkoitus. Kristus julisti sanomaa Jumalan valtakunnasta, jossa on tilaa sinulle ja minulle, aivan kaikille. Saamme uskon kautta tarttua evankeliumin hyvään ilosanomaan. Tuleva sunnuntai, Marian ilmestymispäivä on täynnä iloa. Herramme äiti on meille uskossa iloitsevan esikuva. Maria riemuitsi Jumalasta, omasta Vapahtajastaan. Hän uskoi, että Jeesus-lapsi on hänenkin Pelastajansa ja tie iankaikkiseen elämään. Haukiputaan seurakunta tahtoo tuoda evankeliumin ilosanomaa jokaiseen Haukiputaalla olevaan kotiin. Tämä lehti kertoo sinulle Haukiputaan seurakunnan kevät- ja kesäkauden toiminnasta. Tervetuloa osallistumaan seurakuntamme toimintaan! Olet tervetullut myös antamaan vapaaehtoistyössä oman lahjasi ja taitosi seurakuntamme hyväksi! Seurakuntamme viikon päätapahtuma on messu kauniissa peruskorjatussa Ulriikka-kirkossa. Kerran kuukaudessa järjestetään jumalanpalveluksia myös Martinnimen ja Kellon seurakuntakodeissa. Toivotan kaikille haukiputaalaisille siunattua paastonaikaa ja iloista kevään odotusta! Jaakko Kaltakari kirkkoherra Puttaan Tupa avataan huhtikuussa Haukiputaalaiset ovat tervetulleita seurakunnan olohuoneen Puttaan Tuvan avajaisiin keskiviikkona 7.4. kello 17 19, Kirkkotie 10 C. Nimiehdotuksia antoivat vapaaehtoiset ja työntekijät. Kirkkoneuvosto hyväksyi nimeksi työryhmän ehdotuksen Puttaan Tupa. Seurakuntakeskuksen pihapiirissä, jokivarressa, punaisen koulun ja vanhan seurakuntatalon välissä on kaksi huoneistoa käsittävä rakennus. Pienemmällä puolella on niin sanottu vierashuone, joka on kokous- ja pienryhmäkäytössä ja toimii seurakunnan tilapäisten vieraiden majoitustilana. 40-neliöinen isomman puolen olohuone on kalustettu lainatuin ja lahjoitetuin sekä kunnostetuin kalustein toivomuksella, että se olisi matalan kynnyksen paikka Haukiputaalla asuville. Avajaisten jälkeen alkaa säännöllinen toiminta. Torstaisin ja perjantaisin kello voi käydä kahvittelemassa, lukea ja lainata lehtiä tai kirjoja, seurustella tai tehdä käsityöostoksia. Käsitöitä voi myös tehdä itsenäisesti kahvilapäivinä. Kahvilaa pyörittävät vapaaehtoiset. Vapaaehtoiseksi voi ilmoittautua Helena Ylimaulalle (p ) tai Johanna Kerolalle (p ). Kahvilatulot menevät puoliksi diakonialle ja lähetystyölle. Kahvilanpitäjille järjestetään hygieniapassikoulutus kevään aikana. Lähetyspiiri kokoontuu olohuoneessa parillisilla viikoilla. Olohuoneessa aletaan järjestää teemallisia takka-iltoja joka toinen keskiviikko. Ensimmäinen runopitoinen takkailta on jo kello 18. Yhteen huoneeseen kootaan lähetystyön kangaspuut. Kangaspuilla kudotaan mattoja ja kaitaliinoja tai seinävaatteita. Niillä voi käydä myös itse kutomassa korvausta vastaan lähetystyön loimeen ja omin kutein. Monissa seurakunnissa on ollut jo vuosikymmeniä erinimisiä seurakuntalaisten olohuoneita. Diakoninen mummonkammaritoiminta alkoi Tampereella runsas kaksikymmentä vuotta sitten ja on levinnyt muualle Suomeen. Lähetystyölläkin on erilaisia kokoontumistiloja ympäri maata. Niissä on myyntiä, kahvittelua ja niissä voi harrastaa erilaisia käsitöitä. Puttaan Tupa on toiminnassa kahden vuoden koeajalla. Jos toiminta lisääntyy huomattavasti olohuoneen myötä, päättäjät miettivät, pysyykö koko rakennus jatkossakin seurakuntalaisten käytössä. HELENA YLIMAULA Seurakuntaan muuttaneet toivotetaan tervetulleiksi Elsi Huttunen Elsi Huttunen Haukiputaan seurakunnassa aloitetaan kotikäyntikampanja, jossa kaikki seurakuntaan kuluvan vuoden alusta muuttaneet tai siihen liittyneet käydään toivottamassa tervetulleiksi heidän kotiovellaan. Kirjeellä seurakuntaan muuttaneet on toivotettu tervetulleiksi jo vuosikymmeniä. Uutta kirjeessä on se, että siinä kerrotaan kotikäyntikampanjasta. Mikäli ei halua vierailua ovellensa, voi siitä ilmoittaa kirkkoherranvirastoon. Muussa tapauksessa seurakunnan työntekijät, luottamushenkilöt ja vapaaehtoiset soittavat uusien seurakuntalaisten ovikelloa viikolla 35 eli 30. elokuuta alkavalla viikolla. Sanallisen tervetulotoivotuksen lisäksi pareittain kulkevat henkilöt antavat esitteen seurakunnan toiminnasta ja seurakunnan lahjana Haukiputaan kirkkokuoron cd-levyn Kiittää saan. Ovikelloa soittavat ovat myös valmiita vastaamaan kysymyksiin ja kertomaan lisää seurakunnan toiminnasta. Tervetulotoivotuksia on tarkoitus jatkaa kahdesti vuodessa tapahtuvilla kotikäynneillä. Haukiputaan seurakuntaan muuttaa vuosittain taloutta. Kotikäyntikampanjoita on toteutettu monissa seurakunnissa ja niistä on tullut hyvää palautetta. Naapuriseurakunta Kiiminki aloitti seurakuntaan muuttaneiden tervetulotoivotukset jo pari vuotta sitten. Vapaaehtoisia tarvitaan Vapaaehtoisia ja luottamushenkilöitä haastetaan mukaan seurakunnan työntekijöiden lisäksi toivottamaan uudet seurakuntalaiset tervetulleiksi. Vapaaehtoiseksi voi ilmoittautua kirkkoherranvirastoon huhtikuun loppuun mennessä. Kampanjan toteutukseen lähteville järjestetään koulutusilta keskiviikkona 5.5. kello 18. Toinen koulutusilta, jossa jaetaan alueet ja materiaali, pidetään keskiviikkona kello 18. Molemmat koulutusillat ovat seurakuntakeskuksessa. Seurakuntaan muuttaneet voivat tutustua seurakunnan tiloihin ja toimintaan lauantaina Kirkkotie 10:ssä sekä Kellon ja Martinniemen seurakuntakodeissa. Sunnuntaina vietetään seurakuntaan muuttaneiden kirkkopyhää, jolloin kirkkoon vakioväen lisäksi toivotetaan erityisesti tervetulleiksi uudet seurakuntalaiset. HELENA YLIMAULA\n14 14 Nro Haukiputaan seurakuntasivut Arkisto / J -P Moilanen Ekaluokkalaiset saivat omat virsikirjat Ajatuksia paastosta Hellossa sijaitsevan Oravan koulun ekaluokkalaiset Tuukka Kuosmanen, Joanna Ulander ja Matilda Kukkonen esittelevät ylpeinä uusia virsikirjojaan. Me tykätään laulaa virsiä, he kertovat peräjälkeen. Vaikka yksikään virsi ei tule kellekään heistä heti nimenä mieleen, paljastuu pian, että Enkeli taivaan on heidän suosikkivirtensä. Joo! Se me osataan ulkoa, koska me opeteltiin se joulujuhlaan, kertoo Matilda. Kannessa oleva kuva kahdesta lapsesta ja suojelusenkelistä on myös tuttu. Olen nähnyt tuon jossain tauluna, Tuukka muistelee. Suojelusenkeleistä on puhuttu myös koulussa, ja kaikki kolme ovat varmoja siitä, että heilläkin on oma suojelusenkeli. Haukiputaan seurakunta lahjoittaa tänä vuonna virsikirjat kaikille ensimmäisen luokan oppilaille. Lahjoituksilla taataan se, että kaikki koululaiset saavat oman virsikirjan koulun budjetista riippumatta. Virsikirjaa on tarkoitus käyttää koko alakoulun ajan. Jos sen haluaa viedä kotiin, pitää kysyä opettajalta lupa, kertoo Joanna. Ekaluokkalaiset ovat osallistuneet jo kerran kinkereillekin. Siellä heidän roolinsa oli laulaa, kun taas kolmosluokkalaisilta kyseltiin ulkoa opeteltuja käskyjä. Ei niistä kaikki muistaneet ihan kaikkia, vaikka ei niitä ole kuin kymmenen, paljastaa Matilda. Istun kotikoneellani ja alan pohtia paaston merkitystä nykyihmisille. Vatsaani lämmittää mukavasti McDonaldsin kanahampurilaisateria. Olen syönyt ruokaa ja tullut kylläiseksi. Ymmärrän, että aika, jolloin ihmiset paastosivat kristillisenä hyveenä, on jäänyt kauas taakse. Aika on muuttunut ja nykyään saatetaan paastota terveyssyistä, mutta vain harvoin hengellisistä syistä. Nykyään on ehkä trendikästä paastota ja käyttää sitä laihdutuskeinona, jotta pystymme täyttämään nyky-yhteiskuntamme meille asettamat tavoitteet. Ja totta tosiaan reformaation tulo oli taitekohta, jolloin Suomessa lopetettiin paaston viettäminen sen kirjaimellisessa merkityksessä. Ruokaa ja juomaa syötiin vasta illalla auringon laskettua tai sitten ruokavaliossa siirryttiin yksinkertaisempaan ruokaan. Luther oli ankara paastoaja nuoruusvuosinaan, mutta vakuuttui ankaran askeesin jälkeen siitä, ettei paastoaminen vienyt ihmistä lähemmäksi Jumalaa. Mikä on siis nykyajan paaston merkitys meille luterilaisille? Jotkut ehkä tietävät, että meillä vietetään paastoa kaksi kertaa vuodessa. Pikkupaasto alkaa ensimmäisestä adventtipäivästä ja kestää jouluaattoon asti. Isopaasto sitä vastoin alkaa tuhkakeskiviikosta ja päättyy pääsiäiseen, Kristuksen ylösnousemukseen. Näiden kahden paaston merkitys ei ole fyysinen, vaan ennemminkin hengellinen. Paaston aikana meidän tulisi suunnata ajatuksemme Jumalaan ja omaan uskoomme. Meidän tulisi suunnata ajatuksemme uskomme toteutumiseen omassa elämässämme. Olemmeko eläneet kristillisesti suhteessa maailmaan, itseemme ja lähimmäisiimme? Miten uskomme näkyy ja toteutuu elämässämme? Olemmeko olleet lempeitä toisille ihmisille ja asettaneet toisten edun oman etumme edelle? Olemmeko pystyneet olemaan irrottautuneita maallisuudesta ja omasta hyvästämme? Ihmisen vanhentuessa kasvaa myös itsekkyys. Omat elämänarvomme ja ajatuksemme tulevat meille rakkaiksi. Meidän on vaikeata irrottautua niistä ja kuunnella myös toisten ihmisten ajatuksia. Suvaitsevaisuudesta ja toisten ihmisten armahtamisesta Kristus puhuu useaan otteeseen. Mikä pitää meidät erossa omasta itsestämme? Itse olen huomannut, että mitä enemmän luen Raamattua, sitä helpompaa minun on hyväksyä toisia ihmisiä. Mitä enemmän muistan Jeesuksen kehotuksia, sitä vaikeampaa minun on pitää kiinni omasta erinomaisuudestani. Loppujen lopuksi me olemme vain maantomua ja vettä. Mitä erinomaista niissä on? Ei mitään! Jumala on antanut meille elämän hengen, joka pitää meidät elossa. Ja Jumala on luonut ihmiset dialogiin itsensä kanssa. HÄN on antanut meille kyvyn keskustella itsensä kanssa rukouksen kautta. Me olemme se valittu luomankunnan edustaja, jonka tulisi edustaa koko luomakuntaa suhteessa Jumalaan. Tänä aikana, paastonaikana, meidän tulisi pohtia tällaisia kysymyksiä. Paaston merkitys on hengellinen. Ajattele Jumalaa hiukan useammin, kuin normaalisti. Rukoile päivässä vaikka kaksi kertaa enemmän kuin normaalisti. Tee hyviä tekoja toisille ihmisille. Auta sitä, joka on pulassa. Ruoki sitä, joka on nälkäinen. Älä hermostu toisiin. Muista asettua toisten ihmisten asemaan äläkä tuomitse. Sillä jos tuomitset, voit olla varma, että myös sinut tullaan tuomitsemaan. Omaan itseemme katsominen on paaston merkitys meille nykykristityille. Voimme aina pyrkiä parempaan, mutta armo on yksin Kristukselta. Se virtaa HÄNELTÄ meille ja toisille ihmisille. Mutta, jos me emme ota armoa vastaan itsellemme, niin me emme voi jakaa sitä myöskään toisille ihmisille. Hyvää paaston aikaa jokaiselle. Muistakaa toinen toisianne! JARI FLINK seurakuntapastori Tuukka Kuosmanen, Joanna Ulander ja Matilda Kukkonen esittelevät virsikirjojaan. Yhteisvastuutapahtumia Yhteisvastuulounas su klo Kellon seurakuntakodissa Marttojen lipaskeräystempaus la klo kirkonkylän kauppojen edustoilla Nuorten lipaskeräystempaus klo Kellossa ja kirkolla Vappukahvila Wirkkulassa Diakoniatyön tapahtumia Diakoniatyö Mielenterveydeksi virkirtyspäivä ma 3.5. klo Isollaniemellä. Yhdessäoloa ja ruoka sekä kahvit. Lähdemme yhteiskyydein seurakuntakeskuksen edestä klo Ilmoittautumiset ruokavalioineen ja kyytitarpeineen mennessä diakoniatoimistoon perjantaisin klo 9 11 numeroon Päivä järjestetään yhteistyössä Haukiputaan Yhdessä -yhdistyksen kanssa. Liikuntavammaisten aikuisten liikuntapäivä ke 2.6. klo Isollaniemellä. Henkilökohtainen avustaja suotavaa olla mukana. Ohjelmassa jumppaa, leikkiä, laulua, tietoiskuja, keskustelua ja mukavaa yhdessäoloa sekä ruokaa ja kahvia. Päivässä mukana myös Risto Lappalainen Aivohalvaus- ja dysfasialiitosta. Ilmoittautumiset mennessä diakoniatoimistoon perjantaisin klo 9 11 numeroon Ilmoita avustajan tarpeestasi jo aiemmin, jotta ehdimme kysyä vapaaehtoisia. Tiedustella voi Heli Puuperältä numerosta Diakoniatyöntekijöiden vastaanotto Avustusasioissa ajanvaraus perjantaisin klo 9 11 puh. (08) tai käymällä paikan päällä os. Kirkkotie 10, diakoniatoimisto. Muissa asioissa yhteys suoraan oman alueen työntekijään. Pohjoinen alue (Kiiminkijoen pohjoispuoli lukuun ottamatta Niemeläntörmää) Diakoniatyöntekijä Laila Rantakokko Keskustan alue (Kiiminkijoen eteläpuoli Säästökuopan seutuun saakka sekä Niemeläntörmä) Diakoniatyöntekijä Heli Puuperä Eteläinen alue (Kello, Kiviniemi, Takkuranta ja Kalimenkylä) Diakoniatyöntekijä Johanna Kerola\n15 Nro Diakoniatyötä tehdään sauvoen Haukiputaan seurakuntasivut Parisuhteen palikat -ilta pe klo Pikku-Vakkurilassa, Kirkkotie 10. Puhutaan yhdessä ja puolison kanssa Parisuhteen Palikoiden pohjalta. Illan kulkua rakentavat Eeva Mertaniemi ja Johanna Kerola. Aloitamme pitsa-iltapalalla. Lastenhoito järjestetään Vakkurilassa. Ilmoittautumiset Johannalle p tai fi ma mennessä. Hetki parisuhteelle -perheleiri Isoniemen leirikeskuksessa. Leiri antaa tilaa puolisoiden väliselle kohtaamiselle ja parisuhteen syventämiselle. Aikuisille ja lapsille omaa ohjelmaa. Aikuisten ohjelmaa ohjaa perhe- ja pariterapeutti Teija Pirnes. Leirille mahtuu enintään 10 perhettä. Leirin hinta 60, taloudellisista syistä voi anoa muutosta leirimaksuun. Osallistujille lähetetään leirikirje. Tiedustelut ja ilmoittautumiset mennessä Laila Rantakokko, p , Haukiputaan kaduilla on voinut nähdä helmikuusta alkaen sauvakävelyllä innokkaan, parhaimmillaan liki kymmenhenkisen porukan. Kyseessä on seurakunnan diakoniatyön kokoama porukka, joka huolehtii raikkaassa ilmassa kävelemällä paitsi kunnostaan, myös mielenvirkeydestään. Tarkoitus on jatkaa yhteisiä lenkkejä kesäkuulle asti. Haukiputaalla terveydenhuolto on otettu osaksi diakoniatyötä. Sauvakävelyryhmäkin syntyi hiippakunnallisen Terveyden edistäminen diakoniatyössä -hankkeen innoittamana. Puttaalaisten lisäksi hankkeessa ovat mukana Rovaniemen, Utajärven ja Oulun tuomiokirkkoseurakunnan väki. Vaikka välillä on ollut koviakin pakkasia, aina on ollut porukkaa kävelemässä, kiittelee diakonissa Johanna Kerola. Tiistaisin kymmenestä yhteentoista ulkoileva ryhmä kokoontuu kirkkoherranvirastolla, jossa päätetään, minne päin suunnataan. Jos omia sauvoja ei ole, sellaiset saa lainaan. Hyvinvointi koostuu useammasta tekijästä, mutta kyllä se fyysinen on tärkein. Kun fyysinen puoli on kunnossa, myös mieli on virkeämpi, toteaa puolestaan Juha Ikonen. Ryhmäläiset oikein odottavat jokaviikkoista kävelyretkeään. Tiistaipäivä on sellainen, että kävelyn jälkeen jaksaa paljon. Näitä kävelyjä saisi olla useammankin kerran viikossa, kertoo Tuula Heikkinen. Perhetyö Eikä hyöty ole pelkästään fyysinen ja hengellinen. Siinä samalla tulee opiskeltua vähän ympäristöoppiakin, kun yhdessä ihmetellään, että mikäs puu tai lintu tuokin on, Roukala hoksauttaa. Viikoittaisen lenkin lisäksi ryhmä viettää kerran kuukaudessa parin tunnin rupeaman yhdessä. Silloin aiheina ovat muun muassa monipuolisen ravinnon ja liikunnan merkitys terveydelle. Jos kiinnostus yhteisille sauvakävelylenkeille herää, yhteyttä voi ottaa seurakunnan diakoniatyöntekijöihin. Tuula Heikkinen, Jorma Roukala, Juha Ikonen, diakonissa Johanna Kerola ja diakoniaopiskelija Nanni Tanhua ryhmäkuvassa tunnin kävelyn jälkeen. Osa kävelyporukasta ei ehtinyt jäädä kuvaan. Naiseuden unelmia ja haasteita Äiti-ryhmä on jo kymmenen vuoden ajan Haukiputaalla toteutunut, kaikenikäisten naisten ryhmä, johon osallistumisen edellytykseksi riittää kiinnostus oman tarinansa tutkimiseen ja itsetuntemuksen lisäämiseen sekä mahdollisuus sitoutua toimintaan ryhmän ajaksi. Ryhmä työskentelee sukupuutyöskentelyn ja psykodraaman keinoin. Ryhmä aloittaa tiistaina 6.4. ja kokoontuu joka toinen tiistai klo , viisi kertaa keväällä ja neljä kertaa syksyllä Virkkulassa, Kirkkotie 10 B. Ryhmään otetaan ilmoittautumisjärjestyksessä enintään kahdeksan naista. Osallistumismaksu 50. Tiedustelut ja ilmoittautumiset perheterapeutti TRO, psykodraamaohjaaja-opiskelija Teija Pirnes, p , Seder-illallinen tarjolla Hiljaisen viikon maanantaina vietetään juutalaisesta perinteestä nousevaa seder-ateriaa Haukiputaan seurakuntakeskuksessa iltakirkon jälkeen noin kello Illallinen maksaa 8 euroa ja siihen on ennakkoilmoittautuminen lähetyssihteeri Helena Ylimaulalle, , tiistai-iltapäivään kello 15 mennessä. Messiaaniselle pääsiäisaterialle johdattelevat ja perinteestä kertovat Israelissa työskentelevät seurakunnan nimikkolähetit Eeva ja Mika Pouke, joille tapa on tuttu Shalhavetjah-seurakunnasta. Ehtoollisosuus jää pois, koska luterilaisessa perinteessä Jeesuksen muistoateriaa vietetään kiirastorstaina, mutta muuten illan kulku on sama kuin Israelissa. Pääsiäisen vietto alkaa jokaisessa juutalaisessa kodissa ehkä sen ikimuistettavimmalla tapahtumalla: seder-aterialla. Perheet kokoontuvat yhteen viettämään iltaa auringon laskusta yömyöhään pöydän ääressä rukoillen, laulaen pääsiäislauluja, pääsiäisaterian ruokia nauttien ja ennen kaikkea muistellen pääsiäisen tapahtumia: Egyptistä lähtöä, kun Herra vapautti kansansa palvelijansa Mooseksen kautta orjuudesta. Iltaa ei vietetä kiireellä, vaan sederin läpikäyminen jatkuu monissa perheissä yli kuusi tuntia. Voi melkein sanoa, että tuossa illassa, perheen keskellä tapahtuvan perinteen ylläpitämisessä näkyy juutalaisuuden luonne parhaimmillaan. Pääsiäisaterian viettämisen tavan ainekset juontuvat tapahtumista, joista Raamattu kertoo 2. Mooseksen kirjassa. Nykyisin, kun temppeliä ja uhrimenoja ei juutalaisuudessakaan ole, on lammaskin jäänyt pois. Perinne on symbolisine ruokineen ja tekstinlukuineen silti jatkunut tähän päivään saakka. Jeesuksen aikaan tultaessa aterian vietto oli saanut vakiintuneet muotonsa. Muiden tavoin Jeesus oli osallistunut sille joka vuosi, useimmiten Jerusalemissa. Jeesuksen viimeisestä pääsiäisateriasta on meille kerrottu kaikissa evankeliumeissa. Tuohon iltaan sisältyi jotain käänteentekevää. Opetuslasten tavoin tahdotaan Israelin messiaanisissa seurakunnissa tulla yhteen juutalaiselle pääsiäisaterialle. Nyt vain illan aiheeseen ja merkitykseen saadaan sen täysi ymmärrys: Vapahtajan ristinkuolema ja ylösnousemus. Lähetysseuran työn tuloksena syntynyt Shalhevetjah-seurakunta on perinteisesti viettänyt tätä messiaanista seder-ateriaa, jossa ensimmäisen Exoduksen lisäksi muistetaan Lunastajamme työtä synnin orjuudesta vapauttamiseksi. Perinteisen järjestyksen mukaisesta symboliikasta saatetaan löytääkin yllättäviä yhtymäkohtia Kristukseen. Lisäksi seder-aterian kulku valottaa meille tuon merkittävän kokoontumisen yksityiskohtia pesuineen, maljoineen ja eri henkilöiden kommentteineen tarkemmin. Näin se saa olla avaamassa silmiämme entistä enemmän ymmärtämään pääsiäisen salaisuutta sen lisäksi, että se valottaa sitä juutalaista kontekstia ja perinnettä, johon Jeesuskin asettui. Tiedämme senkin, että tuosta illasta sai alkunsa kristittyjen tapa viettää Pyhää Ehtoollista säännöllisesti. Puttaan Tuvan avajaiset ke 7.4. kello Kirkkotie 10 C Haukiputaan kirkko tiekirkkona kello maanantaista perjantaihin.\n16 16 Nro Haukiputaan seurakuntasivut Pääsiäisen ajan jumalanpalvelukset Perhemessu palmusunnuntaina klo 12 kirkossa. Toimittaa Sami Puolitaival, saarna Jaakko Kaltakari, kanttorina Else Piilonen, urkurina Hannu Niemelä, seurakunnan lapsikuoro. Hiljaisen viikon maanantain iltajumalanpalvelus klo 19 kirkossa. Toimittaa Sami Puolitaival, kanttorina Else Piilonen. Gospeljumalanpalvelus, musiikista vastaa Uudisraivaajat. Iltajumalanpalvelus ti klo 19 kirkossa. Toimittaa Eeva Mertaniemi, kanttorina Hannu Niemelä, Haukiputaan Mieskuoro. Iltajumalanpalvelus ke klo 19 kirkossa. Toimittaa Martti Heinonen, kanttorina Hannu Niemelä, Perjantaikuoro, johtaa Pentti Tiri. Musiikkitilaisuuksia Seurakuntakeskuksessa Hiljaisen viikon urkuvartti ke klo Hannu Niemelä. Urkuvartti ke klo "Kuljettaa keväinen tie". Lasten keväiset laulajaiset klo 18. Illassa esiintyy lapsikuoro ja lauletaan yhteislauluja. Kahvi- ja mehutarjoilu, jonka tuotto yhteisvastuulle. Oulun konservatorion kevätkonsertti ma klo 19. Mukana Con Brio -orkesteri. Reijo Alatalon äitienpäiväkonsertti su 9.5. klo 18. Kellon Nuorisoseuran Perjantaikuoron sävelhartaus helatorstaina klo 18. Urkuvartti ke klo Haukiputaan Kirkon Kamarikuoron kevätkonsertti su klo 19. Kirkossa Häämusiikki-ilta pe klo 19. Kesäillan sävelhartaudet kirkossa ja seurakuntakeskuksessa kesällä 2010 torstaisin klo 20 juhannuksesta elokuun loppuun. Kiirastorstain messu to 1.4. klo 19 kirkossa. Toimittaa Jaakko Kaltakari, saarna Jari Flink, kanttorina Else Piilonen, musiikkiavustajina Oulun ammattikorkeakoulun kirkkomusiikin opiskelijat. Sanajumalanpalvelus pitkäperjantaina 2.4. klo 10 kirkossa. Toimittaa Sami Puolitaival, kanttorina Hannu Niemelä, Haukiputaan Kirkon Kamarikuoro. Pitkänperjantain hartaus pe 2.4. klo 15 Martinniemen seurakuntakodissa. Toimittaa Sami Puolitaival, kanttorina Hannu Niemelä. Pääsiäisyön messu la 3.4. klo 23 seurakuntakeskuksessa. Toimittaa Jari Flink, saarna Eeva Mertaniemi, kanttorina Hannu Niemelä, Haukiputaan Kirkon Kamarikuoro. Messun jälkeen pääsiäisyön ateria. Messu 1. pääsiäispäivänä 4.4. klo 10 kirkossa. Toimittaa Jaakko Kaltakari, saarna Martti Heinonen, kanttorina Else Piilonen. Sanajumalanpalvelus 1. pääsiäispäivänä 4.4. klo 16 Kellon seurakuntakodissa. Toimittaa Martti Heinonen, kanttorina Hannu Niemelä, musiikkiavustajina Anna ja Jenni Holma. Sanajumalanpalvelus 2. pääsiäispäivänä 5.4. klo 10 kirkossa. Toimittaa Eeva Mertaniemi, kanttorina Else Piilonen. Lapsi- ja nuorisotyö Leirikesä 2010 varhaisnuorille ja perheille vuotiaiden tyttöjen leiri yli 10-vuotiaiden poikien leiri perheen päivä Isollaniemellä alakouluikäisten perheiden retki PowerParkiin alle 10-vuotiaiden tyttöjen leiri alle 10-vuotiaiden poikien leiri vuotiaiden tyttöjen leiri pyhäkoulu- ja perheleiri Leiri-ilmoittautumisesta tiedotetaan kevään kuluessa Rantapohja ja Rauhan Tervehdys -lehdissä. Lisäksi leireistä ja leiri-ilmoittautumisesta tiedotetaan nettisivujemme kautta: Nuorten matkaryhmä rippikoulun käyneille nuorille Innostu asiasta!!! Tule miettimään matkamme kohdetta ja ideoimaan tapoja kartuttaa yhteistä matkakassaa. Ensimmäinen kokoontumisemme on la kello 15 Vakkurilassa. Lisätietoja antavat Katri Haapakorva p ja Tarja Kainulainen p Lähetystyö Tasauskeräys pe Revontorin ja Reimarin auloissa. Tasauskampanjan 2010 teema on Rakkaus lähimmäiseen ei tunne rajoja. Kampanjalla tuetaan ravinnon ja veden saatavuutta Mauritaniassa ja Senegalissa. Rovastikunnan lähetyspäivä su Pudasjärvellä. Ilmoittautumiset Helena Ylimaulalle pe 9.4. mennessä, p Radiolähetysilta ti klo 18 Pikku-Vakkurilassa (Kirkkotie 10 C). Vieraana diakoni Pirjo Juntunen Sanansaattajat ry:stä. Kirkkokahvit ja missiokerhon lähetysaiheinen kuvaelma helluntaina srk-keskuksessa messun jälkeen. Nepal-aiheinen lähetystilaisuus su 6.6. messun ja kirkkokahvien jälkeen srk-keskuksessa. Vieraana Turun Kaarinan seurakunnan lähetyssihteeri, entinen Nepalin lähetti Kaarina Hembree. Suomen Lähetysseuran vuosijuhla Varkaudessa Ilmoittautumiset Helena Ylimaulalle mennessä, p Oulun hiippakunnan lähetysjuhla Kokkolassa Ilmoittautumiset Helena Ylimaulalle 6.8. mennessä, p\n17 Nro Rakkaus lähimmäiseen ei tunne rajoja Tasaus-kampanja tukee ruokaturvaa Senegalissa ja Mauritaniassa Suomen Lähetysseuran vuotuinen Tasaus-kampanja alkaa kevätpäiväntasauksesta. Tänä vuonna kampanjan teemana on: Rakkaus lähimmäiseen ei tunne rajoja. Kohdemaat ovat Senegal ja Mauritania, jotka sijaitsevat Saharan laidalla Länsi-Afrikassa. Molempia uhkaa aavikoitumisen aiheuttama ruoka- ja vesipula. Senegalin väestöstä runsas kolmannes elää köyhyysrajan alapuolella. Suurin osa köyhistä Jarmo Kulonen Mikko Vaismaa ja Kristiina Wheeler ovat Lähetysseuran uudet Tasaus-lähettiläät. asuu maaseudulla, jossa elinolosuhteet riippuvat vuosittaisista sateista. Moni nuori on paennut ankeita oloja kaupunkiin, mutta ilman koulutusta työtä on vaikea saada. Aikuisista vain 40 prosenttia osaa lukea ja kirjoittaa. Maaseudulla lukutaidottomuus on vielä yleisempää. Lähetysseuran yhteistyökumppani Senegalin luterilainen kirkko pyrkii parantamaan maaseudun asukkaiden elinoloja monin tavoin, jotta he voisivat elää omalla kotiseudullaan. Kirkko parantaa asukkaiden ruokaturvaa kehittämällä viljelymenetelmiä sekä kaivamalla ja korjaamalla kaivoja. Koulutus ja pienlainat antavat ihmisille mahdollisuuksia parantaa itse elinolojaan. He voivat perustaa puutarhoja ja kasvimaita tai kasvattaa kotieläimiä. Kaivojen ansiosta puutarhoissa voidaan viljellä ympäri vuoden tomaattia, sipulia, punapippuria, maniokkia. Sadekaudella pelloilla viljellään hirssiä ja maapähkinää. Kirkon lahjoittamat puimakoneet ja myllyt helpottavat naisten työtaakkaa. Näin heille jää aikaa muuhun toimintaan. Puita kaadetaan polttopuuksi, Paula Laajalahti Senegalilaienen Francois Ngom sai mikrolainan puutarhaa varten. Mangontaimi on vielä pieni, mutta parin vuoden päästä saan siitä jo hedelmiä. Minulla on myös muita hedelmäpuita, ja nyt jo puutarhassa kasvaa maniokkia. Senegalissa Diayi Kama tuo hirssintähkiä puitavaksi. Ennen meillä meni huhmareessa puidessa viisi tuntia siihen, minkä puimakone tekee nyt kymmenessä minuutissa, Diayi Kama iloitsee. Latyr Sarr toimii puimakoneen toisena käyttäjänä. ja juuria käytetään perinteisissä lääkkeissä. Tämä lisää aavikoitumista. Siksi kirkon kehitysyhteistyöntekijät opastavat käytännössä, miten puita istutetaan ja hoidetaan. Hiekkaerämaa alkoi viheriöidä Mauritaniasta suurin osa on hiekkaerämaata, jossa ei kasva mitään. Luterilainen maailmanliitto on toiminut Mauritaniassa vuodesta 1974 lähtien, jolloin se avusti maata koetelleessa nälänhädässä. Heti työn alkuvaiheessa todettiin, että yksi päätavoitteista oli pysäyttää pääkaupunki Nouakchottia ympäröivien hiekkadyynien liikkuminen, sillä ne uhkasivat peittää kaupungin alleen. Puita ja pensaita istuttamalla kaupungin ympärille kasvoi vihreä vyöhyke, ja dyynien eteneminen pysähtyi. Tätä toimintaa jatketaan nyt muiden kaupunkien ja kylien läheisyydessä. Nykyään Luterilaisen maailmanliiton perustehtäviä Mauritaniassa ovat katastrofivalmiuden parantaminen, kestävä kehitys ja ympäristönsuojelu. Sukupuolten välisen tasa-arvoon kuuluu tyttöjen koulunkäynnin tukeminen. Tilastojen mukaan Mauritaniassa vain vajaa prosentti maan asukkaista on hivpositiivisia. Luterilainen maailmanliitto tekee valistustyötä paikallisten järjestöjen kanssa sekä hivistä että sukupuolitaudeista. Se tukee myös naisjärjestöjä taistelussa tyttöjen ympärileikkauksia vastaan. Tasaus-lähettiläät haastavat nuoria Lähetysseuran uudet Tasaus-lähettiläät ovat helsinkiläinen muusikko-laulaja Kristiina Wheeler ja jyväskyläläinen stand up -koomikko Mikko Vaismaa. Lähettiläät tekevät Tasausta tunnetuksi ja haastavat erityisesti nuoria aikuisia mukaan tasaamaan hyvinvointia maailmassa. Räväkkyys ja huumori avaavat Tasaus jakaa hyvinvointia Paula Laajalahti tien nuorten mieleen. Ikäisissäni on paljon kielteisesti kirkkoon suhtautuvia. Uskon, että yksi syy on mielikuva kirkosta ja sen työstä. Ajatellaan, että siellä on kaavoihinsa kangistunutta menoa. Heillä ei ole aavistustakaan, kuinka elämänläheistä toimintaa Lähetysseurassa on, Kristiina Wheeler sanoo. RAUHAN TERVEHDYS Tasaus on Suomen Lähetysseuran vuosittainen tiedotus- ja varainhankintakampanja, jolla tuetaan kehitysyhteistyötä eri puolilla maailmaa. Tasaus-kampanja syntyi vuonna 1992 kevät- ja syyspäiväntasauksen innoittamana. Valo jakaantuu maailmassa tasan kaksi kertaa vuodessa, mutta elämisen edellytykset eivät koskaan. Siksi tarvitaan hyvinvoinnin tasaamista. Suomen Lähetysseura saa Tasaus-hankkeisiin ulkoasiainministeriön kehitysyhteistyövaroja. Tasaus-kampanjalla kootaan Lähetysseuran omavastuuosuutta. Keräykseen voi lahjoittaa monin eri tavoin: pankissa tilille Sampo Kirjoita viestikenttään Tasaus2010; lähettämällä tekstiviesti Tasaus5 (5 ) tai Tasaus10 (10 ) numeroon tai soittamalla tasauskeräyspuhelimeen (9,93 + pvm). Tasaus-tuotteita on myynnissä Lähetysseuran verkkokauppa Basaarissa. Niiden tuotto menee myös kampanjan hyväksi.\n18 18 Nro umalanpalvelukset ja messut kaikissa seurakunnissa Elsi Huttunen Haukiputaan kirkko Oulun tuomiokirkkoseurakunta Tuomasmessu la klo 18 Oulun tuomiokirkossa. Toimittaa Pentti Kortesluoma, saarna Matti Laurila. Avustajina Tuula Taskila, Niina Jääskeläinen, Otis Tenkorang, Niina Jääskeläinen, Tuulia Taskila, Markku Koivisto, Tilda Pulli, Susanna Raappana, Veera Raappana, Juha Sarkkinen, Erja Järvi ja Antti Leskelä. Sarastus-kuoro, Simo Ollikainen sekä Taina Voutilainen. Teemana ovat Marian ilmestyspäivä sekä Lähetysseuran Tasaus-teema; leipä ja vesi. Teejatkot, Isokatu 11. Sanajumalanpalvelus su klo 10 Oulun tuomiokirkossa. Toimittaa Anna-Mari Heikkinen, avustaa Outi Metsikkö, kanttori Raimo Paaso, urkuri Maija Tynkkynen, Oulun yliopiston opettajaopiskelijakuoro. Suora lähetys Perhemessu su klo 12 Heinätorin seurakuntatalossa. Toimittaa Anna-Mari Heikkinen, avustaa Outi Metsikkö ja kanttori Raimo Paaso. Karjasillan seurakunta Vanhusten viikkomessu to klo 12 Karjasillan kirkossa. Toimittaa Petri Satomaa, avustavat Liisa Karkulehto, Sirpa Kemppainen ja Asta Leinonen, kanttorina Sari Wallin. Viikkomessu to klo 18 Karjasillan kirkossa. Toimittaa Petri Satomaa, kanttorina Riitta Piippo. Kahden vartin kirkkohetki. Messu su klo 10 Karjasillan kirkossa. Toimittaa Heikki Karppinen, avustavat Jaakko Tuisku, Hanna Liuska ja Paula Rosbacka, kanttorina Juha Soranta. Cantio Laudis -kuoro. Yhteisvastuulounas. Mahdollisuus keskusteluun ja rukoukseen. Messu su klo 10 Kastellin kirkossa. Toimittaa Esa Nevala, avustaa Henrik Ketola, kanttorina Sari Wallin. Messu su klo 12 Kaukovainion kappelissa. Toimittaa Heikki Karppinen, avustaa Sanna Komulainen, kanttorina Juha Soranta. Mieskuoro TervasCanto. Körökörökirkko su klo 12 Maikkulan kappelissa. Perhekirkko erityisesti vauvoille ja leikki-ikäisille. Lapset voi tuoda ehtoolliselle tai siunattavaksi. Kirkkokahvit. Messu su klo 12 Pyhän Andreaan kirkossa. Toimittaa Esa Nevala, kanttorina Sari Wallin. Pyhän Andreaan lapsikuoro. Kirkkokahvit. Arabiankielinen jumalanpalvelus su klo 17 Kaukovainion kappelissa. Viikkomessu to klo 18 Karjasillan kirkossa. Toimittaa Juha Vähäkangas, kanttorina Sari Wallin. Kahden vartin kirkkohetki. Tuiran seurakunta Messu su klo 10 Tuiran kirkossa. Toimittaa Lauri Kujala, avustaa Nanna Helaakoski, kanttori Heikki Jämsä. Radiointi Radio Dei. Messu su klo 10 Pyhän Luukkaan kappelissa. Toimittaa Päivi Jussila, avustaa Riikka Honkavaara, kanttorina Raakel Pöyhtäri. Messu su klo 12 Pateniemen kirkossa. Toimittaa Riitta Louhelainen, saarnaa Marja Kopperoinen, avustaa Tarja Oja-Viirret, kanttorina Tommi Hekkala. Tuiran Kirkon Naiskuoro. Messu su klo 12 Pyhän Tuomaan kirkossa. Toimittaa Juha Valppu, avustaa Terhi-Liisa Sutinen. Nuorten gospelmessuryhmä. Taize-messu klo 18 Tuiran kirkossa. Toimittaa Anna-Leena Häkkinen, avustaa Päivi Jussila ja NNKY:n naiset, kanttorina Raakel Pöyhtäri. Iltatee. Viikkomessu ke klo 20 Tuiran kirkossa. Toimittaa Helena Paalanne, kanttorina Heikki Jämsä. Oulujoen seurakunta Konfirmaatiomessu su klo 10 Oulujoen kirkossa. Toimittaa Ilkka Mäkinen, avustaa Pentti Kortesluoma, kanttorina Sanna Leppäniemi. Laskettelurippikoulun konfirmaatio. Perhekirkko su klo 12 Myllyojan seurakuntatalossa. Toimittaa Pentti Kortesluoma, saarnaa Riitta Kentala, kanttorina Leo Rahko, lapsikuoro. Ylikiiminki Messu su klo 12 Ylikiimingin kirkossa. Toimittaa Jouni Riipinen, avustaa Olavi Isokoski, kanttorina Lauri Nurkkala, Gaudiate-kuoro. Hailuoto Messu su klo 10 kirkossa. Toimittaa Matti Keskinen, kanttorina Kaisamarja Stöckell. Rippikoulusunnuntai. Haukipudas Konfirmaatiomessu su klo 10 kirkossa. Toimittaa Jari Flink, saarna Eeva Mertaniemi, kanttorina Hannu Niemelä. Konfirmoitavana hiihtoloman päivärippikouluryhmä. Sanajumalanpalvelus su klo 16 Martinniemen srk-kodilla. Toimittaa Jari Flink, kanttorina Hannu Niemelä, Haukiputaan Kirkon Kamarikuoro. Kirkkokahvit. Kempele Marianpäivän messu su klo 10 kirkossa. Toimittaa Pekka Rehumäki, avustaa Timo Juntunen, kanttorina Eija Savolainen. Mukana lauluryhmä. Pyhäkoulu saarnan aikana. Kirkkokahvit. Pirilän oppilaat ovat koristelleet kirkon. Kuuntele jumalanpalvelus suorana osoitteesta kempele. Gospelmessu kaikenikäisille to klo 19 kirkossa. Liminka Konfirmaatiomessu su klo 10 kirkossa. Toimittaa Anna-Maari Ruotanen, avustavat Ilkka Tornberg, Katri Harju ja Matti Jakkula, kanttorina Mika Kotkaranta. Talviryhmän konfirmaatio. Lumijoki Iltamessu su klo 18 kirkossa. Toimittaa Keijo Nissilä, avustaa kirkkoherra Markku Tölli, kanttorina Maili Muuttola-Junkkonen. Ei pyhäkoulua. Muhos Messu su klo 10 kirkossa. Toimittaa Jouni Heikkinen, saarnaa vs. hiippakuntasihteeri Kari Tiirola, kanttorina Ossi Kajava, avustaa Oulun seudun virsikuoro johtajanaan Mervi Kyrki. Herättäjän kirkkopyhä, ruokailu ja siioninvirsiseurat seurakuntatalossa. Oulunsalo Messu su klo 10 kirkossa. Toimittaa Tapio Kortesluoma, saarnaa Raimo Lappi, kanttorina Taru Pisto, Uusi ääni. Siikalatva Piippola Messu su klo 12 Piippolan kirkossa. Toimittaa Erkki Piri, saarnaa Matti Laurila. Perttu Kyllönen ja Enna Junno avustavat, kanttorina Unto Määttä. Kestilän ja Pulkkilan kirkkokuorot sekä Milla Julkunen, yksinlaulu. Raahen rovastikunnan lähetyspäivä. Ruokailu ja lähetystilaisuus seurakuntakodissa. Jos tarvitset kyyditystä, ota yhteys kirkkoherranvirastoon p pe mennessä. Tyrnävä Perhemessu su klo 10 Tyrnävän kirkossa. Toimittaa Leila Ikonen, kanttorina Pentti Korkiakoski. Kirkkokuoro. Kirkkokahvit.\n19 Nro enot Oulussa Hartauselämä Oulun tuomiokirkkoseurakunta Hartaus to klo 14, Sara Wacklin -koti. Juha Sarkkinen. Torstain raamattupiiri to klo 14, Keskustan seurakuntatalo. Ruokala. 1. Moos. 27. Anna-Mari Heikkinen. Raamattupiiri to klo 16, Intiön seurakuntakoti. Jyrki Vaaramo. Hartaus to klo 18.30, Kuntotalo. Ari-Pekka Metso. Hartaus pe klo 14, Intiön hoivakoti. Anna-Mari Heikkinen. Aamupiiri la klo 10, Vanha pappila. Päiväseurat ke klo 12, Keskustan seurakuntatalo. Keskiviikkoseurat ke klo 18, Vanha pappila, Sipiläsali. Hannu Ojalehto. Miesten piiri ke klo 18, Heinätorin seurakuntatalo. Rukoushetki ke klo 19, Oulun tuomiokirkon krypta. Järjestää Sinapinsiemen ry, Oulun NNKY ja tuomiokirkkoseurakunta. Torstain raamattupiiri to klo 14, Keskustan seurakuntatalo. Ruokala. 1. Moos.27. Anna-Mari Heikkinen. Ompeluseurat to klo 18.30, Heinätorin seurakuntatalo. Karjasillan seurakunta Raamattupiiri to klo 17.30, Pyhän Andreaan kirkko. Raamattupiiri to klo 18, Maikkulan kappeli. Rauhanyhdistyksen ompeluseurat to klo 18, Kaukovainion kappeli. Rauhanyhdistyksen raamattuluokka pe klo 18, Maikkulan kappeli. Rauhanyhdistyksen raamattuluokka pe klo 18, Kastellin kirkko. Rauhanyhdistyksen kirkkoseurat pe klo 19, Kastellin kirkko. Rauhanyhdistyksen ompeluseurat pe klo 19, Maikkulan kappeli. Herännäisseurat su klo 15, Kastellin kirkko. Tule viettämään yhteinen hetki Siionin virsien ja lyhyiden seurapuheiden parissa. Rauhanyhdistyksen seurat su klo 18, Pyhän Andreaan kirkko. Jukka Hämäläinen. Pappilan raamattupiiri! ke klo 11, Kastellin kirkko. Jatkamme Jesajan kirjan läpikäymistä. Miesten raamattupiiri ke klo 18, Karjasillan kirkko (ryhmätyötila). Löydä oma näkökulmasi Raamattuun miesten raamattupiirissä! Voiko samasta kohdasta löytää vielä yhden uuden tulkinnan? Mitä kysymyksiä Raamatusta haluan jakaa, mistä asioista kaipaan keskustelua? Minkälaisia näkökulmia samaan tekstiin löytyy kun sitä lukee yhdessä? Aloita Raamatun tutkiminen tänään ja tule mukaan. Lisätietoa Kimmo Kieksi, Torstai-illan raamattupiiri to klo 18, Kastellin kirkko. Kevään kokoontumiset joka toinen torstai klo Kastellin kirkko, pappilan puoli. Raamattupiiri to klo 18, Maikkulan kappeli. Tuiran seurakunta Raamattupiiri to klo 12.30, Tuiran kirkko. Vetäjinä Arja Suomela ja Riitta Louhelainen. Raamattupiiri kokoontuu tilassa nimeltä Sumppu. Eläkeläisten hartaus to klo , Palokan palvelukeskus. Mukana pastori Pasi Kurikka, diakoni Heli Sytelä ja Pateniemen diakoniapiiriläisiä. Raamattu- ja lähetyspiiri to klo 16, Pyhän Tuomaan kirkko. Luemme Matteuksen evankeliumia ja saamme lähetystietoutta. Kokoonnumme ystävänkammarissa. Lisätietoja Pasi Kurikka p Rauhanyhdistyksen ompeluseurat pe klo 18.30, Pyhän Tuomaan kirkko. Miesten piiri ti klo 18, Tuiran kirkko. Eero Pokela alustaa aiheesta Erilaisuuden voima. Raamattupiiri ti klo 18, Niittyaron seurakuntakoti. Pateniemen raamattupiiri ke klo , Pateniemen kirkko. Lisätietoja antaa diakoni Heli Sytelä Raamattupiiri to klo 12.30, Tuiran kirkko. Vetäjinä Arja Suomela ja Riitta Louhelainen. Raamattupiiri kokoontuu tilassa nimeltä Sumppu. Raamattu- ja lähetyspiiri to klo 16, Pyhän Tuomaan kirkko. Luemme Matteuksen evankeliumia ja saamme lähetystietoutta. Kokoonnumme ystävänkammarissa. Lisätietoja Pasi Kurikka p Rauhanyhdistyksen ompeluseurat to klo 18.30, Tuiran kirkko. Oulun Rauhanyhdistyksen kirkkoseurat to klo 19, Pyhän Tuomaan kirkko. Musiikki ja kulttuuri Oulun tuomiokirkkoseurakunta Marian päivän konsertti su klo 18, Oulun tuomiokirkko. Lauluyhtye Cappella pro Vocale, Risto Ainali urut ja johtaa Mihkel Koldits. Ohjelmassa mm. Charpentier: Magnificat (Marian kiitosvirsi) ja D. Scarlatti: Stabat Mater. Ohjelma 10. Karjasillan seurakunta Kamarimusiikkikonsertti pe klo 18, Karjasillan kirkko. Esiintyjinä Oamk:n musiikin opiskelijoita. Hurmioituneet kasvot su klo 19, Kastellin kirkko. Ks. erillinen ilmoitus. Oulujoen seurakunta Joel Hallikaisen konsertti su klo 14, Oulujoen kirkko. Ks. erillinen ilmoitus. Koululauluilta ma klo 18, Huonesuon seurakuntakoti. Laulamme vanhoja koululauluja, laulattajana kanttori Leo Rahko. Kahvitarjoilu ja arvontaa. Illan tuotto yhteisvastuukeräykselle. Koululauluilta ti klo 18, Myllyojan seurakuntatalo. Ks. yhteisvastuuilmoitus. Runon ja musiikin ilta la klo 19, Oulujoen kirkko. Ylikiiminki Koululauluilta to klo 18, Ylikiimingin seurakuntatalo. Kahvituotto Yhteisvastuulle. Diakonia Oulun tuomiokirkkoseurakunta Diakonian ajanvaraus maanantaisin klo 9 11 p keskustelua, kotikäyntiä tai taloudellisen tuen hakemista varten. Senioripäivä ma klo 11, Heinätorin seurakuntatalo. Verenpaineen mittaus klo Mahdollisuus ruokailuun 4. Karjasillan seurakunta Diakonian ajanvaraus maanantaisin klo 9 11 p tai Karjasillan diakoniatoimistolta, Nokelantie 39. Yhteisvastuulounas sunnuntaisin maaliskuussa Karjasillan kirkolla. Ks. erillinen ilmoitus. Diakoniapiiri ma klo , Kaukovainion kappeli. Palvelupiiri Auttavat kädet ma klo 18, Karjasillan kirkko. Ystävänkamari ti klo , Kaukovainion kappeli. Tuiran seurakunta Työttömien ruokailu to ja klo 12, Rajakylän seurakuntakoti. Lisätietoja Sami Riipinen p Juttutupa ma klo 10, Pyhän Luukkaan kappeli. Lisätietoja Saila Luukkonen p Juttutupa ma klo 10.30, Koskelan seurakuntakoti. Koskelan päiväkotilasten vierailu. Mukana Sirpa Uusitalo. Diakoniapiiri ma klo 13, Pyhän Tuomaan kirkko. Lisätietoja Päivi Moilanen p Oulujoen seurakunta Diakonian ajanvaraus taloudellisen tuen hakemista varten maanantaisin klo 9 11 p tai käymällä Myllyojan seurakuntatalossa. Madekosken diakoniapiiri to klo 12, Lahja Heikkisellä, Tiilitie 5 A 16. Yhteiset seurakuntapalvelut kehitysvammaiset Keskustelukerho ti klo , Heinätorin seurakuntatalo. Perhepiiri to klo , Keskustan seurakuntatalo. Sinutkin on haastettu pulahtamaan! kuulovammaiset Raamattupiiri ma klo 13, Palvelukeskus Runola. Aabrahamin poppoo, kuulovammaisten päiväpiiri ti klo 13.30, Öbergin talo. Kuurojen eläkepiiri ke klo 12, Öbergin talo. näkövammaiset Viikkomessu to klo 12, Karjasillan kirkko. Osallistutaan eläkeläisten viikkomessuun Karjasillan kirkossa. Messun jälkeen on tarjolla keittolounas ja ja kahvit. Kirkon eteen pääsee taksilla. Paula ja opasystävät ovat vastassa. Tuomasmessu la klo 18, Oulun tuomiokirkko. Mennään porukalla tuomasmessuun. Messussa saarnaa Matti Laurila. Kokoonnutaan klo Öbergin talon pihalle, Kirkkokatu 5. Paula ja opasystävä vastassa. Messun jälkeen teejatkot. Näköpiiri to klo , Myllyojan seurakuntatalo. Vierailemme Myllyojan eläkeläisten kerhossa. Mennään omin kyydein. Paula ja opasystävät ovat vastassa Myllyojan seurakuntatalon parkkipaikalla klo alkaen. päihdetyö Naistenryhmä pe klo , Öbergin talo, Kirkkokatu 5. Tavoiteryhmä ma klo , Öbergin talo, Kirkkokatu 5. Vieraana sairaalapastori Marja-Leena Tahkola. Työttömien ateria ke klo 11 13, Öbergin talo, Kirkkokatu 5. Miesten saunailta ke klo , Öbergin talo. Lähetys Elsi Huttunen Oulujoen seurakunnan diakoniatyöntekijät ovat heittäneet varsin erikoisen haasteen seurakuntalaisille ja etenkin luottamushenkilöille sekä kirkkoherroille. Haasteen voisi tiivistää sanoihin: Pulahda tai pulita. Näiden haastettujen lisäksi kaikki muutkin uskaliaat ovat tervetulleita avantouintitempaukseen Tuiran uimarannalle keskiviikkona 24. maaliskuuta. Puolenpäivän aikaan alkavassa tapahtumassa on kaksi vaihtoehtoa: voi joko pulahtaa jäiseen jokeen tai lahjoittaa 15 euroa Yhteisvastuun hyväksi. Lahjoituksen voi tehdä joko paikan päällä, muissa keräyspisteissä tai suoraan Yhteisvastuun keräystilille. Pulahdusaikaa on tunnin verran. Moni on rohjennut veteen aiempina vuosina, vaikka ei muuten avantouintia harrastaisikaan. Tämä on kiva tapa tukea Yhteisvastuukeräystä, kertoo yksi haastajista, Oulujoen seurakunnan diakoniatyöntekijä Eija Röning. Uimareilla on käytössä lämpimät pukukopit ja pulahtamisen jälkeen tarjotaan lämmintä juotavaa. Toinen haasteen heittäjistä, diakoniatyöntekijä Anu Fedotoff toivoo ohikulkijoitakin pysähtymään rannalle. Tämä on hauska tapahtuma ja paikalle voi tulla ihan vain mielenkiinnosta katsomaan, kuka jäiden sekaan uskaltaa mennä! Neljättä kertaa järjestettävä Yhteisvastuu-tapahtumassa kerätään rahaa köyhille lapsiperheille Suomessa ja Haitissa. RAUHAN TERVEHDYS Avantouintitapahtuma keskiviikkona 24. maaliskuuta kello Tuiran uimarannalla. Yhteisvastuun lahjoitustilien tiedot löytyvät osoitteesta Lähetyssoppi torstaisin klo 10 14, Keskustan seurakuntatalo. Leivonnaisia, käsitöitä, arpoja ja vohvelikahvila. Tuotto nimikkotyölle Suomen Lähetysseuran kautta. Siipi, lähetyksen puoti ja paja ma-ke ja pe klo Puodista käytettyjä astioita, liinavaatteita, koruja, kirjoja sekä pajan tuotteita, tarjolla myös kahvia yms. Pajassa tehdään käsitöitä. P Lahjoita vanha polkupyöräsi kunnostettavaksi! ma, ke ja pe klo 10 14, Siipi, lähetyksen puoti ja paja. Kunnostetut pyörät myydään seurakuntien lähetystyön hyväksi. Lähetystovi pe klo 12, Siipi, lähetyksen puoti ja paja. Raamattua: Joosef, sivullinen, mukana Juha Valppu. Siiven sauvat ke klo 14.30, Siipi, lähetyksen puoti ja paja. Ota mukaan omat sauvat ja ulkoiluvaatteet. Lisätietoja Tarja Oja-Viirret Lauluhetki to klo 13, Keskustan seurakuntatalo. Mukana Maija Tynkkynen. Oulun tuomiokirkkoseurakunta Lähetyspiiri to klo 14, Vanha pappila, Sipiläsali. Raamattutunti Helena Paalanne. Lähetyspiiri to klo 14, Vanha pappila, Sipiläsali. Raamattutunti Juha Sarkkinen.\n20 20 Nro enot Oulussa Mikko Salmi tähdittää KappeLiveä KappeLive-nimellä tunnettujen elävän musiikin iltojen tunnusmerkki on laaja musiikillinen kirjo. Tällä kertaa esiintymisvuorossa on suurellekin yleisölle tuttu pappi ja muusikko, nykyinen Radio Dein juontaja Mikko Salmi. Hän astuu estradille Pyhän Luukkaan kappelissa lauantaina 20. maaliskuuta. Salmen ohjelmistossa kuullaan kappaleita hänen uudelta levyltään Jeesuksen ikäinen mies. KappeLive-tilaisuuksissa taiteilijalla on vapaa kädet tehdä esityksistään omannäköiset ja virallisia puheita ei ole. Illat ovat keränneet tosi kivasti yleisöä, vaikka kappeli ei ole keskustassa ja ajankohtana on lauantai-ilta. Musiikillinen tarjonta on niin monipuolista, että meille on tultu vauvasta vaariin, iloitsee Tuiran seurakunnan pastori Päivi Jussila. KappeLive-iltoja järjestetään kerran kuukaudessa. Pian parivuotisen taipaleen aikana on kuultu musiikkia laidasta laitaan. Esiintymässä ovat käyneet esimerkiksi Jippu, Jukka Leppilampi, Pekka Ruuska ja Mustarastas-yhtye. Konsertit ovat ilmaisia ja kestävät noin tunnin. Kevään muista KappeLive-illoista löytyy tietoa osoitteesta RAUHAN TERVEHDYS KappeLive lauantaina 20. maaliskuuta kello 19 Pyhän Luukkaan kappelissa. Lahjoita vanha polkupyöräsi kunnostettavaksi Maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin kello Siivessä - lähetyksen puodissa ja pajassa (Nokelantie 48 ) kunnostetaan vanhoja polkupyöriä. Kunnostetut pyörät myydään seurakuntien lähetystyön hyväksi. Pietari-oratorio maanantaina 5.4. klo 18 Karjasillan kirkossa Cantio Laudis-kuoro, orkesteri ja solistit. Ohjelma 10. Karjasillan seurakunta Kaukovainion lähetyspiiri ti klo 17.30, Kaukovainion kappeli. Tuiran seurakunta Lähetyspiiri ma klo 16.30, Tuiran kirkko. Lisätietoja Tarja Oja-Viirret p Oulujoen seurakunta Raamattu- ja lähetyspiiri ma klo 18, Myllyojan seurakuntatalo. Raamattu- ja lähetyspiiri ma klo 18.30, Oulujoen pappila. Ylikiiminki Piispankamarin kahvila ja kirpputori maanantaisin ja perjantaisin klo 11 14, entinen kunnantalo. Myytävänä käsitöitä ja pientä tavaraa. Lapset ja lapsiperheet Päiväkerhot löytyvät osoitteesta Oulun tuomiokirkkoseurakunta Perhekerho to klo 10, Intiön seurakuntakoti. Pyhäkoulu su klo 12, Makasiininkatu 6. Pyhäkoulu su klo 16.30, Koulukatu 10. Karjasillan seurakunta Pyhäkoulu su klo 10, Kastellin kirkko. Pyhäkoulu su klo 10, Karjasillan kirkko. Pyhäkoulu jumalanpalveluksen aikana. Lopuksi lapset menevät kirkkoon. Pyhäkoulu su klo 12, Pyhän Andreaan kirkko. Taidepyhis ma klo 14.30, Metsokankaan koulu. Pyhäkouluun otetaan luokkalaista. Tuiran seurakunta Luukkaan perhekerho torstaisin klo 9.30, Pyhän Luukkaan kappeli. Pyhäkoulu pe klo 19, Välivainion rukoushuone. Pyhäkoulu la klo 11.30, Kuivasjärven seurakuntakoti. Pyhäkoulu su klo 10, Pyhän Luukkaan kappeli. Pyhäkoulu su klo 12, Niittyaron seurakuntakoti. Oulujoen seurakunta Pyhäkoulu su klo 12, Huonesuon seurakuntakoti. Pyhäkoulu su klo 12, Myllyojan seurakuntatalo. Perhekerho ke klo 9.30, Hintan seurakuntatalo. Perhekerho ke klo 9.30, Saarelan seurakuntakoti. Perhekerho ke klo 9.30, Heikkilänkankaan seurakuntakoti. Perhekerho ke klo 9.30, Sanginsuun seurakuntakoti. Perhekerho ke klo 9.30, Myllyojan seurakuntatalo. Perhekerho ke klo 9.30, Huonesuon seurakuntakoti. Ylikiiminki Perhekerho ke klo 10, Ylikiimingin seurakuntatalo. Nuoret Karjasillan seurakunta Uusien ja vanhojen isosten Grande-leiri vol , Rokuan leirikeskus. Ilmoittaudu mukaan Karjasillan ja tuomiokirkkoseurakunnan uusien ja vanhojen isosten yhteiselle leirille. Yökahvila - Cafe Andres pe klo 19 23, Pyhän Andrean kirkko. Oleilua, pelailua, hartautta, kahvia, teetä ja pientä purtavaa. Menossa mukana x-box ja laulu-peli. Nuortenilta ti klo , Pyhän Andrean kirkko. Luvassa pelailua ja oleilua. Tuiran seurakunta Nuorten improryhmä to klo , Tuiran kirkko. Kaipaavatko naurulihaksesi treeniä? Hyppää mukaan tuntemattomaan ja tule improvisoimaan yhdessä! Lisätietoja Merjalta, p tai Tuiran seurakunnan isoskoulutusleiri I , Rokuan leirikeskus. Toinen isoskoulutusleiri järjestetään Leirit on tarkoitettu uusille tuiralaisille isoskoulutettaville. Valitse leireistä toinen. Leirit täytetään ilmoittautumisjärjestyksessä. Molemmilla leireillä sukelletaan Raamattuun ja harjoitellaan isosten ohjaustaitoja. Leirit ovat maksuttomia. Ilmoittautuneille lähetetään leirikirjeet. Lisätietoja ensimmäisestä leiristä nuorisotyönohjaaja Ansku Ylänne, p tai Nuortenilta ke klo , Koskelan seurakuntakoti. Luvassa rentoa yhdessäolemista, pelailua ja yhteislaulantaa, ajankohtaisten asioiden äärellä olemista sekä hartautta. Nuoret aikuiset Kappelive la klo 19, Pyhän Luukkaan kappeli. Esiintyjänä Mikko Salmi. Tapahtuma on ilmainen ja kestää noin tunnin verran. Lisätietoja Nanna Helaakoskelta p Lue juttu s. 16. Takkailta ti klo 18, Pyhän Luukkaan kappeli. Nuorten aikuisten raamattupiiri ke klo 18, Vanha pappila, Asemakatu Tim 4. Yhteyshenkilö Juha Sarkkinen p opiskelijajärjestöt OPKOn opiskelijailta la klo 19, Öbergin talo, Kirkkokatu 5. Miksi Jeesus eli? Kirsti Fiskaali. Kansanlähetyksen Kolme kohtaamista -ilta ma klo 18.30, Torikatu 9 A 32. Raimo Lappi: Miten elää muuttuvassa ajassa? Evankelisten opiskelijoiden opiskelijailta ke klo 18.30, Pyhän Luukkaan kappeli. Tikapuita pitkin taivaaseen, Harri Joensuu. Körttiopiskelijoiden seurat to klo 19. Körttis, Luokotie 5 A 5. Seniorit Oulun tuomiokirkkoseurakunta Toiminta- ja keskustelukerho torstaisin klo 10.30, Heinätorin seurakuntatalo. Raksilan kerho torstaisin klo 12, hautajaishuoneisto. Hopealankakerho ma klo 12.30, Heinätorin seurakuntatalo. Tarinatupa ke klo 13, Intiön seurakuntakoti. 70-v. syntymäpäiväjuhla su klo 18, Ylikiimingin seurakuntatalo. Ks. erillinen ilmoitus. Karjasillan seurakunta Vanhusten viikkomessu to klo 12 14, Karjasillan kirkko. Keittolounas ja kirkkokahvit messun päätyttyä seurakuntasalissa. Linjaauton kulkureitti: Maikkulan kappeli 10.40, Kaakkuri (Sulkakujan pysäkki) 10.50, Kaukovainion kappeli 11.00, Kastellin kirkko (Töllintie) 11.10, Caritas (Lintulammentien pysäkki) Paluukyyti kirkolta klo 14. Jos et voi nousta linja-autoon,kysy alueen diakoniatyöntekijältä kirkkokyytiseteliä. Virsitunti to klo 15 16, Caritas-kodin Caritas-sali. Yhteislaulutilaisuus. Risto Ainali, Asta Leinonen. Eläkeläisten kerho ma klo , Maikkulan kappeli. Eläkeläisten kerho to klo 13, Kastellin kirkko. Mukana vanhustyön diakonissa Asta Leinonen. Eläkeläisten kerho to klo 12 14, Pyhän Andreaan kirkko. Tuiran seurakunta Laulaen kevättä kohti - diakoninen lauluryhmä to klo 14, Rajakylän seurakuntakoti. Mukana diakoni Sami Riipinen, kanttori Katri Sippola ja diakoniopiskelija Mirja Nikula. Seniorien laulupiiri to klo 13.30, Tuiran kirkko. Yhteislauluja, kahvitarjoilu ja arvontaa. Tuotto Yhteisvastuukeräykselle. Mukana Raakel Pöyhtäri ja Paula Kyllönen. Eläkeläisten kerho ti klo 14, Tuiran palvelukeskus. Mukana Pasi Kurikka, Paula Kyllönen ja seurakunnan vapaaehtoisten lauluryhmä. Eläkeläisten kerho to klo 13, Tuiran kirkko, Pyhän Luukkaan kappeli. Keskituiran kerholaisten pääsiäisvaellus Pyhän Luukkaan kappeliin. Lähtö Tuiran kirkolta klo 13. Lisätietoja Aino-Liisa Ilkko p Eläkeläisten kerho to klo 13, Koskelan palvelukeskus. Ehtoollisen vietto, mukana Pasi Kurikka. Lisätietoja Eeva-Marja Laitinen p Seniorien laulupiiri to klo 13, Pyhän Tuomaan kirkko. Yhteislauluja, kahvitar- joilu ja hartaus. Mukana Raakel Pöyhtäri ja Päivi Moilanen. Vanhustyön linja ke klo 9 11 puhelinnumerossa Numeroon voit soittaa kun olet yksin tai kaipaat kuuntelija, kun haluat puhua sinulle tärkeistä asioista tai kun haluat pyytää kotikäyntiä, jättää soittopyynnön. Oulujoen seurakunta Eläkeläisten kerho ma klo 12, Hintan seurakuntatalo. Eläkeläisten kerho to klo 13, Myllyojan seurakuntatalo. Eläkeläisten kerho to klo 14, Hoikantien palvelutilat. Porinapiiri ma klo 11, Sanginsuun seurakuntakoti. Eläkeläisten kerho ma klo 13, Saarelakoti, Takalahdentie 11. Eläkeläisten kerho to klo 10, Huonesuon seurakuntakoti. Eläkeläisten kerho to klo 13, Myllyojan seurakuntatalo. Vieraita näköpiiristä. Eläkeläisten kerho to klo 14, Metsolan Hovi. Ylikiiminki Laulukerho to klo 10, Ylikiimingin seurakuntatalo. Porinakerho ma klo 10, Vanhustentalon kerhohuone. Leirit ja retket Oulujoen seurakunta Retki Baltiaan Mukaan mahtuu 40 nopeinta henkilöä, etusijalla Oulujoen seurakunnan jäsenet. Ks. erillinen ilmoitus. Kuorot ja kerhot Lisätietoja kuoroista osoitteessa Tuiran seurakunta Puuhakerho maanantaisin ja keskiviikkoisin klo 9, Intiön hautausmaan kasvihuoneen kellari. Puutöitä. Kivi- ja tiffanylasikerho ti klo 10, Pyhän Tuomaan kirkon kellari. Oulujoen seurakunta Fransupiiri ti klo 17, Myllyojan seurakuntatalo. Muut menot Pappi tavattavissa Oulun tuomiokirkossa sunnuntaisin jumalanpalveluksen jälkeen klo 14 saakka kastetoimituksia, avioliittoon vihkimisiä, sielunhoitoa ja kirkkoon liittymisiä varten. Naisten ryhmä to klo 18, Karjasillan kirkko. Kellonkartanon kevätpäivät Keskustan seurakuntatalo. Katso juttu s. 8. Naistenpäivä su klo 12, Pateniemen kirkko. Ks. erillinen ilmoitus. Kaikenikäisten Yhteisvastuu-ulkoilutapahtuma ma klo 18, Kortesluoman maneesilla Pikkaralassa. Ks.