Økonomiske Tendenser PDF\nDownload "Økonomiske Tendenser 2002"\n1 Økonomiske Tendenser 2002 Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n2 Forord AE sætter i Økonomiske Tendenser 2002 fokus på vækst og velfærd. De interne vilkår, der har betydning for væksten i Danmark, sættes der fokus på i det første tema. Der er primært udviklingen på arbejdsmarkedet, der fokuseres på. Temaet behandler bl.a. forskellige strategier til at øge beskæftigelsen og ser på hvilke faktorer, der påvirker arbejdsstyrken. Desuden ses der på, hvordan den offentlige sektor påvirker arbejdsudbuddet. Det er ikke kun skatten, men også en lang række andre faktorer, der påvirker folks lyst til at arbejde. Det andet tema behandler de eksterne vilkår for vækst. Østeuropas betydning for dansk økonomi og betydningen af EU s udvidelse behandles i dette tema. Desuden behandler to artikler den økonomiske politik i Europa. En artikel analyserer potentialet i en mere progressiv beskæftigelses- og strukturpolitik, mens en anden artikel behandler pengeog finanspolitikken i EU. Temaet om velfærd behandler bl.a. regeringens skattestop og det frie valg i velfærdssamfundet. Desuden ses der på de europæiske sundhedsvæsner, og på den måde sundhedsvæsenet organiseres i andre lande. Den økonomiske fordeling i Danmark behandles også under temaet. Redaktion mv. Udgivet af: Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Reventlowsgade 14, 2., 1651 København V - Telefon Telefax: Web: Redaktion: Jakob Legård Jakobsen, Thomas V. Pedersen og Anita Vium. Derudover har følgende bidraget: Lars Andersen Jens Asp Agnethe Christensen Lise Nielsen, Jonas Schytz Juul Annett Melgaard Jensen Layout: Annette Topholm ISBN: ISSN (Papirform): ISSN (Online): Jacob Palsgaard Petersen, Peter Spliid Martin Windelin Michael Appel 2 Økonomiske Tendenser\n3 Indholdsfortegnelse: Interne vilkår for vækst - Flere veje til øget beskæftigelse Flere på arbejdsmarkedet Dynamiske effekter i dansk økonomi...21 Eksterne vilkår for vækst - Udvidelsen mod øst er en gevinst Mange arbejdspladser i europæisk vækststrategi Nytænkning af økonomisk politik i EU...43 Velfærd - Fordelingseffekter af offentlige indtægter og udgifter Europas sundhedsvæsner blindgyder og nye veje Prisen for regeringens skattepolitik Frit valg kræver omtanke...71 Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n5 Flere veje til øget beskæftigelse Overordnet set er der to veje, hvorigennem det er muligt at opnå højere beskæftigelse. Der er lønspredningsstrategien med fastholdelse og skabelse af lavproduktive jobs. Og der er investeringsstrategien, hvor uddannelse og opkvalificering sikrer fastholdelse og skabelse af højproduktive jobs. At både den nuværende VK-regering og den foregående SR-regering har opstillet samme overordnede målsætninger omkring beskæftigelsesudviklingen mv. er således langt fra det samme som, at man ønsker det samme samfund. Forskellene ligger i, hvem der skal betale for en stigning i beskæftigelsen. I januar 2001 udgav den daværende SRregering publikationen En holdbar fremtid Danmark I den blev der opstillet en række målsætninger for udviklingen i den danske samfundsøkonomi de kommende ti år. Hovedmålsætningerne var en vækst i beskæftigelsen på personer og en halvering af den offentlige gæld. Ved regeringsskiftet i november 2001 slog den nye VK-regering fast, at man agtede at følge samme målsætninger som fastlagt i Danmark Denne udmel- ding er efterfølgende blevet underbygget med en tilsvarende fremskrivning af dansk økonomi i Økonomisk Redegørelse fra januar 2002, samt en gentagelse af de centrale målsætninger i VK-regeringens Vækst med vilje fra maj Umiddelbart kunne man mene, at det således er et fedt, hvem der har regeringsmagten. At man har samme overordnede målsætninger omkring beskæftigelsesudviklingen mv., er dog langt fra det samme som, at man ønsker det samme samfund. Figur 1. Illustration af ubalancer på arbejdsmarkedet Beskæftigelse Arbejdsudbud Højt kvalifikationsniveau Flaskehalse gr. manglende kvalifikationer Lavt kvalifikationsniveau Mangel på lavprodukt ive jobs Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n6 Der er således flere veje, der fører til øget beskæftigelse. To overordnede veje Overordnet set er der to veje, hvorigennem det er muligt at opnå højere beskæftigelse. Der er lønspredningsstrategien med fastholdelse og skabelse af lavproduktive jobs. Og der er investeringsstrategien, hvor uddannelse og opkvalificering sikrer fastholdelse og skabelse af højproduktive jobs. Baggrunden for de to veje er illustreret i figur 1. Der er en tendens til, at virksomhederne efterspørger lidt højere kvalifikationer, end arbejdsstyrken besidder. Det er illustreret med de to firkanter i figur 1. Når der er høj ledighed, er mis-match et mellem arbejdskraftens udbudte og efterspurgte kvalifikationer ikke så synligt. I det tilfælde er efterspørgslen efter lønmodtagere med de nødvendige kvalifikationer ikke større end udbuddet. Problemet er dog ikke helt usynligt, da der altid vil være en tendens til, at ledigheden er højere blandt mindre uddannede end blandt højt uddannede altså en ulige fordeling af ledigheden. Mis-match et bliver mere synligt, når der generelt er lav ledighed. Her vil der opstå flaskehalse mangel på personer med de rette kvalifikationer samtidig med, at der er ledige personer uden de rette kvalifikationer. De to overordnede løsningsveje på arbejdsmarkedets mis-match er illustreret i figur 2 ved pil 1 og 2. Lønspredningsstrategien working poor er beskrevet ved pil 1. Lønspredningsstrategien skaber mulighederne for, at de lavproduktive jobs opstår illustreret ved, at efterspørgslen tilpasser sig udbuddets kvalifikationer. Opkvalificeringsstrategien working rich er illustreret ved pil 2. Øget uddannelse og opkvalificering øger arbejdsstyr- Figur 2. To veje til mindre mis-match på arbejdsmarkedet Beskæftigelse Arbejdsudbud Højt kvalifikationsniveau Flere med højere kvalifikationer 1 2 Lavt kvalifikationsniveau Flere lavprodukt ive jobs 6 Økonomiske Tendenser\n7 Tabel 1. Besparelser mv. på uddannelsesområdet i VK-regeringens Forslag til Finanslov for 2002 Mio.kr. Generelle besparelser, Undervisningsministeriet 466 Generelle besparelser, Ministeriet for videnskab, teknologi og udvikling 221 Budgetforbedringer vedr. tilskud, puljer mv. 161 Budgetforbedringer vedr. råd og nævn mv. 13 Øvrige budgetforbedringer 242 Lavere aktivitetsskøn på uddannelsesområdet, cirka 610 I alt, cirka Anm.: Tabellen viser besparelser i forhold til finanslovsforslaget fra august Kilde: Finansministeriet Oversigt over væsentlige ændringer i forhold til finanslovsforslaget fra august kens kvalifikationsniveau, hvorved udbuddet tilpasser sig efterspørgslens kvalifikationer. I virkelighedens verden er billedet selvfølgeligt lidt mere broget, end det fremgår af figur 2. Der vil oftest være elementer fra hver strategi i de forskellige regeringers overordnede økonomiske politik. Men figur 2 er god at have i baghovedet, når man skal vurdere forskellene i strategier. Uddannelse og opkvalificering Uddannelse og opkvalificering bl.a. gennem en aktiv arbejdsmarkedspolitik er i sagens natur centrale elementer i opkvalificeringsstrategien. Netop på dette område er der klare forskelle mellem den tidligere og den nuværende regerings mål og prioriteringer. Selvom VK-regeringens Vækst med vilje gentager hovedmålsætningerne fra Danmark 2010, så er det primært et erhvervspolitisk oplæg. Vækst med vilje er således en pendant til SR-regeringens.dk21 En ny strategi for Danmarks erhvervspolitik fra februar Begge disse oplæg indeholder målsætninger om uddannelse. I VK-regeringens Vækst med vilje lyder uddannelsesmålsætningen: Regeringens mål er at sikre en bedre udnyttelse af ressourcerne i uddannelsessystemet, herunder at flere gennemfører en erhvervskompetencegivende uddannelse især inden for de naturvidenskabelige og tekniske videregående uddannelser. I SR-regeringens.dk21 lyder uddannelsesmålsætningen: Det er regeringens ambition, at andelen af en årgang, der får en ungdomsuddannelse, øges til 95 procent (fra 83 procent, AE) over en tiårig periode. Tilsvarende skal andelen, der gennemfører en videregående uddannelse, øges til halvdelen (fra 42 procent, AE) af en ungdomsårgang. VK-regeringen satser altså alene på bedre udnyttelse af ressourcerne, og opstiller ingen kvantitative mål for uddannelsesniveauet til forskel fra SR-regeringens uddannelsespejlemærker. Vækst med vilje udkom efter, at finansloven for 2002 var blevet fremlagt og vedtaget. På VK-regeringens forslag til finanslov indgik en række besparelser på uddannelsesområdet, der førte til en del Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n8 diskussion. Tabel 1 viser hvilke besparelser, der var på forslaget til finansloven på uddannelsesområdet i forhold til SR-regeringens forslag til finanslov. Diskussionen omkring besparelsesplanerne på uddannelsesområdet førte i den endelige finanslovsaftale til, at besparelser på cirka 650 mio.kr. blev trukket tilbage. Tilbage er der således stadig besparelser på cirka 850 mio.kr. Godt 400 mio.kr. er direkte besparelser på bl.a. daghøjskolerne, aftenskoleundervisning, udvikling af undervisningen, lukning af den frie ungdomsuddannelse og besparelser på AMU. Resten er besparelser, der er opnået ved at forudsætte mindre aktivitet på uddannelsesområdet. På erhvervsskolerne spares bl.a. cirka 140 mio.kr. ved at forudsætte et lavere elevtal. Der spares knap 60 mio.kr. på at antage, at der bliver færre studerende på de videregående uddannelser og der spares også cirka 200 mio.kr. ved at antage, at der kommer mindre aktivitet på voksenuddannelsesområdet. Her sker besparelsen både i form at mindre tilskud til driften og færre modtagere af støtteordninger for voksne. En del af besparelserne herunder lavere aktivitetsskøn på uddannelsesområdet vedrører den aktive arbejdsmarkedspolitik. I alt indeholdt forslaget til finanslov besparelser på 1½ mia.kr. som følge af lavere aktivitetsskøn for arbejdsmarkedspolitikken. Neddroslingen af ambitionsniveauet for uddannelsesmålsætningerne, de konkrete besparelser på Finanslov for 2002 på uddannelsesområdet og den aktive arbejdsmarkedspolitik illustrerer til fulde den mindre vægt, VK-regeringen tillægger opkvalificeringsstrategien i forhold til SRregeringen. Erhvervsstøtte kontra erhvervsudvikling En vigtig forskel mellem de to overordnede veje er den erhvervsstruktur, de hver især har i fokus. Uddannelsesmålsætningerne illustrerer således også indirekte de erhvervspolitiske forskelle i vægtningen af de to veje mellem den tidligere og nuværende regering. Som det fremgår af citatet ovenfor, prioriterer VK-regeringen især de videregående uddannelser indenfor de industrirettede områder. Industrien har tilbage i tiden været den dominerende branche. Men man kan i høj grad diskutere, om den også vil være det for fremtiden. Alle prognoser viser således, at den beskæftigelsesvækst, der ventes i årene fremover, i høj grad vil foregå i serviceerhvervene, mens industribeskæftigelsen ventes at være stagnerende til faldende. De erhvervspolitiske toner i VK-regeringens uddannelsesmålsætning ligger således på linie med den traditionelle opfattelse af erhvervspolitik. En opfattelse, hvor erhvervspolitik alene handler om forhold, der her og nu påvirker de eksisterende virksomheder herunder forhold som skatter, administrative byrder og forskellige tilskud og omkostninger, som det offentlige giver/pålægger erhvervslivet. Da ledigheden var høj, kunne erhvervslivet med nogen ret finde støtte for det synspunkt, at al produktion også den, der mere eller mindre kunstigt skulle holdes liv i gav et positivt bidrag til samfundsøkonomien. Derfor var branchestøtte enten direkte som tilskud eller indirekte som skattefradrag et udbredt erhvervspolitisk instrument. 8 Økonomiske Tendenser\n9 Efterhånden, som arbejdskraften bliver mere knap, bør man imidlertid tænke mere over at skabe vilkår, som gør, at lønmodtagerne bliver beskæftiget i brancher og virksomheder, som tilfører samfundet størst mulig værdi. Dette at skabe størst mulig værdi er det samme som at produktiviteten skal være størst mulig. For en nyere mere investeringsorienteret opfattelse af erhvervspolitikken er det afgørende pejlemærke således produktivitet i bred betydning: Hvor stor værdi kan en lønmodtager skabe. Erhvervspolitikkens rolle i forhold til dette er at skabe de bedst mulige rammebetingelser, medvirke til at opbygge kompetencer både hos virksomheder og ansatte og stille infrastruktur til rådighed, der letter virksomhedernes muligheder for at forny sig. Men også via effektiv konkurrence at lægge det nødvendige fornyelsespres på virksomhederne. De to opfattelser af erhvervspolitikken rolle flugter som nævnt skillelinierne mellem de to veje illustreret i figur 2. I den mere traditionelle opfattelse af erhvervspolitik gælder det mere om at holde liv i de nuværende erhverv og jobs dvs. erhvervsstøtte bl.a. i form af skattelettelser til de eksisterende erhverv mens fokus i den nyere opfattelse af erhvervspolitik i højere grad er rettet mod fremtidens erhverv og jobs dvs. erhvervsudvikling. Kort efter sin tiltrædelse fremlagde VKregeringen en såkaldt Konkurrenceevnepakke. Samlet set var der tale om en pakke til ½ mia.kr. En gennemgang af forslagene i pakken viser, at 14 ud af de 32 forslag vedrører skattelettelser til erhvervslivet. De 14 skatteforslag koster i alt ca. 375 mill.kr. De resterende dele af Konkurrenceevnepakkens 32 forslag til et samlet provenutab på 125 mill.kr. vedrører forslag, der i højere grad slutter op om målsætningen om højere produktivitet. Populært sagt er VK-regeringens erhvervspolitik således for 75 procents vedkommende gammeldags erhvervsstøtte og kun for 25 procents vedkommende erhvervsudvikling. Fordelingskonsekvenser I sidste ende er den afgørende forskel mellem de to veje, hvem det er, der skal betale for en stigning i beskæftigelsen. I lønspredningsstrategien er det de lavtlønnede, der skal betale i form af at acceptere jobs til en lavere løn. I opkvalificeringsstrategien er det fællesskabet i form af stigende offentlige udgifter til uddannelse og opkvalificering, der skal betale. Denne forskel betyder, at der er klare fordelingsmæssige forskelle mellem de to overordnede veje. Kvalifikationer og aflønning hænger i sagens natur tæt sammen. Derfor er der klare fordelingsmæssige konsekvenser af valget af overordnede strategi. Det fremgår også klart af internationale sammenligninger. Den måde, man traditionelt har målt arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau på i internationale studier, er ved hjælp af det formelle uddannelsesniveau. Problemet ved denne metode er, at der kan være stor forskel på kvaliteten og grupperingen af de forskellige uddannelser i de enkelte lande. Man får heller ikke medtaget de kompetencer, der bliver opnået gennem efteruddannelse, ligesom man ikke tager højde for de kompetencer, der bliver opbygget i kraft af det job, man har. Den traditionelle opgørelse af kvalifikationsniveau antager groft sagt, at al kompetence Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n10 Figur 3. Kompetenceniveau på basis af literacy-undersøgelserne Portugal Irland England New Zealand USA Svejts Australien Belgien Canada Tjekkiet Tyskland Holland Finland Danmark Norge Sverige Kompetenceniveau Anm. Figuren viser gennemsnitsscoren for den voksne befolkning, hvor de tre tests er sammenvejet til én testværdi Kilde: OECD, Literacy in the Information Age(2000) og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. bliver opbygget, mens man er barn og ung. Sådan hænger verden ikke sammen. I de senere år har man udviklet analysemetoder, der måler kompetence uafhængigt af folks formelle uddannelse. Det er sket gennem større survey-undersøgelser såkaldte literacy-undersøgelser hvor den vokse befolkning er blevet testet for deres evner til at kunne læse, finde, forstå og anvende forskellig information, samt deres evne til at regne og regne den ud. Figur 3 viser testresultatet for de forskellige lande, som har deltaget i undersøgelsen. Som det fremgår af figuren, ligger Danmark og de øvrige skandinaviske lande i top, når man måler arbejdsstyrkens kompetenceniveau ved literacy-testen. Det springer umiddelbart i øjnene, at USA befinder sig forholdsvis langt ned af listen. Traditionelle rangordninger baseret på formel uddannelsesniveau ville placere USA blandt de lande med den højeste score. USA s relativt lave placering skyldes en meget store spredning i kompetencerne med mange i den lave ende. De fem procent amerikanere, der scorer lavest, ligger således i bunden internationalt set. Omvendt ligger de fem procent amerikanere, der scorer højest i testen, i toppen internationalt. England har også en meget lav kompetencebund samtidig med, at kompetencetoppen ligger pænt, internationalt set. Såvel USA som England er blandt de mest rendyrkede eksempler på lønspredningsstrategien. For Danmarks vedkommende skyldes den gode placering i figur 3, at vores kompetencebund er meget høj kun overgået af Sverige. Derimod ligger vores kompetencetop ikke specielt højt. Sverige er nærmest i særklasse kompetencemæssigt. Her ser man såvel den højeste kompetencebund som den højeste kompetencetop. De skandinaviske lande og Tyskland og Holland ses at have en 10 Økonomiske Tendenser\n11 Figur 4. Lønspredning og kompetencespredning USA 32 Ire UK R 2 = 0, Aus Lønspredning 28 Tyskland Bel Svejts Can 26 Nor Hol 24 Sve Fin 22 DK 20 1,5 1,7 1,9 2,1 2,3 2,5 2,7 2,9 Kompetencespedning Kilde: OECD, Literacy in the Information Age og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. noget højere kompetencebund end de engelsktalende lande. Figur 4 viser sammenhængen mellem landenes lønspredning og kompetencespredning målt ved forholdet mellem literacy-scoren mellem de fem procent med lavest score og de fem procent med den højeste score. Som man kan se af figuren, er der en forholdsvis tæt sammenhæng mellem lønspredning og kompetencespredning. Den rette linie, der er optegnet i figuren, forklarer således knap 70 procent af variationen imellem landenes data. Det er en pæn forklaringsgrad af en sådan type analyse med kun to variable. Som man kan se af figuren, ligger Danmark med både den laveste lønspredning og den laveste kompetencespredning. Også Sverige og Finland har både en lille lønspredning og en lille kompetencespredning. I den anden ende af spektret finder vi USA og England med en meget stor lønspredning og kompetencespredning. De lande, der således vægter opkvalificeringsstrategien højt, har også mindre ulighed i indkomsterne end de lande, der ikke vægter opkvalificeringsstrategien højt. Afslutning Både Danmark sammen med de øvrige nordiske lande og USA er blandt de lande i verden med den højeste beskæftigelsesfrekvens dvs. beskæftigelse målt i forhold til antal personer i den voksne befolkning. Dette understreger, at der er flere veje til højere beskæftigelse og indikerer, at man strengt taget ikke kan sige noget håndfast om hvilken strategi, der fører til højest beskæftigelse. I den økonomiske litteratur kan man således også finde forskellige undersøgelser af sammenhængen mellem ulighed og vækst, der peger i hver sin retning. Og dette understreger yderligere, at hovedforskellen mellem de to veje er, hvem Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n12 der skal betale for den højere beskæftigelse. I et nyere studie fra OECD (Growth, Inequality and Social Protection, Labour Market and Social Policy Occasional Papers No. 51) graver man lidt dybere end bare at se på sammenhængen mellem vækst og ulighed. I dette studie konkluderes: Den stærkeste konklusion af denne rapport er ikke desto mindre, at en styrkelse af arbejdsmarkedsdeltagelsen gennem aktiv socialpolitik (i bred forstand, dvs. også sundheds-, uddannelses- og arbejdsmarkedspolitik, AE), er den bedste vej til at sikre, at økonomisk fremgang bliver både hurtig og til fordel for alle. Sagt med andre ord så viser dette OECD-studie, at hvis man har en målsætning om, at der ikke skal være for stor ulighed i samfundet, så er opkvalificeringsstrategien den mest effektive. En lønspredningsstrategi, hvor man f.eks. via offentlige overførsler retter op på de største indkomstuligheder ud fra fordelingspolitiske hensyn, kan således ikke konkurrere med opkvalificeringsstrategien. 12 Økonomiske Tendenser\n13 Flere på arbejdsmarkedet Udviklingen i arbejdsstyrken står højt på den politiske dagsorden i disse år. Årsagen er, at fremskrivninger viser, at arbejdsstyrken vil falde ganske betydeligt i fremtiden. Disse fremskrivninger tager dog ikke udgangspunkt i den aktuelle situation på arbejdsmarkedet og kan derfor ikke betegnes som retvisende for den fremtidige udvikling i arbejdsstyrken. Analyserne i kapitlet viser, at med udgangspunkt i forholdene på arbejdsmarkedet i dag samt en forventet positiv effekt af integrationen af indvandrere og efterkommere, er billedet af udviklingen i arbejdsstyrken ikke så negativ, som man ellers kan få indtryk af. Stor fokus på arbejdsstyrken Der er i disse år betydelig fokus på udviklingen i arbejdsstyrken. Muligheden for i fremtiden at finansiere velfærdssamfundet påvirkes kraftigt af udviklingen i arbejdsstyrken. En stor og veluddannet arbejdsstyrke er en betingelse for, at den offentlige og private sektor har adgang til kvalificeret arbejdskraft. Kun herved sikres mulighed for fortsat fremgang i produktionen af varer og tjenesteydelser herunder velfærdsydelser. Årsagen til, at det netop er nu, at debatten om arbejdsstyrken er på sit højeste, skyldes den lave ledighed samt den fremtidige udvikling i arbejdsstyrken, hvor der bliver flere ældre. Vi står således i den situation, at der bliver flere med lav erhvervsfrekvens ældre og indvandrere/efterkommere og færre med høj erhvervsfrekvens, hvilket er de yngre og midaldrende. Erhvervsfrekvensen er defineret som andelen af befolkningen i arbejdsstyrken hvilket omfatter både beskæftigede samt ledige i forhold til den samlede befolkning. Situationen er dog ikke helt så sort, som man undertiden får indtryk af. Som dette kapitel viser, vil en fremskrivning af arbejdsstyrken på baggrund af forholdene på arbejdsmarkedet i dag, tegne et for negativt billede af den udvikling i ar- bejdsstyrken, man kan forvente. Omvendt er der dog heller ingen tvivl om, at en udvidelse af arbejdsstyrken er en af de største udfordringer, den økonomiske politik står overfor i disse år. Da ledigheden er historisk lav, kan en yderligere nedbringelse af ledigheden ikke sikre en tilstrækkelig udvidelse af arbejdsstyrken. Derfor er det vigtigt at øge arbejdstiden for de personer, som allerede er på arbejdsmarkedet. Samtidig skal personer udenfor arbejdsmarkedet i langt højere grad end i dag gives mulighed for deltagelse på arbejdsmarkedet. Betydning af befolkningsprognoser Udviklingen i befolkningens samlede størrelse er af stor betydning for udviklingen i arbejdsstyrken. Figur 1 viser tilvæksten i befolkningen i den arbejdsdygtige alder ifølge den officielle befolkningsprognose fra demografi-kontoret i Danmarks Statistik og ifølge DREAM-gruppen. DREAM-gruppen er en forskningsgruppe under Finansministeriet, som arbejder med modeller til fremskrivning af forhold vedrørende den danske økonomi. Figuren viser et stigende antal årige for begge prognoser frem til 2011, hvorefter der indtræffer et fald. For begge prognoser er der dog tale om en samlet stigning i antallet af årige frem til 2020 i forhold til i dag. Danmarks Stati- Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n14 Figur 1. Tilvæksten i antallet af årige frem til Tilvæksten i antal årige Anm. : Figuren viser tilvæksten i antal personer i den arbejdsdygtige alder iflg. Danmarks Statistik og DREAM fra 2002 til Den arbejdsdygtige alder omfatter de årige. Kilde : Danmarks Statistik og DREAM. DS DREAM stik forventer en stigning på personer, hvorimod DREAM forventer en mere moderat stigning på personer. Forskellen mellem de to befolkningsprognoser i 2020 er altså på ca personer. Men hvorfor denne forskel mellem de to prognoser? Forskellen skal findes i antagelserne bag prognoserne om specielt udviklingen i nettoindvandringen. Danmarks Statistik forventer et jævnt fald i nettoindvandringen fra omkring personer pr. år i 2003 til omkring personer om året i DREAM-gruppen forventer i hele perioden 2002 til 2020 en nettoindvandring på personer pr. år. Dette tal er fremkommet på baggrund af FN s vurdering af ind- og udvandring til Danmark. Traditionel fremskrivning af arbejdsstyrken Den stigning i antallet af årige, der sker frem til 2020, vil ikke nødvendigvis resultere i en stigning i arbejdsstyrken. Årsagen hertil analyseres i dette afsnit. I det følgende anvendes befolkningsprognosen fra DREAM-gruppen. En traditionel fremskrivning af arbejdsstyrken vil tage udgangspunkt i erhvervsdeltagelsen opgjort på alder, køn og herkomstgruppe i det seneste historiske år i dette tilfælde DREAM-gruppen inddeler befolkningen i fire såkaldte herkomstgrupper indvandrere fra mere henholdsvis mindre udviklede lande, efterkommere af indvandrere samt øvrige danskere. Dette er gjort for at tage højde for den forskel i erhvervsfrekvensen, som de forskellige befolkningsgrupper har. Herefter udregnes udviklingen i arbejdsstyrken ved at gange befolkningsprognosens udvikling i befolkningen, opgjort på køn, alder og herkomstgruppe, med erhvervsfrekvenserne i 2001 for de forskellige grupper. Denne fremskrivningsmetode bestemmer udviklingen i arbejdsstyrken for konstante erhvervsfrekvenser for køns-, 14 Økonomiske Tendenser\n15 Figur 2. Mekanisk fremskrivning af arbejdsstyrken fra 2002 til personer Antal personer i arbejdsstyrken alders- og herkomstgrupper. Med en teknisk betegnelse benytter metoden sig af de såkaldte bestandsfrekvenser Anm. : Figuren viser udviklingen i arbejdsstyrken fra 2002 til 2020, når de køns-, alders- og herkomstspecifikke erhvervsfrekvenser for 2001 danner grundlag for beregningerne. Arbejdsstyrken omfatter de årige. Kilde : Danmarks Statistik, DREAM og Arbejderbevægelsen Erhvervsråd. Ændringer i tilgangen Men denne antagelse om konstante bestandsfrekvenser er ikke realistisk. Resultatet af metoden er en mekanisk fremskrivning af arbejdsstyrken. Det vil sige, at man får udviklingen i arbejdsstyrken givet de forhold, som var gældende på arbejdsmarkedet i Figur 2 viser udviklingen i arbejdsstyrken fra 2002 og frem til 2020, når de køns-, alders- og herkomstspecifikke bestandsfrekvenser lægges til grund for beregningerne altså når erhvervsfrekvenserne for 2001 antages at være gældende i hele fremskrivningsperioden. Udviklingen i arbejdsstyrken kan inddeles i to forløb et relativt kraftigt fald frem til 2010 på personer og herefter en vis udfladning i faldet frem til I 2020 er arbejdsstyrken faldet med ca personer i forhold til Sidste halvdel af 1990 erne var kendetegnet af store reformer på arbejdsmarkedet i 1996 blev overgangsydelsen afskaffet og i 1999 gennemførtes efterlønsreformen. Endvidere var der op gennem 1990 erne en kraftig reduktion i tilgangen til førtidspension. Disse er alle forhold, som påvirker tilgang og afgang fra arbejdsmarkedet og dermed erhvervsfrekvenserne. Fremskrives arbejdsstyrken blot mekanisk med bestandsfrekvenserne, tages der ikke højde for de ændringer, som reformerne på arbejdsmarkedet har givet anledning til. Siden 1996 har der ikke været nogen tilgang til overgangsydelsen. Men som følge af, at overgangsydelse var muligt for aldersgruppen mellem 50 og 59 år, så vil der gå ti år fra tilgangen er stoppet og til, at der ikke længere er nogle personer til- Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n16 bage på ordningen. Først fremme i 2006 vil antallet af personer på overgangsydelse således være reduceret til nul. Omvendt er man også 110 procent sikker på, at det er tilfældet. Men dette faktuelle forhold fanger man ikke, hvis man anvender bestandsfrekvenser. Man bør i stedet basere sin analyse på de såkaldte tilgangsfrekvenser. Disse frekvenser tager højde for den til- og afgang, der er fra forskellige ordninger. Figur 3 viser en fremskrivning af antallet på overgangsydelse ved brug af bestands- hhv. tilgangsfrekvenser. Baseres fremskrivningen på bestandsfrekvenser, vil antallet af personer på overgangsydelse ligge nogenlunde konstant på omkring personer årligt frem til Anvendes tilgangsfrekvenserne, vil antallet på ordningen være jævnt faldende frem til 2006, hvorefter der ikke længere vil være nogle på ordningen. Baseret på bestandsfrekvenser viser grafen altså, at man vil undervurdere udviklingen i arbejdsstyrken frem til 2010, når effekten af overgangsydelsen skal analyseres. Samme billede viser sig med en fremskrivning af antallet på førtidspension. I første halvdel af 90 erne var der en årlig tilgang til førtidspension på omkring personer. Denne er siden faldet, således at tilgangen i 1999 lå på knapt personer. Figur 4 viser en fremskrivning af antal personer på førtidspension ved brug af tilgangs- hhv. bestandsfrekvenser. I 2010 vil forskellen i antallet på førtidspension være omkring personer alt efter, om man anvender bestandseller tilgangsfrekvenser i sin fremskrivning. Alt i alt vil man kunne undervurdere arbejdsstyrken i 2010 med op til ca personer, hvis ikke man tager højde for de seneste tendenser i tilgangen til overgangsydelse og førtidspension. Figur 3. Antal personer på overgangsydelse 1000 personer personer Uændrede bestandsfrekvenser Uændret tilgangsfrekvenser Kilde: Finansredegørelse 2001, Finansministeriet, Maj Økonomiske Tendenser\n17 Figur 4. Antal personer på førtidspension 1000 personer personer Uændrede bestandsfrekvenser Uændret tilgangsfrekvenser Kilde: Finansredegørelse 2001, Finansministeriet, Maj Efterlønsreformen havde til hensigt at begrænse tilgangen til ordningen. Idet ændringen i efterlønsordningen blev annonceret, før den trådte i kraft, har en vis hamstringseffekt af efterlønsordningen fundet sted. Baserer man derfor sin fremskrivning af arbejdsstyrken på bl.a. de erhvervsfrekvenser, som de årige havde i 2001, vil man undervurdere udviklingen i antallet af personer i denne aldersgruppe i arbejdsstyrken. Det store spørgsmål i denne sammenhæng er så, hvor meget de åriges erhvervsfrekvens vil stige som følge af efterlønsreformen. Flere forskere har beskæftiget sig med dette spørgsmål og deres undersøgelser peger på, at efterlønsfrekvensen altså den andel af de årige som vælger at gå på efterløn - reduceres med 6 9 procentpoint. Hvis man antager, at de åriges erhvervsfrekvenser stiger med reduktionen i efterlønsfrekvensen, kan en alternativ fremskrivning af arbejdsstyrken foretages. I tabel 1 vises effekten på arbejdsstyrken af, at de åriges erhvervsfrekvens øges med hhv. 6 og 9 procentpoint. Effekten på arbejdsstyrken af, at efterlønsreformen slår fuldt igennem på de åriges erhvervsfrekvens, kan om ti år opgøres til mellem og personer. Det kan umiddelbart virke paradoksalt, at effekten på arbejdsstyrken af at øge de åriges erhvervsfrekvens er størst på det mellemlange sigt og mindst på langt sigt. Dette skyldes imidlertid, at antallet af årige i 2020 er mindre end i Hvor realistisk er antagelsen så om stigende erhvervsfrekvenser for de årige på 6 til 9 procentpoint? Udviklingen i erhvervsfrekvensen for de 60- og 61- årige har siden 1999 og frem til 2001 været ganske positiv. For alle 60- og 61-årige set under ét, er erhvervsfrekvensen steget hhv. 4½ og 3,2 procentpoint i denne periode. For de årige har udviklingen stort set været status quo. Årsagen til stigningen i de åriges erhvervsfrekvens Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n18 Tabel 1. Effekten på arbejdsstyrken af lavere efterlønsfrekvens Ændring i arbejdsstyrken Ændring i arbejdsstyrken 6 procent point 9 procent point Anm. : Ændringen i arbejdsstyrken er målt i forhold til grundforløbet. Konkret er alternativforløbet fremkommet ved, at erhvervsfrekvensen for de årige er øget med hhv. 6 og 9 procent point. Arbejdsstyrken omfatter de årige. Kilde: Danmarks Statistik, DREAM og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. er, at disse aldersgrupper har et økonomisk incitament til at udskyde en eventuel indtræden i efterlønsordningen. Når der endnu ikke er en effekt på de årige, skyldes det, at denne aldersgruppe endnu ikke er omfattet af de nye efterlønsregler. Udviklingen viser, at med efterlønsreformen er en stigning i de åriges erhvervsfrekvens ikke urealistisk. Uddannelsesniveauet vil være voksende Arbejdsstyrken vil i 2020 generelt være bedre uddannet end i dag. Dette skyldes flere faktorer. Den store gruppe af ikke-faglærte blandt de ældre generationer i dag vil erstattes af yngre generationer, hvor flere har uddannelse. Samtidig vil den uddannelsesmæssige restgruppe defineret som den andel af en ungdomsårgang, som forlader uddannelsessystemet uden en kompetencegivende uddannelse være reduceret. En større andel af arbejdsstyrken vil altså i fremtiden være i besiddelse af en erhvervsfaglig uddannelse eller en videregående uddannelse. Effekten af, at en større andel af befolkningen får et højere uddannelsesniveau, vil være en større arbejdsstyrke. Årsagen hertil er, at erhvervsfrekvensen er stigende med uddannelsens niveau jf. figur 5, som viser erhvervsfrekvensen for de årige i 2001 fordelt på uddannelsesniveau. For at illustrere effekten af det øgede uddannelsesniveau kan man se på hvilken effekt, det vil have på arbejdsstyrken, hvis man forudsatte, at de årige havde en erhvervsfrekvens, som svarer til den uddannelsessammensætning, de årige har i dag. Med den aktuelle uddannelsessammensætning er erhvervsfrekvensen for de årige i ,3 procent. Antages det imidlertid, at de årige havde samme uddannelsessammensætning som de årige i 2001, stiger erhvervsfrekvensen til 64 procent. Der er ganske store positive effekter på arbejdsstyrken af, at befolkningen i fremtiden opnår et højere uddannelsesniveau. Den isolerede effekt af et højere uddannelsesniveau blandt de årige i 2020 vil være en stigning i arbejdsstyrken i 2020 på ca personer. 18 Økonomiske Tendenser\n19 Figur 5. Erhvervsfrekvensen for de årige 100,0 90,0 80,0 70,0 Erhvervsfrekvens 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 Ingen kompetencegivende udd. Erhvervsfaglig udd Kort videregående udd Mellemlang videregående udd Lang videregående udd Kilde : Danmarks Statistik og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Stigende erhvervsfrekvens for indvandrere og efterkommere Det udviklingsforløb for arbejdsstyrken, som figur 2 viste, er fremkommet ved at fastholde indvandreres og efterkommeres erhvervsfrekvenser på det niveau, de havde i En fastholdelse af indvandreres/efterkommeres erhvervsfrekvens på 2001-niveau og ud i al fremtid svarer til en antagelse om, at de anstrengelser, som foretages på integrationsområdet, ikke vil give noget positivt afkast. En sådan antagelse er ikke rimelig. Én måde at undersøge, om integrationsindsatsen har båret frugt de seneste år, er at analysere indvandreres og efterkommeres tilknytning til arbejdsmarkedet. En vellykket integrationsindsats bør kunne aflæses i en forøget tilknytning til arbejdsmarkedet for indvandrere og efterkommere. Som figur 6 viser, er ledigheden for indvandrere og efterkommere groft sagt halveret i perioden 1997 til Ledigheden for indvandrere er reduceret fra 20 procent til lige knap 10 procent i perioden 1997 til For efterkom- mere er ledigheden reduceret fra ca. ti procent til omkring seks procent over samme periode. Faldet i ledighedsprocenten for indvandrere og efterkommere er sket samtidig med, at indvandrere og deres efterkommere har øget deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Fra 1997 til 2001 er erhvervsfrekvensen for indvandrere steget med 1½ procentpoint fra 54,8 til 56,3. Stigningen er endnu mere udtalt for efterkommerne, som i samme periode har oplevet en stigning i erhvervsfrekvensen på 3,8 procentpoint fra 67,3 til 71,1. Til sammenligning er erhvervsfrekvensen for øvrige danskere i samme periode steget med 0,6 procentpoint fra 78,9 til 79,5. Udviklingen i erhvervsfrekvenserne giver anledning til en formodning om, at forskellen mellem øvrige danskeres og indvandreres/efterkommeres erhvervsfrekvenser indsnævres yderligere i fremtiden. Dette understøttes endvidere af udenlandske erfaringer. I Tyskland, som har haft indvandring siden 1950 erne, har både indvandrere og efterkommere en betydelig større tilknytning til arbejdsmarke- Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n20 Figur 6. Ledighedsudviklingen for indvandrere og efterkommere 25,0 20,0 Ledighedsprocent 15,0 10,0 5,0 0, Indvandrere Efterkommere Anm.: Figuren viser udviklingen i ledighedsprocenten for indvandrere og efterkommere fra mere og mindre udviklede lande set under ét for perioden 1997 til Kilde : Danmarks Statistik og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. det, end indvandrere og efterkommere i Danmark har. Dette taler for, at jo længere tid et land har oplevet indvandring, jo bedre vil integrationen på arbejdsmarkedet af indvandrere og deres efterkommere være. En lignende udvikling for Danmark vil altså kunne forventes med et positivt bidrag til arbejdsstyrken til følge. Antages det, at gabet mellem indvandreres og efterkommeres og øvrige danskeres erhvervsfrekvenser bliver halveret, fås store positive effekter på arbejdsstyrken. Frem til 2010 er bidraget herfra på personer, og frem til 2020 vil næsten flere komme på arbejdsmarkedet, hvis gabet i erhvervsfrekvenserne mellem indvandrere og efterkommere halveres i forhold til øvrige danskere. Afslutning Kapitlet har vist, at den fremtidige udvikling i arbejdsstyrken ikke nødvendigvis er så sort som vist i figur 2. Når det er sagt, skal man dog omvendt være påpasselig med fra politisk side at dræne arbejdsmarkedet yderligere gennem diverse tiltag. Her tænkes bl.a. på ordningen om, at forældre kan få penge fra det offentlige til at passe egne børn. Ordningen vil hovedsageligt tiltale indvandrerkvinder, og derved bliver integrationen af disse kvinder yderligere besværliggjort af ordningen. Den udvidede barselsorlov vil også reducere arbejdsstyrken, da flere forældre vil vælge at gå længere tid hjemme hos barnet fremfor at deltage på arbejdsmarkedet. Endelig kan den mindre fokus på arbejdsmiljøet, som regeringen har anlagt, over de næste år vise sig at koste dyrt på arbejdsstyrken. 20 Økonomiske Tendenser\n21 Dynamiske effekter i dansk økonomi Såvel de offentlige indtægter som de offentlige udgifter påvirker befolkningens muligheder, lyst og incitament til at arbejde mere eller mindre. Derfor har ændringer i både skatter og offentlige serviceydelser, investeringer mv. effekter på arbejdsudbuddet såkaldte dynamiske effekter. Og de dynamiske effekter i forbindelse med offentlig service kan fuldt ud måle sig med de dynamiske effekter af skattelettelser. F.eks. er arbejdsudbudseffekterne af børnepasning 2½ gange større end af lettelser af topskatten. Det er således ikke et fyldestgørende billede af de økonomiske fakta, at man alene diskuterer dynamiske effekter i forbindelse med skatteændringer. I den offentlige debat kan man af og til få det indtryk, at dynamiske effekter kun har noget med skattesystemet at gøre. Der er imidlertid ikke kun dynamiske effekter på indtægtssiden af det offentlige budget, men også i høj grad i forbindelse med en række offentlige udgifter. Dynamiske effekter opstår, når befolkningens muligheder, lyst og incitament til at arbejde mere eller mindre påvirkes af de offentlige indtægter eller udgifter. Udover skatteområdet er der f.eks. dynamiske effekter af investeringer i børnepasning, da det frigiver forældrenes arbejdskraft. Der er også dynamiske effekter af investeringer i uddannelse og infrastruktur. Når investeringer i sundhedsvæsnet giver sig udslag i en sundere og mere arbejdsdygtig befolkning med en højere produktivitet, er der også tale om dynamiske effekter af disse udgifter. Uanset om det er som følge af skatteændringer eller ændringer i de offentlige udgifter, så indtræffer de dynamiske effekter ikke fra dag 1. Der kan gå indtil flere år, før effekten slår igennem. Dette forhold samt den generelle usikkerhed omkring størrelsesordenen af de dynamiske effekter betyder, at man ikke umiddelbart kan indregne disse effekter som en del af finansieringen ved ændringer i de offentlige udgifter eller skatter. Dynamiske effekter af skat Generelt kan man sige, at en skattelettelse har to effekter. Når skatten på arbejdsindkomst sænkes, bliver det dyrere at holde fri. Alternativet til at holde fri er nemlig at arbejde, og efter en skattelettelse vil lønnen på den sidst tjente krone efter skat være højere. Der vil således være incitament til at arbejde mere og holde mindre fri. Denne effekt kaldes substitutionseffekten. Den anden effekt er indkomsteffekten. Med en lavere skat kan man arbejde mindre og stadig opretholde sit nuværende forbrug. Det trækker i retning af et lavere arbejdsudbud. De to effekter påvirker altså arbejdsudbuddet i forskellig retning. Positive dynamiske effekter af skatteændringer opstår, når substitutionseffekten er større end indkomsteffekten. Hvis det er tilfældet, fører en skattelettelse til en stigning i arbejdsudbuddet. Arbejdsudbuddet kan dels stige som følge af, at de allerede beskæftigede arbejder flere timer den såkaldte timeeffekt og dels stige som følge af, at der er flere, der træder ind på arbejdsmarkedet den såkaldte deltagelseseffekt. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n22 Tabel 1. Samlet virkning på arbejdsudbud og offentlige finanser ved en skattenedsættelse på 5 mia.kr. Ændring i arbejdsudbud, pct. af arbejdsstyrken Timeeffekt Deltagelses- Samlet virk- Selvfinansiebeslutning ning ringsgrad Personfradrag -0,04-0,02-0,06 0,00 Bundskattesats 0,09 0,01 0,10 0,18 Mellemskattegrænse 0,24 0,06 0,30 0,33 Mellemskattesats 0,33 0,05 0,37 0,51 Topskattegrænse 0,35 0,02 0,37 0,50 Topskattesats 0,28 0,01 0,29 0,52 Beskæftigelsesfradrag 0,11 0,18 0,28 0,40 Anm.: Beskæftigelsesfradrag via sænkning af bundskatten og neutralisering af disponibel indkomst for overførselsmodtagere. Kilde: Fordeling og incitamenter 2002, Finansministeriet. Skattesystemet i Danmark er progressivt, således at højtlønnede har en højere skatteprocent end mellemlønnede, som igen har en højere skatteprocent end lavtlønnede. Denne indretning betyder, at en skattelettelse påvirker forskellige grupper af befolkningen alt efter hvilken skattesats eller grænse, der ændres. Det er primært fuldtidsbeskæftigede, der betaler mellem- og topskat. Ændringer i grænsen og satsen for mellem- og topskat påvirker således hovedsageligt de fuldtidsbeskæftigede og vedrører således først og fremmest deres timebeslutning. En lettelse af bundskatten vil kun i mindre grad påvirke de fuldtidsbeskæftigedes marginalskat set i forhold til effekten på gennemsnitsskatten. Målrettede bundskattelettelser kan derimod øge tilskyndelsen til at indtræde på arbejdsmarkedet, da den økonomiske gevinst ved at være på arbejdsmarkedet bliver større. Den del af befolkningen, der har løs tilknytning til arbejdsmarkedet, kan således ændre adfærd omkring indtrædelse på arbejdsmarkedet eller ej. Tabel 1 viser effekten på arbejdsudbuddet af forskellige skatteændringer svarende til 5 mia.kr. Tabellen inkluderer endvidere selvfinansieringsgraden. Selvfinansieringsgraden angiver hvor stor en del af udgiften til skattelettelsen, man regner med kommer tilbage til statskassen som følge af stigningen i arbejdsudbuddet. Der er tale om en langsigtseffekt, hvorfor der kan gå adskillige år, før den udregnede selvfinansieringsgrad rent faktisk vil gøre sig gældende. Umiddelbart viser tabellen, at en sænkning af topskattesatsen har den største selvfinansieringsgrad, svarende til godt 0,5 dvs. at man regner med, at på langt sigt kommer halvdelen af de 5 mia.kr. tilbage til statskassen. En umiddelbar sænkning af bundskattesatsen har en selvfinansieringsgrad på knap 0,2. Et beskæftigelsesfradrag, der er en målrettet lettelse af bundskatten til folk i beskæftigelse, giver en selvfinansieringsgrad på 0,4, og ligger således på højde med effekten af ændringer i mellemskatten og (tildels) topskatten. 22 Økonomiske Tendenser\n23 Figur 1. Beskæftigelsesgrad for de 50 til 69-årige, ,0 90,0 80,0 70,0 Procent 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 Grundskole Gymnasium og erhvervsudd. Kort videregående Mellemlang videregående Lang videregående årige årige Kilde: Danmarks Statistik. Der er altså dynamiske effekter af alle skatteændringer og ikke kun af topskatten, som oftest diskuteres i denne sammenhæng. Men som nævnt i indledningen er det ikke kun i forbindelse med skat, at der kan opnås dynamiske effekter. Der er også dynamiske effekter i forbindelse med flere af de offentlige udgifter. Det ser vi nærmere på i de følgende afsnit. Dynamiske effekter af uddannelse At der er dynamiske effekter af de offentlige udgifter til uddannelse, skyldes to forhold. Højere beskæftigelsesgrad For det første er beskæftigelsesgraden stigende med uddannelsesniveauet, jf. figur 1. Det skyldes, at højere uddannede har mindre risiko for at blive ramt af ledighed samt at risikoen for at komme på f.eks. førtidspension også afhænger af uddannelsesniveauet. Personer med en videregående uddannelse har en beskæftigelsesgrad, der gennemsnitligt er 27 procentpoint højere end personer, der kun har fuldført grundskolen. Og tilsvarende ligger personer med en gymnasie-baggrund eller erhvervsuddannelse 20 procentpoint højere end personer med grundskole. Denne tendens bliver ligefrem forstærket, når man ser på aldersgruppen over 50. Hvor personer over 50 år med f.eks. en lang videregående uddannelse har en beskæftigelsesgrad på 80 procent, ligger beskæftigelsesgraden for personer med en grundskoleuddannelse på godt 40 procent. Højere produktivitet Den anden dynamiske effekt af bedre uddannelse er, at der er en positiv sammenhæng mellem uddannelsesniveauet og produktiviteten og dermed velstanden i samfundet. Et højere uddannelsesniveau øger således kvaliteten af arbejdsstyrken. Detaljerede undersøgelser af den danske økonomiske vækst (Nogle facts om dansk produktivitet, Center for erhvervsøkonomisk Forskning, Arbejdspapir nr ) peger i retning af, at omkring procent af den årlige produktivitetsvækst i perioden kan forklares af stigende uddannelsesniveau alene. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd\n24 Tabel 2. Samfundsøkonomisk afkast af uddannelse Fuldtid Inkl. ledigheds- Inkl. ledigheds- & risiko førtidspensionsrisiko Procent Erhvervsuddannelser 8,7 13,4 15,3 Kontor 11,4 17,8 20,0 Smed 8,6 12,3 13,8 Elektriker 7,5 14,6 16,2 Kort videregående -0,1 3,2 5,8 Pædagog -2,5 2,0 5,9 Tekniker 2,2 4,3 5,7 Mellemlang videregående 9,3 11,2 11,8 Folkeskolelærer 4,6 6,8 7,6 Erhvervsøkonomi (HA, HD) 14,0 15,7 16,2 Lang videregående 10,1 11,3 11,8 Gymn.lærer (cand.scient) 3,9 4,1 4,8 Økonom 15,3 17,1 17,5 Læge 10,5 11,9 12,2 Anm.: Afkastet er beregnet som den rente, der medfører, at nutidsværdien af gevinsterne - her forøgelsen af livsindkomsten - er lig med nutidsværdien af omkostningerne - her uddannelsesomkostningerne. Kilde: Det Økonomiske Råd og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Det samfundsøkonomiske afkast En måde at illustrere de dynamiske effekter af uddannelse på er ved at betragte uddannelse som et investeringsprojekt. Uddannelse er en investering både for den enkelte og for den offentlige sektor dvs. en samfundsøkonomisk investering. Inddrages de samlede gevinster af uddannelse fratrukket omkostninger forbundet med uddannelse kan man udregne det samfundsøkonomiske afkast af uddannelse. Det, der kendetegner en rentabel investering, er, at en udgift i starten af perioden har et senere afkast, der samlet set overstiger investeringsudgiften inkl. renter. Afkastet af uddannelse består først og fremmest i, at uddannelsen skaber mulighed for en højere produktivitet og løn både for personen selv og for samfundet som helhed. Herudover hænger risikoen for at blive ledig sammen med uddannelsesniveauet, ligesom der er en nær sammenhæng mellem uddannelsesniveauet og risikoen for helt at miste fodfæstet på arbejdsmarkedet. Tabel 2 viser det samfundsøkonomiske afkast af forskellige uddannelser. Gennemsnitligt er der tale om et afkast af uddannelse på otte procent, når man ser på den rene løneffekt. Tager man også hensyn til den mindre risiko for ledighed og førtidspensionering, er der tale om et afkast på 12½ procent. Uddannelse er således generelt en rigtig god investering med et samfundsøkonomisk afkast, der ligger et pænt stykke over afkastet af investeringer i obligationer. Hvor gevinsten for samfundet ved at investere i videregående uddannelser først og fremmest viser sig i disse gruppers højere lønniveau, viser gevinsten ved er- 24 Økonomiske Tendenser\n25 hvervsuddannelse sig både i et højere lønniveau og i en lavere ledighed samt en mindre risiko for at komme på førtidspension. Dynamiske effekter af sundhedsudgifter Sundhedsudgifter kan have dynamiske effekter af flere årsager: Helbredstilstanden påvirker produktiviteten Der findes flere internationale undersøgelser, der påviser en positiv sammenhæng mellem arbejdskraftens helbredstilstand og vækst. F.eks. viser en undersøgelse af indkomstfremgangen i England over perioden , at omtrent en trejedel af den samlede vækst i denne periode kan tilskrives forbedret sundhedstilstand. Effekten stammer både fra en øget produktivitet og fra et øget arbejdsudbud fra den del af befolkningen, der ikke tidligere var i helbredsmæssig stand til at udbyde arbejdskraft. Overføres disse undersøgelser til dansk økonomi (jf. Dansk økonomisk vækst og helbredskapital, Dalgaard, Københavns Universitet, 2002) finder man, at helbredsforbedringer kan forklare godt 20 procent af produktivitetsvæksten i Danmark i perioden Det er dog ikke nødvendigvis fyldestgørende at overføre resultater fra lande og tidsperioder, der udviklingsmæssigt ligger langt fra de forhold, der gælder i Danmark i dag. Derfor kan effekten meget vel være overvurderet, men det illustrerer, at helbredsforbedringer ikke er ubetydelige for væksten. Sundhedsudgifter kan forebygge sygefravær og øge tilbagetrækningsalderen En rapport udgivet af Socialministeriet, Arbejdsministeriet og Finansministeriet viser, at det samlede antal sygedage i 1999 svarer til fuldtidsstillinger. Kan man nedsætte det gennemsnitlige sygefravær med én dag, svarer det til fuldtidsstillinger. Sundhedsudgifter, der påvirker det gennemsnitlige sygefravær, kunne være forebyggende indsats mod f.eks. dårligt arbejdsmiljø og tiltag, der nedbringer ventelisterne. Den generelle helbredstilstand i samfundet kan bl.a aflæses i befolkningens middellevetid. En styrkelse af den generelle sundhedstilstand kan således forlænge middellevetiden. Og længere levetid kan meget vel tænkes at resultere i højere tilbagetrækningsalder, hvorved arbejdsudbuddet øges yderligere. Dynamiske effekter af børnepasning Offentligt finansieret eller subsidieret børnepasning har dynamiske effekter af flere årsager: Børnepasning frigør forældre til arbejdsmarkedet Når forældrene kan sende deres børn i institution, har begge forældre mulighed for at udbyde arbejdskraft frem for at blive hjemme og passe barnet. Frigørelsen ligger i, at pædagogerne, via deres uddannelse og institutionernes rammer, kan passe flere børn end forældrene. På den måde passer en pædagog f.eks. to kvinders børn, hvilket samlet set frigør en kvinde til arbejdsmarkedet. De kvinder, der i stedet for børnepasning udbyder deres arbejdskraft, har samtidig mulighed for at gøre brug af deres uddannelse, og dermed opnås en højere produktivitet til gavn for samfundet. Samlet set medfører gode muligheder for børnepasning således også større specialisering og herigennem produktivitetsgevinster. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd


OZ Women - Shopping | AOK\nAf Mille Bjerre Petersen og Lisbeth Kildegaard Quass\n35 55 00 89\nDet er ikke en tilfældighed, at tøjbutikken OZ Women på Østerbrogade i 2011 blev kåret af AOKs læsere om Byens Bedste Kvindemode.\nButikkens varesortiment består af tøj fra internationalt hædrede mærker som Stella McCartney, 3.1. Phillip Lim og flere andre, blandet op med hjemlige kendinge og alt det nye og spændende, der rører sig på markedet.\nOZ har også et bredt udvalg af tilbehør som sko, undertøj fra 3.1. Phillip Lim, lækre tasker og fine smykker fra blandt andet Line&Jo.\nIndehaverne Hanne Kjær og Carsten Udby henvender sig også til den mandlige del af befolkningen med en tilsvarende OZ herreafdeling længere nede af gaden.\nHvad: OZ Women\nHvor: Østerbrogade 116, København Ø.\nHvornår: Mandag til fredag fra klokken 11 til 18 og lørdag fra klokken 10 til 15.


Adelberg hgf25enid0ts1 – Køkkenudstyr\nDenne model har et ovnrum på liter, og den kan derfor let lave større portioner. Derfor er den også et oplagt valg til større hjem med flere personer. Sammenlign priser og læs anmeldelser af Adelberg HGF25ENID0TSSort Mikrobølgeovne.\nSammenlign priser og læs anmeldelser af Adelberg HCF30ENID0TP. Nem og praktisk mikrobølgeovn: Denne mikrobølgeovn fra Adelberg har en praktisk størrelse på liter, hvilket er en passende størrelse for en mikroovn. Funktioner: Denne model er blandt de mellemstore modeller, og den ekstra kapacitet betyder, at den kan lave større portioner på én gang. Vi søger dagligt priser på Adelberg HGF25ENID0TSpå danske webshops. Se aktuelle tilbud og de bedste priser på Idegryden.\nVærd at vide: Med et ovnrum på liter, får du godt med plads i denne model. Det gør den til et godt valg for de lidt større hjem på 3-personer, hvor der er brug .\nBestil Adelberg Hgf25enid0tsonline lige nu hos whiteaway. Denne pris er inklusiv forsendelse og du får varen leveret om ca. Adelberg HGF25ENID0TSEkspertanmeldelser, Brugeranmeldelser (1), Laveste priser, Billeder og mere på TestFreaks. Til højre kan du finde Adelberg HGF25ENIDOTSmanual.


Risikoen for at få skizofreni er meget lav. Cirka 1 procent af befolkningen udvikler skizofreni. Blandt personer med cannabismisbrug er det 6-8 procent, der får skizofreni. (Foto: Shutterstock)\nSkizofreni er mere udbredt blandt mennesker med cannabismisbrug. Det har forskere vidst længe.\nMen er det cannabissen, der udløser skizofreni, eller er misbruget en slags selvmedicinering mod begyndende symptomer på skizofreni?\nI et nyt studie har danske forskere igen forsøgt at besvare det spørgsmål.\n»Jeg mener, det her studie styrker hypotesen om, at cannabismisbrug kan føre til skizofreni. Hvis vi tror på det, så peger vores studie på, at man årligt ville kunne undgå cirka 100 tilfælde af skizofreni, hvis man kunne eliminere cannabismisbrug,« siger seniorforsker i Region Hovedstadens Psykiatri Carsten Hjorthøj.\nHan står bag det nye studie, hvis resultater netop er udgivet i det videnskabelige tidsskrift JAMA Psychiatry.\nCannabis er blevet stærkere\nI studiet har forskerne via registre fulgt udviklingen i cannabismisbrug og skizofreni i Danmark i mere end 40 år - fra 1972-2016.\nEn periode, hvor indholdet af det euforiserende stof THC i cannabis er blevet gradvist stærkere.\n»Vi ved, at jo stærkere cannabis er, og jo oftere man tager det, jo større er sandsynligheden for, at man senere udvikler skizofreni,« uddyber Carsten Hjorthøj.\nDerfor vurderer forskerne bag det nye studie, at deres resultater har styrket hypotesen om, at cannabis kan føre til skizofreni.\nMeget andet kan ligge bag\n»Jeg synes, det er et meget fint og veludført studie, men jeg mener ikke, vi med det her studie er tættere på at kunne konkludere, at cannabis-misbrug kan føre til skizofreni,« siger Esben Agerbo, der ikke har taget del i det nye studie.\n»Måden, man giver diagnoser på, har ændret sig, så man måske opdager flere med misbrug. Økonomien har ændret sig, så flere har måske råd til at købe cannabis, som måske også er blevet mere tilgængeligt,« siger han.\nAlt det kan være bagvedliggende årsager, som får det til at se ud som om, det er en stigende styrke i cannabisen, der gør, at flere af dem, der får skizofreni tidligere har haft et cannabismisbrug.\nMen i virkeligheden er det fordi, flere har fået adgang til cannabis. Derfor er der flere, der udvikler et misbrug - hvilket det nye studie faktisk også viser - og samtidig opdager man flere med misbrug.\nHvis samfundet havde været fuldstændig stabilt, og den eneste ændring siden 1972 var stigende styrke i cannabis, kunne man forestille sig, at færre havde udviklet cannabismisbrug, men at de stadig havde udviklet skizofreni.\n»Lavere infektionsrater og bedre ernæring og D-vitamintilstand kan måske have gjort, at færre får skizofreni. Så grunden til, at der ikke er sket en eksplosion i skizofreni, samtidig med at cannabisstyrke og forbrug er steget, kan også skyldes, at andre risikofaktorer er blevet mindre,« siger han.\nLæs også: D-vitamin-mangel giver måske psykoser\nLidt flere udvikler skizofreni\nMen med rygning og kræft er sammenhængen meget stærk, og risikoen bliver øget rigtigt meget. 90 procent af alle lungekræftdødsfald skyldes rygning.\n»Udfordringen med skizofreni og cannabis er, at hvis der faktisk er en sammenhæng, så vil det være en svag sammenhæng,« siger Esben Agerbo.\nSå hvis du har et misbrug og udvikler skizofreni, vil misbruget kun være en del af forklaringen.\nDet nye studie viser faktisk, at der er flere, der får skizofreni i perioden fra 1972-2016. Fra cirka 25 ud af 100.000 i 1972 til cirka 32 ud af 100.000 i 2016.\nMen igen er der sket meget i samfundet i den periode. For eksempel er man begyndt at diagnosticere anderledes og opdager måske flere med skizofreni.\nEn stor del af den lille stigning i skizofreni skyldes, at flere kvinder får diagnosen, hvilket ifølge Esben Agerbo bestyrker, at i hvert fald en del af den øgede forekomst skyldes bedre diagnosticering.\nDet argument køber Carsten Hjorthøj dog ikke.\n»Vi ved, at 12 procent af dem, der har et cannabismisbrug, senere udvikler skizofreni. Og så kan man måske godt tænke, at deres skizofreni kun er blevet opdaget, fordi de var i misbrugsbehandling. Men så forudsætter vi også, at 12 procent af befolkningen går rundt med skizofreni, men at det ikke er blevet opdaget, fordi de ikke er i misbrugsbehandling,« siger han.\nSvært at lave bedre studier\n'Hvorfor er det så svært at finde ud af, om cannabis kan give skizofreni eller ej? Kan forskerne ikke bare lave nogle andre og bedre studier?' tænker du måske.\n»Det er meget svært at lave bedre studier. Du kan jo ikke lave et kontrolgruppe-kontrolleret forsøg, hvor du inddeler folk i to grupper, og den ene så skal misbruge hash, mens den anden ikke skal, hvorefter du kan undersøge, hvor mange der får skizofreni i de to grupper,« siger Esben Agerbo.\nDet ville ellers være den bedste metode til en gang for alle at få afgjort tvisten om skizofreni og cannabis. Læs mere om det i denne artikel: Mus eller mennesker? Spørg til forskningsmetoden.\nDen type studier, kunne man heller ikke lave i sin tid, da man fik mistanke om, at rygning kan give kræft.\nMen der kunne man lave forskning, som kortlagde de biologiske mekanismer bag rygning og kræft. Fordi man nogenlunde forstår, hvad der sker i kroppen, når man udvikler kræft.\nHvorfor gør man ikke bare det samme med cannabis og skizofreni?\nFordi man stadig ikke forstår, de biologiske mekanismer bag skizofreni. Derfor ved man ikke, hvor man skal lede efter cannabis’ eventuelt skadelige effekt på psyken.\nCannabis kan give raske psykosesymptomer\n»Det har man faktisk gjort, og der viser det sig, at de kan få symptomer, der minder om psykose,« siger Carsten Hjorthøj.\nDe fik de for eksempel i et studie fra 2004, hvor 22 raske mennesker blev inddelt i to grupper. Den ene fik THC - den psykoaktive del af cannabis - indsprøjtet i en blodåre. Den anden gruppe fik placebo.\nDem, der fik THC, oplevede en følelse af udvidet bevidsthed og indsigt, angst, eufori og dårligere evne til at huske ord og tale flydende. Alt sammen minder om psykose.\nEt andet studie fra 2020 gennemgik al forskning i effekten af THC sammenlignet med placebo på raske og konkluderende, at høj dosis THC ofte udløser psykoselignede symptomer.\nCannabis kan udløse psykose\nDet sker for omkring 300 hvert år. Og her viser forskning, at 40 procent af dem senere udvikler skizofreni eller bipolar lidelse - en tilstand, hvor man svinger mellem depression og mani.\nI det nye studie har forskerne forsøgt at tage højde for det ved at bruge en statistisk metode, der viser, hvor stærk en eventuelt ikke-erkendt bagvedliggende årsag skulle være for at kunne forklare, at det ser ud som om cannabismisbrug øger risikoen for skizofreni.\n»Og der viser vores data, at en sådan ukendt årsag skulle være virkelig stærk og hænge meget tæt sammen med både skizofreni og cannabismisbrug, og jeg kan ikke komme på, hvad det skulle være ud over de ting, vi har taget højde for i studiet (psykisk sygdom i familien, socioøkonomisk status, genetik),« siger Carsten Hjorthøj.\nSå hvad er så det vigtigste, vi kan tage med fra det nye studie?\n»Jeg synes det er et vigtigt indspark i hele debatten om cannabis, hvor vi taler om det, som om at det i virkeligheden ikke er så farligt. Skizofreni er en virkelig alvorlig og meget ubehagelig sygdom,« siger Carsten Hjorthøj.\n»Jeg mener på individniveau, at det er værd at tænke over, hvis man bruger cannabis. Selv om vi stadig ikke kan konkludere, at der er en sammenhæng, så peger meget forskning i retning af en øget risiko for skizofreni,« siger han.\nLæs også: Hashmisbrug tredobler risikoen for psykose\nDevelopment Over Time of the Population-Attributable Risk Fraction for Cannabis Use Disorder in Schizophrenia in Denmark, JAMA Psychiatry 2021, DOI:\nCarsten Hjorthøjs profil (KU)\nEsben Agerbos profil (AU)


Go’ Aften Danmark – Min Oplevelse – Sus' bogblog\nGo’ Aften Danmark – Min Oplevelse\nOn 26. august 2013 By susbogblogIn Diverse\nDe fleste af jer ved nok, at The Mortal Instruments: City of Bones havde premiere i sidste uge. Serien er baseret på Cassandra Clares bogserie The Mortal Instruments, på dansk Dødens Instrumenter. Jeg er ret begejstret for den serie, lige med undtagelse af bog nummer fem. Men altså, jeg fik en mail fra Go’ Aften Danmark i torsdags, hvor de spurgte om jeg havde lyst til at medvirke i et indslag mandag aften om netop The Mortal Instruments: City of Bones-filmen. Efter at have tænkt lidt over det og fået fri fra arbejde, ringede jeg tilbage og sagde, at det ville jeg gerne. Hun stiller herefter nogle spørgsmål, blandt andet om hvor gammel jeg er, hvad jeg laver, hvad jeg syntes om bøgerne og så videre.\nJeg skulle i dag have haft mine første rigtige “timer” på mit nye studie, blandt andet intro til Java. Jeg arrangerede med skolen at jeg kunne få fri, og jeg fik at vide hvad vi skulle lave og læse i lektionerne i dag. Jeg måtte også have fri fra arbejde om aftenen for at kunne tage afsted. Jeg fortalte nogle få venner om indslaget, samt min familie, og jeg glædede mig faktisk også til at medvirke. Jeg synes det kunne være en sjov oplevelse, og så omhandler det jo noget jeg er meget begejstret for: bøger.\nI dag skulle en journalist ringe for at klare det praktiske info samt lave et interview. Hun ringede lidt over 11 i formiddags, stillede en masse spørgsmål alá dem jeg svarede på torsdag, og så ville hun ringe tilbage med det praktiske senere. jeg skulle med toget fra Horsens 12:50 for at nå til København i tide, så klokken 12 drog jeg mod banegården med mine ting pakket. Halv et ringer journalisten tilbage, og fortæller mig, at de desværre måtte aflyse, fordi de gerne ville have en yngre gruppe fans ind i stedet. De mente simpelthen, at jeg var for gammel.\nOg ved i hvad? Det kan jeg da godt se det – bogen og filmen henvender sig jo mere til teenagere som målgruppe. Fred være med det, men der hvor filmen knækker for mig er, at de aflyser det så sent. Hør her, i fik min alder oplyst allerede da i ringede første gang, hvis i synes jeg er for gammel, hvorfor spørger i mig så overhovedet? Jeg har jo sat en hel dag af til det her, og aflyst både vigtige lektioner og arbejde og i det hele taget haft en masse bøvl med at kunne få det til at passe ind for mig. Jeg synes det var virkelig uprofessionelt. Jeg er mere eller mindre ligeglad med at komme i TV, det var jo bare en oplevelse for mig. Det var mere det med, at de tilsyneladende synes det er i orden at aflyse en halv time før jeg skal med toget.\nJeg er vred, skuffet og ked af, at jeg overhovedet sagde ja til at medvirke. Det er fint nok at jeg ikke kommer i fjernsynet, det betyder ikke så meget for mig, men måden de har behandlet mig på synes jeg virkelig ikke var i orden. Hvis jeg havde vidst, at der var usikkerheder om, hvorvidt jeg skulle medvirke eller ej, ville jeg på ingen måde have taget fri fra skole eller arbejde for det. jeg kan simpelthen ikke forstå, at man ikke tænker over sådan noget INDEN man inviterer folk ind til sådan et indslag? Jeg føler, at jeg har spildt min tid,tid jeg ellers kunne have brugt på at deltage i lektioner på mit studie som jeg brænder for. Det kan godt være, at både skole og arbejde var vældig søde og forstående og sagde, at det ikke var et problem – men det er et problem for mig. Jeg mister arbejdstimer på jobbet, penge som jeg har brug for. jeg mister seks lektioner på mit studie – vigtige lektioner. Men det er Go’ Aften Danmark tilsyneladende ligeglade med.\nNu sidder der sikkert nogen og ruller med øjnene ad mig – og det må i selv om. Jeg troede på dem, da de sagde at de vældig gerne ville have mig i studiet, og det hele virkede troværdigt, professionelt og i orden. Jeg tænkte det kunne blive en god oplevelse, og i stedet sidder jeg nu her og har mistet en hel dags lektioner, er ked af det og frustreret. Jeg er SÅ ked af at have mistet de timer på studiet for ingenting. Jeg er ked af at have fortalt familie og nogle få venner om det, for nu at skulle ringe og sige det ikke bliver til noget. Jeg føler mig røvrendt og trådt på. Jeg har tænkt mig at sætte mig med min bærbar om lidt og gå i gang med at forsøge at finde hoved og hale i det der Java. Og bagefter sætter jeg mig ned med en god bog, en kop te. Nu ved jeg i det mindste bedre end at sige ja til den slags en anden gang.\nTip: Black Dagger Brotherhood til gode priser\nAnmeldelse: Mythos Academy #2: Kiss of Frost\n23 meninger om “Go’ Aften Danmark – Min Oplevelse”\nFøler med dig søde,synes sku os det er tarveligt gjort af dem, ik så meget at du så ik kommer i tv,men det grundlag at du gik glip af ret vigtige timer i skolen og så det nu er spildt pga de åbenbart ik kan finde ud af det\nja jeg kan sku godt forstå du er sur 😦\n26. august 2013 kl. 13:35\t Svar\nHold kæft nogle idiothoveder! Håber du sagde det samme til hende i telefonen, som du har skrevet her inde? De bliver da nødt til, at få af vide at det ikke er okay at aflyse så sent!\nMht. alderen så vil de sikkert have nogle yngre ind der kan ‘fangirle’ mere end ældre personer gør – det ser nemlig skidegodt ud på TV med småpiger der sidder og græder over Jace osv. (twilight om igen) Men jeg kan ikke forstå du blev fundet for gammel, men Marie fra Læsehesten ikke er – i er vel begge i 20’erne..\n26. august 2013 kl. 13:54\t Svar\nDET synes jeg godt nok også er mærkeligt! Hvis de to skal derind, men at jeg er for gammel, så er det virkelig noget af det mest uprofessionelle jeg længe har hørt.\nJo, jeg brokkede mig da, men damen beklagede bare en enkelt gang, og så var det ligesom det. Er møgsur over det ..\n26. august 2013 kl. 14:11\t Svar\nDe kontaktede også mig og jeg takkede nej netop på grund af skole og et mødepligtigt praktikmøde. De spurgte, om jeg kendte andre bloggere, der kunne være interesseret og jeg henviste blandt andet til dig. Er virkelig ked af, hvis det er på grund af mig at du er endt i det her 😦\nJeg kan slet ikke forstå det grundlag, de giver dig. Marie og Michelle skal derind og de er begge fra 1988? Det er simpelthen under al kritik at de tillader sig den behandling, ISÆR når de ved, at du er fra Jylland og at det kræver en smule mere for dig at deltage – både med tid og transport. Øv, hvor er det uprofessionelt og en virkelig sur oplevelse for dig.\n26. august 2013 kl. 14:06\t Svar\nJeg synes godt nok det er mærkeligt, hvis Marie og Michelle er “unge” nok, men at jeg ikke er? Det er da noget mærkeligt. Hvis det er sandt, så er det godt nok frækt!\n26. august 2013 kl. 14:09\t Svar\nOg du behøver ikke have dårlig samvittighed eller noget, jeg kunne jo bare have sagt nej 😛\n26. august 2013 kl. 14:10\t Svar\nDe har også lige aflyst Marie, så Michelle skal derind med to unge fans i stedet. Det er altså ret frækt at gøre på selve dagen! Men så er du i det mindste ikke ene om at være for gammel 😉\n26. august 2013 kl. 15:15\t Svar\nSå begynder det da at give lidt mening, haha :p Var også sådan helt hallo, jeg har sgu da ikke grå hår endnu altså 😛\nOg ja, synes altså det er dårlig stil at aflyse på selve dagen – de må da have haft en idé om hvad de ville med indslaget fra starten?\n26. august 2013 kl. 15:35\t Svar\nNøj hvor er det bare dårlig stil! Føj. Så siger man da i hvert fald ikke ja en anden gang\n26. august 2013 kl. 15:31\t Svar\nJeg var godt nok også skuffet – jeg ville jo altså gerne have været til mine timer, og nu har jeg misset dem for ingenting ..\n26. august 2013 kl. 15:36\t Svar\nDet er så dårligt stil! Michelle og jeg lignede også et spørgsmålstegn, da vi læste dit indlæg. De ringe selv 2-3 timer før, (hvor jeg var kommet ind til Kbh) og sagde at de havde fundet to piger fra en eller anden fan side. Gal jeg blev sur! Jeg synes at det er sådan en dårlig behandling de har givet os. Og ikke mindst dig, fordi du skulle aflyse alt muligt.\n26. august 2013 kl. 18:13\t Svar\nJeg synes det var fint at de gerne ville have nogle yngre piger ind, og især nogen som havde et direkte fansite – men ligesom dig synes jeg virkelig også det var ringe at de første aflyser på dagen. Jeg synes det er vildt mærkeligt, at man åbenbart ikke ved hvad man vil med sit indslag INDEN man inviterer gæster?\n27. august 2013 kl. 05:57\t Svar\nSå det interweiwe alligevel og jeg kan slet ik snuppe det, de aflyser jer 2 så tæt på,ja du Marie var ankommet til kbh da de ringede(det er slet ik i orden) og så samler 2 tøser op som skulle ha en fanside,den første i danmark, vil sku ik kalde det en fanside, det er en side der er oprettet på facebook og som kun har 20 likes, troede en fanside var en rigtig hjemmeside og ik bare en en facebook side, måske bare mig der er gammeldags men jeg blev da noget skuffet da jeg så den såkaldte side 😦\n26. august 2013 kl. 19:10\t Svar\nEj hvor dårligt. Jeg troede også at det var en hjemmeside og ikke en facebook side det kan alle inde ud af at lave. Hmf. Så var det der for jeg ikke kunne finde siden, da jeg søgte den på Google.\nPå virker alt det her utroligt uprofessionelt. Både med hvad de vil have i programmet, og sådan som de gjorde det\n26. august 2013 kl. 21:45\t Svar\nDet er uprofessionelt OG dårlig stil. Helt i orden at du fortæller om det.\n26. august 2013 kl. 20:02\t Svar\nMå indrømme at jeg også er dybt forbløffet over den behandling I har fået!\nJeg kan til fulde forstå at de vil have de yngre. Det havde jeg også forventet. Men så leder man fandeme efter dem først. Og hvis man finder nogle senere, så aflyser man altså i god tid og giver en passende undskyldning. Alt andet er bare ikke ok!\n26. august 2013 kl. 22:15\t Svar\nJeg kan også godt forstå, at de gerne ville have nogle yngre fans ind, det giver jo god mening i forhold til det hele. Men hvorfor spørger man så overhovedet mig til at starte på? Og hvorfor ved man ikke hvad man har tænkt sig med indslaget før seks timer inden indslaget? Argh jeg synes det var at blive trådt på. De må altså gerne aflyse, men kan man ikke lige gøre det i ordentlig tid?\n27. august 2013 kl. 05:59\t Svar\nJeg har fuld forståelse med dig. Det er virkelig virkelig meget uprofessionelt det der!\n26. august 2013 kl. 22:58\t Svar\nOkay, nu kan det godt være at jeg lyder som frk. sur her, men jeg syntes sku der mangler lidt research, inden man peger fingre…\nNogle får det til at lyde som om, at de to piger der blev valgt skal kritiseres, og det syntes jeg ærligt talt ikke er helt fair, da de er super søde, og har gjort et rigtigt godt stykke arbejde. Det var pisse uheldigt, at Go’aften danmark besluttede at droppe to bogbloggere (i know, det kan jeg sagtens komme og sige, når jeg ikke var den der blev fravalgt), men det er jo på ingen måde deres skyld (og jeg ved godt at det meste af kritikken falder på go’aften danmark, og ikke på de to piger, men der er alligevel undertoner af kritik i visse indlæg, og det syntes jeg der skal sættes en stopper for inden det overhovedet kommer ordentligt i gang). Jeg vil desuden sige, at de to piger havde en viden om dette univers, som jeg tvivler på, at nogle af os bloggere havde (jeg havde den i hvert fald ikke), og at jeg på sin vis godt kan forstå, at de gerne ville have dem med… At situationen så blev så skidt, står virkelig ikke til ros for go’aften danmark (og jeg hørte selv da marie gav dem en ordentlig skideballe – kanon godt gået! Og jeg håber oss du gav dem en overhaling sus, for ligesom frk. hyms anbefalede jeg dig, da de spurgte hvem de ellers kunne invitere ind!), men i bund og grund forstår jeg dem godt…\nDe to piger har følgende hjemmeside:\nsom de oprettede i maj måned og hvor de allerede har mange følgere.\nDe er desuden på facebook (https://www.facebook.com/TMIDenmark) og på twitter (https://twitter.com/TMI_Denmark) og har blandt andet over 150 følgere på twitter, så for så ny en hjemmeside, syntes jeg sku det er flot gjort.\n27. august 2013 kl. 00:15\t Svar\nJeg har lige set indslaget nu her, og jeg synes de to piger gjorde det vældig godt! Især hende den lille af dem (jeg kan altså ikke huske hvad hun hedder), hun virkede virkelig passioneret omkring det hele.\nJeg synes det er fint nok, at de gerne ville have to yngre fans ind, det giver jo god mening alt taget i betragtning. Men jeg synes altså det er mærkeligt at man åbenbart ikke tænker over sådan noget INDEN man inviterer folk derind? De må da have haft en idé om, hvem indslaget skulle ramme som målgruppe. Hvorfor spørger de os så overhovedet? Og jeg synes også det er frækt at de først aflyser så sent. Det er jo ikke fordi vi alle sammen sidder på spring for at storme til københavn det sekund de ringer – vi har jo faktisk det der liv med arbejde og studie også.\n27. august 2013 kl. 06:04\t Svar\n(samme kommentar er sendt til Michelle og Marie).\nDet lyder som en rigtig træls oplevelse. Jeg synes I skulle tage at sende jeres tre links til jeres indlæg til journalisten, blot for at de lige kan blive mindet om, at det altså er mennesker de har med at gøre.\n27. august 2013 kl. 09:58\t Svar\nDet er virkelig en rædsom oplevelse og en uretfærdig behandling I har fået af Go’ aften Danmark. I sig selv er der virkelig intet i vejen med beslutningen – snarere måden den er blevet taget og udført på. Det er virkelig ikke i orden.\n27. august 2013 kl. 21:52\t Svar\nJeg er fuldstændig enig – det er bare ikke i orden, at de ikke har mere styr på tingene… de havde trods alt fire dage, til at finde ud af det andet… Den ene af de to piger som var derinde, kom direkte fra sådan en tur med klassen, og havde først fået af vide, at hun skulle derind, en time eller to før vi skulle møde… Så det var over hele linjen, at det gik galt…\nJo tak skal du have… Jeg var ret spændt på at se det selv, og er egentligt ganske tilfreds med det hele… jeg ser i hvert fald meget roligere ud end jeg følte mig, for jeg var simpelthen så hamrende nervøs… Hehe…\n28. august 2013 kl. 14:20\t Svar


Tog SNCF & TGV Paris - Dunkerque | Find billige togbilletter og togtider | Trainline\nTog fra Paris til Dunkerque\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Paris til Dunkerque med tog er 3t 31m over en afstand på omkring 242 km. Der kører normalt 15 tog om dagen fra Paris til Dunkerque, og billetter starter fra 15 €.\nTogtider fra Paris til Dunkerque\nTjek de næste tog, der afgår fra Paris til Dunkerque for den tir 6 jul. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n07:45 10:21 2t 36m, 1 togskift\n09:52 11:53 2t 1m, direkte\n11:20 13:36 2t 16m, direkte\n12:15 15:21 3t 6m, 1 togskift\n13:28 16:21 2t 53m, 2 togskift\n14:44 17:21 2t 37m, 1 togskift\n15:50 18:06 2t 16m, direkte\n16:15 18:21 2t 6m, 1 togskift\n17:52 20:08 2t 16m, direkte\n18:31 05:50 11t 19m, 1 togskift\nTGV, SNCF og FlixTrain-tog fra Paris til Dunkerque\nDu kan rejse fra Paris til Dunkerque med TGV, SNCF og FlixTrain-tog. Vær opmærksom på, at disse tog muligvis ikke kører direkte fra Paris til Dunkerque, så sørg for at tjekke, om du skal skifte tog under rejsen, når du søger efter billetter.\nBillige togbilletter fra Paris til Dunkerque\nPrisen på togbilletter fra Paris til Dunkerque starter ved 15 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Paris til Dunkerque.§\nVil du vide mere om din rejse fra Paris til Dunkerque? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Paris til Dunkerque?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Paris og Dunkerque er 3 timer and 31 minutter, og der er ca. 15 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Paris og Dunkerque med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Paris til Dunkerque er 1 time and 59 minutter.\nHvor meget koster toget fra Paris til Dunkerque?\nTogbilletter fra Paris til Dunkerque starter fra kun 15 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Paris til Dunkerque?\nJa, det er muligt at rejse fra Paris til Dunkerque, uden at du behøver at skifte tog. Der er 5 direkte tog direkte tog fra Paris til Dunkerque. Der kan dog være færre direkte forbindelser tilgængelige afhængigt af den specifikke afgangsdato.\nHvornår afgår det første tog fra Paris til Dunkerque?\nDet første tog fra Paris til Dunkerque afgår kl. 05:52. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Paris til Dunkerque?\nDet sidste tog fra Paris til Dunkerque afgår kl. 21:28. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Paris og Dunkerque med tog?\nTog fra Paris til Dunkerque tilbagelægger en distance på ca. 242 km under rejsen.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Dunkerque til Paris.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Paris til Dunkerque for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 06.07.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 26.08.2021 til rejser på 26.08.2021 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.\nTorino til Collegno\nParma til Prato


Topscor som god hustru og weekendplaner alene med børnene - YouBlush\nMOMMY'S CORNER May 31, 2018\nIndlægget er lavet i samarbejde med Bertils Børnefest og Fisketorvet\nDet er drøn på denne uge med jobs og photoshoots hver eneste dag. Farmand er i gang med en længere tv serie produktion, så det er masser af praktik med at få familielivet til at hænge sammen og på hængende håret, at vi når at hente børnene fem i lukketid i børnehaven. Jeg hader at hente dem så sent, men denne ugen kan det bare ikke være anderledes. Heldigvis er Sølve kommet i den alder, at han ELSKER at være i børnehave og tit faktisk ikke vil med hjem, hvis jeg henter for tidligt. Finn hænger bare med og hygger sig med sand og skidt fra top til tå og er verdens største grin når jeg henter ham. Han ligner seriøst en mekaniker hver eneste dag jeg kommer og henter, smurt ind i skidt, snavs og sand godt klistret sammen af et tykt lag solcreme… (jeg ville ønske børnehaven også kunne bruge Rudolph Cares solcreme, som er noget af det mest geniale solcreme jeg har prøvet. Den bliver ikke hvid, den er ikke tyk og klistret, men nem at smøre ud og absorberes hurtigt. Ingen af mine unger brokker sig, når de får den på. Skulle jeg være løbet tør, som jeg har været den sidste uges tid, er det nærmest med tvang de får solcreme på, og de siger det svider og strammer, og man kan se mærker efter små tårer der er løbet ned af kinderne på dem, når jeg er færdig. PHu ha..) Men den solcreme er fantastisk disse dage, hvor vejret er noget man aldrig nogensinde havde turde drømme om!\nJeg er alene med børnene fra i dag. Jeg tror jeg vil våge på at kalde mig for verdens bedste hustru, fordi min mand er taget til festival i Barcelona fra torsdag til søndag, mens jeg er hjemme med ungerne. Og ikke nok med det – om 3 uger, tager han også til VM i fodbold i Rusland med vennerne!!! Her har jeg allieret mig med min mor som kommer på besøg for at hjælpe, fordi det plejer at være ret meget arbejde i juni, men altså, er jeg ikke bare en god kone?? (og jo, jeg tager helt klart revanche, hvor han skal få lov til at være hjemme med børnene!)\nSå hvad gør man så, når man er alene med to rollinger med krudt i røven? Jeg syntes faktisk ikke det er så slemt.. (spørg mig om det samme søndag aften!). I dag var vi på stranden efter arbejde. Jeg havde tidligt fri, fordi vi var færdig før tid i dag, så det var fantastisk at kunne hente dem ved 15 tiden med færdig pakket strandtaske og tage ned til Amager Strand. Helt fantastisk aftensol og jeg fortryder (næsten) at jeg ikke tog aftensmaden med.\nI morgen har jeg lovet popcorn og is til Disney show og på lørdag tager vi til Fisketorvet et par timer til Bertils Børnefest. Jeg er altså blevet fan af shoppingcentre. Helt perfekt med små børn. Man får altid parkering. Man kan have begge børn i en indkøbsvogn – eller lade dem løbe rundt og ikke være bange for biler. Man kan stort set få det hele af indkøb og “everyday needs” og der er altid en form for legeområde og børnevenlig mad. Scor! OG man kan køre børn og indkøb helt ud til bilen igen, i indkøbsvognen! Yes, jeg er fan! Så på lørdag tager vi i Fiskeren til Bertils Børnefest – et slags børnealternativ på Distortion (?) hvor der på deres tagparkering bliver en mini festival med breakdance show, hoppeborg, Oskar fra MGP, tegnevæg, goodiebags til alle børn, god mad og meget mere. Sølve tager sin veninde Lily med og glæder sig herremeget! Mest til hoppeborgen tror jeg, selv om MGP også er ret sejt.\nPå søndag er det fodboldtræning og så tager vi måske en tur på stranden igen. Inderstranden på Amager er perfekt med småbørn.\nHåber jeg kan nå at få mast lidt træning ind disse dage. Det kniber en smule, men jeg må lave nogle øvelser og hoppe lidt på trampolinen efter de er kommet i seng.\n2 Responses to “Topscor som god hustru og weekendplaner alene med børnene”\nSara, jeg er helt vild med den røde, blomstrede t-short på første billede. Kan den stadig købes (så på Instagram at den er fra The Kooples)? ?\nHej Louise, Tusinde tak! Jeg er også mega glad for den. Jeg købte den på udsalg i februar, så det ved jeg ikke om du kan… ved desværre ikke hvad stylen hedder, eller plejer det være en god ide at søge på. Held og lykke! KH


Rådyr - Fotograf\nRådyret (Capreolus capreolus) er Europas mindste hjorteart, det er en meget almindelig hjort at se i Danmark og det anslås at der er op imod en halv million rådyr i Danmark.\nCanon EOS R + Sigma 150-600mm f/5-6.3, Contemporary ISO:800 / Blænde: f6.3 / Eksponeringstid: 1/1250\nRådyr lever i skov, åbne naturområder og marker, hvor den finder sin føde som f.eks. græs, korne, birkeskud.\nFer april til oktober færdes bukkene oftest enkeltvis og forsvar deres territorium mod andre bukke. Råerne færdes i et område som er afgrænset, og området forsvares ikke aktivt mod andre råer.\nISO:800 / Blænde: f6.3 / Eksponeringstid: 1/1250\nFakta om rådyr:\nLængde 100-140 cm\nhøjde 60-90 cm,\nvægt 15-40 kg.


Amerikanere bagud på pressefrihed\nFlere kinesere og egyptere end amerikanere anser det for meget vigtigt at undgå statslig kontrol af medierne, viser en stor amerikansk undersøgelse.\nAmerikanerne halter bagefter befolkningerne i diktaturstater, når det kommer til statslig kontrol af medierne. Det skriver International Herald Tribune.\nDet amerikanske University of Maryland har undersøgt forholdet til pressefrihed i 20 lande. Undersøgelsen viser blandt andet, at 56 procent af de adspurgte amerikanere mener, at det er meget vigtigt, at medierne kan offentliggøre, hvad de vil uden statslig kontrol. Det er under Kina, hvor tallet er 58 procent. I Egypten er det 64 procent.\nOgså i resten af verden bliver amerikanerne overhalet af befolkninger, der finder det meget vigtigt at undgå statslig kontrol af medierne. I Argentina er det 70 procent, og i Frankrig er det 80 procent.\nDerudover mener mere end hver fjerde amerikaner, at regeringen skal have ret til at forhindre medierne i at offentliggøre information, der kan være "politisk destabiliserende". Mere end hver femte amerikaner mener endda, at pressen skal have "færre friheder".\nPå det område må pressekorpset dog kigge langt efter støtte i diktaturstaterne. Over halvdelen af både kinesere og egyptere mener, at regeringen skal have ret til at forhindre destabiliserende information i at slippe ud.\nOverordnet set viser undersøgelsen solid støtte til pressefriheden verden over. Blandt bundskraberne var Rusland, Jordan og det palæstinensiske selvstyre.\nSe hele undersøgelsen på WorldPublicOpinion.org.


Flere fjerne markeder bidrog til hotelvækst i maj\n53.000 flere overnatninger havde de danske hoteller glæde af i maj 2017 sammenlignet med samme måned sidste år. Det svarer til en vækst på 3,9 pct., og det samlede antal hotelovernatninger i måneden rundede 1,4 mio.\nVæksten kommer blandt andet fra de europæiske lande mod syd. Overnatningerne fra Frankrig, Italien og Spanien gik alle over 8 pct. frem sammenlignet med maj i 2016, og Tyskland fulgte trop med en vækst på 6,9 pct. Desuden strømmede amerikanerne til Danmark, og med flere end 67.000 hotelovernatninger i alt stod de for en vækst på 8,5 pct. sammenlignet med sidste år.\n2017 er Dansk-kinesisk Turismeår, og ud fra overnatningstallene begynder denne indsats nu at bære frugt. Antallet af kinesiske overnatninger var sammenlignet med maj i 2016 nemlig 23,9 pct. højere i år.\n”Maj var endnu en rigtig flot måned for hotellerne, og vi ser igen, at væksten er fordelt på mange vigtige markeder. Det er værd at notere sig, at antallet af kinesiske overnatninger går frem, for det viser helt tydeligt, hvad målrettede markedsføringsindsatser kan føre med sig til gavn for turismen i landet,” fortæller Jens Zimmer Christensen, der er Formand i HORESTA.\nDet er dog ikke alle markeder, der gik frem i maj. Blandt andet droppede flere nordmænd at krydse Skagerak, og hotellerne oplevede således 14,2 pct. færre overnatninger fra vores naboer mod nord. Dermed blev nordmændene overhalet af amerikanerne som det næststørste udenlandske hotelmarked i maj. Svenskerne indtog førstepladsen.\nDanskerne gik selv i spidsen, når det kom til at benytte de danske overnatningssteder. Med flere end 28.000 ekstra overnatninger i maj, stod landets egne borgere for mere end halvdelen af de nye hotelovernatninger.\nAlle regioner går frem\nI maj kunne alle de danske regioner glæde sig over vækst i hotelovernatningerne. Særligt Midtjylland og Sjælland oplevede flere gæster. Her steg antallet af overnatninger med henholdsvis 15,8 pct. og 12,3 pct.\nI Syddanmark og Hovedstaden var situationen næsten uændret med vækstrater på 1,9 pct. og 1,3 pct.\nSamlet havde de danske hoteller en belægningsprocent på 67, hvilket betyder, at to ud af tre danske hotelværelser i gennemsnit var udlejet i hele maj. Det er en stigning på 1 procentpoint.


Opgaven bestod i at udskifte eksisterende NH3-køleanlæg med et centralt glykol-køleanlæg. Tilslutningen skulle foregå, imens anlægget stadig forsynede nogle af produktionerne med køling.\nDerudover var der et ønske om stadig at dække en enkelt produktion med et decentralt NH3-køleanlæg med en lavere temperatur, end glykolanlægget kan levere. Dette skulle installeres i et separat maskinrum med mekanisk ventilation.\nProcess Engineerings projektleder har varetaget projektøkonomi, leveringsomfang, tidsplan, indkøb, varemodtagelse, inspektion, test, kontrol, sikkerhedskoordinering, dokumentation, CE-mærkning og koordinering af miljø.\nProjektet er opdelt i områderne proces, el og automation, civil/bygning, procesudstyr og miljø.\nProjektlederen fra Process Engineering har refereret til kundens nøglepersoner.


01. jun 2015 KL. 8:22\n"Tallene kommer fra Danmarks Statistik og DA, og de viser, at der samlet set er 6500 færre danske statsborgere, der er i beskæftigelse i dag end i 2011."\n"Nej, men det er fordi, vi kobler fuldtidsstillinger og den private- og den offentlige sektor, fordi de første tal handler om den private sektor."\n"I den offentlige sektor er der færre ansatte i dag, end da jeg var statsminister, og hvis man ser på den samlede danske beskæftigelse, så er det altså sådan, at der totalt set er en øget beskæftigelse."\n"Men det dækker over, at der er kommet så mange udlændinge ind, at danskerne reelt er mindre i beskæftigelse, end de var, da jeg var statsminister," siger Lars Løkke Rasmussen.\nUmuligt for Løkke at forklare\n"Det er umuligt for Lars Løkke Rasmussen at forklare det regnestykke," siger Helle Thorning-Schmidt.


Camillajb ♥: Ferien går alt for hurtig!\nFerien går alt for hurtig!\nSynes allerede ferien er ved at være slut? Det er nedern! Det er nytår om lidt. Og så skal vi begynde i skole næsten lige efter. Jeg vil ha' længere ferie! Men nyder skam ferien!Verdens bedste venner, veninder & familie gør den god :-) Jeg er glad for jeg er en af dem der har ferie, og ikke skal i skole/på arbejde.. Go' arbejdslyst til dem der skal :-P


Beskæftigelsesministeren arbejder på at få flere unge i fritidsjob\nPRESSEMEDDELELSE / 28-11-2019\n25.300 færre unge mellem 13 og 17 år har i dag et job end før finanskrisen. Værst står det til for de 13- og 14-årige. Derfor har beskæftigelsesministeren bedt Arbejdsmiljørådet komme med forslag til, hvordan man kan gøre reglerne mere enkle, så flere unge kan få sig et fritidsjob.\nI perioden 2008 til 2017 er beskæftigelsen blandt unge under 18 faldet med 6 procentpoint - fra 38 pct. til 32 pct. I alt var der 109.500 unge mellem 13 og 17 år i arbejde i 2017, mens tallet i 2008 lå på 134.800. Selv om kurven de senere år er steget en smule, er antallet fortsat langt lavere end før finanskrisen og følger dermed ikke tendensen for den generelle beskæftigelse i Danmark, der ligger historisk højt.\nDerfor har Peter Hummelgaard taget første skridt i retning mod at få flere af de unge tilbage i fritidsjobs efter skoletid. Ministeren har bedt Arbejdsmiljørådet om at komme med forslag til, hvordan reglerne for unges arbejde kan gøres og formidles klarere og enklere - uden at det går ud over sikkerheden.\n- Antallet af unge i job er fortsat langt lavere end før finanskrisen. Det skal vi gøre noget ved. Et fritidsjob lærer unge noget, man ikke kan læse sig til i en bog. Det handler om, hvordan livet på en arbejdsplads fungerer, og hvad det vil sige at indgå i et arbejdsfællesskab og tage ansvar for en opgave. Derfor har jeg bedt Arbejdsmiljørådet komme med konkrete forslag, der kan gøre det nemmere for de unge at få et fritidsjob.\nArbejdsmiljørådet er blevet opfordret til at tage BrancheFællesskaberne for Arbejdsmiljø med på råd og vende tilbage til januar 2020. Ministeren vil herefter drøfte reglerne på området med arbejdsmiljøforligskredsen.\nBeskæftigelsesministeren åbner i dag en fritidsjobkonference med titlen "Arbejde og lære giver brød og ære". Konferencen på Nørrebro i København afholdes af FRAK, der er en socialøkonomisk virksomhed, der hjælper unge mellem 13-17 år fra udsatte byområder i fritidsjob.\nLæs mere om konferencen på FRAK's hjemmeside


For borgere og bønder af Jens Henrik Koudal (Bog, Indbundet)\n> Bøger>For borgere og bønder: stadsmusikantvæsenet i Danmark ca. 1660-1800\nFor borgere og bønder: stadsmusikantvæsenet i Danmark ca. 1660-1800 (Bog, Indbundet)\nDiverse ophavsangivelser: rentegninger og kort: Åse Eg Jørgensen, Bente Jarlhøj, Poul Erik Larsen\nFor borgere og bønder: stadsmusikantvæsenet i Danmark ca. 1660-1800\nBogen beskriver stadsmusikanternes hverdag og sociale forhold. Den skildrer deres opfattelse, deres instrumenter, repertoire, kompositioner og kunst. Også konkurrenterne, der "gik dem i næringen", belyses. Forfatteren konkluderer, at stadsmusikanterne havde en nøglerolle som formidlere mellem udlandet og Danmark samt mellem land og by. De bidrog til at inddrage Danmark i en fælles europæisk musikkultur.\n»Det lykkes Jens Henrik Koudal at kortlægge det kgl. privilegerede professionelle musikliv i Danmark. Han gør også nogle gedigne musikhistoriske fund, der placerer hans disputats fornemt i den internationale forskning(...)og han lægger vægt på at vise, at moderne dansk kan skrives, så det er flydende og farverigt uden at den akademiske præcision sættes over styr.«\n»Henrik Koudals disputats er en fremragende og skelsættende monografi om en central institution i Danmark, som her i landet ikke hidtil har været genstand for omfattende musikvidenskabelige studier«\n- Mette Müller, Folk og Kultur, Årbog for Dansk Etnologi og Folkemindevidenskab 2000\n»Koudal skriver fængslende om en overset, men med denne bog gennembelyst stykke dansk kulturhistorie.«\n»Denne bog er et klassisk akademisk lærdomsarbejde og en imponerende arbejdspræstation[...]Hver en sten bliver vendt, alle aspekter af det hidtil så underbelyste stadsmusikantvæsen bliver omhyggeligt analyseret. Når man har læst denne velskrevne og omhyggeligt gennemarbejdede bog til ende, tror jeg, man ved det meste af, hvad der er værd at vide om de godt 250 personer, der i de 140 år mellem 1660 og 1800 beklædte et stadsmusikantembede her i landet.«\n- Thorkild Kjærgaard, Weekendavisen\n»Bogen er veldokumenteret og velskrevet, og selv om de færreste vil læse den i et stræk, er den en guldgrube, som man hele tiden vil vende til...anbefaler hermed bogen på det varmeste.«\n- Hans Tjalve, Meddelelser fra Center for Historisk Musik