• Bestil Loop – reol med 4 hylder i massiv eg, bredde 140 cm Hvid olieret – 6590 kr.\nLoop – reol med 4 hylder i massiv eg, bredde 140 cm Hvid olieret\n6590 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: Loop – reol med 4 hylder i massiv eg, bredde 140 cm Hvid olieret\nKategori: Daglig stue // Reoler\nStørstedelen af webshops i Danmark tildeler heldigvis en række forskellige fragtmuligheder. En af dem der er mest anvendt er i vore dage levering til en pakkeshop, hvor det er muligt at hente dine produkter på et valgfrit tidspunkt. Metoden er jo særdeles fleksibel, og endda endda den mest betalelige mulighed for levering ved køb af Loop – reol med 4 hylder i massiv eg, bredde 140 cm Hvid olieret.\nDu burde derudover prøve at få varerne leveret til dit hus eller til dit arbejde. Metoden bliver gerne en sjat dyrere, men omvendt ret nem. Den mest prisbevidste leveringsmodel vil dog altid vise sig at være at hente pakken selv, som dog afhænger af at du er nær netbutikkens hjemsted.\nFragttiden på Daglig stue // Reoler er virkelig relevant hvis du har behov for din ordre straks, så af den grund er det relativt fornuftigt at vi undersøger tidshorisonten for levering ved den vedkommende vare.\nMasser af online selskaber giver 1 hverdags levering på mange af shoppens varenumre, eksempelvis Loop – reol med 4 hylder i massiv eg, bredde 140 cm Hvid olieret, som dog beroer på at der bestilles før et konkret tidspunkt, så de har udsigt til at kunne nå at få produkterne pakket inden de pakkeansatte får fri.\nFlere internet virksomheder tilbyder fragt uden betaling, men typisk kun hvis der bestilles for et fastslået beløb. Som alternativ kunne man tage den mest letkøbte leveringsudgave, der oftest – uanset om du er nær Fredericia, Haderslev eller Hørning – vil være at få fragtmanden til at levere din ordre til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være virkelig ligetil for forbrugerne at sammenligne priser (via fx PriceRunner) fra diverse online forhandlere, og følgelig har en lang række online outlets været nødt til at tvinge salgspriserne på mange af deres produkter – til babyer og børn, og ligeledes også til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange byde på fragt uden beregning.\nDet kan stadigvæk vise sig smart at studere nogle online webshops efter tilbud på Loop – reol med 4 hylder i massiv eg, bredde 140 cm Hvid olieret inden du gennemfører din bestilling, så man er tryg ved at opnå den mest betalelige pris.\nDu bør imidlertid huske på, at når en online virksomhed forhandler en vare til en udsalgspris som virker besynderligt lav, så bør det i nogle tilfælde være et faresignal om en uoprigtig internet handler. Køb med kort er ikke desto mindre inkluderet i et regelsæt, der forsvarer dig imod falske butikker på nettet.\nGenerelt foreslår vi kortkøb eller MobilePay. Som et alternativ kan du vælge en løsning som fx ViaBill, når du ser en fordel i at afbetale betalingen over tid.\nFør nogen handler i en butik bør de reelt skimme e-shoppens betingelser, dog er det typisk ikke super spændende.\nEn nemmere løsning er at se nærmere på om internet webshoppen er medlem af e-mærket, siden det almindeligvis er et bevis på at internet firmaet opretholder de danske retningslinjer, samt at internet selskabet rutinemæssigt kontrolleres af fagfolk der er meget fortrolige de gældende vilkår. Desuden tilbydes du anledning til en hjælpende hånd, ifald du oplever udfordringer i forbindelse med din bestilling.\nI øvrigt stiller vi forslag om at man er omhyggelig omkring de mest aktuelle forhold der spiller ind i forbindelse med transaktionen, f.eks. hvilken byttepolitik butikken bruger. I den relation er det tilmed relevant, at man stadigvæk bevarer sin kvittering på e-mail, således man fremadrettet vil kunne vidne om sin ordre af Loop – reol med 4 hylder i massiv eg, bredde 140 cm Hvid olieret, hvad end man shopper til en herre eller dame.\nTrustpilot yder faktisk gavnlige løsninger til at efterforske flere aktuelle køberes ratings og derfor tilrådes det, at du tager et kig på online shoppens omtaler af Loop – reol med 4 hylder i massiv eg, bredde 140 cm Hvid olieret inden du placerer din ordre.\nFacebook forærer dig ydermere evigt sikre muligheder for at få en idé om internet firmaets troværdighed. Foruden det ses endda e-handler hvor man kan aflevere en anmeldelse af virksomhedens service, hvilket ydermere bør benyttes til afvejning af hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder sammen med en lang række e-forhandlere hvori vi præsenterer butikkernes varer, og tager kommission ifald den besøgende vi sender videre laver en bestilling.\nOplysninger omkring varer og online butikker opdateres løbende, men vi kan desværre ikke garantere imod korrektioner der eventuelt er realiseret efter sidste opdatering af sidens oplysninger.


Bakkemørtel Klampenborg pristjek » Store besparelser\nVarerne der er præsenteret på denne side er automatisk udvalgt af vores søgemekaniske. Den har nemlig kigget ekstremt mange produkter med det formål at finde de varer der minder mest om søgeordet bakkemørtel, og som algoritmen af den grund skønner er mest interessante for dig.\nForuden den søgetekst du skrev på Google har den derudover indregnet søgefraser, som den vurderer at øvrige søgende formentlig benytter i den sammenhæng, eksempelvis bakkemørtel cement blandingsforhold og hvordan blandes bakkemørtel foruden søgefraser som bakkemørtel eller bakkemørtel til udvendig puds.\nDen viden bruger algoritmen som yderligere inspiration til at liste de mest relaterede varer. Det kan også ses at mennesker eksempelvis søger efter bakkemørtel eller strandmørtel, bakkemørtel hvad er eller bakkemørtel 6 6 pris. Den her data har robotten ligeledes brugt til, at finde vej forbi et utal af produkter.\nI øvrigt kan det ses i data, at søgefraserne bakkemørtel 0-4 mm, bygma bakkemørtel og bakkemørtel er aldeles almindelige, og som følge heraf er disse samtidig medregnet af robot-søgeren ligesom søgeordene bakkemørtel tørretid, bakkemørtel til pudsning og bakkemørtel 6,6%. Forhåbentlig viser det sig at du ikke blev skuffet over de viste produkter, og at minimum ét af dem kan bruges.\nBakkemørtel erhverves fra store byggebutikker, eksempelvis Silvan, Stark, XL-Byg, Jem og Fix, Bauhaus, Bygma, Davidsen og 10-4.\nMasser af e-forhandlere giver nu flere fragtformer. En sikker vinder er lige nu pakkeshoppen, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente de købte varer i Klampenborg når der er tid til det. Denne er jo ekstremt simpel, samt oftest desuden den mest prisbevidste fragtmetode.\nDu burde ydermere beslutte dig for at bestille produkterne til levering til din bopæl i Klampenborg eller til dit arbejde. Løsningen bliver af og til lidt mere pebret, men endda usædvanlig smertefri. Den mest betalelige mulighed for levering er dog selv at hente varerne, men det afhænger af at du lever nær bakkemørtel webshoppens tilholdssted.\nLeveringstiden er naturligvis ekstremt betydningsfuld i tilfælde af at man har behov for bakkemørtel med det samme, så herved er det nemlig afgørende at vi checker leveringstiden for Klampenborg på den relevante vare.\nEn række netshops i Danmark tilbyder dag-til-dag levering i Klampenborg på utallige varenumre, som alligevel forudsætter at bestillingen anbringes forud for et aftalt klokkeslæt, så de garanteret kan nå at få bakkemørtel sendt afsted forud for at de lageransatte har fri.\nEn hel del bakkemørtel webbutikker byder på portofri levering, men ofte afkræver det at der handles for en præcis sum. Som alternativ kan du udse dig den prisbilligste leveringsmanér, som mange gange vil blive at få leveret bakkemørtel til et afhentningssted.\nBakkemørtel til Klampenborg\nDet er jo vældig bekvemt for almindelige mennesker at sammenligne priser på bakkemørtel i blandt diverse firmaer på nettet, og med det motiv har de fleste e-firmaer i Klampenborg set sig tvunget til at sænke salgspriserne på bakkemørtel voldsomt, og endda nogle gange yde gratis fragt.\nDet kan stadigvæk vise sig lønnende at eftergå en række online forhandlere nær Klampenborg efter rabat på bakkemørtel forud for at du bestiller, sådan at du er skudsikker på at antage den bedste pris.\nMan bør imidlertid ikke undervurdere, at såfremt en forretning på nettet frembyder bakkemørtel i Klampenborg til en salgspris som kan virke uhørt letkøbt, bør det for det meste være et bevis på en uærlig internet shop. Køb med gængse betalingskort er trods alt omsluttet af en bestemmelse, som passer på dig som kunde imod uoprigtige internet forhandlere.\nVi foreslår generelt betalinger med kort eller MobilePay. Som en anden løsning kan du drage nytte af en afdragsordning på bakkemørtel som fx ViaBill, såfremt du hellere vil honorere pengene over en længere periode.\nInden nogen køber bakkemørtel i en internet webshop i Klampenborg kunne man altid studere butikkens betingelser, men det er normalt ikke særlig morsomt.\nAlternativet kunne derfor være at granske hvorvidt internet virksomheden i Klampenborg er medlem af e-mærke ordningen, fordi det kan være et fingerpeg om at e-butikken overholder den officielle danske lovgivning, udover at e-firmaet løbende overvåges af fagmænd der behersker vedtægterne på området. Desuden får du chance for at blive assisteret, ifald du skulle få problemer med bakkemørtel i forbindelse med din shopping.\nForuden dette foreslåes det at man er sat ind i de mest aktuelle vedtægter der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen, f.eks. den ombytningspolitik på bakkemørtel e-firmaet tilsikrer. I den relation er det på samme måde afgørende, at man når som helst beholder ens købsbekræftelse, således man når som helst kan bevise handlen, hvad end du leder efter et produkt til en dreng eller pige.\nInternet forretninger i Klampenborg\nTrustpilot fremskaffer faktisk ærlige chancer for at se nøjere på en lang række aktuelle bakkemørtel konsumenters reflektioner og herved er det klogt, at du eksaminerer internet selskabets omtaler inden du lægger din bestilling.\nFacebook byder på også ultra uafhængige genveje til at få indtryk af bakkemørtel webbutikkens kundefokus. I øvrigt er der en del online firmaer hvor man kan afgive en anmeldelse af deres køb, hvilket tilmed må drages fordel af til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nVores website er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi hjælper en hel del internet virksomheder i form af at vi promoverer butikkernes tilbud, og indtjener provision ifald en af de besøgende på vores website foretager en bestilling.\nViden om varer og internet butikker vedligeholdes nu og da, men vi giver ingen garanti imod reguleringer der kan være lavet efter at vi sidste gang opdaterede vores data.\nBakkemørtel Klampenborg – Få 500 liter bakkemørtel leveret til Dyrehavsbakken i Klampenborg


Møde i Uddannelsesudvalget for Pædagoguddannelsen guddannelsen i UCL - PDF\nDownload "Møde i Uddannelsesudvalget for Pædagoguddannelsen guddannelsen i UCL"\n1 Referat Mødedato 24. oktober 2013 Starttidspunkt 15:00 Sluttidspunkt 17:00 Afdeling/enhed Pædagoguddannelsen i UCL Dokumentnavn dagsorden Uddannelsesudvalget Dokumentnummer Arbejdsområde Uddannelsesudvalget for Pædagoguddannelsen i UCL Referent ANKB Møde i Uddannelsesudvalget for Pædagoguddannelsen guddannelsen i UCL torsdag den 24. oktober 2013 kl ,, lokale B1.05 Pædagoguddannelsen dannelsen i Jelling, Vejlevej 2 Deltagere: Udvalgsmedlemmer: Hans Erik Duschek-Hansen, formand, udpeget af rektor Poul Erik Pedersen, udpeget af SL Herdis Toft, udpeget af SDU Ellen Ravn Habekost, medarbejderrepræsentant, Jelling Mette Richter, medarbejderrepræsentant, Odense Jannie Nielsen, medarbejderrepræsentant, Odense Hanne Holsøe, studerende repræsentant, Odense Lisbeth Obel Utoft, studerende repræsentant, Jelling Tilforordnede: Studierektor Lars Lynge Nielsen Uddannelseschef Mette Fedders, Fyn Uddannelseschef Michael Laursen, Jelling Øvrige deltagere: Vicedirektør Niels Grønbæk Studieleder Lars Udengaard, Fyn Ledelsessekretær Anne Berthelsen (referent) Afbud: Leder af Videreuddannelse og Praksisudvikling, Jørgen Hansen Susan Linnet, udpeget af Region Syddanmark Rikke Hunsdahl, udpeget af BUPL Agnete Lyngbye Kramme, udpeget af Odense Kommune Pernille Moesby Laursen, udpeget af Kommune Kontakt Rådet Syddanmark Uden afbud: Inger Kragh, udpeget af Fredericia Kommune 1\n2 1. Gennemgang af dagsorden og godkendelse af referat fra seneste møde Kl Indstilling: Uddannelsesudvalget gennemgår dagsorden og referat og tager disse til efterretning med de justeringer, der måtte fremkomme under drøftelsen. Der var en særlig velkomst til kommende vicedirektør Niels Grønbæk, hvorefter mødet blev indledt med en kort præsentationsrunde. Referatet fra det seneste møde blev godkendt uden bemærkninger. 2. Orientering om ny ledelsesstruktur i UCL, herunder drøftelse af uddannelsesudvalgenes rolle v/vicedirektør Niels Grønbæk Kl Orientering: Lars Lynge indledte punktet med en kort orientering om den nye ledelsesstruktur, som for Lars selv blev anledning ikke årsag til beslutningen om at træde af og gå på pension. Den nye struktur reducerer antallet af niveau 2 ledere fra 8 til 5, og for grunduddannelsernes vedkommende bliver der etableret 3 søjler : En for sundhedsuddannelserne, en for de pædagogiske & samfundsfaglige uddannelser samt en for tværgående uddannelsesudvikling. Således lægges pædagoguddannelsen sammen med læreruddannelsen, socialrådgiveruddannelsen og administrationsbacheloruddannelsen i en søjle under ledelse af vicedirektør Niels Grønbæk, tidligere studierektor for læreruddannelsen. Lars gav ordet til Niels Grønbæk, som startede med at fortælle om sin egen baggrund, begrundelse for organisationsændringen, strategi for området og visioner for samarbejdet. Ifølge Niels Grønbæk afspejler organisationsændringen bl.a. ministeriets krav om, at der skal ske en udvikling i professionshøjskolerne i forhold til den udfordring, vi alle er stillet overfor, nemlig Hvad skal der ske med vores velfærdssamfund. Vi er i gang med at uddanne til en fremtid vi endnu ikke kender, og det er især vigtigt at få skabt samarbejdsrelationer mellem lærer- og pædagoguddannelsen. Her er de første initiativer allerede taget, bl.a. med en konference i Odense kommune den 11. november. Alle vicedirektører skal aflevere et oplæg omkring visioner for eget fagområde til direktionen i uge 44, hvorefter oplæggene drøftes på et internat primo november. Fra medio november til medio december skærpes og drøftes de fremtidige linjer, og de færdige oplæg forelægges herefter bestyrelsen. 2\n3 I forhold til de fremtidige Uddannelsesudvalg kunne Niels Grønbæk oplyse, at det evt. kan komme på tale med færre udvalg, såfremt der er særlige forhold, der taler herfor. Der kunne f.eks. blive tale om et udvalg for de pædagogiske og samfundsfaglige uddannelser og et udvalg for de sundhedsfaglige uddannelser. Debat: Poul Erik Pedersen og Herdis Toft var enige i, at det er vigtigt med tværfagligt/tværprofessionelt samarbejde mellem søjlerne. På SDU har man til sammenligning begrebet Studerende i centrum, der rummer fra store til små initiativer. Herdis Toft udtrykte sin bekymring med hensyn til, at besparelser på det administrative område kan komme til at belaste underviserne. Niels Grønbæk var af den mening, at det tværfaglige/tværprofessionelle ikke skal bruges som appendix, men i stedet udgøre noget mere funktionelt, hvor studerende f.eks. vil kunne trække viden fra tværfaglige moduler med hjem til egen uddannelse og koble denne viden til egen bacheloreksamen eller til elementer i en evt. videreuddannelse. Herdis Toft mente, at der måske kunne laves bundne opgaver og defineres krav i forhold til det tværprofessionelle. Mette Richter mente, at moduler i udlandet ville være oplagte. Ellen Habekost så gerne, at de to begreber Tværprofessionalisme og Innovation kunne blive ved med at gå hånd i hånd. Orienteringen ved Lars Lynge og Niels Grønbæk blev taget til efterretning. De omdelte slides, som Niels Grønbæk orienterede ud fra, sendes ud sammen med nærværende referat. ANKB 3. Orientering om arbejdet med ny pædagoguddannelse v/lars Lynge Kl Ekspertgruppen er endnu ikke klar med at offentliggøre et udspil. Der skal afholdes yderligere to møder, hvorefter gruppen afleverer sit udspil til ministeriet i december. Inden da har arbejdsgrupper med deltagelse fra alle professionshøjskoler arbejdet med kompetencemål, som bliver fremtidige begreber i bekendtgørelsen og et paradigmeskift fra de tidligere fag. Lars Lynge gennemgik det udsendte lovforslag og orienterede mundtligt om status i øvrigt vedrørende indhold og organisering af uddannelsen. Generelt er der sket en markant forbedring på trods af, at det ikke har været muligt at få afskaffet den lønnede praktik. Grundfagligheden afkortes, og specialiseringen kommer til at veje tungere. 3\n4 Debat: Poul Erik Pedersen mente, at kompetencemålene vil komme til at stille nye krav til underviserne. Jannie Nielsen mente, at man måske kunne få uddannelsesvejlederne ud på praktikstederne og fungere som praktikvejledere, hvis institutionen ikke selv kan løse opgaven. Orienteringen blev taget til efterretning. 4. Orientering om aftagerundersøgelse v/lars Lynge Kl Indstilling: Jf. Strategi 2020 skal der foretages undersøgelse af aftagernes vurdering af dimittendernes kompetencer på en række områder. Uddannelsesudvalget orienteres om den planlagte aftagerundersøgelse, og der peges på repræsentant(er) til paneldebatten. Mette Fedders orienterede kort om baggrunden for og tiltagene i aftagerundersøgelsen, som forestås af Elsebet Warthoe, kvalitetssikringskoordinator for pædagoguddannelserne. Ifølge strategien skal undersøgelsen følges op af en paneldebat bestående af aftagerfeltet. Der var på mødet ingen repræsentanter til stede fra aftagerfeltet, hvorfor Mette Fedders vil tage kontakt til disse en af de kommende dage. Kontakt til udvalgets repræsentanter fra aftagerfeltet. MEFE 5. Skriftlig orientering Kl Det markante frafald på 1. år, som vi oplevede sidste år, er aftaget. Der forekommer periodevise udsving henover alle semestre, som vi bevarer fokus på, men indtil videre har vi ikke nogen forklaring herpå. Vi håber med tiden at kunne inddrage andre og mere effektive analysemetoder, så vi får mulighed for at danne os et større overblik over årsagerne til frafald. Et af initiativerne i forhold til at etablere et tættere samarbejde med praksisfeltet er afholdelse af fyraftensmøder/cafémøder. Der har været meget stor opbakning hertil, og vi regner med at gøre det til en fast tradition i pædagoguddannelsen. 4\n5 6. Evt. Kl Indtil anden afgørelse foreligger, jf. pkt. 2, opretholdes deltagerkreds og mødekadence for møderne i Uddannelsesudvalget for pædagoguddannelsen, og næste møde planlægges afholdt torsdag den 24. april 2014 kl på Rømersvej, Odense. Herdis Toft stopper som studieleder på SDU og vil overfor SDU anbefale en anden repræsentant til uddannelsesudvalget. Den december afholder VIDA, Vidensbaserede Indsatser i Dagtilbud, forsker- og aftagerkonference på Hotel Nyborg Strand med åbning v. social- og børneministeren. Ellen Habekost: Innovation og Forskning er af Madlab. inviteret til at beskrive og udvikle Grønne læringsrum. Lars Lynge opfordrer til at gå videre med projektet indenfor specialområdet. Der afholdes medarbejderkonference om den ny pædagoguddannelse 8. januar 2014 i Odense Congress Centre. Invitationen videreformidles til Uddannelsesudvalget. Formanden Hans Erik Duschek sluttede af med at takke Lars Lynge for godt samarbejde i de forgangne år. Invitation til VIDA-konference vedlægges nærværende referat. ANKB Anne Berthelsen, referent 5\nDagsorden Afdeling/enhed Pædagogiske og Samfundsfaglige Uddannelser Oprettelsesdato 3. februar 2015 Udarbejdet af HACH Journalnummer Dokumentnavn Refereat Uddannelsesudvalgsmødet Pædagoguddanneslen 3.\nREFERAT Uddannelsesudvalg for pædagoguddannelsen og tilknyttede efter- og videreuddannelser Pædagog- og sundhedsuddannelser 15. september 2015 9. september 2015, UCC Titangade 11, kl. 14.30-16.45. Til


TV: Børnenes valg: 'Helle laver hulahop og Løkke ligner en far' – Ekstra Bladet\nSøndag d. 14. jun. 2015 - kl. 18:47\nTV: Børnenes valg: 'Helle laver hulahop og Løkke ligner en far'\nFra børn skal man høre sandheden, og selvom børnene ikke må stemme til valget, så har de ikke så lidt at sige om politikerne. Se indslaget nedenfor\nFå børnenes ærlige mening om politikerne her. (Foto: Lars Hansen og Jonas Reher / Redigering: Maria Haargaard)\nDer bliver på ingen måde lagt fingre imellem, når vores seks børn i alderen fem til syv år giver deres helt ærlige mening om partilederne.\nOveralt er der valgplakater at finde, hvor politikernes smilende ansigter fortæller hver deres budskab. Men hvilket udtryk giver de forskellige ansigter egentlig?\nVi stak billeder af partilederne i hænderne på vores purunge, bundærlige panel, og der kom i dén grad sandheder på bordet. Og hver især var de ikke et sekund i tvivl om, hvem de synes skal være Danmarks næste statsminister.\nAlvin på fem år foretrækker helt klart Lars Løkke som statsminister, og det har han sin helt egen grund til. Få den ovenfor.\nMan skal jo som bekendt høre sandheden fra børn og fulde folk, så hvis du endnu ikke har besluttet, hvem af partierne du sympatiserer mest med, så kan børnenes ærlige meninger måske hjælpe dig på vej.\nHvad tænker børnene om politikerne? Hvem ligner en statsminister? Eller ligner de noget helt andet end en politiker?\nFå også din basisviden på plads med vores børnepanel her.


hvordan man kan sammenligne AMD 64- bit & Intel Pentium\nSådan nulstiller blækpatroner niveauer , mens genopfyldning\nhvordan man kan reparere en Toshiba Satellite\nhvordan man får programmer til at bruge en dual core processor\nLæsning forbruger anmeldelser om 64- bit AMD ( Advanced Micro Devices ) og Intel Pentium -processorer er en måde at sammenligne effektiviteten af hver processor . Men du kan også evaluere de to processorer ved hjælp af to computere , der ellers identiske, og udførelse af test på begge CPU'er . Run identisk software applikationer , som du bruger dagligt og overvåge , hvor hurtigt hver processor arbejder med hvert af de programmer,\nAMD 64- bit processor\nIntel Pentium -processor .\nRediger BIOS ( Basic Input Output System ) -indstillinger for 64- bit AMD -processor og Intel Pentium -processor . Hvis forarbejdningsvirksomhederne ikke er blevet konfigureret for de to computere , sørge for, at du aktiverer de funktioner, " CPU-kerner "og " CPU Multi-Threading . " Søg i BIOS for at finde funktioner i Advanced BIOS Features menuen .\nLav en liste over bestanddele og processorer , som du vil evaluere. Din liste skal indeholde navnene på de Intel Pentium og 64- bit AMD processorer , og det operativsystem, bundkort , harddisk , RAM ( Random Access Memory ) og grafikkort . Dette vil hjælpe dig med at holde styr på alle komponenter og sats udførelsen af den chip , du aktuelt overvågning .\nOpret din egen testmiljø for at vurdere processorer »bus hastigheder , load tider og hvordan kompatibel de er med visse programmer . For eksempel kan du sammenligne AMD 's Anthon 64 FX med Intels Pentium 4 processor til at bestemme , hvilken processor er hurtigere , eller hvor godt de enkelte klarer i løbet af en multitasking session\nEvaluer 64 .-bit AMD og Intel Pentium -processorer præstationer ved hjælp af systemet værktøj programmer. Forsyningssektoren er designet til at levere real -time oplysninger om en computers ydeevne . Du kan sammenligne oplysninger om de forarbejdningsvirksomheder maksimale klokfrekvens , CPU hukommelse og indstillinger , opdateringsfrekvens , spænding , hvor meget RAM ( random access memory ) bliver brugt . og blæser temperaturer , for at bestemme om processorer overophedning\nCompile dine oplysninger og bruge den til at afgøre, om den 64- bit AMD eller Intel Pentium fungerer bedre , når du kører de programmer og opgaver, der er vigtige for dig . Derefter vælge den processor , der passer bedst til dine behov .\nNogle forbrugere træffe deres valg mellem AMD eller Intel , fordi de har brugt deres processorer før uden nogen problemer . Begge producenter gør pålidelige produkter , selv om AMD -processor chips er generelt billigere end Intel -processorer . Men hvis du har brug for en chip , der kan behandle ansøgninger om filmisk computing , high -end 3- D spil eller multimedieunderholdning , og vælg derefter en hurtigere processor .\nPrevious：nothing Next：Sådan nulstiller blækpatroner niveauer , mens genopfyldning


Fremtiden sikres gennem enerettigheder. Se tendenser og udvikling i danske virksomheders brug af patenter, varemærker og designbeskyttelser.\nBegynd at Scrolle\nforskellige enerettigheder blev udstedt til danske virksomheder i 2016.\nVaremærker tegner sig for langt størstedelen af de udstedte enerettigheder. Tæt på 58 % af de enerettigheder, der er udstedt til danske virksomheder i 2016 er således varemærker.\n27 % af de udstedte rettigheder i 2016 er patenter, der sammen med brugsmodeller beskytter nye opfindelser. Brugsmodeller tegner sig for ca. 1 % af de samlede enerettigheder udstedt til danske virksomheder i 2016.\nEndelig dækker designbeskyttelser de resterende 14 % af den samlede mængde enerettigheder udstedt til danske virksomheder i 2016.\nKilde: PVS, WIPO, EUIPO, EPO\n13 % stigning over 5 årig periode\nDen samlede mængde enerettigheder udstedt til danske virksomheder, er siden 2012 vokset med 13 %, fra 14.817 til 16.670 forskellige enerettigheder.\nKilde: WIPO, EPO, EUIPO, PVS\nHvor får danske virksomheder flest enerettigheder?\nDet danske marked er vigtigt for de danske virksomheder.\nSåledes fik danske virksomheder flest enerettigheder gældende i Europa, inklusiv Danmark, og næstflest gældende for det danske marked alene i 2016.\nKilde: WIPO (*Enerettigheder udstedt ved de europæiske myndigheder EPO og EUIPO, **Afventer 2016-tal fra de kinesiske myndigheder)\nFakta: De europæiske enerettigheder\nSom virksomhed kan man søge enerettigheder i flere europæiske lande samtidig. Hvis man fx ønsker at søge varemærke eller designbeskyttelser i hele Europa på én gang, søger man gennem myndigheden EUIPO. Ønsker man at søge patent i Europa kan man ansøge hos myndigheden EPO, hvor man selv kan beslutte i hvilke medlemslande patentet skal gælde.\nStørstedelen af de europæiske enerettigheder gælder derfor også for det danske marked.\nFremgang for den danske innovationslyst\nAntallet af patentansøgninger, fra danske virksomheder, er steget over en tiårig periode. I 2016 indleverede danske virksomheder 9.280 ansøgninger om patent.\nFiguren viser udviklingen i antallet af patenter søgt af danske virksomheder i perioden 2007 - 2016.*\nPå trods af nedgange i både 2008 og 2011, er antallet af patentansøgninger fra danske virksomheder steget med 17 % siden 2007. Patenter udstedes til nye opfindelser. At dømme udfra figuren er de danske virksomheders lyst til at innovere steget over en tiårig periode.\nKurven toppede i 2014 hvor danske virksomheder søgte 9.631 patenter. Fra 2014 til 2016 er tendensen nedadgående til et niveau svarende til 2011.\nKilde: PVS og WIPO (*Et patent på en opfindelse kan søges i flere lande samtidig og dermed tælle med flere gange i figuren.)\nFlest søger i USA\nI 2016 var USA det foretrukne ansøgningssted for danske virksomheder. Danske virksomheder søgte om patent i USA i 2.202 tilfælde i 2016.\nDiagrammet viser at danske virksomheder ofte tænker længere end beskyttelse i Danmark, når de søger patent på nye ideer. Alligevel er antallet af ansøgninger gældende i Danmark højt, fordi mange virksomheder ser Danmark som et strategisk godt sted at indlevere sin patentansøgning.\nKilde: PVS og WIPO\nEuropas 3. mest innovative\nFiguren viser udviklingen i patentansøgninger til den europæiske patentorganisation EPO, over en 10 årig periode.\nKun 2 EU-lande indleverede flere patentansøgninger pr. millioner indbyggere end Danmark i 2017. På den baggrund kan hollænderne kalde sig europas mest innovative folkefærd efterfulgt af Sverige.\nDanmark indtager en flot 3. plads og ligger et godt stykke over gennemsnittet for EU. De resterende nordiske nabolande Finland, Island og Norge, er placeret som hhv. nr. 5, 11 og 16 på listen.\nKilde: PVS. (Cypern, Malta og Luxembourg er ikke en del af undersøgelsen)\nStærkest inden for mekanik\nFiguren viser den procentvise fordeling af patentansøgninger gældende i Danmark, inden for 5 teknologiområder.\nI 2017 indgav danske virksomheder flest patentansøgninger inden for området mekanik. Det er hovedsageligt vores iderigdom for nyudvikling af motorer, turbiner og pumper, der er udslagsgivende.\nMekanik har gennem en årrække været det teknologiområde, der afstedkommer flest patentansøgninger fra danske virksomheder. I årene omkring 2010 tegnede de sig for op mod 45% af ansøgningsmængden.\nFlere og flere patenter udstedes til danske virsomheder\nSiden 2009 er antallet af patenter, der udstedes til danske virksomheder i hhv. Danmark, Europa og USA eksploderet. I årene omkring finanskrisen har de danske virksomheder fået større fokus på værdien af patenter, som et vigtigt aktiv i forretningen.\nSå meget er antallet af patenter, der udstedes til danske virksomheder, steget siden 2007.\nDet er specielt antallet af patenter udstedt i USA, der er vokset markant siden 2009. I 2016 fik danske virksomheder næsten 174% flere patenter i USA, i forhold til 2009.\nFra 2015 til 2016 er antallet af nye patenter gældende i Europa vokset betragteligt, til et niveau omkring de amerikanske patenter.\nAntallet af nye patenter gældende i Danmark er steget over en 10 årig periode. Det indikerer at danske virksomheder fortsat prioriterer at konsolidere deres position på det danske marked gennem patenter.\nHvor får danske virksomheder flest patenter?\nIkke overraskede er det de attraktive markeder USA, Europa og Kina, der topper listen over områder, hvor danske virksomheder optog flest patenter i 2016.\nKilde: WIPO & PVS (*Ansøgninger til den Europæiske Patent Organisation (EPO))\nFærre vælger den hurtige og billige beskyttelse\nMens patentaktiviteten er stigende for danske virksomheder, falder antallet af ansøgte og udstedte brugsmodeller.\nFakta: Hvad er en brugsmodel?\nLigesom et patent kan en brugsmodel beskytte en opfindelse, der har en teknisk udformning. Fx. et skruelåg til en flaske.\nEn Brugsmodel er hurtigere og billigere at få end et patent. Til gengæld giver det ikke samme garanti for beskyttelse. En brugsmodel gælder i 10 år modsat patentet, der typisk har en levetid på 20 år.\n- Se mere om brugsmodeller\nAntallet af danske virksomheder, der søger om brugsmodelbeskyttelse i Danmark, reduceres år for år. Siden 2008 er ansøgninger om brugsmodel i Danmark således faldet 55 %.\nSom en afledt effekt er antallet af udstedte brugsmodeller til danske virksomheder ligeledes faldet siden 2008.\nDet er værd at bemærke at antallet af ansøgte og registrerede brugsmodeller nærmer sig hinanden frem mod 2017. I 2017 fik 91 % af de ansøgte brugsmodeller såleden en registrering. I modsætning blev kun 75 % af de ansøgte brugsmodeller registreret i 2008.\nDanske virksomheder søger i stigende grad ud i de europæiske markeder med deres brand, produkter og ydelser. Det er tendensen, der fremgår af danske virksomheders varemærkeansøgninger gennem en tiårig periode. Det danske marked udgør dog stadig basen for de danske virksomheder, der fortsat ansøger om flest varemærker gældende i Danmark.\nKilde: PVS & EUIPO\nSiden 2008 er antallet af europæiske varemærkeansøgninger fra danske virksomheder steget med 97 %.\nMed et europæisk varemærke opnår danske virksomheder beskyttelse i hele EU med bare en ansøgning. Den stigende udvikling peger på at danske virksomheder år for år bliver mere bevidste om at varemærkebeskytte deres brand, ydelser og produkter, uden for Danmarks grænser.\nKilde: PVS, EUIPO & WIPO\nI 2016 indgav danske virksomheder flest ansøgninger om varemærkebeskyttelse på det danske marked. Sammenlignet med varmærkeansøgninger i Europa indgav danske virksomheder næsten 44 % flere ansøgninger om varemærker, gældende på det danske marked. Det peger på at det danske marked fortsat er udgangspunktet for de fleste danske virksomheder.\nNr. 1 i EU\nMålt på indbyggertal er Danmark det land i Europa, der indgiver flest varemærkeansøgninger.\nDermed er danske virksomheder helt i top i EU, når det kommer til at udvikle nye produkter og indføre nye salgs- og markedsføringsmetoder.\nKilde: PVS (Cypern, Malta og Luxembourg er ikke en del af undersøgelsen)\nComputerteknologi, underholdning og øget fokus på serviceydelser kendetegner den aktuelle samfundsudvikling. Det afspejles direkte af danske virksomheders europæiske varemærkeansøgninger, hvor førnævnte områder har oplevet en eksplosiv vækst de seneste år.\nOmråder med størst vækst\nAntallet af ansøgninger om europæisk varemærkebeskyttelse fra danske virksomheder er steget siden 2011. Visse områder har dog haft en særlig eksplosiv vækst. Særligt voksende er området 'Spil og underholdning', hvor ansøgningsantallet er steget med 248 % alene siden 2015.\nDet nært beslægtede område 'Computere og videnskabelige instrumenter' har ligeledes oplevet en stor vækst og måler en fremgang i ansøgningstallet på 174 % siden 2011.\n5 største ansøgningsområder\nFiguren viser fordelingen mellem de fem største ansøgningsområder, på baggrund af ansøgninger om europæisk varemærkebeskyttelse fra danske virksomheder i 2017.\nOmråder 'Computere, videnskabelige instrumenter mm.' har været i hastig vækst de seneste år, og er i 2017 det område, der modtager flest europæiske varemærkeansøgninger fra danske virksomheder.\nSamlet set tegner de 5 største ansøgningsområder sig for 44 % af alle europæiske varemærkeansøgninger fra danske virksomheder. Der er samlet set 45 ansøgningsområder for europæiske varemærker.\nFremgang i antal udstedte varemærker\nDe seneste år har danske virksomheder fået udstedt flere varemærker. Det skyldes ikke mindst truslen fra kopiprodukter, der har været tiltagende gennem flere år\nstigning i antallet af udstedte varemærker til danske virksomheder fra 2012 til 2016.\nFrem mod 2015 stiger antallet af nye varemærker udstedt til danske virksomheder, efter en årrække med op- og nedgang. Det seneste år er kurven igen nedadgående til et niveau omkring 2013 til 2014.\nKilde: WIPO & PVS\nHvor får danske virksomheder flest varemærker?\nDanmark topper listen over enkeltstående markeder med flest nye udstedte varemærker til danske virksomheder i 2016.\nUdover hjemmemarkedet har danske virksomheder hovedsageligt fokus på at beskytte deres brand i EU og på det kinesiske marked. Således tegner de 3 markeder sig til sammen for 54 % af alle varemærker, udstedt til danske virksomheder i 2016.\nKilde: WIPO & PVS (*2014-tal. Afventer statistik for 2015-2016)\nSikring mod kinesiske kopier\nKina er et attraktivt marked for danske virksomheder. Samtidig er danske varer i høj kurs hos kinesiske kopister, der ofte kigger mod Danmark for inspiration til at udvide produktsortimentet. Netop derfor er antallet af varemærker i Kina, optaget af danske virksomheder, eksploderet med næsten 360% over en 10 årig periode*.\nKilde: WIPO (*Afventer nye tal fra de kinesiske myndigheder)\n1 af 4 nye varemærker dækker Danmark\n25 % af alle varemærker, udstedt til danske virksomheder i 2016, gælder kun for det danske marked. Det indikerer, at danske virksomheder i høj grad er optaget af at sikre deres brand og forretningskendetegn på det danske hjemmemarked.\nStærkt værn om den danske designtradition\nDanske design er efterspurgt verden over. Det gør os sårbare overfor kopister, der snylter på den danske designtradition. Heldigvis er danske designere og designvirksomheder europas mest flittige til at indlevere ansøgninger om designbeskyttelser.\nDanmark er det land i EU, der i 2017 indleverede flest ansøgninger om designbeskyttelse pr. millioner indbyggere. Dermed fastholder vi vores placering fra 2016. Sammenligner vi os direkte med vores svenske naboer, der er nr. 6 i EU målt på designansøgninger pr. millioner indbyggere, indleverer Danmark næsten 56% flere designansøgninger pr. millioner indbyggere.\n4 ud af 5 ansøgninger godkendes\nI 2016 blev 80 % af de danske virksomheders designansøgninger konverteret til designbeskyttelser.\nNår danske virksomheder søger om designbeskyttelse i Danmark, er der stor chance for at ansøgningen godkendes og munder ud i en designbeskyttet rettighed. Kun 20 % af de designansøgninger, der indsendes til Patent- og Varemærkestyrelsen i 2016 blev afvist. En del afvisninger skyldes designs, der ikke møder kravene om beskyttelse. En andel del 'afvises' fordi ansøgeren i sidste ende ikke har været interesseret i rettigheden.\nDanmark har en lang tradition for møbeldesign i international topklasse. Derfor er det ikke overraskende at danske virksomheder indleverer flest europæiske designansøgninger for kategorien 'Møbler' i 2017.\nAntallet af ansøgninger om europæisk designbeskyttelse fra danske virksomheder er steget de seneste år. Visse områder har dog haft en særlig eksplosiv vækst. Særligt er området 'Møbler' vokset 56 % fra 2016 til 2017.\nSer vi på perioden fra 2011 til 2017 tegner området 'Udsmykning' sig for den største udvikling i antallet af ansøgninger om europæisk designbeskyttelse. Hele 223 % flere ansøgninger er indleveret i denne kategori.\nFiguren viser fordelingen mellem de fem største ansøgningsområder, på baggrund af ansøgninger om europæisk designbeskyttelse fra danske virksomheder i 2017.\nDe fem største områder udgør 69 % af den samlede mængde ansøgninger om europæiske varemærker fra danske virksomheder. Særligt er møbelindustrien fremtrædende, idet den udgør 42 % af ansøgningerne blandt de fem største områder og 29 % af det samlede antal ansøgninger om europæisk varemærker fra danske virksomheder.\nDanske virksomheder vælger EU-designbeskyttelse\nGode design, der er værd at beskytte, har et potentiale, der en større end blot det danske marked. Det synes at være devisen for de danske virksomheder, der overvejende beskytter deres design i EU\nSå meget er antallet af designbeskyttelser til danske virksomheder steget fra 2010 til 2016.\nSet over en 10 årig periode er antallet af nye designbeskyttelser udstedt til danske virksomheder svingende, og led et knæk omkring 2010.\nTendensen fra 2010 til 2016 er dog positiv og peger på en positiv udvikling for det samlede antal nye designbeskyttelser i de kommende år.\nKilde: PVS, WIPO & EUIPO\nHvor får danske virksomheder flest designbeskyttelser?\n71 % af alle nye designbeskyttelser, udstedt til danske virksomheder i 2016, er gældende i EU, herunder Danmark.\nKun 4 % af designbeskyttelser gælder for Danmark alene.\nKontakt Daniel Ginge Andersen\nHvis du har spørgsmål eller vil vide mere om udvikling for patenter, varemærker og designbeskyttelser i Danmark, er du velkommen til at ringe eller skrive til mig.\nRing på 43 50 84 17 eller send en mail til dga@dkpto.dk\nHar du brug for mere information kan du downloade vores årsstatistik for 2018\nDownload årsstatisstik for 2018\nPatent- og Varemærkestyrelsen offentliggør nye nøgletal én gang om året. Næste version offentliggøres i slutningen af maj 2019.\nOphavsret: Indholdet er udviklet af Patent- og Varemærkestyrelsen. Det er tilladt at gengive indholdet med kilde og link-henvisning til denne side.


Sager på kommunen: Hvad er min rolle som pårørende? - Bedre Psykiatri\nNår den, du er pårørende til, er over 18 år, skal personen give samtykke, for at du kan blive inddraget i kommunale sager. Her er et overblik over, hvilken ret du har til at blive inddraget og spille en rolle for den, du er pårørende til.\nMange pårørende vil gerne informeres og inddrages i sager på kommunen. Men man har ikke automatisk ret til det, når den, sagen drejer sig om, er over 18 år. Det kræver, at personen giver samtykke til, at du som pårørende må deltage eller blive oplyst om sagen.\nHerunder kan du læse om, hvilken ret du har til at blive inddraget med eller uden samtykke.\nDu kan ikke få oplysninger om den konkrete sag, hvis personen ikke har givet samtykke til det. Du må heller ikke kontakte kommunen på vegne af den, sagen drejer sig om. Personen skal selv tage kontakt og søge hjælp, medmindre der er samtykke til, at du tager kontakten.\nFortæl om dine bekymringer\nSelvom du ikke har ret til at få informationer om sagen, må du gerne fortælle kommunen om din bekymring i en konkret sag og bede om en samtale, hvor du beskriver, hvad bekymringen er baseret på.\nKommunen må gerne modtage dine informationer – de må bare ikke videregive informationer fra sagen uden et samtykke fra personen, den handler om. Og dine informationer kan være værdifulde for, at den syge får den rette hjælp.\nVær dog opmærksom på, at du ikke bryder den syges tillid ved at give personalet oplysninger, da det kan gå ud over jeres relation.\nFå vejledning i sager på kommunen\nKommunen har pligt til at vejlede borgerne i kommunen om deres muligheder for blandt andet at modtage hjælp efter serviceloven. Vejledningen er ikke relateret til selve sagen, men af mere generel karakter.\nI visse kommuner er der desuden ansat pårørendevejledere, som er ansat specifikt til at vejlede pårørende som dig. Spørg gerne på kommunen, om de har en pårørendevejleder tilknyttet.\nMange samtykke kan være nedslående, men der er heldigvis flere ting, du kan gøre. Læs mere.\nInformationer og agtindsigt\nHvis den, du er pårørende til, giver samtykke, har du ret til at få informationer og agtindsigt i den konkrete sag. For at et samtykke er gyldigt, skal det være givet frivilligt og på et oplyst grundlag. Det vil sige, at den, der er syg, skal være klar over, at han eller hun med sit samtykke giver dig ret til aktindsigt.\nVær med som bisidder i sager på kommunen\nSom pårørende må du gerne tage med til et møde med en sagsbehandler for eksempel for at støtte personen, hvis han eller hun ønsker det. Dette kaldes at deltage som bisidder – og alle borgere har ret til en bisidder jf. Forvaltningslovens §8.\nLæs mere om retten til en bisidder på sundhed.dk.\nHvis den, der er syg, har givet fuldmagt\nMed en fuldmagt får du mulighed for at spille en endnu mere aktiv rolle, end du kan med samtykke. Der kan nemlig være situationer, hvor personen har brug for, at du handler på hans eller hendes vegne. Hvis det er tilfældet, kan I sammen lave en fuldmagt, hvor den, du er pårørende til, formulerer, hvad du har tilladelse til at gøre.\nDet kan for eksempel være at videregive oplysninger om personens situation og støttebehov eller at tale med kommunen om den hans eller hendes handleplan. Der er ingen krav til udformningen af fuldmagten, men det anbefales at lave den skriftligt.\nPå borger.dk kan I også søge om, at du kan få digital fuldmagt. Med en digital fuldmagt kan du på vegne af personen for eksempel melde flytning, ansøge om SU eller se laboratoriesvar.\nBedre Psykiatri kan rådgive om sager på kommunen\nDet kan være svært at finde rundt i ens rettigheder i kommunale sager. Bedre Psykiatris pårørenderådgivning har indgående kendskab til systemet og kan guide dig videre.


Test af en 200 kr's fedttang - Motion Online\nTest af en 200 kr’s fedttang\nTest af en af de billigste fedttænger på markedet.\nI forbindelse med træning og vægttab kan det være interessant at kunne følge ændringer i fedtprocenten, da kropsvægten alene ikke kan sige om det er fedt- eller muskelmassen man ændrer på. Blandt de metoder til måling af fedtprocent, som er realistiske for almindelige mennesker at anvende, er fedttangsmåling den bedste. Princippet i metoden er, at man måler hudfoldstykkelse forskellige steder på kroppen. De målte tykkelser omsættes via en formel til en fedtprocent. En “rigtig” fedttang koster normalt flere tusinde kroner, men i denne artikel har vi testet en billig plastikudgave til 200 kr. Vi har testet den mod enHarpenden Skinfold Caliper – tangen der i forskningssammenhæng regnes for “gold standard”.\nTangen er lavet af plastik og virker ret billig. Det til trods har den dog nogle gennemtænkte finesser. Bl.a. sker aflæsningen ved hjælp af en skyder, der bliver siddende efter at man har lavet en måling. Dette gør aflæsningen mere pålidelig. Desuden sikres det rigtige tryk ved at man skal klemme lige indtil tangen giver et “klik” og så ikke mere. Dette hjælper også på pålideligheden af målingen.\nFor alle fedttænger gælder det at de skal yde et tryk på 10 gram pr. mm2. Dette skal overholdes for at alle kan bruge de samme formler. Da klemtrykket fra denne tang er afhængig af fjederegenskaberne i plastikkonstruktionen må man nok regne med at tangen bliver gradvist mere upræcis.\nNormalt skal man klemme tangen, så den siger klik, men målingerne bliver faktisk mere korrekte hvis man kun klemmer til billede 1.\nSammenligning med Harpenden tangen\nDen billige tang havde en klar tendens til at måle for lidt, specielt ved målinger på tynd hud. Ved tykkelser under 10 mm målte den 1-2 mm for lidt og ved tykkelser over 10 mm målte den 0-1 mm for lidt. Vi fandt ud af, at hvis man ville have målingerne tættere på Harpenden tangen, skulle man ikke klemme så meget, så det sagde klik, men stoppe lige før (se billeder). Til gengæld bliver det så lidt sværere at være sikker på, at man har klemt præcist lige hårdt hver gang.\nDet medfølgende hæfte kan man godt smide ud – specielt hvis man følger med på Motion-online. I vejledningen til tangen er angivet, at man kun skal måle et sted. De medfølgende tabeller omsætter så denne måling til en fedtprocent. Dette er for upræcist og hvis man har adgang til en fedttang – denne eller en anden – anbefaler vi, at man går ind på Motion-online og bruger de formler som vi har udvalgt.\nTangen kan udmærket bruges som et redskab til at følge sine egne ændringer i kropssammensætning. Tangen giver en rimelig reproducérbarhed (varierer ikke ved ens målinger), men hvis man skal bruge den til at estimere sin egen fedtprocent ud fra en seriøs formel er man nødt til at gøre nogle små krumspring, hvorved usikkerheden stiger noget. Det er dog stadig et bedre alternativ end BMI, målebåndstest og bioimpedans. Til professionelt brug er tangen ikke god nok. Prisen er lidt pebret ift. at det i bund og grund bare er en plastikdims, men i forhold til hvor meget sjov og information man kan få ud af den, er det faktisk okay.\nBrian Overkær: Alun.dk har dem...\nUnicorn1979: Og hvor kan denne billige fedttang så købes?


siemens iq700 køleskab - Få 4.5% rabat hos Quickparts Webshop igennem Gysser.dk\nSiemens iq700 køleskab - Quickparts Webshop\nliste over de 6 bedste siemens køleskabe, baseret på test og 670 anmeldelser. opdateret juli 2021.\nsiemens iq700 series kølefryseskab kg39fpi35 det fritstående kølefryseskab kg39fpi35 fra siemens kommer med en generøs kapacitet, holder maden frisk længe og har mange praktiske funktioner.\ndet samme gælder for et køkkendesign. med siemens nye indbygning\nserie iq700 får dit køkken, det nyeste indenfor stilren, moderne og tidsløs design. produkterne harmoniserer optimalt med hinanden, så du kan placere dem præcist som du vil. og du får ikke bare et fantastisk design, men også innovativ teknologi.\nsiemens iq700serien kølefryseskab kg56fpi40 stål fritstående kølefryseskab fra siemens med ekstra stor opbevaringsplads, multiairflowkølesystem samt airfreshfilter.


7.7 Bilag til kapitel 7 - PDF\nDownload "7.7 Bilag til kapitel 7"\n1 Budget- og regnskabssystem for regioner side 1 Dato: Februar 2015 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Bilag til kapitel Bilag 1 Resultatopgørelse\n2 Budget- og regnskabssystem for regioner side 2 Dato: Juli 2008 Ikrafttrædelsesår: Budget 2009 Indholdet af resultatopgørelsens hovedposter beskrives i det følgende: Regnskabsposterne takstbetalinger og øvrige driftsindtægter. Regnskabsposterne skal indeholde indtægter bogført på hovedart 7. Regnskabsposterne i resultatopgørelsen kan suppleres med en note, der viser indtægterne specificeret på arterne Angivelse af noter til regnskabsposterne er ikke formkrav Regnskabsposten personaleomkostninger Regnskabsposten skal indeholde regionens personaleomkostninger, der er defineret som grupperingerne Regnskabsposten kan suppleres med en note, der viser personaleomkostningerne specificeret på arter, herunder art 0.3 Pensionshensættelser vedrørende tjenestemænd, 0.7 Feriepenge, 1.0 Lønninger, 4.9 Øvrige tjenesteydelser (vikarer, kurser mv.) Regnskabsposten materiale- og aktivitetsomkostninger Regnskabsposten skal indeholde regionens materiale- og aktivitetsomkostninger, der er defineret som gruppering Regnskabsposten af- og nedskrivninger Regnskabsposten skal indeholde afskrivninger på de respektive aktivitetsområders anlægsaktiver, således om de fremgår af regionens anlægskartotek og noterne til anlægsaktiver i årsregnskabet. Afskrivningerne skal beløbsmæssig være i overensstemmelse med de afskrivninger, der fremgår af noterne til balancen vedrørende grunde og bygninger, tekniske anlæg og maskiner samt inventar herunder IT udstyr. Regnskabsposterne i resultatopgørelsen kan suppleres med noter, der viser afskrivninger fordelt på de nævnte kategorier af anlægsaktiver. Angivelse af noter til regnskabsposten er ikke formkrav Regnskabsposten andre driftsomkostninger Regnskabsposten skal indeholde de omkostninger, der ikke er omfattet af pkt Regnskabsposten fælles formål og administration Regnskabsposten skal suppleres med en note, hvori der redegøres for den fordelingsnøgle, der er anvendt ved fordelingen af fælles formål og administration på regionens aktivitetsområder. Noten kan herudover indeholde specifikation af omkostningerne til fælles formål og administration, eksempelvis specificeret på hovedfunktionsniveau i kontoplanen. Denne specifikation er frivillig Regnskabsposten renter Regnskabsposten skal suppleres med en note, hvori der redegøres for den fordelingsnøgle, der er anvendt ved fordelingen af renter på hovedkonto 1 og 3. Noten kan herudover indeholde specifikation af renteomkostningerne, eksempelvis specificeret på hovedfunktionsniveau i kontoplanen. Denne specifikation er frivillig.\n3 Budget- og regnskabssystem for regioner side 3 Dato: Januar 2014 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Driftsomkostninger Regnskabsposten skal vise afholdte driftsomkostninger (inkl. fælles formål, administration og renter) for regionens 3 aktivitetsområder. Bruttoomkostningerne skal specificeres i noter til resultatopgørelsen for de respektive aktivitetsområder. Som minimum specificeres bruttoomkostningerne på hovedfunktionsniveau i kontoplanen Regnskabsposterne under finansieringsindtægter Regnskabsposterne omfatter aktivitetsområdernes finansindtægter: Bloktilskud fra staten Grund og udviklingsbidrag fra kommunerne Aktivitetsbestemte tilskud fra staten Aktivitetsafhængige bidrag fra kommunerne Objektive finansieringsbidrag Regnskabsposterne er i resultatopgørelsen anført under de aktivitetsområder, indtægterne skal henføres til. Der er ingen notekrav til regnskabsposterne under finansieringsindtægter. Regnskabsposterne skal indeholde saldoen på de konti i den autoriserede kontoplan, der er angivet på bilag 1, hvortil henvises Regnskabsposten driftsresultatet Regnskabsposten skal suppleres med en note, der viser de akkumulerede resultater for regionens tre aktivitetsområder. Social- og specialundervisningsområdet og det regionale udviklingsområde er selvfinansierende, jf. 3, stk. 3, i bekendtgørelse om regionernes budget- og regnskabsvæsen, revision m.v. Det betyder, at de to aktivitetsområders budget for det næstfølgende budgetår efter regnskabsåret skal udvise driftsresultater, der modsvarer foregående års driftsresultat ifølge det aflagte årsregnskab.\n4 Budget- og regnskabssystem for regioner side 4 Dato: Juli 2009 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Bilag 2 Balance tkr. Aktiver Note Sundhed Immaterielle anlægsaktiver Materielle anlægsaktiver Grunde og bygninger 5 Tekniske anlæg og maskiner 6 Inventar - herunder IT-udstyr 7 Materielle anlægsaktiver under udførelse 8 Social og specialundervisning Regionaludvikling Ikke fordelte aktiver Regionen i alt ultimo året Aktiver vedrørende beløb til opkrævning eller udbetaling for andre Kommuner og regioner m.v. Staten Aktiver tilhørende fonds og legater Langfristede tilgodehavender Akkumuleret resultat vedr. social og specialundervisning Varebeholdninger Fysiske anlæg til salg Tilgodehavender hos staten Kortfristede tilgodehavender i øvrigt Likvide aktiver Aktiver i alt Passiver Note Sundhed Egenkapital 9 Social og specialundervisning Regionaludvikling Regionen i alt ultimo året Driftsresultater overført til næste år 10 Hensatte forpligtelser Passiver tilhørende fonds og legater Passiver vedrørende beløb til opkrævning eller udbetaling for andre Kommuner og regioner m.v. Staten Langfristet gæld Kortfristet gæld til pengeinstitutter Kortfristet gæld til staten Kortfristet gæld i øvrigt Passiver i alt\n5 Budget- og regnskabssystem for regioner side 5 Dato: Januar 2014 Ikrafttrædelsesår: Regnskab 2014 Balancen skal for hvert aktivitetsområde vise den regnskabsmæssige værdi af anlægsaktiver, varebeholdninger, fysiske anlæg til salg. Herudover skal der for social- og specialundervisningsområdet vises det akkumulerede driftsresultat m.m. Aktiver og passiver, der ikke henføres til aktivitetsområderne sundhed, social og specialundervisning samt regional udvikling, indgår i regionens samlede balance. Med de foreskrevne formkrav til balancen vises således, at regionens balance kun delvis opdeles på aktivitetsområder. I praksis har opdelingen kun informativ betydning ved bl.a. at vise hvorledes aktivitetsområdernes særskilte økonomi indgår i regionens samlede balance Notekrav m.v. til balancen Regnskabsposterne i balancen skal være i overensstemmelse med de tilsvarende konti i den autoriserede kontoplan. Regnskabsposterne i balancen kan suppleres med noter i nødvendigt omfang. Følgende noter til balancen er autoriseret og skal dermed fremgå af årsregnskabet i den foreskrevne form: Regnskabsposten materielle anlægsaktiver skal specificeres i noter, der udarbejdes i overensstemmelse med formkravene i bilag 4 7, jf. afsnit Bevægelserne i regnskabsposten egenkapital for regionen i alt skal forklares i en note. Regnskabsposten driftsresultater overført til næste år, der er en del af egenkapitalen, skal specificeres i en note, der viser årets resultat for sundhedsområdet og det regionale udviklingsområde. Balancen kan forsynes med yderligere noter og specifikationer efter den enkelte regions ønske.\n6 Budget- og regnskabssystem for regioner side 6 Dato: December 2010 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Bilag 3 Pengestrømsopgørelse\n7 Budget- og regnskabssystem for regioner side 7 Dato: 19. december 2006 Ikrafttrædelsesår: Regnskab 2007 Pengestrømsopgørelsen viser likviditetsvirkningen af regionens regnskab. Pengestrømsopgørelsens mellemtotal likviditetsvirkning fra driftsresultat og investering skal opgøres for hvert af de 3 aktivitetsområder. Øvrige likviditetsforskydninger henføres alene til regionens samlede balance. De enkelte poster i pengestrømsopgørelsen skal dokumenteres og afstemmes med de respektive poster i resultatopgørelsen og balancen.\n8 Budget- og regnskabssystem for regioner side 8 Dato: 19. december 2006 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Bilag 4 Note til materielle aktiver grunde og bygninger Grunde og bygninger tkr. Sundhed Social og specialundervisning Regional udvikling Fælles formål og administration Kostpris pr. 1. januar 200y Tilgang Afgang Overført Kostpris pr. 31. december 200y Af- og nedskrivninger 1. januar 200y Årets afskrivninger Årets nedskrivninger Af- og nedskrivninger afhændede aktiver Af- og nedskrivninger 31. december 200y Regnskabsmæssig værdi 31. december 200y Den offentlige ejendomsværdi af grunde og bygninger tilhørende regionen udgør pr. 1. januar 200y I alt\n9 Budget- og regnskabssystem for regioner side 9 Dato: 19. december 2006 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Bilag 5 Note til materielle aktiver tekniske anlæg, større specialudstyr, transportmidler og lignende Tekniske anlæg og maskiner tkr. Sundhed Social og specialundervisning Regional udvikling Fælles formål og administration I alt Kostpris pr. 1. januar 200y Tilgang Afgang Overført Kostpris pr. 31. december 200y Af- og nedskrivninger 1. januar 200y Årets afskrivninger Årets nedskrivninger Af- og nedskrivninger afhændede aktiver Af- og nedskrivninger 31. december 200y Regnskabsmæssig værdi 31. december 200y\n10 Budget- og regnskabssystem for regioner side 10 Dato: 19. december 2006 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Bilag 6 Note til materielle aktiver inventar, herunder IT-udstyr Inventar herunder IT-udstyr tkr. Sundhed Social og specialun-dervisning Regional udvikling Fælles formål og administration Kostpris pr. 1. januar 200y Tilgang Afgang Overført Kostpris pr. 31. december 200y Af- og nedskrivninger 1. januar 200y Årets afskrivninger Årets nedskrivninger Af- og nedskrivninger afhændede aktiver Af- og nedskrivninger 31. december 200y Regnskabsmæssig værdi 31. december 200y I alt\n11 Budget- og regnskabssystem for regioner side 11 Dato: 19. december 2006 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Bilag 7 Note til materielle aktiver materielle anlæg under udførelse Materielle anlæg under udførelse tkr. Sundhed Social og specialundervisning Regional udvikling Fælles formål og administration Kostpris pr. 1. januar 200y Tilgang Afgang Overført Kostpris pr. 31. december 200y Af- og nedskrivninger 1. januar 200y Årets afskrivninger Årets nedskrivninger Af- og nedskrivninger afhændede aktiver Af- og nedskrivninger 31. december 200y Regnskabsmæssig værdi 31. december 200y I alt\n12 Budget- og regnskabssystem for regioner side 12 Dato: Januar 2014 Ikrafttrædelsesår: Regnskab Bilag 8 vedr. regionernes kvartalsvise forventede årsresultat Standardiseret oversigt til indberetning på driftsvirksomhed Nettodriftsvirksomhed (mio. kr.) - udgiftsbaseret 1 Sundhed (dranst 1+2), ekskl. fkt Sygehusvæsen 1.20 Sygesikring m.v.(ekskl Medicin) Medicin 1.60 Diverse indtægter og udgifter 1.70 Andel af fælles formål og administation 3 Regional udvikling (dranst 1+2), ekskl. fkt Andel af fælles formål og administration Kommentarer 1 Sundhed (dranst 1+2) 3 Regional udvikling (dranst 1+2) aftalte korrektioner Forbrug pr. [x dato] Afvigelser mellem oprindeligt budget og forventet årsresultat...xxx xxx... Fremskrevet forbrug Forventet årsresultat\n13 Budget- og regnskabssystem for regioner side 13 Dato: December 2010 Ikrafttrædelsesår: Regnskab 2010 Oplysningerne om fremskrevet forbrug dannes ud fra følgende fremgangsmåde: A Observeret forbrug pr. x. kvartal B Forbrug i x. kvartal året før i pct. af det samlede forbrug året før (forbrugsprocenten året før i x. kvartal) C Fremskrevet forbrug = A / B Det fremskrevne forbrug beregnes under hensyntagen til antallet af afregningsuger på praksisområdet.\n14 Budget- og regnskabssystem for regioner side 14 Dato: Januar 2014 Ikrafttrædelsesår: Regnskab 2014 Standardiseret oversigt til indberetning på anlægsvirksomhed Bruttoanlægsudgifter (dranst 3) (mio. kr.) 1 Sundhed - heraf kvalitetsfondsprojekter 3 Regional udvikling 4 Fælles formål og administration Kommentarer 1 Sundhed - heraf kvalitetsfondsprojekter 3 Regional udvikling 4 Fælles formål og administration Oprindeligt budget, inkl. aftalte korrektioner Afvigelser mellem oprindeligt budget og forventet årsresultat...xxx......xxx......xxx......xxx... Uudnyttet bevilling i sidste regnskabsår overført (genbevilget i) til nyt regnskabsår Andre tillægsbevil linger Korrigeret budget Forbrug pr. [x] dato Forventet årsresultat\nHolstebro-Struer Trafikhavns Tankanlæg Årsregnskab 2017 Internt (Årsregnskabet er indarbejdet i årsrapporten for Holstebro-Struer Trafikhavn) Indholdsfortegnelse Anvendt regnskabspraksis 1 Resultatopgørelse\nHolstebro-Struer Trafikhavns Tankanlæg Årsregnskab 2014 Internt (Årsregnskabet er indarbejdet i årsrapporten for Holstebro-Struer Trafikhavn) Indholdsfortegnelse Anvendt regnskabspraksis 1 Resultatopgørelse


Adidas fejrer "Summer of Golf" med ny sko | Golf.dk\n21/06 - 2020 | Pressemeddelelse\nI det, der allerede har været et begivenhedsrigt år, markerer sommersæsonen som altid starten på et nyt kapitel. Derfor introducerer Adidas en ny limited edition sko, Codechaos ”Summer of Golf”, ikke kun som et kampråb og et statement, men også for at markere, hvordan golf har givet tusindvis af mennesker trøst i de seneste uger ved at kunne spille golf. Det unikke fodtøj er nu tilgængeligt verden over.\nMed inspiration fra ”the Summer of Love” i 1967, fænomenet der fandt sted i San Francisco, blev denne tie-dye udgave af Adidas' nye Codechaos sko skabt for at hylde lokationen for årets anden major, PGA Championship på Harding Park. Det ændrede sig hurtigt i kølvandet på Covid-19 pandemien, som har påvirket hele verden. I centrum på det farverige fodtøj med tie-dye er ordene ”Summer of Golf” indpræget på skoens tunge. Mens det er et spil på ord, som en hyldest til de historiske begivenheder i 1967, udviklede det sig også til at blive en tilkendegivelse til golfspillere alle vegne i 2020.\nI fraværet af professionel sport, og mens mange mennesker har mistet muligheden for at dyrke en lang række andre sportsgrene rekreativt, er golf blevet en unik måde at fylde det tomrum. Med social distancing retningslinjer og øget opmærksomhed omkring sundhed har mange golfspillere værdsat - både veteraner og begyndere – hvordan golf giver en mulighed for at spille sikkert, motionere og interagere med andre.\n- Da vi designede denne sko for cirka 18 måneder siden, havde vi naturligvis ingen ide om, at der ville komme en global pandemi, som ville påvirke alle sportsgrene inklusiv vores egen. Vi vidste, at skoen ville blive speciel ved at tilføje de tre ord, men de tre ord betyder så meget mere, nu hvor vi faktisk kan komme udenfor og spille spillet, vi elsker. Det vil uden tvivl blive en mindeværdig sommer i vores spils historie, udtaler Masun Denison, Golbal Footwear Director for Adidas Golf.\nCodechaos er den seneste model fra Adidas, som udvider definitionen af, hvad en golfsko kan være. Den elegante, sko uden spikes blev designet fra jorden og op. Den er udstyret med Twistgrip teknologi, som giver spilleren det præcise greb, der er brug for, og Boost dæmpning for uovertruffen komfort ved hvert eneste skridt.\nCodechaos ”Summer of Golf” kan købes via adidas.com og i udvalgte butikker verden over. Prisen er 179.95 euro.\n10/05 - 2020 | Mikkel Ring Christensen\nSuveræn pasform og komfort blandet med skønt design. Det er, hvad Puma kan præsentere, i de nye NXT Crafted


eNyt.dk - Danske Bank blokerer for millioner af phishing-mails med gratis teknologi: ”Vi har set 160.000 mails stoppet på en dag” - Relaterede artikler\nDanske Bank blokerer for millioner af phishing-mails med gratis teknologi: ”Vi har set 160.000 mails stoppet på en dag”\nStore virksomhedsnavne misbruges konstant i phishing-angreb, og banker er yderst populære at misbruge. Men hos Danske Bank er man stort set komme problemet til livs med en relativt simpel teknologi.\nFalsk flash-opdatering spreder ransomware i Europa: Medier, metro-system og lufthavn ramt i flere lande\nEt stort ransomware-angreb spreder sig lige nu i østeuropa ved hjælp af en falsk opdatering til Flash Player.\nNets: Vi fik en mistanke, testede nøgler og spærrede NemID på hardware\nIt-folk hos Nets fik en mistanke om, at NemID på hardware kunne være sårbar Roca-angrebet - mistanken viste sig at holde stik.\nCyberangreb rammer Rusland og Ukraine\nComputere i lufthavne og togstationer sat ud af drift.\nPolitiet: Vores nye superdatabase er designet med privacy for øje\nPolitiets nye værktøj til tværgående informationsanalyse beskytter til dels imod hackerangreb og usaglige databaseopslag i politiet. Derudover er der meget vide rammer for anvendelse.\nMorgen-briefing: Fagforening skælder ud over Nordeas fyringsplaner / Twitter har overdrevet bruger-antal i årevis / EFI-systemet koster DR kassen - meddeler DR / Retsmøder fortsætter i Atea-sagen i dag\nFagforening skælder ud over Nordeas fyringsplaner. Twitter har overdrevet bruger-antal i årevis. EFI-systemet koster DR kassen - meddeler DR. Retsmøder fortsætter i Atea-sagen i dag. Center for Cybersikkerhed: Svært at sikre sig mod forestående angreb. Nyt open source-værktøj fra Microsoft kan scanne dit system for huller. Vigtig deadline overskredet for dansk it-firma. Antallet af velgørende it-projekter i Europa vokser markant. Nvidia-topchef: Fuldt selvkørende biler inden for fire år.\nHackere inficerer populær medieafspiller til MAC\nAngrebet er blot endnu et i serien af angreb mod applikations-magere i Apples økosystemer. Apple har et udvikler-signaturproblem, siger sikkerhedsekspert.\nSå er Apple Pay er kommet til Danmark: Så mange får adgang til tjenesten i dag\nFra i dag er det muligt for en række danske bankkunder at betale med Apple Pay. Du skal dog være kunde i én af to banker for, at du som en af de første kan benytte løsningen.\nKunder i Jyske Bank og Nordea kan fremover benytte betalingstjenesten Apple Pay.\nUS-Cert: Månedlang cyberkampagne i gang mod energi-, luftfarts- og atomkraftsektoren\nDen amerikansk it-sikkerhedstjeneste US-Cert varsler om cyberangreb mod energi-, luftfarts og atomkraftsektoren\nNyt IoT-botnet står på spring til at inficere to millioner enheder\nReaper botnettet er mere sofistikeret end Mirai, der blev brugt til massive DDoS angreb sidste år.\nEt nyt stort cyberangreb er på vej.\nBitcoin-kursen runder 6.000 dollar. Dansk Adidas-topchef har digitalisering øverst på dagsordenen. HK vil bruge millioner på at blive digital frontløber. Lille dansk software-selskab får millioner. Amerikanske myndigheder advarer: Stort hackerangreb i gang. Japanere sagsøger Apple for brug af iPhone X ‘animoji’.\nComputerViews: De moderne banker er mere end noget andet beviset på, hvor meget man kan automatisere og effektivisere med it. Bankerne er en kæmpe it-succes. Også selvom digitaliseringen koster tusindvis af bankfolk jobbet.\nNye angreb: Hackere lænser bankkontoer via bibliotekernes computere\nIt-kriminelle lænser borgeres netbanker via bibliotekers computere. Den nye type digitale bankrøverier har foreløbig kostet bankerne 1,8 millioner kroner.\nCybersikkerhed - Banker - Apple - Sikkerhed - Hacking\nComputer - Lufthavne - Værktøjer - Digitalisering - Tingenes Internet\nUSA - Apple Pay


Pergoveris Orifarm A/S, pulver og solvens til injektionsvæske, opl. 150 + 75 I.E.\nKlem huden sammen og indfør nålen i en 45 til 90 vinkel ved at anvende en dartlignende bevægelse.\nSmerter i nederste del af maven i kombination med kvalme eller opkastning. Det kan være symptomer på ovarielt hyperstimulationssyndrom (OHSS). Dine æggestokke kan have overreageret på behandlingen og kan have dannet store sække med væske eller cyster - (se også i pkt. 2 under “Ovarielt hyperstimulationssyndrom”). Denne bivirkning er almindelig. Hvis dette sker, skal din læge undersøge dig snarest muligt.\nHvis du oplever bivirkninger, bør du tale med din læge, apoteket eller din sygeplejerske. Dette gælder også mulige bivirkninger, som ikke er medtaget i denne indlægsseddel. Du eller dine pårørende kan også indberette bivirkninger direkte til Sundhedsstyrelsen via Axel Heides Gade 1, DK-2300 København S, Websted: www.meldenbivirkning.dk, E-mail: sst@sst.dk. Ved at indrapportere bivirkninger kan du hjælpe med at fremskaffe mere information om sikkerheden af dette lægemiddel.\nMedicinen bør anvendes umiddelbart efter opløsning af pulveret. Brug ikke Pergoveris, hvis du bemærker synlige tegn på nedbrydning.\nPulver: saccharose, dinatriumphosphatdihydrat, natriumdihydrogenphosphat-monohydrat, methionin, polysorbat 20, koncentreret phosphorsyre og natriumhydroxid. Solvens er vand til injektionsvæsker. Hvert hætteglas indeholder 1 ml.


Ikke råd til at blive iværksætter? Få gratis los i kuglerne af Thorborg! – Martin Thorborg taler og sådan er det :-)\nIkke råd til at blive iværksætter? Få gratis los i kuglerne af Thorborg!\n17. november 2009 Af Thorborg\nMange vil gerne være iværksættere, men der er ikke penge til de store drømme, eller er der?\n66. afsnit af Thorborgs Talkshow varer 14 minutter og 58 sekunder.\nPs. Amino Freelancer nu med 23 åbne opgaver og 451 freelancere 🙂\nOg igen tak til Peter Skouhus og drengene fra 1902 Software for super service!\nTags: Kommende Iværksættere\nLog ind for at svare Jan Skinnerup 17. november 2009 at 13:03\n“Dinosauerne havde lagt sig til at sove lige uden for porten, så den kunne slet ikke åbnes. Jamen hvad fanden skulle jeg gøre?”\nJeg var (og er) stadig helt færdig af grin over den helt igennem konge-kommentar 😀\nMen jeg synes du har ret Martin. Det er som oftest frygten for at fejle, der afholder folk fra at gøre det, de egentlig gerne vil.\nLog ind for at svare Thorborg 17. november 2009 at 15:05\n@Jan, jeg elsker at snakke i billeder, det virker super godt 🙂\nLog ind for at svare Jacob W 17. november 2009 at 19:36\nJeg har ikke hørt dagens episode endnu, så den kan jeg ikke udtale mig om – selvom jeg dog er overbevist om at den vil være super 🙂\nJeg vil bare lige nævne at hvis man søger på “thorborg”, “thorborg.tv” eller “thorborgs talkshow” i iTunes, så bliver din podcast ikke fundet. Det gør f.eks. at man ikke kan hente de nye afsnit direkte fra sin iPhone, men er nødt til at koble den til computeren hver gang.\nTak for et fedt podcast!\nLog ind for at svare Thorborg 17. november 2009 at 23:15\nJacob, det ved jeg, men Apple har kludder i systemet og de gider ikke hjælpe mig, så jeg har opgivet dem.\nLog ind for at svare Tommy Krabbe 18. november 2009 at 01:44\nAltid godt med et los 🙂 Når jeg holder foredrag, fortæller jeg nogle gange om, at folk tror, at de er i deres comfort-zone, men hvis de rent faktisk går og er utilfredse og ikke brænder for tingene, så handler det jo mere om, at de skal komme ind i deres rigtige comfort-zone: der hvor man brænder og ikke sover.\nSuper podcast (igen)!\nLog ind for at svare Jesper 18. november 2009 at 04:38\nIgen et fedt og tankevækkende talkshow!\nHar været selvstændig og iværksætter de sidste 8 år. Jeg arbejder røven ud af bukserne og har sikkert en timeløn langt under et avisbuds.\nTil alle de der går og snakker om at springe ud… JA … gør det dog… det er meget sjovere… men regn med at sige farvel til den gode faste løn, feriepenge, løn under sygdom, pensionsopsparing mv.\nOg sig goddag til en hverdag hvor du ikke kan give andre skylden for din succes… eller fiasko.\nEn lidt træt iværksætter\nLog ind for at svare Heidi 18. november 2009 at 08:26\nPerfekt timet talkshow! Vi er startet fra bunden, hvilket vil sige for 2000,- kr. for snart 2 år siden, har fået masser af erfaring og de 2000,- kr. er tjent ind igen. Vi står lige nu overfor et valg, der varsler nye og gode tider på vores site og med spørgsmålet – tør vi?\nDinosauerne er nu lokket væk med godbidder og vi er klar til at indtage den store verden.\nJeg takker også mange gange for dette indspark.\nLog ind for at svare Bo Kalvslund 18. november 2009 at 11:31\nSom altid er det fedt at høre dine Talkshows Martin..;-)\nJeg synes det er nogle rigtig gode råd du kommer med – du har da en ret god indsigt i menneskets svage og stærke sider.\nDu er jo selv et levende eksempel på at tingene lykkes hvis man gør det 110 % – Amino Freelancer er bare en rigtig god idé – og et flot website også.\nPøj pøj med hænderne – det er træls at vores fokuserethed giver skavanker – det er stadig et felt hvor der ikke er fundet den gyldne innovative idé: hvordan laver man et interface til computeren hvor vi ikke er fastlåst og kun laver små bevægelser der giver træthed og ømme led og muskler.\nIndtil da må vi finde balancen mellem at slås med dinosaurene og hvile ved lejrens varme bål..\nLog ind for at svare Rudi Sørensen 19. november 2009 at 05:20\nJeg er iværksætter. En af dem som økonomisk har satset alt og har mistet alt (og noget mere til). Det er ikke rart at miste penge, men pengene er ikke det værste du kan miste, kone, familie og venner er et langt større tab at miste. Og her kan penge ikke hjælpe dig.\nJeg har kun mistet penge, og når jeg har slikket mine økonomiske sår, så glæder jeg mig helt vildt til at komme i gang igen. Martin’s råd om at starte på et mindre økonomisk grundlag, er et sundt grundlag, som jeg håber mange vil bruge.\nMVh. Rudi – http://www.groenbo.dk\nLog ind for at svare Elsebeth Fogh 19. november 2009 at 07:06\nEndnu et fedt indlæg. Jeg er fuldstændig enig med dig.\nSom ledelsesrådgiver og coach oplever jeg, at den største barriere for at udleve sine drømme og mål, oftest er frygten og bekymringerne for fremtiden samt vores egne hæmmende overbevisninger om hvad det vil kræve og hvad vi er i stand til.\nDe fleste lever i en usynlig glasbeholder, der definerer hvad de kan opnå, tjene, gøre, tillade sig osv. Det handler om at blive bevidst om alle disse historier og interne regler, give slip på dem og lave nogle nye støttende overbevisninger, og så bare få taget en beslutning og begynde at handle hen mod sine mål.\nAcceptere at frygten er en del af det at være menneske, men at det kan lade sig gøre at gå igennem den og overleve. At turde tage mod til sig og tage udfordringerne op i den rækkefølge de kommer og tage en dag af gangen. Et skridt af gangen. Det første skridt er ofte det sværeste. Så op af sofaen og kom igang!\nHusk på dengang du var en sædcelle der kæmpede sammen med tusinder af andre sædceller om at nå først hen til ægget og befrugte det. Der var kun en vinder og det var dig! Du kan gøre det igen. Du har det i dig, helt nede på celleplan, indbygget i dit DNA. Der er ikke grænser for hvad du kan opnå, når du beslutter dig for at udleve dit fulde potentiale.\nJeg har selv været selvstændig i 11 år da jeg ikke vil bryde mig om en dag at sidde i gyngestolen og fortryde at jeg ikke turde prøve. Held og lykke med dine drømme og mål.\nLog ind for at svare ~*Louise 21. november 2009 at 04:05\nJeg har faktisk lige skrevet et indlæg på Amino omkring min frygt for succes!\nJeg fik engang for år tilbage ét salg med eget produkt på QXL i den 1. uge, brugte 5 minutter på at juble… og så løb jeg væk og blev væk! *doh*\nDet med fiasko vil jeg mene man altid kan overleve… Men succes!?\nMen forhåbentlig får jeg nogle gode velplacerede los af folk så jeg endelig kan overvinde det 🙂


Københavns Kommune vil bruge milliarder på at reducere udledning af urenset spildevand. Opgradering af renseanlæg er dog først færdig om syv år.\nOffentliggjort: 26.05.20 kl. 20:44\n"Det ser ud til at være et meget ringe fungerende rensningsanlæg," siger Stiig Markager til TV 2 Lorry.\n"Antageligt fordi de har for lille kapacitet, eller ikke har de nyeste processer til rådighed. Der sker hele tiden en udvikling, hvor man bliver bedre og bedre til at rense spildevandet, og Lynetten blev oprindeligt bygget for mange år siden," siger Stiig Markager.\nKritikken kommer efter, at TV 2 Lorry mandag kunne fortælle, at København i årevis har udledt milliarder og atter milliarder af liter urenset spildevand direkte ud i Øresund.\nMan bør ifølge Stiig Markager i stedet fokusere mere på den daglige drift af eksempelvis Lynetten og i særdeleshed renseanlæggets udledning af fosfor.\nFor meget fosfor i havet giver næring til blandt andet de berygtede blå-grønne alger, der, når de dør, kan skabe iltsvind og fiskedød i et havområde.\n"Det er en moderne standard, at man fjerner 95 procent af det fosfor, der løber ind i et rensningsanlæg. Og der er Lynetten inklusiv overløb nede på 83 procent. Altså 12 procent over det, man ville forvente. Det betyder, at man hvert eneste år udleder 70 tons mere fosfor til Øresund, end man egentligt burde," siger Stiig Markager.\nMen et dårligt fungerende rensningsanlæg betyder ikke kun forringelser for fiskene i havet, men også for alle dem, der bader og bruger Øresund til vandaktiviteter.\n"Det er da et problem og forringer rekreativt et område, fordi man ikke har styr på det her," siger Stiig Markager og tilføjer, at ansvaret er kommunens.\n"Det er kommunen, der har ansvaret for det her via forsyningsselskabet, som man ejer – og det er borgerne i København og de omgivende kommuner, der må til lommerne og sørge for, at det her virker. Og så er det jo dem, der får fordelene af det rene vand," siger Stiig Markager, der helt konkret mener, at man bør investere i et såkaldt tostrenget kloaksystem og et optimalt rensningsanlæg.\n"Og det kommer de til både af miljøkrav og klimatilpasning," siger Stiig Markager.\nKøbenhavns Kommune skriver på sin hjemmeside, at deres renseanlæg lige nu ikke er store nok til "at håndtere den vandmængde, som bliver ledt til anlæggene under regn, og at der er en ubalance mellem kloakkens kapacitet og renseanlæggenes kapacitet."\nTeknik- og miljøborgmester i Københavns Kommune, Ninna Hedeager Olsen (EL), oplyser i et skriftligt svar til TV 2 Lorry, at en spildevandsplan til 4,5 milliarder kroner derfor blandt andet skal sørge for at "udvide kapaciteten på de to eksisterende anlæg i Københavns Kommune (Lynetten og Damhusåen, red.)".\nBiofos, der driver de to anlæg, oplyser til TV 2 Lorry, at udbygningsplanen er sat i gang i 2019, og står til at være gennemført i 2027. Til den tid forventer forsyningsselskabet, at de vil udlede under en milliard liter urenset spildevand om året i Øresund.\nNinna Hedeager Olsen oplyser, at også er en skybrudsplan med 300 projekter skal hjælpe med at "håndtere den stigende mængde regnvand".\nTV 2 Lorry har spurgt teknik- og miljøborgmesteren, hvad det politiske mål for udledning af spildevand i Øresund er i fremtiden. Ninna Hedeager Olsen skriver:\n"Teknik- og Miljøforvaltningen har gennem flere år haft fokus på at få renseanlæggene til at reducere deres udledninger. Det har medført ganske betydelige reduktioner. Det er den vej, vi skal fortsætte ad. Vi har et politisk mål om at reducere udledning af spildevand og dermed bevare den gode vandkvalitet i havnen, passe på miljøet og gardere byen mod oversvømmelser, når fremtidens skybrud rammer."\nAdministrerende direktør i Biofos, John Buur Christiansen, oplyser i en pressemeddelelse, at Biofos i 2019 rensede 96 procent af alt spildevand til "gældende krav".\nI 2019 blev der udledt 1,36 milliarder liter urenset spildevand fra Renseanlæg Lynetten, mens Renseanlæg Damhusåen udledte 2,64 milliarder liter til Øresund - begge steder holdt man sig under myndighedernes krav.\n"Vi udleder fortyndet spildevand i perioder med store mængder regnvand, og det gør vi, fordi vores renseanlæg er bygget til en vis kapacitet – men stadig langt under kravene i de gældende tilladelser fra myndighederne. Hvis det vurderes, at det ikke er godt nok, må myndighedernes krav til os laves om, og så indretter vi os selvfølgelig efter det," siger John Buur Christiansen i en pressemeddelelse.\nIndtil videre er den oprindelige udledning af 290 millioner liter urenset spildevand udskudt til oktober, mens politikerne på både Københavns Rådhus og Christiansborg forsøger at finde en måde at afværge det.\nMen ifølge Stiig Markager bør man i givet fald først udlede det urensede spildevand i december, hvor vandet koldt og algerne ikke kan vokse på grund af manglende lys. Der er tilmed kun få badende i december, påpeger professoren.\n(Denne artikel er videreformidlet af Ritzaus Bureau på vegne af TV2 Lorry)\nKommuner tillader stor udledning af urenset spildevand i Øresund


Køb Spændebånd ← Stort udvalg med hurtig levering\nTemmelig mange outlets på nettet tildeler nu om dage en lang række forskellige billige fragtformer til spændebånd. Den mest moderne er for nærværende levering til en pakkeshop, og så afhenter du blot ordren præcis når det passer dig. Metoden er nemlig vældig smart, og typisk desuden den mest letkøbte leveringsmanér.\nDu burde også vælge at få pakken bragt til din lejlighed eller til hvor du arbejder. Fragttypen viser sig til tider en tak mindre billig, men derudover rigtig nem for spændebånd online. Den mindst kostelige mulighed for fragt vil dog altid vise sig at være selv at hente varerne, men det nødvendiggør at du lever nær webshoppens byggemarked, eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan eller Jem og Fix.\nLeveringstidspunktet på spændebånd er naturligvis temmelig væsentlig såfremt vi har brug for din ordre omgående, og af den grund er det tydeligvis essentielt at man kontrollerer det forventede leveringstidspunkt på spændebånd. Størstedelen af internet forretninger – fx Silvan, Jem og Fix, Bauhaus og Harald Nyborg – stiller garanti om billig 1 hverdags levering på mange af butikkens varenumre online, som dog beroer på at bestillingen placeres inden et besluttet tidspunkt, således at de har udsigt til at kunne nå at få produkterne distribueret forinden logistikmedarbejderne har fyraften.\nNogle byggeforretninger tilbyder levering uden gebyr på spændebånd online, men i de fleste tilfælde er det under betingelse af at der handles for et konkret beløb. Desuden bør du foretrække den mest letkøbte leveringsmodel, som typisk vil blive at få fragtmanden til at køre bestillingen til et afhentningssted.\nFlere netbutikker foreslår afhentning hvor man bestiller billig spændebånd online og selv henter i byggemarkedet. Eksempelvis 10-4, XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, Bygma og Davidsen. Byggemarkederne udlover eksempelvis klik-og-hent på spændebånd i følgende byer:\nAalborg, Vordingborg, Stenløse, Åbyhøj, Horsens, Skive, Randers, Varde, Nykøbing Falster, Ballerup, Struer, Jyllinge, Greve, Taastrup, Tårnby, Albertslund, Lystrup, Lyngby, Allerød, Vejle, Hvidovre, Nyborg, Valby, Brabrand, Søborg, Lillerød, Glostrup, Nørresundby, Haderslev, Charlottenlund, Rødovre, Hørsholm, Rudersdal, Gentofte, København, Hedensted, Næstved, Holbæk, Aarhus, Odder, Ølstykke, Ishøj, Frederiksberg, Middelfart, Odense, Risskov, Fredericia, Silkeborg, Slagelse, Korsør, Solrød Strand, Roskilde, Frederikshavn, Dragør, Frederikssund, Herning, Kalundborg, Ikast, Svendborg, Højbjerg, Vanløse, Frederiksværk, Haslev, Sønderborg, Kokkedal, Hjørring, Kolding, Virum, Gladsaxe, Holstebro, Tilst, Birkerød, Herlev, Rønne, Thisted, Farum, Nærum, Viborg, Hedehusene, Nakskov, Brønderslev, Værløse, Aabenraa, Skanderborg, Helsingør, Grenaa, Ringsted, Brøndby, Esbjerg, Hillerød, Køge, Vallensbæk, Hobro, og Brønshøj, .\nClick-and-collect af spændebånd er en mulighed i samtlige regioner af landet: Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Sydfyn, Østfyn, Nordfyn), Sjælland (Østsjælland, Falster, Nordsjælland, Vestsjælland, Hovedstaden, Amager, Lolland, Midtsjælland, Sydsjælland, Bornholm) og Jylland (Sønderjylland, Vestjylland, Sydjylland, Østjylland, Nordjylland, Syddanmark, Midtjylland).\nNår man ser på tendenserne bliver det tydeligt, at mennesker jævnligt kigger efter blandt andet billig spændebånd og køb spændebånd. Foruden dette oplever vi jævnligt folk kigge efter bl.a. spændebånd tilbud, spændebånd online og spændebånd priser, foruden de gængse byggecentre som Bygma, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, Silvan, Jem og Fix og XL-Byg.\nFå rabat på spændebånd\nDet er efterhånden i høj grad ukompliceret for forbrugerne at analysere tilbud på billige spændebånd online hos forskellige forretninger på nettet, og på grund af dette har adskillige internet butikker set sig nødsaget til at presse prisniveauet på spændebånd eftertrykkeligt, og i øvrigt yde gebyrfri levering.\nDet kan dog stadigvæk blive tiden værd at kontrollere nogle webbutikker efter tilbud og rabatter på spændebånd online inden du bestiller, sådan at du er velinformeret til at få den bedste pris. Kig ikke bare på de kendte byggecentre som Stark, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Bauhaus, 10-4 og Bygma.\nDu skal alligevel være årvågen med, at ifald en online forretning reklamerer billige spændebånd online for en pris som kan ses som besynderligt letkøbt, så burde det i nogle tilfælde være en indikator for en uægte internet forhandler. Kortbestillinger er på den anden side en del af en ordning, hvilket hjælper dig som kunde imod snydagtige netshops.\nVi anbefaler generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du drage fordel af en afdragsordning fra fx ViaBill, i tilfælde af at du foretrækker at godtgøre omkostningerne til spændebånd over en periode. Dette tilbydes som regel i nichefokuserede webshops, men sjældent de velkendte byggemarkeder som for eksempel 10-4, Stark, Jem og Fix, Silvan, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg og Bauhaus.\nNår man kigger i tallene er det markant, at internetbrugere tit efterspørger blandt andet spændebånd priser og spændebånd tilbud. Foruden dette ser man som regel internet shoppere kigge efter fx spændebånd online, køb spændebånd og billig spændebånd.\nTrustpilot frembyder sådan set gode genveje til at gøre dig bekendt med en række forhenværende konsumenters meninger og herved er det godt, at du ser nærmere på e-forhandlerens bedømmelser forinden du færdiggør din shopping med billige spændebånd online.\nFacebook forærer dig ydermere faktisk fine chancer for at få indsigt i e-handlens pålidelighed. Herinde er der mange online varehuse i Danmark som giver folk mulighed for at publicere en vurdering af ordreforløbet, hvilket på samme måde burde anvendes til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nForinden nogen shopper billige spændebånd online hos en e-butik kan man i virkeligheden gøre sig bekendt med indholdet af e-shoppens forretningsbetingelser, dog er det uden tvivl ikke særlig spændende, især på de udbredte byggekæder som Bygma, Davidsen, 10-4, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Stark, XL-Byg og Jem og Fix.\nEt alternativt forslag kunne måske være at tjekke hvorvidt online webshoppen er verificeret af e-mærket, siden det skulle være en tryghed om at online webshoppen efterfølger gældende dansk lovgivning, tillige med at webbutikken ofte revideres af jurister der er indført i de gældende regler.\nDette er en god lejlighed til at blive hjulpet, såfremt du får besvær ved din handel med spændebånd. Tilmed er det en hjælp at køber er obs på de mest vedkommende reglementer der indvirker på købet af spændebånd online, fx hvilken returrettighed virksomheden har.\nI relation til det er det desuden vigtigt, at man stadigvæk bibeholder ens ordrekvittering, således man når som helst vil kunne påvise købet af spændebånd, ligegyldig om man har købt hos XL-Byg, Silvan, Davidsen, 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark eller Bygma.


Nicklas Nielsen vinder Asia Pacific - Karting.dk\nNicklas Nielsen vinder Asia Pacific\nInternational karting / Af Torben Rasmussen / maj 20, 2012 april 28, 2021\nSuveræn weekend på Suzuka for den danske KF2-kører, Nicklas Nielsen, der både vandt pre-finale og finalen. Kevin Rossel sluttede også indenfor top 10 som 8’er.\nFoto: Den danske Kosmic-kører Nicklas Nielsen, vandt søndag både pre-finale og finalen suverænt, og er altså vinderen af Asia Pacific for andet år i træk. Foto: KSP.fr\nWeekenden på Suzuka i Japan endte med at være en bragende succes for Kosmic-køreren Nicklas Nielsen. Den unge dansker dominerede KF2-feltet og gjorde altså rent bord ved at vinde både pre- og finalen. Nicklas Nielsen fortsætter altså den japanske succes ved at vinde Asia Pacific for anden gang. Som toer sluttede Damiano Fioravanti og som treer Federico Panetta.\nKevin Rossel. Foto: KSP.fr\nGanske godt gik det også for Kevin Rossel der altså var hurtigste mand i lørdagens tidtagning. Danskeren havde nogle rigtig gode heats, og skulle starte pre-finalen fra intet mindre end poleposition. I pre-finalen sluttede han som 11’er. I finalen blev der vist gode takter og god fart, og danskeren havde mange gode kampe og kunne slutte i en flot top 10 placering som 8’er. Rigtig godt at se danske Kevin Rossel tilbage i toppen.\nI KF1 blev der kørt en afdeling af World Cup, og her var det Flavio Camponeschi der var dominerende. Italieneren fører nu det samlede mesterskab med 15 point ned til nummer to. Danske Christian Sørensen fik kørt 9 point hjem, og placerer sig som samlet 20’er i stillingen.\nPå billedet ses Nicklas Nielsen der vandt foran Damiano Fioravanti og Federico Panetta. Foto: KSP.fr\nNæste internationale CIK-løb køres om 3 uger, og her gælder det 1. afdeling af EM for KF2, KZ1 og KZ2 på den tyske bane i Wackersdorf.


Danmark spiller afgørende rolle i ny Nasa-mission: Her er fire danske teknologier på vej til Mars | Teknologi | DR\nSuperkameraer og en iltmaskine er blandt de danske bidrag.\nI denne måned skal et særligt køretøj sendes fra Jorden.\nDet er roveren Perseverance, der skal lede efter tegn på liv i et krater på Mars.\nDen knapt tre meter lange og lidt mere end to meter høje rovers mission er at indsamle jord- og klippeprøver.\nPrøverne skal gøre forskerne klogere på Mars’ historie og afsløre, om der har eksisteret liv på planeten.\nMissionen kræver en masse højteknologisk udstyr. Noget af alt det udstyr er delvist bygget af danske hænder.\n(Foto: NASA - Fotomanipulation af Mathis Birkeholm Duus)\nForskere fra Niels Bohr Institutet har været med til at udvikle et kamerasystem, kaldet Mastcam-Z, som sidder på toppen af roverens mast.\nMastcam-Z kan beskrives som roverens øjne og det skal finde sten, der potentielt rummer tegn på liv.\nKamerasystemet består af et højre- og et venstrekamera, der kan lave video og tage 3D-billeder i høj opløsning.\nSystemet er også udstyret med en zoom-funktion, så det kan optage billeder i høj kvalitet fra forskellige afstande.\n- Det er første gang, at en Mars-robot har sådan en zoomfunktion, siger Morten Bo Madsen, der er lektor på Niels Bohr Institutet og er en af de danske forskere, der har været med til at udvikle kameraet.\nSammen med sine kollegaer har Morten Bo Madsen blandt andet lavet en lille plade, som skal give præcise oplysninger om, hvordan belysningen er på planeten, når billederne optages og samtidig sørge for, at billedernes hvidbalance bliver korrekt.\n- Det er meget vigtigt, da belysningen på Mars er rødlig på grund af støvet i luften og kan ændre sig fra time til time og fra dag til dag, siger Morten Bo Madsen.\nKraftig Laser skyder på sten\nNår roverens øjne har fået øje på noget spændende, kommer andre instrumenter ind i billedet.\nNy marsrobot vejer mere end et ton\nMed en kampvægt på over et ton er Perseverance den hidtil tungeste robot, der sendes til Mars. Den er knap tre meter lang, 2,7 meter bred og to meter høj.\nDet er planen, at roveren skal lande på Mars den 18. februar 2021 og herefter køre planeten tynd i jagten på liv.\nUdstyret med et bor kan den komme under Mars overflade i jagten på fremmed liv eller i det mindste livets byggesten.\nFor eksempel har Mars-forskere fra Københavns Universitet været med til at udvikle dele til SuperCam, som sidder allerøverst på toppen af roveren - lige over Mastcam-Z.\nSuperCam består af en kraftig laser, der kan skyde på sten omkring roveren og et teleskop, der kan opfange lyset fra det lille område laseren rammer, når den skyder.\nLaseren kan skyde på sten, der er op til ni meter væk fra roveren.\n- Når SuperCam’s laser-puls rammer en sten, opstår der en kortvarig gnist på overfladen. Ved at måle spektret af lyset fra gnisten kan vi analysere hvilke grundstoffer, stenen består af, siger adjunkt Jens Frydenvang, der er tilknyttet instrumentet.\nSuperCam benytter også en række andre teknologier, blandt andet en anden form for laserteknologi, der kan give informationer om, hvilke mineraler, sten består af.\nFormålet med SuperCam er at lave hurtige analyser af klipper og stenlag.\nDetaljer så små som saltkorn\nHvis Mastcam-Z og SuperCam finder noget vigtigt, bliver det nærmere undersøgt af nogle af køretøjets andre instrumenter - for eksempel PIXL, som forskere fra DTU Space har været med til at udvikle.\nPIXL er monteret på robottens arm og kan undersøge sten på Mars i meget høj opløsning ved hjælp af røntgenstråler.\nInstrumentet kan give detaljer om sten så små som saltkorn.\n- På den måde kan vi blive endnu klogere på, hvilke grundstoffer en sten består af. PIXL’s høje opløsning kan være med til at fortælle os mere om fordelingen af grundstoffer i klipperne, og om de måske indeholder spor efter organismer fra en fjern tid, siger Jens Frydenvang.\nHan er ikke selv er involveret i PIXL, men kender instrumentet.\nPIXL er udstyret med et kamera og software, der er udviklet og bygget på DTU Space.\nLykkes det forskerne ved hjælp af PIXL og de øvrige instrumenter at finde særligt interessante klipper, bliver der taget boreprøver af fundet.\nPrøverne bliver indkapslet i små ”cigarrør” og efterladt på planeten. Her skal de ligge, indtil de kan hentes ned på Jorden ved en senere mission.\nMaskine skal producere ilt\nRobotten Perseverance er ikke kun udstyret med instrumenter til at finde liv. Den har også en særlig iltmaskine ved navn MOXIE med ombord.\nDen er forskere fra Niels Bohr Institutet og DTU Energy involveret i.\nMaskinen skal producere ilt ud fra kuldioxid i Mars’ atmosfære ved at rive kuldioxid-molekylerne fra hinanden og sætte deres atomer sammen på en anden måde.\nDet kræver energi at udskille ilt-molekylerne fra kuldioxiden. Energien kommer, ligesom al anden energi, der bruges på roveren, fra en særlig generator i halen af køretøjet.\n- Formålet med MOXIE er at demonstrere, at det er muligt at producere ilt direkte fra kuldioxiden i atmosfæren, siger Morten Bo Madsen, som er med i projektet.\nMOXIE skal bane vejen for iltprodutktion på fremtidige Mars-missioner. Idéen er at bygge endnu større udstyr, der kan producere ilt.\nStørstedelen af ilten skal bruges til det brændstof, som skal bringe astronauterne fra overfladen på Mars og ud i kredsløb om planeten. Herfra skal de så sendes tilbage til Jorden med en raket.\n- Og så skal astronauterne selvfølgelig også have lidt ilt til at trække vejret, mens de er på Mars. Men den store del af ilten skal bruges til at komme hjem igen, siger Morten Bo Madsen, som er med i MOXIE-projektet.


Ryder cup i Frankrig, i 2018 | Den officielle hjemmeside for turisme i Frankrig\nFrankrigs golf områder\nRyder cup i Frankrig, i 2018\nRyder Cup stiger i popularitet\nVidste du, at Ryder Cup er den tredje mest medieomtalte sportsbegivenhed efter VM i fodbold og de olympiske lege? Afholdelsen af denne prestigefyldte turnering i Frankrig vil bidrage til at udvikle og demokratisere golfspillet, der i øvrigt er kommet på programmet ved OL og De Paraolympiske Lege i Brasilien i 2016.\nTurneringen løber af stablen på Golf National i Saint-Quentin-en-Yvelines. Golf National er en af de eneste golfbaner i Europa, der kan modtage 80.000 tilskuere.\nHvad er Ryder Cup?\nRyder Cup spilles hvert andet år og er en dyst mellem to hold bestående af de bedste europæiske og amerikanske spillere. Turneringen foregår skiftevis i Europa og i USA. Der er gennem årene blevet skrevet en hel del golfhistorie under Ryder Cup.Trofæet tilhørte længe USA, men er siden 1985 oftere blevet vundet af de europæiske spillere (8 sejre ud af 11 turneringer). Verdens bedste golfspillere deltager i begivenheden såsom Severiano Ballesteros, Sergio Garcia, Phil Mickelson, Tiger Woods o.a. Til dags dato har to franskmænd kvalificeret sig: Jean Van de Velde i 1997 og Thomas Levet i 2004.\nTurneringen foregår over tre dage, hvor to hold med 12 spillere mødes. De anvendte spiltyper er for to par og singler. Efter 28 matcher er vinderne dem, der har fået over 14 ½ point. Hulspil for to par er temmelig udfordrende, idet denne spiltype kræver en fælles strategi og derfor et godt samarbejde spillerne imellem.Der er altså spænding i luften for både tilskuere og fjernsynsseere verden over i tre dage.


Jeg foragter alt det, som Nets-direktør står for - David Trads - Blogs - Debat\n05.03.2017 kl. 10:28\nJeg foragter alt det, som Nets-direktør står for\nVulgærkapitalisten Bo Nilsson burde skamme sig over den halve milliard, han har raget til sig.\nForleden meddelte Nets, det selskab, som har næsten-monopol på betalinger i Danmark, da det driver Dankort og NemID, at det kom ud af 2016 med et underskud på 584 millioner kroner. Årsagen: Særlige udgifter ved sidste års børsintroduktion.\nJa, det tør nok siges – for det er edder-banke-mig årets underdrivelse for se engang her:\nI den mest vulgære danske børsintroduktion, jeg erindrer – ja, den er værre end DONG – ragede de øverste 70 medarbejdere nemlig to milliarder kroner til sig i bonusser. Bo Nilsson, den nye administrerende direktør, scorede alene en halv milliard kroner.\nEn halv fucking milliard kroner!\nDet beløb, som alene han har skovlet ind, svarer jo Gud-hjælpe-mig til det underskud, som Nets har. Har Bo Nilsson så dårlig samvittighed, mens han tæller sine penge? Overhovedet ikke. Tværtimod beder han i et mageløst interview med Berlingske os alle om at se fremad:\n”Vi kunne godt have tænkt os, at folk fokuserer mere på det, som vi synes er vigtigt, og lidt mindre på de ting, der har noget med fortiden at gøre,” siger den stinkende rige direktør fra sin private Joachim von And-pengetank.\nNu skal jeg fortælle dig en ting, hr. Bo Nilsson:\nJeg foragter al den grådighed, som du står for – og jeg agter at blive ved med at fokusere på al den vulgærkapitalisme, som du og dine venner i den syge finanssektor står for. Det, som din slags gør, er at suge penge ud af sunde virksomheder som en blæksprutte, der ikke kan få nok.\nLad mig kort opsummere historien bag Nets:\nForetagenet blev stiftet i 1968 med PBS, siden fulgte blandt andet Dankort og NemID. I 2010 blev selskabet fusioneret med et lignende norsk selskab og senere et finsk. I 2014 bliver de købt to amerikanske kapitalfonde og ATP. For et halvt år siden kom børsintroduktionen.\nOg hvem er det så, der ejer Nets i dag:\nDe store aktionærer er to af slynglerne bag den vanvidsøkonomi, der i 2008 førte til finanskrisen, som igen gav os global recession – nemlig Bain Capital i Boston og Advent International i New York. Her handler alt om profitmaksimering. Intet om bæredygtighed.\nOg her kommer det rigtigt snedige, ja, undskyld, dybt amoralske trick:\nBain og Advent, de to pengegriske amerikanske fonde, har med Bo Nilsson fået en direktør, der forstår deres sprog. De gav ham to procent af aktierne for knap fire millioner kroner. Det er en gulerod på størrelse med Rundetårn, for den giver ham al motivation i verden.\nDe fire millioner kroner, som Nilsson investerede, voksede nemlig efter børsintroduktionen til den halve milliard kroner, som han nu har. Det giver sig selv, at Bain og Advent har fået endnu mere ud af festen. De største aktionærer, bestyrelsen og de 70 øverste ansatte deler udbyttet.\nMen nu er festen så slut. Stort underskud i Nets. Hvem mon kommer til at betale for at få ’moderniseret’ virksomheden yderligere, som direktører plejer at sige? Mit bud er, at de mindre aktionærer og de menige ansatte mister penge og oplever fyringer.\nTil sidst et simpelt spørgsmål: Findes der nogen, som fortjener en halv milliard kroner?\nDet korte svar er nej, men jeg kan acceptere, at folk, der har opbygget en stor virksomhed med mange ansatte, kan tjene meget. LEGO’s eller Danfoss’ skabere eksempelvsi. Men en banal spekulant som Bo Nilsson, der ingen reel værdi har tilført Nets? Tværtimod: Han skulle skamme sig.\nBlog: Om igen, Støjberg\nEU-tilhængere brugte 100-året for afslutningen på Første Verdenskrig til at hylde EU som fredens projekt. Men det er for letkøbt og historieforvanskning. Læs mere