Akupunktur - Silkeborg RygCenter & Idrætskinik\nPå Silkeborg RygCenter & Idrætsklinik bruger vi akupunktur som et af vores mange teknikker/værktøjer til at fjerne smerter i bevægeapparatet. Det kan være ved:\nAnsigtssmerter og kæbesmerter\nKroniske nakke- og rygsmerter\nSmerter som følge af slidgigt\nPå grund af vores gode resultater med akupunktur får vi mange forespørgsler fra patienter på akupunktur for mange forskellige lidelser. Mange af disse patienter må vi venligt afvise, da vi forsøger at praktisere akupunktur på et naturvidenskabeligt grundlag. Som eksempel kan nævnes, at akupunktur ikke har nogen dokumenteret effekt på kræft.\nAkupunktør og Kiropraktor Lisbeth Lantto har suppleret sin kiropraktoruddannelse med en 2-årig akupunkturuddannelse i henhold til traditionel kinesisk akupunktur (TCM), men praktiserer efter naturvidenskabelige principper.\nLisbeth Lantto tilbyder akupunktur som eneste behandling og ikke kun i forbindelse med kiropraktisk behandling.\nDer ydes ikke tilskud fra Sygesikringen til akupunktur på Silkeborg RygCenter.\nDerudover har kiropraktorerne Ole Hansen, Katrine Kildsgaard og Anne Geltoft samt fysioterapeut Susanne Reuter taget flere kurser i akupunktur/dry needling og tilbyder akupunktur som et supplement til deres behandlinger af lidelser i bevægeapparatet.


Udsmykning ideer til en første lejlighed / Shareoflancaster.com\nOrientalsk Design stilarter\nFlytte ind i din første lejlighed er en spændende tid. Det er fyldt med alle slags muligheder. Tænke over din nye lejlighed hvide vægge som et tomt lærred. Det kan være noget du ønsker det skal være. Nedenfor er nogle ideer til at bringe din nye lejlighed til liv og gøre det føles som dine egne.\nFylde de tomme vægge med kunst og billeder. Hvis dette er din første tid væk fra din familie, kan indramning og hænge billeder af familie og venner være en trøst. En anden måde at vise fotos er at sætte op en opslagstavle eller et bånd notat bord. Illustrationen er en væsentlig del af udsmykning. Da originale kunstværker kan være ganske dyrt, besøge din lokale hobby eller plakat butik. Du kan finde kunst fra et vilkårligt antal epoker. Plakatbilleder er relativt billige og vil gøre din kunst print glans. Også overveje at købe et dekorativt spejl. Spejle giver en følelse af åbne rum og kan være ganske attraktiv.\nInstallation af farverige gardiner vil krydre de hvide vægge. Sørg for at spørge building management før at sætte huller i væggene. Købe et par af duge til at give farve til dit køkken. Badeværelse, finde et badeforhæng, der passer til din stil og matcher dine håndklæder. Accent puder er en fantastisk måde at sætte fut i din sofa og seng.\nHvis du ikke har alle de møbler, du skal bruge til din nye lejlighed, så fortvivl ikke. Spørg rundt, og du vil sandsynligvis finde en sofabord eller en sofa lige ved at nævne, at du er på udkig efter en! Hold øje med garage salg eller prøv dit lokale genbrugsforretning. Du behøver ikke at bruge meget for møbler og det vil være en god start. En anden måde at indrette din lejlighed er at gøre møbler dig selv! Hylder til opbevaring eller bøger kan være lavet af aske blokke og krydsfiner. Sofaborde og ende tabeller kan konstrueres på denne måde. For en mere attraktive finish, dække aske blokke i stof.\nDa du ikke kan male væggene, male dine møbler i stedet! Et frisk lag maling kan genoplive gamle møbler og give det en mere moderne look. Overveje at gå med sjove farver, der vil kontrast hvide vægge. Vær sikker på at sætte en malers dråbe klud inden du begynder!\nTilføje et par stueplanter vil bringe skønhed til din lejlighed. Være sikker på at starte med let planter, som "Emerald stjerne," også kendt som "støbejern" planten for sin hårdførhed. Andre let-til-pleje-for planer omfatter vedbend, bambus, kaktus og jade. Hænge planter fra loftet eller sat dem i kønne krukker og placere på plante stande.


De bedste gløgg på markedet - Måltid\nDe bedste gløgg på markedet\nVi har samlet de bedste gløgg på markedet og fortæller dig, hvordan du selv laver det i bedste Meyer og Blomsterberg stil.\nVores opskrift på Gløgg\nHvid gløgg - spred glæde med en aromatisk sjælevarmer\n2 x gløgg - lidt lunt til de kolde dage\n<Alice Donovan Rouse / Unsplash>\nGløgg er ofte krydret og meget smagfuld, og den hjertevarmende drik både smager og dufter af jul. Så hvis du mangler lidt at lune dig på i de kolde vintermåneder, så læs med her. Du får inspiration til, hvor du køber den bedste gløgg, og opskrifter på hvordan du selv laver den fra bunden.\nLækker gløgg behøver ikke nødvendigvis tage lang tid...\nBlossas Trestjärnig Cognac har en dejlig smag af nødder og nelliker samt cognac og rosiner. Gløggen skal serveres dampende, og er lækker med mandler og rosiner i.\nBlossa 17 har hentet smagsinspiration fra det varme Indien, og indeholder solmoden mango krydret med spidskommen og en smule chili til rigtig at give varme. Gløggen serveres dampende varm.\n<Meyers / Nicolas Vahé>\nGløgg ekstrakt til de travle\nNicholas Vahé har lavet en skøn gløgg ekstrakt. Opvarm den langsomt med 1-2 flasker rødvin (må ikke koge), og tilsæt efterfølende hakkede mandler og rosiner. Traditionelt og hjertevarmende.\nEn anden traditionel gløggekstrakt til de travle, er Meyers røde gløgg. Men en smag af stevnskirsebær, kanel, anis og nelliker, er det en rigtig traditionel rød julegløgg.\nUtraditionel, alkoholfri og frisk æblegløgg\n1 skive frisk ingefær (½ cm)\nSkær det ene æble ud i grove stykker og kom dem i en gryde sammen med most, sukker og krydderier.\nSæt gryden på komfuret og kog den op.\nSå snart det koger, skal du tage gløggen af varmen og derefter lade den trække i ½-1 time, så den kan tage smag af alle krydderierne.\nSigt gløggen over i en anden gryde og varm den let op igen.\nSmag evt. til med mere æbleeddike og frisk ingefær (tricket med frisk ingefær er at rive lidt på den fine side af et rivejern og så presse det imellem to skeer, så det kun er den rene, stærke ingefærsaft, der ryger i gløggen).\nSkær det sidste æble i kvarter, befri det for kernehus og skærfrugtkødet i bittesmå tern.\nFordel æbletern og tørrede tranebær i varmefaste glas og hæld den varme gløgg oveni.\nSe flere skønne opskrifter fra Claus Mayer her\nKrydret gløgg af Mette Blomsterberg\nTraditionel og smagfuld af julegløgg\nGiver ca. 8 dl\nKom appelsinstykkerne, alle krydderierne, farin og vand i en kasserolle.\nBring det hele til kogepunktet og lad det småsimre i 10 minutter under låg.\nTag kasserollen af varmen og lad det trække i ca. 2 timer.\nSigt hele herligheden over i en ny gryde, tilsæt rødvinen og varm nænsomt gløggen op til 80 grader.\nFå inspiration til andre lækre julesnacks af Mette Blomsterberg. Se de mange opskrifter her.\nTømmermandsdrik med ingefær, ananas, banan, vodka\nGluten- og laktosefri Jul\nSmuk og sprød rødkålssalat med tahindressing\nOpskrifter på Gløgg


Den lange vej til Vikingebroen - sn.dk - Vestegnen\nSå er brobygningen i gang. Foto fra bogen.\nArtiklen: Den lange vej til Vikingebroen\nVestegnen - 24. januar 2021 kl. 06:55\nLæs også: Sidste søm er slået i: Vikingebro er indviet\nPlanen var, at potentialerne for den nordlige del af Store Vejleådalen skulle udvikles, og at omdrejningspunktet skulle være en rekonstruktion af vikingetidens bro- og vejforløb.\nFem år senere, i september 2019, blev Vikingebroen, eller Kong Haralds Bro, som den blev døbt, indviet under stor festivitas.\nHele den beretning, fra idé til indvielse, er et stykke nyere historie i sig selv om en lang og trang vej. Den rulles nu op i en ny bog, »Vejen til vikingerne - broen mellem to verdener«.\nForfatterne på bogen er Linda Boye, museumsinspektør og arkæolog på Kroppedal Museum, Klaus Mynzberg, leder i Vikingelandsbyen, og Mads Thernøe, historiker og museumschef på Kroppedal. Den udgives i samarbejde med »Danmarkshistorien i Vestskoven«.\nKlaus Mynzberg, leder i Vikingelandsbyen, og Mads Thernøe (th), historiker og museumschef på Kroppedal Museum.\n- Det har hele tiden været planen at udgive en bog. Allerede da vi gik i gang med projektet i sin tid, forpligtede vi os til en publikation om arbejdet, forklarer Klaus Mynzberg.\n- Det er en fed måde at slutte projektet af på. Et rart punktum for os selv, siger Mads Thernøe.\nSelve arbejdet med at bygge broen stod på fra 2017 til 2019, men inden da havde der været mange års forarbejde og forberedelse, kan man læse i bogen. Hvor det også fremgår, at det langt fra »kun« har handlet om at få bygget en 140 meter lang bro og en i alt 800 meter lang vej- og broforbindelse, der kunne gøre traveturen fra Vikingelandsbyen mod Kroppedal Museum nemmere og mere tørskoet.\n- Broen har jo været et virkemiddel for meget andet. En læringsproces, med inddragelse af mange forskellige mennesker, siger Klaus Mynzberg og nævner skolernes brug af projektet i undervisningen som eksempel.\nMange skoleelever på Vestegnen har lært om vikingetiden ved selv at bygge bro og vej på gammeldags manér.\nBogen er rigt illustreret med billeder af hele den lange proces. Der er også billeder fra den udstilling, som blev åbnet på Kroppedal i 2019, »Hver dag er en kamp«, som fortæller om livet på den københavnske vestegn i starten af vikingetiden.\nVikingernes spor i landskabet i dag er også med, med eksempler på udgravede, arkæologiske fund. Ligesom selve det enorme arbejde med at bygge broen selvfølgelig fylder en stor del af beretningen, sammen med meget andet spændende materiale om projektet.\nDer er nu gået næsten halvandet år siden Kong Haralds Bro under stor mediebevågenhed blev indviet. På spørgsmålet om hvordan interessen har været siden, siger Klaus Mynzberg:\n- Det er svært at måle direkte, for vi har ikke registrerede besøgstal på området, ligesom vi ikke kan vide om folk kommer for at se Vikingelandsbyen, broen - eller bare gå en tur i området. Men jeg vil sige, at vi fornemmer klart, at der kommer langt flere besøgende hertil end tidligere, siger han, og Mads Thernøe nikker.\n»Vejen til vikingerne« vil kunne købes på Kroppedal Museum og i Vikingelandsbyen. Man kan også sende en mail til kontakt@kroppedal.dk og forhøre nærmere om priser og muligheder.\n12. september 2019 kl. 11:07 Opdateret: kl. 11:21


Tank007 lygter og flere andre lygter fra samme producent. Hvis ikke du kan finde det du søger, så kontakt os, så kan vi skaff\nmulti-funktions pandelampe, udstyret med en multi-positions "tilt hoved design". Pandelampen er udstyret med en elastisk hoved rem med en skridsikker foring. På toppen er der monteret "dual switches" som giver høj / lav-lysstyrke spotlight for distance belysning. Og hvid / rød / grøn projektør til belysning objekter, der er tæt på. Sømkilden er fra 3 AAA...\nMilitær godkendt robust LED lommelygte med fem vigtige indbyggede funktioner ~ helt unikIngen anden lommelygte har alle disse fem funktioner:(1) Kompakt størrelse (vejer kun 80 gram.)(2) Fast fokus, stærk fjernlys(3) Ultra-lang batterilevetid (se nedenstående tabel)(4) Robust, med anti-roll, sikker-greb gummi beklædningOpfylder US Militær "Drop-on-beton"...\nRRG Lygtetaske / holder\nNylon lygtetaske fra RedRhino til montering i bælte. Med ekstra lomme til batteri.Passer til lygte med diam. på ca 33mm og en længde på ca 12cmSolgt til DK PolitiPasser til bl.a. Tank007 PT10 lygte\nDKK 89,00 DKK 125,00\nWiseled Tactical 3300 Lumens Lygte,\nVerdens mest magtfulde håndholdte lommelygteSe en video af lygten i action her: - Ultra høj lyseffekt - Utrolig hård og robust - Ekstremt fleksibel - Nul vedligeholdelse- 50,000 + timer LED levetid - Genopladeligt batteriDenne lygte giver en utrolig mængde lys. Med en lyskilde på op til 3300 lumen er den er blandt verdens mest magtfulde håndholdte...\n12 volt lader til eks. bilen\nDKK 114,00 DKK 149,00\nWiseled Oplader de lux\nWiseled oplader station- eksl. 240V laderMed indbygget indikator Den lyser orange når den lader og efter 2-3 timer lyser den blå og så er den 90% opladet Flashlight charger cradle with indicator for WiseLED Tactical and Compact The carging indicator lights orange when the flashlight is charging and changes to blue when it is 90% recharged. Charging...\nWiseLED lygteholder ring til bælte\nWiseLed 240 v lader\nWiseled 12.V autolade kabel\nWiseLed ende prop\nLupine Betty TL2 på 5000 LUMEN !\nDET VILDESTE INDENFOR NY LYGTETEKNOLOGILupine Betty TL2 er en håndholdt projektør !Enkel batteri opladning, ekstremt robust og velskabt aluminiumshus og maksimale 5000 lumen gør Betty til den perfekte lommelygte.Den facinerer hver gang du tænder den og den har en rækkevidde på over 380 meter -bedre fåes ikke ! Et velformet og ekstremt robust...


Slaget om Sønderborg Kaserne er tabt med forsvarsforliget, der lukker kasernen og sergentskolen i Sønderborg. Men kampen for at tiltrække, fastholde og udvikle arbejdspladser fortsætter. Det er budskabet i en invitation, hvor regionsrådsformand Carl Holst (V) kalder stærke, lokale kræfter til møde på kasernen den 28. maj.\nRegion Syddanmark har inviteret otte lokale repræsentanter, og de har alle givet tilsagn om at deltage i arbejdet. Danfoss har dog meldt fra til mødet, men er med i det fremadrettede arbejde. Den store opbakning glæder regionsrådsformanden.\n- Resultatet bliver bedst med lokal forankring, og jeg er glad for, at vi nu sammen kan finde nye aktiviteter, der kan styrke og supplere de gode tilbud, der allerede er i området, siger Carl Holst.\nI Viborg har man positive erfaringer med at omdanne kaserneområder, og Viborg er bare en af inspirationsmulighederne. Carl Holst er da også overbevist om, at Sønderborg Kasernes historiske bygninger vil komme til at danne rammen om noget, der vil gavne hele området. Foreløbig er ideer om et idrætsakademi og en idrætsefterskole blevet nævnt, og Carl Holst kan forestille sig, at den fremtidige brug vil være inden for kultur og uddannelse.\n- Det vil være til gavn for netop arbejdet med at tiltrække og fastholde arbejdskraft og arbejdspladser, siger han.\n- Vi ved, at kulturen er et stærkt fundament for erhvervslivet og uddannelsesinstitutioner. Det giver et løft og har en positiv effekt ved både bosætning og muligheden for at nå vores mål om, at flere unge skal have en uddannelse.\nPå mødet deltager repræsentanter fra:\nIHS - Idrætshøjskolen Sønderborg\nSamt regionsrådsformand Carl Holst og regionsrådsmedlem John Lohff.\nDer er afbud fra Danfoss, som deltager i arbejdet fremad.


Flemming Kloster Poulsen: Det uperfekte liv | bog.guide.dk\nFlemming Kloster Poulsen: Det uperfekte liv\nAf LONE NØRGAARD. Offentliggjort 27-05-2012\nFlemming Kloster ...\nKan moderne mennesker stadig bruge biblens fortællinger i dagligdagen? En ny bog svarer bekræftende.\nDet uperfekte liv - Maraton i Bøgernes Bog\nHft. med flapper, 274 sider, 248 kr.\nPræsten Flemming Kloster Poulsen (født 1957) har nået mig på et tidspunkt, hvor interessen for min kristne kulturarv er blevet skærpet - fremkaldt af sammenstødet mellem kristendom og islam, der finder sted i en modernitet præget af rodløshed. Derfor blev jeg også straks fanget ind af hans projekt, som går ud på at vise, at moderne mennesker kan hente selvindsigt og livsoplysning i biblens fortællinger.\nDet uperfekte liv tager afsæt i den udbredte forestilling om ”det perfekte liv”. I jagten på perfektion bliver vi igen og igen frustrerede, fordi vi har glemt et grundlæggende vilkår: Livet er uperfekt og fuldt af skuffelser, mangler og nederlag. Eftersom det perfekte liv ikke findes som andet end selvbedrag og tyrannisk forestilling, skal vi have fat i en dybere og mere realistisk måde at anskue såvel vores eget liv på som samfundet. I denne proces er hverdagssprogets henvisninger til de bibelske fortællinger et redskab.\nSproget myldrer nemlig med vendinger fra Bibelen: En ørkenvandring, som manna fra himmelen, jeg vasker mine hænder - for blot at nævne nogle få. Til daglig er vi måske ikke opmærksomme på, hvor mange talemåder der stammer fra Bibelen, men får man først øje på dem, er de ifølge forfatteren en guldgrube af erfaringer og visdom. De sproglige udtryk er en del af kulturarven og dermed en del af vores identitet og selvforståelse.\nMed udgangspunkt i 42 af disse hverdagsudtryk giver Kloster Poulsen sit personlige bud på, hvordan de bibelske udtryksmåder og fortællinger kan bruges i et nutidigt menneskeliv. De kan sætte vores uperfekte liv i perspektiv og bidrage til at belyse store eksistentielle spørgsmål om kærlighed, tro, tvivl, selvforståelse og døden.\nValget af de bibelske udtryk har været styret af følgende kriterier: De skulle være almindelige i dagligsprog, kunst og litteratur, der skulle være en historie bag, og historierne skulle hentes i både Det gamle og Det nye Testamente.\nOpbygningen af det enkelte kapitel er skåret over læsten: Først præsentationen af selve det bibelske udtryk, f.eks. min brors vogter. Derpå en kort genfortælling af den bibelhistorie, som udtrykket stammer fra (den præcise bibelhenvisning, f.eks. Første Mosebog kap. 4, vers 1-16, findes bagerst i bogen). Endelig - og det er scoopet - en personlig refleksion, hvor forfatteren bruger historierne som spejl og til at kaste lys over det nutidsliv, som vi dagligt maser med at håndtere.\nKristendommen som alternativ til overfladiske selvhjælpsbøger - det er hverken mere eller mindre, hvad Kloster Poulsen byder ind med. Og det gør han klogt - også dér, hvor jeg ikke enig!\n22-02-2014: Mat og intetsigende bog med interview med præster og teologer om deres forhold til medierne. Læs artikel\nAnmeldelse af Naser Khader - Bekendelser fra en kulturkristen muslim\n09-12-2013: Naser Khaders debatbog om at være kulturkristen muslim er sympatisk og præget af ønsketænkning. Læs artikel\nAnmeldelse af Alain de Botton - Religion for ateister. En ikke-troendes vejledning i brugen af religion\n04-11-2013: Alain de Botton kiler sig elegant ned mellem yderligtgående ateister og de religiøse. Budskabet er, at der er masser af indsigt at hente i religionen, hvis blot vi udelader troen på Gud. Læs artikel


Håreddike: hvilken man skal vælge og hvordan man bruger - Farvning\nHvad er eddike nyttigt til hår, og hvordan påvirker det dem\nProduktets sammensætning, afhængigt af det råmateriale, det er fremstillet af, inkluderer forskellige biologisk aktive forbindelser i bestemte mængder.\nDet naturlige produkt indeholder:\nDe anførte komponenter er ansvarlige for hårets tilstand: deres styrke, modstand mod eksterne faktorer og tab.\nEn vigtig egenskab er korrektion af pH-balance. Under normale forhold er denne indikator fra 4 til 4,5 enheder. Som et resultat af farvning eller brug af alkaliske shampooer kan niveauet stige, derefter bliver hårstrukturen mere porøs og tilbøjelig til at skade.\nBrug af eddike hjælper med at afbalancere pH i hovedbunden.\nforbedring af hårets udseende: de bliver mere silkeagtige og glatte;\nBrug ikke eddike, da overdreven oxidation kan få håret til at tørre ud..\nHvilken eddike kan jeg bruge\nKun en, der er fremstillet af naturlige råvarer, har en gavnlig virkning. Kunstige produkter indeholder ikke de nødvendige vitaminer og mineraler.\nDet har en gavnlig virkning:\nkæmper med elektrificering;\nFor ikke at skade håret, skal du kun vælge et naturligt raffineret produkt, da det syntetiske indeholder farvestoffer og duftstoffer, som er nævnt på etiketten.\nDet naturlige produkt fremstilles ud fra spild af æbler (kerne og skræl). Væske hældes i mørke glasflasker.\nDette produkt er 100% vineddike med hindbærekstrakt.\nVed hjælp af det kan du:\ndybt rengøre hovedbunden fra plak efterladt af aggressive rengøringsmidler, fastgørelse af spray eller glattejern;\nholde farve længere efter farvning;\ngive silkiness og glans.\nProduktet er egnet til både tørt og fedtet hår..\nProduktet indeholder en stor mængde kalium, hvis mangel provoserer rigelig nedbør.\nDe esterforbindelser, der er til stede i dette produkt, giver strengene en behagelig, delikat aroma..\nNår du vælger, skal du være opmærksom på etiketten. Hvis det antydes, at eddike er en naturlig gæring, er produktet af høj kvalitet.\nProduktet er fremstillet af affaldsdruer, der er tilbage fra produktionen af vinedrikke. Der findes ikke sukker, smagsstoffer eller farvestoffer i naturlige væsker..\neliminere overdreven hårelektrificering;\nstyrke rødderne og forhindre tab;\ngøre hår mere lydigt.\nVærktøjet klarer sig godt med problemet med fedtet hår og forlænger dets renhed og friskhed..\nMange velkendte producenter af kosmetik og plejeprodukter - Yves Rocher, Bio World, A'Pieu - fremstiller specielle syrebaserede skylleprodukter.\nFor eksempel er "Raspberry Vinegar for Shine" fra Yves Rocher designet til at eliminere kalk, hvis dannelse er forbundet med ledningsvand af lav kvalitet. Det gendanner glans og udstråling til håret. Det bruges ganske enkelt: du skal fortynde en spiseskefuld af produktet i en liter varmt vand og skylle dit hår. Det er ikke nødvendigt at skylle.\nDen anden påføringsmetode ser sådan ud: fordel langs hele trådens længde, masser hovedet og skyl det derefter med varmt vand.\nA'Pieu-brandbærbæreddike blødgør håret, normaliserer syre-basebalancen i huden. Produktet bruges på samme måde som fra Yves Rocher.\nEddikopløsning tilberedes til skylleproceduren Proportionerne afhænger af koncentrationen af produktet..\nNaturligt æble eller drue har normalt en styrke i området 5-6%. I dette tilfælde skal du tage 2 spiseskefulde syre pr. Liter vand.\nNår indikatoren er i området 10-15%, er en spiseskje nok per liter vand.\nSkyllemiddel skal bruges, når du har vasket dit hår. Håndter dem forsigtigt, hver streng separat.\nEjere af en normal hudtype kan vaske resterne af en eddikopløsning med kogt vand og fedtet - skyl ikke. Når rødderne er fedtede og enderne er tørre, er det kun enderne, der skal skylles med vand.\nEfter proceduren skal du ikke blæse tørt dit hår.\nSæt med ingredienser i maskerne afhænger af formålet med brugen og årsagen til problemet..\nkefir med lavt fedtindhold - en spiseskefuld;\npære af mellemstor størrelse;\nKombiner alle flydende ingredienser, tilsæt hakket hvidløg og løg. Den resulterende sammensætning påføres først på rødderne og spredes derefter over hele længden. Pakk hovedet sammen med en klamfilm og et tykt håndklæde, lad det stå i 2 timer. Efter vask af dit hår med shampoo.\nPå grund af tilstedeværelsen af en bestemt lugt i sammensætningen af løg og hvidløg, bør denne maske udføres, når vigtige møder eller begivenheder ikke er planlagt.\nMaske til blødgøring af tråde\nHvis håret er for stift og stygt, kan du forberede en sammensætning bestående af:\nen spiseskefuld naturligt æble cider eddike (højst 6%);\nKombiner ingredienserne. Påfør den færdige blanding på håret langs hele længden. Det er mere praktisk at påføre masken på let fugtige låse..\nPakk hovedet med fastgørelsesfilm og et håndklæde på toppen. Lad stå i 35-40 minutter.\nSkyl med shampoo, påfør derefter en nærende balsam.\nHvis skæl er forbundet med svampe- eller bakteriesygdomme i hovedbunden, skal masken indeholde eddike og kamillebuljong i forholdet 1: 1.\nSammensætningen skal behandles med et hoved, lad stå i 45 minutter og skyl derefter. Gentag 3 gange om ugen..\nNår årsagen til skæl ikke er så farlig, er en tilstrækkelig eddikeopløsning i en andel af 1 spsk. 200 ml ske. vand. Brug som skyl efter vask af hår, og vær særlig opmærksom på hovedbunden.\nAlle komponenter skal tilsluttes. Påfør den resulterende blanding på håret, indpak med en film og ovenpå med et varmt håndklæde.\nLad stå i 45 minutter, vask derefter dit hår med shampoo..\nEddike er et naturligt lysmiddel, der har en mere skånsom virkning end farvestoffer.\nDet kan også bruges, når farven opnået ved farvning er for mørk..\nBland komponenterne, påfør derefter, og lad dem gå i brug i 15 til 45 minutter, afhængigt af det ønskede resultat.\nDet er nødvendigt at bruge en lynkomposition, ikke hver gang du vasker dit hår, men en gang.\nDet er ikke svært at opretholde dit hår i perfekt stand, men brugen af dyre kosmetik er ikke tilgængelig for alle. En anden ting er improviserede midler, hvis effektivitet ikke er ringere end balsam og shampoo fra kendte mærker. Eddike er en virkelig frelse for dem, der er trætte af skadelige produkter eller foretrækker at gøre med folkemedicin.\nHvorfor eddike er godt for dit hår\nHvis det er naturligt, indeholder eddike en rig liste over næringsstoffer, syrer og sporstoffer, der styrker håret og skaber en sund glød.\nSlidt og faldende hår er resultatet af en ubalance i syre-basebalancen. Et hyppigt fænomen i betragtning af den dårlige økologi, dårlig ernæring, sygdom. Alt dette påvirker hår, negle og hud i første omgang, fordi de ikke er forbundet med vitale funktioner i kroppen, og det er derfor lettere for kroppen at vaske mineralstoffer fra dem og ikke fra knogler, f.eks..\nGendannelse af det alkaliske niveau til det krævede niveau alene sparer dit hår fra skæl, ubehagelig kløe, overdreven olieholdighed eller tørhed og tab.\nBehagelig kæmning er en alvorlig bonus for dem, der ved, hvad det betyder at lide af sammenfiltret hår efter vask eller sov. Processen er så smertefuld og ubehagelig, at jeg endnu en gang ikke ønsker at røre ved mit hoved, men efter at have anvendt eddike vil du føle, at hårets struktur og behagelige tæthed er genoprettet, hvilket betyder, at kæmning bliver lettere.\nSåledes er de vigtigste fordele ved at bruge eddike:\nberigelse af hår med vitaminbestand og mikroelementer;\nhurtigt resultat i den første måneds brug;\nhurtig vækst og densitet - som et resultat af opsving\nlet pleje og smertefri kæmning.\nKan eddike være skadeligt\nKun personlig intolerance betragtes som et minus, men det er ekstremt sjældent. For at finde ud af, om du har en, er det nok at gennemføre en lille test på et lille hårområde. På samme måde udføres en test inden farvning - de kontrollerer, hvordan huden opfører sig, hvordan håret reagerer, og gælder først efter opskriften.\nProblemer med brug af eddike opstår kun af uvidenhed:\nder bruges for koncentreret opløsning;\neddike af lav kvalitet erhverves;\nMange ved ikke om sikkerhedsforanstaltninger, hvis manglende overholdelse af dem fører til en brændende fornemmelse i øjnene - de skal først beskyttes.\nDet anbefales heller ikke at bruge eddike umiddelbart efter farvning eller krølning. Sådanne procedurer fører til skade på hårstrukturen, og anvendelse af en opløsning kan give en uønsket reaktion.\nFør der træffes beslutning om budgetmidler, er det nødvendigt at kontrollere deres kvalitet og ernæringskomponent.\nEddike er enten kemisk eller naturlig. Den første mulighed er absolut ikke egnet. I bedste fald vil han vaske shampoo væk, i værste fald vil det skade hans hår. Naturligt produkt af naturlig gæring er normalt tilsat druer eller æbler, men flere muligheder.\nForskellige typer eddike til specifikke tilfælde\nHvis eddike er naturlig, er den allerede egnet til brug med hår. Men afhængigt af hårtypen og deres tilstand, bruges en bestemt type produkt.\nOpskrifter og vigtige regler\nTag en spiseskefuld kefir og bland med en teskefuld honning.\nTilsæt kefir-honningblanding til den fælles flaske og bland 1,5 spsk vineddik til den..\nVask dit hår med din almindelige shampoo, let tør.\nPåfør først masken fra blandingen på rødderne, og flyt derefter til spidserne.\nVask lidt af med varmt vand..\nMod øget tørhed\nTilsæt æggehvide og ricinusolie til en fælles flaske - ikke mere end en spiseskefuld.\nBland ingredienserne, og tilsæt blandingen en spiseskefuld frugteddik, helst æble.\nEfter vask skal du anvende en frisk, frisklavet maske på let fugtigt hår og gnide sammensætningen direkte med fingerspidserne.\nBlader i en time, og skyll derefter med babyshampoo.\nTil styrkelse af hårsækkene\nForbered en liter varmt mineralvand.\nSlip 4 dråber salvia aromatisk olie i vandet.\nTilsæt et halvt glas hvid eddike.\nBland i balsam og anvend på håret efter skylning af shampoo.\nFra overdreven fedt\nBland to spiseskefulde æble eller vineddike med to spiseskefulde vand.\nInden du går i seng på rent, tørt hår, skal du anvende sammensætningen med en blød massagebørste. Det er nok at dyppe børsten i sammensætningen og kamme håret.\nProceduren udføres, indtil håret er mættet.\nEnhver af procedurerne udføres højst to gange om måneden i mindst 30 dage og indtil det fulde resultat. For eksempel skal du slippe af med hårtab. Forbered masken og påfør den hver tirsdag og torsdag. Kontroller resultaterne efter en måned, og hvis håret stadig falder ud, fortsæt proceduren i samme rytme uden at øge tiden eller koncentrationen (sidstnævnte vil kun skade). Når du så resultaterne, omend ikke endelige, kan du reducere antallet af gange og ikke 8 gange om måneden, men 6.\nDe fleste masker og balsam anvendes til rent hår. Dette er nødvendigt, fordi beskidt hår er beskyttet af en tyk belægning af fedt og næringsstoffer ikke fungerer så aktivt som de kunne. Men hovedårsagen er brugen af mousser, lakker, geler, det vil sige ethvert hårprodukt. Eddikopløsning påvirker ikke håret, når det er dækket med et sådant lag kosmetik.\nSådan udføres en enkel skylning\nEfter at have vasket dit hår, skal du klemme og tørre det med et håndklæde. Påfør derefter eddike balsam, sørg for at lukke øjnene. Skyl påføres fra rødderne til enderne langs hele hårets længde.\nEddisk skylning forbedres med urte- og aromatiske midler, hvis du har brug for at opnå et dybere resultat. For eksempel tilsættes en beroligende kamille til eddike for at lindre irritation eller kløe på hovedet..\nSådan skylles håret med frugt eddike (video)\nSe videoen for at forstå på specifikke opskrifter, hvordan man bruger eddikeopløsning til hår. Du vil være overbevist om, at der ikke er noget kompliceret i forberedelsen af balsam og maske, og brugen af dem er lettere end den sædvanlige vask af hår.


bestpo.etglas.se Online Konsultation Væskebalance\nvæskebalance | Gyldendal - Den Store Danske Kroppens væskebehov svarer til væskeudskillelsen i urin, sved, udåndingsluft, afføring mv. Væskebalance væskeindtaget modsvarer udskillelsen, er kroppen i væskebalance. Uden større grad af fysisk aktivitet er det daglige væskebehov ca. Væske indtages ved at drikke væske, men tilføres også via fødevarer. Specielt frisk frugt og visse grøntsager har et højt vandindhold. Der sker også en lille vandproduktion i forbrændingen i kroppen. Det faktiske daglige væskeindtag bliver dermed på ca. Hvordan ved vi, at vi drikker for lidt? Og kan vi drikke så meget væske, at kroppens næringsstoffer skylles ud? Her får du nyttig viden om din væskebalance. En sund krop er i væskebalance. Det vil sige at input er lig output. Med andre ord vil de former for væske man indtager komme ud igen, idet man holder en. maj Jeg møder desværre ofte den tese, at den rette væskebalance i form af vand kun er vigtigt, hvis man skal præstere fysisk hårdt. Det passer dog. nov Når væskeindtaget modsvarer udskillelsen, er kroppen i væskebalance. Uden større grad af fysisk aktivitet er det daglige væskebehov ca.\nVÆSKEBALANCE symptomer ved væskemangel\nFå en sund væskebalance Væskebalance Menneskekroppen\nDer kan være forskellige årsager til dehydrering, men i det varme sommervejr skal man være ekstra opmærksom på, at man skal drikke mere vand. Men det er der mange, der glemmer. Især børn og ældre mennesker. Mennesket består i høj grad af vand — faktisk væskebalance mellem 45 og 75 procent af vores vægt af vand. Vores væskebalance er derfor livsvigtig for at vores krop og hjerne fungerer. Vand og væskebalance er vigtigt for at opretholde kroppens funktioner. Størstedelen af vandet i kroppen befinder sig i cellerne, og resten er i blodet. sep væskebalance, dyrs og planters regulering af indholdet af vand og salte. Vand og væskebalance er vigtigt for at opretholde kroppens funktioner. Størstedelen af vandet i kroppen befinder sig i cellerne, og resten er i blodet. Natrium findes hovedsageligt udenfor cellerne og er en vigtig faktor i kroppens styring af vores væskebalance. Hvis vi har for meget natrium. Vores væskebalance er derfor livsvigtig for at vores krop og hjerne fungerer. Væskebalancen er forholdet mellem, hvor meget væske vi får. brugte biler uden afgift Dit præcise væskebehov kan udregnes! Er du i tvivl om, hvor meget væske du bør drikke dagligt? Hvis ja, så kan du nemt udregne dit væskebehov her. væskebalance, dyrs og planters regulering af indholdet af vand og salte. Vand er et uorganisk stof, der løbende tabes fra væskebalance og derfor må tilføres med føden. Vand og væskebalance er vigtigt for at opretholde kroppens funktioner. Størstedelen af vandet i kroppen befinder sig i cellerne, og resten er i væskebalance.\nHvor meget skal vi egentlig drikke for at have det godt både fysisk og psykisk? Hvordan ved vi, at vi drikker for lidt? nov Når væskeindtaget modsvarer udskillelsen, er kroppen i væskebalance. Uden større grad af fysisk aktivitet er det daglige væskebehov ca. Vand og væskebalance er vigtigt for at opretholde kroppens funktioner. Størstedelen af vandet i kroppen befinder sig i cellerne, og resten er i blodet. sep væskebalance, dyrs og planters regulering af indholdet af vand og salte. Organismens totale vandindhold TV afhænger af køn, alder og ernæringstilstand væskebalance udgør normalt ca. Væskefaserne kan opdeles i 2 compartments: Plasmavolumet er en del af ECV og afgørende for cirkulationen. Natrium og kalium bevæger sig ikke frit væskebalance cellemembranen i modsætning til vand.\njan Vand er ungdommens kilde. Drikker du nok vand til at holde dig sund? Denne artikel vil vise dig, hvordan du optimere din væskebalance!. aug Hvis huden omgående trækker sig sammen igen, er din væskebalance fin. Forsvinder hudfolden kun langsomt, er det en god idé at drikke. apr Vitaminer. Ændringer i væske- og elektrolytbalancen. Indledning. Vandfaser. Patofysiologi. Vurdering af væskebalance. Behandlingsvejledning. Hvor meget skal vi egentlig drikke for at have det godt både fysisk og psykisk? Hvordan ved vi, at vi drikker for lidt? Og kan vi drikke så meget væske, at. Kosthåndbogen - et praktisk opslagsværk med de officielle anbefalinger for mad til- raske for at forebygge sygdom- syge for at behandle sygdom. En sund krop er i væskebalance. Det vil sige at input er lig output. Med andre ord vil de former for væske man indtager komme ud igen, idet man holder en konstant.\nVæskebalance væskebalance Hvorfor? Et væske/vandladningsskema udfyldt over tre døgn er den bedste måde at vise lægen, hvor meget og hvornår man drikker, hvor meget og hvor ofte man lader.\nSøgeord: behov, væskebalance, indgift, udgift, væskestatus, væskeplan, papirskema beregning af væskebalance i Sundhedsplatformen og i situationer, hvor. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn.\nGiv et blad i julegave. Bestil helt frem til juleaften. Men hvad sker der i kroppen, hjernen og med din præstationsevne, væskebalance du får drukket for lidt væske? Hvad sker der egentlig … Skrevet af Alun Biggart - Print - Send til en ven. Vand er ungdommens kilde. Drikker du nok vand til at holde dig sund? Denne artikel vil vise dig, hvordan du optimere din væskebalance Vand er det mest dominerende element på jorden, og ifølge legenden befinder ungdommens kilde sig på Bahamas-øerne. Vand og væskebalance - En kort opsummering\nVand er et uorganisk stof, der løbende tabes fra kroppen og derfor må tilføres med føden. Vand og væskebalance er vigtigt for at opretholde kroppens funktioner. Størstedelen af vandet i kroppen befinder sig i cellerne, og resten er i blodet. Væskebalance er et udtryk for forholdet mellem den mængde væske, som vi indtager, og den mænge, som vi udskiller.\nOpretholder man ikke væskebalancen, kan det lede til dehydrering eller svækkede nyrerne. Kroppens vandindhold aftager med alderen og med stigende mængde kropsvægt. danske drengenavne Websitet anvender cookies til statistik.\nDenne information deles med tredjepart. Organismens vandfaser indeholder en række forskellige salte i form af positivt og negativt ladede ioner, bl. En række mekanismer samarbejder om at opretholde en normal sammensætning af organismens væskefaser. Vand og salte udskilles med urin, sved og usynlig fordampning fra huden.\nsep væskebalance, dyrs og planters regulering af indholdet af vand og salte. jan Vand er ungdommens kilde. Drikker du nok vand til at holde dig sund? Denne artikel vil vise dig, hvordan du optimere din væskebalance!.\nDet passer dog ikke. Hvor sikkert er drikkevandet i Danmark?\nNyrene: Væskebalansen del 2\nVæskebalance Du kan let lave en såkaldt Turgor-test på din hud for at se, om du er i væskeunderskud. Det faktiske daglige væskeindtag bliver dermed på ca. Endvidere er der store individuelle forskelle mht. 27 november 2015\nChris MacDonald guider: Hold kroppens væskebalance YouTube Premium\nVores væskebalance er derfor livsvigtig for at vores krop og hjerne fungerer. Væskebalancen er forholdet mellem, hvor meget væske vi får. Dit præcise væskebehov kan udregnes! Er du i tvivl om, hvor meget væske du bør drikke dagligt? Hvis ja, så kan du nemt udregne dit væskebehov her.\nHammerslag 400 DKK. Auktionen er slut.\nKogle kopi england\nDen største penis i historien\nFølge: Hvordan man øger følsomheden af penis » »\nTidligere: « « Piercing i brystet\nDansk tysk ordbog online\nTegn på steril sædceller\nOmskæring klinik pris\nWho sundhedsdefinition dansk\nGutter strøg deres dicks\nProp til badekar\nSæd donor florida\nHvor mange kromosomer har mennesker\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Væskebalance bestpo.etglas.se


Gratis PDF STORE DYR: Ørn - PDF BASE\nSTORE DYR: Ørn eBook\nBogen STORE DYR: Ørn blev skrevet den 07-06-2017 af forfatteren Stephanie Turnbull. Du kan læse bogen STORE DYR: Ørn i PDF, ePUB, MOBI format på vores hjemmeside mtggamechangers.dk. Her finder du også andre bøger af forfatteren Stephanie Turnbull.\nØrne er ENORME!De har stærke, kniv-skarpe næb og et fantastisk syn.De glider gennem luften på lange, brede vinger.Med en klar, letlæst tekst og farvestrålende fotos giver Ørn nye læsere en masse oplysninger. Her kan man blandt andet læse om, hvor ørne lever, hvad de æder, og hvordan de opfostrer deres unger.Denne billedfagbog viser billeder af ørne og fortæller nogle af de spændende fakta om dem. Bogen kan læses højt for børn mellem 5 og 7 år eller læses selv af børn mellem 8 og 9 år.\nHavefigurer & Havekunst - Store Billige Figurer ...\nStore Dyr Bøgerne På Dansk - Køb Bog Serien Billigt\nFugle (Aves) er tobenede, landlevende hvirveldyr, der lægger æg og har næb og fjer.De fleste fugle kan flyve og er ligesom pattedyr varmblodede.Fugle regnes traditionelt for en klasse af hvirveldyr.. Der findes omkring 10.000 kendte, nulevende arter, hvilket gør fuglene til den mest artsrige gruppe af de firelemmede dyr, tetrapoderne.De findes i alle typer miljø, lige fra Arktis til ...


Modularisering i byggeriet - PDF\nDownload "Modularisering i byggeriet"\n1 Modularisering i byggeriet Fra en systemleverance og Mass Customization tilgang PhD afhandling Anders Kudsk Juni 2013 NCC Construction Danmark A/S\n2 DTU Management Engineering Modularisering i byggeriet Fra en systemleverance og Mass Customization tilgang Erhvervs Ph.D. afhandling Anders Kudsk 2013 ISBN Forside billede: VILHELM LAURITZEN ARKITEKTER Udkast til kommende domicil for NCC Construction Danmark A/S, basseret på delvis modularisering. DTU Management Engineering Operations Management, Production and Service Produktionstorvet Bygning Kgs. Lyngby NCC Construction Danmark A/S Østmarken 3B 2860 Søborg Tryk:\n3 Forord Nærværende afhandling er resultatet af et treårigt Erhvervs Ph.D. projekt udført på institut for Management Engineering, Danmarks Tekniske Universitet, i NCC Construction Danmark A/S og med et tre måneders gæsteopholdt på Loughborough University, England. Gennem projektet har jeg fået støtte fra en lang række personer og organisationer, som jeg skylder stor tak. I denne forbindelse vil jeg særligt takke følgende: Sysbyg netvæket, for at have været en væsentlig del af baggrunden for dette arbejde og bidraget væsentlige i forhold til den arkitektoniske tilgang. Civil Ingeniør Sven Bertelsen, for inspirerende samtaler om byggeriets udvikling gennem tiden. Professor Simon Austin for at modtage mig på Loughorough University og for at komme med væsentlige bidrag til de anvendte videnskabelige metoder. Fonden Realdania, NCC og den danske stat for at finansierer projektet. De mange kollegaer i NCC, som har bidraget med moralsk støtte og central byggefaglig viden. De studerende, som jeg har haft fornøjelsen af at vejlede, og som har vist stor interesse i at bidrage til løse byggeriets udfordringer. Min tidligere kollega Svend Erik Hansen, for løbende sparing og for kommentering af manuskriptet. Mine fire vejledere Lars Hvam, Christian Langhoff Thuesen, Gert Jespersen og Svend Mertz for at forene kræfterne og samle forskellige faglige baggrunde i dette projekt. Herudover vil jeg gerne takke min familie og venner for at have holdt mig ud også i perioder, hvor jeg har givet dem alt for lidt fokus. Til sidst vil jeg gerne takke dem, som jeg måtte havde glemt eller som der ikke blev plads til at nævne her, men som har bidraget til dette projekts gennemførelse. Kgs. Lyngby, juni 2013, Anders Kudsk\n5 Abstract The use of configurable system deliveries, based on the principles of Mass Customization, is described by many as a solution to the challenges of construction, which is characterized by low earnings, lack of development in productivity and poor quality. Technical University of Denmark (DTU), School of Architecture Aarhus (aarch) and Centre for Industrial Architecture CINARK at the Royal Danish Art Academy s School of Architecture, Design and Conservation (hereafter referred to as School of Architecture) are playing a central role in establishing a vision regarding the use of system deliveries in construction. These institutions have produced a series of publications describing the possibilities presented by the transfer to construction of Mass Customization, product platforms and the use of configuration systems, theories and methods developed in the production industry. With this point of departure, this project has carried out work that, with an engineering focus and research approach, investigates the possibilities for realizing this vision. The work focuses on some selected areas within the following overall research question: How, in a Danish context, can Mass Customization and the theories on which it is based realize the vision of industrialized architecture through the use of system deliveries? An important element in Mass Customization, the establishment and use of product families, is modularization. Modules in construction lead most of us to think about the period with module and montage construction, when much construction was industrialized, but in order to build many large units of very standardized construction, a type of building for which a market no longer exists in Denmark. To expand understanding of modules in construction, a study was conducted of historical construction built according to the Building Law for the Capital City of Copenhagen and its Suburbs. The study found that historical buildings, when studied using modern methods, could be described as comprising modules with standardized interfaces. Buildings are very large products sold in a limited number of units as small as a single unit. At the same time, building construction is carried out by enterprises of limited size and capacity for development. This means that most enterprises, by far, must work with step wise implementation of modules. Possibilities for implementing modules step wise are described in several studies that work with a top down approach that is based on the whole building, and a bottom up approach that focuses on specific parts. Step wise implementation also leads to partial modularization, something that Mass Customization, on which it is based, and modularization theory only focus on to a limited extent. In order to create a framework for understanding partial modularization, this work presents The Module Application Matrix, which makes it possible to map completely or partially modularized products with completely or partially detailed modules. Another central element in Mass Customization theory and in the vision is the use of configuration systems. Here, three different prototype configuration systems are presented to illuminate the possibilities for using configuration systems in construction also including the possibilities and challenges that lie in configuring partially modularized and partially described products and products with infinite potential solutions. 1\n7 Resumé Anvendelse af konfigurerbare systemleverancer, baseret på principperne om Mass Customization, er fra flere sider beskrevet som en løsning på byggeriets udfordringer med lav indtjening, manglende produktivitetsudvikling og svigtende kvalitet. Danmarks Tekniske Universitet (DTU), Arkitektskolen Aarhus (aarch) og Center for Industriel Arkitektur CINARK på Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, Design og Konservering Arkitektskolen har en central rolle i etableringen af en vision om anvendelse af systemleverancer i byggeriet. Herfra er der udgivet en række publikationer, der beskriver hvilke muligheder, der ligger i at overføre Mass Customization, produktplatforme og brug af konfigureringssystemer, teorier og metoder, der er udviklet i produktionsindustrien, til byggerier. Med dette som udgangspunkt er der er i dette projekt gennemført en række arbejder, der med en ingeniørmæssig fokus og forskningsmæssig tilgang, undersøger mulighederne for at realisere visionen. Arbejderne fokuserer på en række udvalgte områder inden for det overordnede forskningsspørgsmål: Hvordan kan Mass Customization og de underliggene teorier, i en dansk kontekst, realisere visionen om industrialiseret arkitektur, med anvendelse af systemleverancer? Et vigtigt element i Mass Customization og etablering og anvendelse af produkt familier er modularisering. Moduler i byggeri leder de flestes tanker hen på perioden med modul og montagebyggeri. En periode, hvor der skete en stor industrialisering af byggeriet, men hvor der også blev opført meget store enheder af meget standardiseret byggeri, en byggeritype, der ikke længere er et marked for i Danmark. For at udvide forståelsen af moduler i byggeri er der gennemført en undersøgelse af historisk byggeri efter, Bygningslov for Staden Kjøbenhavn og dens Forstæder. Her viser det sig, at det historiske byggeri med moderne metoder kan beskrives som bestående af moduler med standardiserede grænseflader. Og at disse grænseflader ikke bare er gældende imellem de fysiske moduler, men går igen i forhold til både organisering, materialer og processer. Byggerier er meget store produkter, der sælges i et begrænset styktal, helt ned til ét styk. Samtidig udføres byggerierne af virksomheder med en begrænset størrelse og udviklingskapacitet. Dette betyder, at langt de fleste virksomheder må arbejde med en trinvis implementering af moduler. Mulighederne for at implementere moduler trinvist er beskrevet i en række arbejder, hvor der arbejdes med henholdsvis en top down tilgang med udgangspunkt i hele bygningen, og en bottom up tilgang, hvor der fokuseres på enkeltdele. Den trinvise implementering foranlediger også en delvis modularisering, noget som den bagvedliggende Mass Customization og modulariseringsteori kun fokuserer meget begrænset på. For at skabe en forståelsesramme omkring delvis modularisering er der i dette arbejde skabt The Module Application Matrix, der giver mulighed for at mappe helt eller delvist modulariserede produkter med helt eller delvist detaljerede moduler. Et andet centralt element i Mass Customization teorien og i visionen er brugen af konfigureringssystemer. Der er her etableret tre forskellige prototype konfigurationssystemer, der skal belyse mulighederne for at anvende konfigureringssystemer i byggeriet herunder også de muligheder og udfordringer, der ligger i at konfigurere delvist modulariserede og delvist beskrevne produkter og produkter med uendeligt løsningsrum. 3\n9 Indhold Del 1 Introduktion til forskningsområdet Indledning Baggrunden for projektet Vision Industrialisering vs. nyindustrialisering Modulbyggeri gennem tiden anvendelse og visioner... 9 Del 2 Videnskabelig tilgang Forskningstradition på DTU Forskningstradition på CINARK Videnskabelig tilgang i dette projekt Brug af materiale fra CINARK mfl Vurdering af forskningsresultaternes pålidelighed...13 Del 3 Identifikation af forskningsspørgsmål Problemformulering Afgrænsninger og fokus Forskningsdesign og gennemførelse...19 Del 4 Metoder og teorier Mass Customization Produkter Produktfamilier Produkt Variant Master Moduler Systemer og kompleksitet Modular Function Deployment Én til én Konfigureringssystemer Opsummering på teorien og metoder...29 Del 5 Forskningsmæssige bidrag Hvorledes er moduler tidligere blevet anvendt i byggeriet? Hvad er forskellen på, hvordan moduler indgår i produkter i produktionsindustrien og i en entreprenørvirksomhed? Hvilke metoder kan anvendes til at implementere moduler trinvist i en entreprenørvirksomhed? Hvordan kan konfigureringssystemer anvendes i en entreprenørvirksomhed (til implementering af moduler og produktarkitektur)?...55 Del 6 Konklusion...85 Del 7 Perspektivering og fremtidig F&U...87 Kilder...89 Appendiks 1 Modules in historic building construction according to the Copenhagen Building Code...93 Appendiks 2 Expanding the field of modularization whit the introduction of the module application matrix Appendiks 3 Modularization in the Construction Industry through a Top Down Approach Appendiks 4 Stepwise Modularization in the Construction Industry through a Bottom Up Approach Appendiks 5 Supporting Design Processes by Means of Configuration\n11 Del 1 Introduktion til forskningsområdet 1.1. Indledning Den primære baggrunden for dette arbejde er de visioner og erfaringer, der er gjort på Center for Industriel Arkitektur CINARK, på Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, Design og Konservering Arkitektskolen, på DTU Management Engineering og i NCC Construction Danmark A/S (NCC). Arbejdet er udført, som en del af det Realdania støttede SYSBYG forskningsnetværk, der også inddrager Arkitektskolen Aarhus. Dette arbejde er udført som et Erhvervs Ph.D. projekt på henholdsvis Danmarks Tekniske Universet (DTU), Management Engineering, Institut for Operation Management, og i NCC. Min egen erhvervs og uddannelsesmæssige baggrund er centreret om byggebranchen, med uddannelse som først Diplom og efterfølgende Civil Ingeniør fra BYG DTU og en forudgående håndværksmæssig baggrund som faglært Bygningssnedker. Selv om jeg erhvervsmæssigt har arbejdet med NCC s konceptbyggeri og med forundersøgelser i forbindelse med udvikling af en konfigurator til NCC s præfabrikerede skakt, har den byggefaglige baggrund gjort, at der igennem projektet har skullet læres en række nye metoder og tankesæt fra produktionsindustrien dette udover den forskningsmæssige uddannelse, der er en naturlig del af ethvert Ph.D. projekt Baggrunden for projektet Baggrunden for dette projekt er en række bøger, artikler, papers og rapporter skrevet over de sidste ca. 8 år, hovedsageligt på CINARK, Center for Industriel Arkitektur, nogle af dem i samarbejde med DTU, andre på Arkitektskolen Aarhus og andre uddannelses og forskningsinstitutioner. Denne litteratur har hovedfokus på den betydning, som industrialisering har og vil have på arkitektens rolle og på arkitekturen, men den indeholder også en række beskrivelser og forslag til, hvad der kan gøres for at industrialisere byggeriet. På trods af litteraturens forholdsvis snævre fokus på arkitektur og arkitektens rolle er litteraturen også relevant, når man ser på en større del af byggeriets processer og aktører. Dette skyldes, at arkitekten traditionelt har styret de tidlige faser og dermed også haft stor indflydelse på de senere, herunder de udførende faser. Selv om litteraturen fokuserer forskelligt og peger i lidt forskellige retninger, er disse bidrag blevet samlet, udvalgt og kombineret med input fra dialoger med en række personer i branchen samt med mine egne erfaringer. Derved er der skabt, hvad der kan betegnes som en vision for, hvordan byggeriet kan udnytte industrialisering, systemleverancer, modularisering og Mass Customization. Denne vision adskiller sig lidt fra traditionelle visioner, ved også at rejse en række spørgsmål/ efterspørge løsninger. Derved bliver en del af visionen et ønske om at disse spørgsmål kan besvares. Visionen er efterfølgende blevet brugt til at opstille de hypoteser og forskningsspørgsmål, der er blevet arbejdet med i dette projekt. Derved følges principperne i den metode, der anvises i Forskningsopgaver i systemleverancer [Hvam & Mortensen, 2007], se Figur 1. Vidensbehov Vision for systemleverancer Udvikling af ny viden Tilpasning af viden til byggeriet Anvendelse af eksisterende viden Indfrielse af vision Figur 1 Viden behov i forbindelse med realisering af systemleverance visionen [Hvam & Mortensen, 2007] 7\n12 1.3. Vision I dette afsnit vil den vision, som dette projekt ønsker at bidrage til at realisere blive gennemgået. Visionen er specifikt skabt, som en del af dette projekt, men baserer sig på en lang række kilder og bliver derved i en vis udstrækning udtryk for branchens visioner for en udvikling baseret på systemleverancer og Mass Customization Målet er at industrialisere eller ny industrialisere byggebranchen, for derved helt overordnet set at opnå bedre og billigere byggerier. Mikkelsen et al [Mikkelsen et al., 2005] opstiller en række forhold, der kendetegner industrialisering, og som adskiller det fra byggeriets traditionelle arbejdsform: Viden om produkt og proces er eksplicit dokumenteret Produktet er beskrevet/ specificeret, som det skal være ved leveringen, samt som det er opbygget. Alle processer (konfigurering af produktet, anskaffelse af dets materialer og komponenter, fremstilling, transport, indbygning, afprøvning, anvendelse/ drift og vedligeholdelse) er gennemarbejdet og beskrevet. Metodefasthed og gentagelse Arbejdsprocessernes metodeforskrifter følges konsekvent. Gentagelsen af operationer skaber rutine. Styret udfaldsrum Produktet og processerne er gennemtænkt med hensyn til sikkerhed for gentagelse. Tolerancer er analyseret og fastlagt som krav under hensyn til realiteterne. Kvalitet via processen Metodefastheden og rutinen betyder, at den tekniske kvalitet bliver som specificeret. Kvalitetssikrende tiltag herunder fornødne kontroller er planlagt som aktiviteter i processen. Målemetoder og kvalitetsdokumentation er indbygget i processen. Tilpasset, rigtigt produktionsapparat Systemer, produktionsapparat og faciliteter er tilpasset produktet og processerne. Dels af rationaliseringsgrunde, dels for at sikre metode og kvalitet. Tillært og trænet arbejdskraft Arbejdskraften er uddannet i at anvende metoderne og værktøjerne. I nogle tilfælde endda som specialarbejdere med den multifaglighed, som produktet fordrer Reproducerbar teknologi Der er valgt teknologier og udformninger, som opfylder krav om sikkerhed for gentagelse, overholdelse af tolerancer og korrekte kvalitet. Produktudvikling integreret med procesudvikling Forsat produktudvikling og produktforbedring organiseret for produktets hele livscyklus og integration af fagdiscipliner og teknologier Kompetence Gedigen indsigt i produktets funktionalitet og teknologi samt i alle processerne og deres forudsætninger. Denne kompetence udvikles til stadighed gennem organiseret videntilførsel udefra og gennem udviklingstiltag Læring Alle arbejdsprocesser og produktet i dets brugsfase overvåges og evalueres med henblik på opsamling af erfaringer, som kan føre til forbedringer og omkostningsreduktion. Læringsprocessen er organiseret. Markedsorientering Produktet skabes til et markedsbehov og med sigte på udbredt anvendelse. [Mikkelsen et al., 2005] 1.4. Industrialisering vs. nyindustrialisering Forskellen på industrialisering og nyindustrialisering er, at sidstnævnte ikke fokuserer på at producere standardprodukter i størst muligt styktal, som det særligt sås i perioden fra omkring 1950 til 70, og som gav os de store planbebyggelser. Denne udvikling er levende beskrevet af Svend Bertelsen [Bertelsen, 1997]. I nyindustrialisering handler det om Mass Customization. I artiklen Making Mass Customization Work [Pine et al., 1993] beskriver Pine et. al., hvilke industrier Mass Customization vil være relevant for: Continuous improvement will continue to be a very viable strategy for companies whose markets are relatively stable and predictable. But those companies whose markets are highly turbulent because of factors like changing customer needs technological advances, and diminishing product life cycles are ripe for mass customization. [Pine et al., 1993] Byggemarkedet er, og vil antageligvis blive ved med at være, turbulent og følsomt overfor både nationale og internationale forandringer både i forhold til sociale, politiske og økonomiske strømninger. På den baggrund konkluderer Thomas Ryborg Jørgensen at Mass Customization med sin fleksibilitet netop kan være relevant for byggeriet. [Jørgensen, 2007]. Men samtidig er byggebranchen ikke fremstillingsindustrien, og et hus er ikke det samme som en bil. I bilindustrien kan man nøjes med at tilbyde kunder at tilpasse (konfigurere) nogle relativt få parametre, såsom lakkens farve og indtrækket og at vælge mellem nogle få motormodeller og måske to eller tre gearkasser. Men kunden har ikke mulighed for at få foretaget 8\n13 ændringer på hverken chassiset eller karossen og bede om et lidt større bagagerum, lidt ekstra frihøjde eller bare en ekstra sikkerhedssele på bagsædet. [Beim et al., 2007]. I byggeriet er det ikke tilstrækkeligt at tilbyde kunderne at vælge farven på væggene og gulvets træsort. Et godt byggeri, eller i det mindste et byggeri med god arkitektur, skal opfylde byggeprogrammet, brugernes og samfundets forventninger, det skal relatere sig til konteksten i forhold til tid, sted, kultur og historie. [Mikkelsen et al., 2005]. Dette gør, at der må udvikles en anden og mere kompleks måde at anvende Mass Customization på til etageboligbyggeri og arkitektur generelt. [Jørgensen, 2007]. På en række områder er et byggeri måske mere sammenligneligt med et industrielt procesanlæg, som eksempelvis cementfabrikker. Netop den store danske producent af cementfabrikker FLSmidth A/S (FLS) har opnået gode resultater i forhold til salgs og designprocesserne ved i sin tilbudsgivning at anvende et konfigureringssystem. Cementfabrikker er store, komplekse produkter med en høj grad af individualitet. Denne individualitet er drevet af kundernes ønske om en optimal fabrik i forhold til de tilgængelige råstoffer, den ønskede kapacitet, oppetid, emission, osv. Ved at bruge en Produkt Variant Master (PVM), har FLS redefineret den modulære struktur i deres produktarkitektur. Dette har eksempelvis reduceret antallet af forskellige møller fra omkring et hundrede til otte. Denne nye produktstruktur og løsningsrum er styret af virksomhedens konfigureringssystem. Et system der alene medtager hovedelementerne (basic modules) i fabrikkerne. Eksempelvis er elementer, der forbinder disse hovedelementer, så som transportbånd og snegle, ikke medtaget. [Hvam, 2006, 1]. Dette viser, at det med brug af konfigureringssystemer er muligt, med standardiserede processer, at producere individuelle produkter. [Lund et al., 2005]. Dette er muligt hvis arkitekten, i sit arbejde med at designe enkelte bygningsdele eller hele bygninger bliver guidet af et konfigureringssystem. Dette kan enten være, som en integreret del af den BIM software, han normalt anvender, eller som et stand alone system. [Hvam et al., 2010], [Byggeriets Innovation, 2008], [Jørgensen, 2007]. Noget af litteraturen anviser, at konfigureringssystemerne kan stilles til rådighed af byggevareleverandøren, eks. [Byggeriets Innovation, 2008], mens andre ikke besvarer dette spørgsmål, eks. [Hvam et al., 2010]. Under udviklingen af den præfabrikerede skakt, var der et ønske om, at NCC skulle udvikle en badeværelses og skaktkonfigurator, som kan stilles til rådighed for arkitekterne. Udover at understøtte arkitektens designarbejde, bør konfigureringssystemerne også levere data til entreprenørens planlægnings og kalkulationssystemer. Set fra byggevareleverandørernes synspunkt bør systemerne også understøtte deres detailprojektering, udarbejdelse af bill of material (BOM) og igen priskalkulationer og dermed gøre disse processer mere strømlinede. Samtidig vil brugen af et konfigureringssystem sikre, at det der designes, også kan bygges og overholder de relevante regulativer. I nogle tilfælde vil outputtet fra konfigureringssystemet kunne overføres til en 3D beton printer, der på eksempelvis 24 timer kan printe et hus. Bl.a. Massachusetts Institute of Technology (MIT) har eksperimenteret med sådanne printere, og da de arbejder efter et lag på lag princip, kan de producere meget avancerede former, såsom kegler og dobbelt krumme flader. Eller man kan forestille sig brug af CNC maskiner, der giver en stor fleksibilitet og som kan sikre effektiviteten selv ved meget små styktal. [Jørgensen, 2007]. Jakob Knudsen har beskrevet en række af disse muligheder i sin bog Hvordan man printer et hus.[knudsen & Beim, 2009]. Disse eksempler viser at industriel produktion ikke behøver at give dårlig eller standardiseret arkitektur. [Lund et al., 2005]. Design eller konfigurering af et hus er langt mere kompliceret og har langt større økonomiske konsekvenser, end eksempelvis en bil eller et par sko. Der er derfor behov for, at Mass Customization i en arkitektonisk og byggemæssig sammenhæng har en række yderligere dimensioner, end det er set i produktionsindustrien. Ved at bruge Mass Customization i et samspil med brugerne og arkitekten, vil det måske være muligt at skabe større individualitet i det industrielle byggeri. [Lund & Nielsen, 2006]. Tidligere har vi set, at industrialisering og arkitektoniske værdier ofte har været i modstrid, eller som Professor Kristian Kreiner beskriver det, så er de to odd bed fellows. Men også han har en forventning om, at industrielt byggeri i fremtiden godt kan give arkitektur af høj kvalitet. [Lund et al., 2005]. Mikkel Andreas Thomassen fra Byggeriets Innovation fremfører det mind set, at et byggeprojekt skal opdeles i moduler med standardiserede grænseflader som sikrer, at modulerne kan udvikles separat. Et sådan system bestående af moduler vil gøre det muligt at holde fokus væk fra kompleksiteten og dermed blive en driver for innovation. [Lund et al., 2005]. Et lidt modsat rettet synspunkt fremføres af Professor Jan Søndergaard fra Kunstakademiets Arkitektskole. Han mener, at arkitekten skal have mulighed for at udnytte sin evne til at sætte sig i brugerens sted og skal have mulighed for at sikre, at byggeriet ikke bliver forarmet, af modulariseringen og gentagelsen, og dermed ikke udnytte sit fulde potentiale i forhold til den kulturelle og kunstneriske udvikling. [Lund et al., 2005]. En løsning på denne udfordring kan måske være den, der beskrives I bogen ARKITEKTONISK kvalitet og & industrielle byggesystemer. [Beim et al., 2007]. Her gennemgår de seks cases, hvor det statiske system gøres til en platform, som det kendes fra bilindustrien. I de beskrevne cases har arkitekter, nogle gange sammen med ingeniør eller udførende virksomheder, designet sådanne systemer Modulbyggeri gennem tiden anvendelse og visioner Det i visionen beskrevne mål om ny industrialisering, tager på den ene side sit afsæt i byggeriets historiske udvikling og distancere sig på den anden side fra den. I dette afsnit vil nogle af de modulopfattelser og industrialiseringstiltag, der har præget byggeriet igennem tiden blive gennemgået. Formålet er at nuancere begrebet modulbyggeri, et begreb der i dag ofte opfattes som negativt og hvor alene det at avende begrebet, som en del af løsningen, kan være hæmmende for debatten. Der fokuseres i afsnittet på baggrunden for det moderne/ industrielle byggeri, hvor modularisering var mest tydelig, men det nuværende postmoderne byggeri antages kendt af læseren, hvorfor kun nogle enkelte forholdt med særligt med relation til det industrielle byggeri beskrives. Det moderne byggeri Arbejdet med industrielt baserede sig fra starten på de erfaringer der var opnået indenfor produktionsindustrien, hvor Henry Ford s udvikling og produktion af model T er det mest kendte. Fra 1920erne arbejdede arkitekter på at overfører metoderne til byggeriet. Her er et af de mest kendte og tidlige eksemperl Le Corbusier s Pessac byggeri fra Her var målet at etablere billige huse, baseret på nogle få præfabrikerede og standardiserede modeller. I mellem krigsperioden havde denne type af byggeri dog kun en begrænset succes. [Rafiei & Rabbanin, 2011]. Arbejdet fortsatte 9\n14 og kom bl.a. til udtryk i The Modulor [Le Corbusier, 1958], hvor Le Corbusier arbejder med opdeling i forskellige modulmål baseret på en for den tid fuldvoksen mand på 175cm, arbejdet trækker tråde tilbage til Leonardo Da Vinci og står i dag, som et ikon for det modulariske byggeri. I Bauhaus ( ) æren i Tyskland arbejdede arkitekten Walter Gropius, med at udvikle byggesystemer svarende til princippet i lejetøjs byggeklodser (Tysk Baukasten), hvor bygningen består af præfabrikerede klodser.[miller, 2001]. Bauhaus skolen blev dog lukket i forbindelse med den nazistiske magtovertagelse i Under anden verdenskrig udgav den tyske professor Ernst Neufert Bauordnungslehre og i 1946 udkom A62 Guide for modular coordination i USA, begge med det formål at udbrede standard modulmål. [Moduludvalget, 1960]. I norden var der også et stort behov for at effektivisere byggeriet og løse manglen på boliger. Et ønske som meget tydeligt kom til udtryk i montagecirkulæret fra 1960.[Bertelsen, 1997]. Inden da havde der dog gået en række forarbejder, hvor af byggeriets modul koordingering, startende i 1956 må betegnes, som noget af det mest ambitiøse. Baggrunden for arbejdet var bl.a. at de hidtidige traditioner, der var under kraftige indflydelse af standard murstens og tømmer mål, var blevet sprængt og ikke mentes at kunne inkorporere de nye installationer, EL, varme og sanitet, de nye materialer og arbejdsmetoder. Samtidig var der i det nye industrialiserede bygger et stort behov for at koordinere de forskellige produkter indbyrdes. [Moduludvalget, 1960] Citat: De enkelte produkters mål og målvarianter her derfor båret præg af at være mere baseret på vedkommende virksomheds produktionstekniske forhold en dpå, hvorledes produkterne skal kunne gå i spænd med andre produkter. [Moduludvalget, 1960] Målet var at skabe en tværgående standard, der ikke bandt en enkelt leverandør, men skabte et fældes nordisk byggematerale marked. Arbejdet tager udgangspunkt i standard modulmålet 1M på en decimeter og havde det formål at citat: en begrænsning af antallet af forekommende varianter af tilslutningsmålene på byggeelemtern [Moduludvalget, 1960]. Udover standard modulmålet blev der for at opnå en yderligere standardisering udvalgt en række præferencemål, bestående af et udvalg af foretrukne modulmål eks. 3M og 6M. Disse præferencemål var som udgangspunkt individuelle for forskellige bygningsdele, men indbyrdes koordinerede. [Moduludvalget, 1960] En række af disse modulmål spiller stadig, om mindre, rolle i dagens byggeri og ses tydeligt i eksempelvis køkkener og døre, men det for forholdsvis nyligt har haft en kraftig vigende betydning for vinduer, hvor mange producenter ikke længere arbejder med standardmål. I den industrielle periode fra slutningen af 1940erne og frem til midten af 70erne fik præfabrikerede elementer en større og større betydning. Montagecirkulæret blev vedtaget i 1960 og havde til formål på fire år at etablere lejligheder, krævede at projekterne var tilrettelagt og designet med henblik en brug af præfabrikerede og industrielt fremstillede moduler. [Bertelsen, 1997]. Tankesættet beskrives meget tydeligt i 1961 af Marius Kjeldsen der var chefarkitekt i boligministeriet. Et industrialiseret byggeri består af en række industrielt fremstillede enkeltdele. Der bringes til byggepladsen i en så færdig stand, at processen på selve byggepladsen indskrænker sig til en montage og samling af disse enkeltdele. Citat: Marius Kjeldsen ( ) Chefarkitekt Boligministeriet [DR Produktion, 2005]. Den udvikling der her blev grundlagt, gav anledning til at der blevet opført de meget store planer, som havde den fordel at de kunne begrunde de store investeringer i produktionsapparatet, men som også gav en høj grad af standardisering. Det er da også fra denne periode vi har fået den liden flatterende betegnelse kransporsbyggeri. En række store entreprenør ingeniør firmaer, som Larsen & Nielsen og Jespersen & Søn, deres egne modulbaserede byggesystemer. Systemerne blev eksporteret til store dele af verden og alene Larsen & Nielsen eksporterede deres system til mere end 25 lande. Samtidig blev systemerne udviklet så de op igennem perioden kunne håndtere en større og større varians. [Bertelsen, 1997]. Postmoderne byggeri Det postmoderne byggeri vi har i dag, er på mange områder baseret på det moderne byggeri, men markere også et skift i forhold til det moderne byggeri. Selv om de industrille byggesystemer blev bedre til at håndtere en større varians, så kunne de ikke følge med i de ændringer der skete i samfundet. Samtidig begyndte der, som en naturlig konsekvens at de nye metoder og de mange nye materialer at vise sig fejl i det industrialiserede byggeri og begrebet byggesjusk kom til at klæbe til de mere eller mindre industrielt fremstillede byggerier. [Bertelsen, 1997]. Efterhånden som velstanden i samfundet steg fik de store blokbebyggelser, mere og mere konkurrence fra enfamiliehuse, der i højere grad kunne tilfredsstille beboernes individuelle ønsker. Den værste bolignød ved at være dækket og blokbebyggelserne blev nu set som værende i modstrid med ønsket om individualitet og valgfrihed. [Rafiei & Rabbanin, 2011] Selv om markedet for enfamiliehuse blev mere og mere præget af typehuse, var metoderne ikke baseret på tanken om industrialisering og der skete en afindustrialisering af byggeriet. Svend Bertelsen beskriver udviklingen på denne måde: Citat: Meget arbejde måtte igen udføres som håndværk; standardløsninger, der var brugt år på at udvikle, blev forladt; måltolerancerne blev større og deres koordinering forsvandt, alt med det resultat at endnu mere arbejde måtte udføres på stedet. Og hel montagebyggeriets omhyggelig planlægning og styring gik stille og roligt i glemmebogen. [Bertelsen, 1997] I forhold til byggevare var ændringen mindre markant, de elementer, som over den industrille periode blev etableret som moduler fortsat er det. Eksempler på det er, vinduer, døre, skabe og betonelementer. Udviklingstakten er dog faldet markant og samtidig er der ikke længere det samme kobling mellem designet, de fysiske moduler i form af byggevarerne, produktionen af disse og anvendelsen af dem under udførelsen af byggeriet. 10\n15 Del 2 Videnskabelig tilgang 2.1. Forskningstradition på DTU På DTU Management Engineering s sektion for Operations Management og Production and Service Management er forskningstraditionen fokuseret om kritisk rationalisme [Haug, 2007]. Den bliver oftest realiseret via action research, eks. Morten Kvist 2010 [Kvist, 2010], og casestudier er traditionelt den mest udbredte forskningsmetode. Disse casestudier foregår ofte i store danske produktionsvirksomheder, som sektionen over en lang årrække har haft stærke relationer til. Generelt kan forskningen betegnes som værende inden for feltet af anvendt forskning. I forhold til publicering af forskningsresultatet er sektionen, som resten af DTU, placeret i en forskningstradition, hvor publicering af artikler i peer reviewede videnskabelige tidsskrifter spiller en meget central rolle. Dette er en meget kvantitativ tradition, hvor ressourcer ofte bliver tildelt på bagrund af antallet af artikler og rankingen af de tidsskrifter, hvor i artiklerne publiceres. (Niveau 1 ét point, Niveau 2 tre point). Igen er niveauet opgjort ud fra antallet af gange, tidskriftet er citeret i andre tidsskrifter Forskningstradition på CINARK Baggrunden for dette projekt er i vid udstrækning baseret på tidligere arbejde på CINARK. På denne baggrund er det naturligt kort at se på den der værende forskningstradition, ikke deres videnskabelige udgangspunkt, men på hvordan man generelt interagerer med den videnskabelige verden. Her har CINARK en anden tradition, end vi ser på DTU, hvor kommunikationen på DTU hovedsageligt foregår via konferencer og peer reviewede tidsskrifter, udvalgt af den ministerielle styrelse for forskning og innovation. CINARK anvender en mere fri form, hvor kommunikationen er rettet både mod den videnskabelige verden og mod offentligheden, og publiceringerne foregår ofte i bøger og artikler i fagblade som eks. Arkitekten. Formentlig på grund af den arkitektoniske baggrund og deres fokus på at formidle til en bredere kreds end forskningsverdenen alene, er særligt bøgerne ofte meget velillustrerede og skrevet i et frit sprog, der gør dem meget læsevenlige. Sproget er ofte dansk, og den frie form betyder bl.a., at de ofte ikke beskriver og følger en stringent videnskabelig metode og heller ikke lægger den samme vægt på citering, som man ser i peer reviewede tidsskiftsartikler. Publiceringerne kan i større eller mindre grad have karakter af debatindlæg, hvor udtalelser og synspunkter mere er baseret på holdninger end på en traditionel videnskabelig argumentation. Som et eksempel på dette kan nævnes CINARK publiceringen Brugerinddragelse [Lund & Nielsen, 2006], hvor der på side 9 står: Som det fremgår af de følgende sider findes der nemlig, blandt arkitekter, en helt anden holdning til, hvilke værdier, der kan skabes, når man fokuserer på brugerne. [Lund & Nielsen, 2006]. Man kan sige, at denne form hænger godt sammen med arkitektens traditionelle rolle i et byggeprojekt. Alle deres valg kan være valide, men begrundelserne for disse valg kan være uklare, da de netop et baseret på arkitektens opfattelse. Dette er netop en af grundene til at man nogle gange kan sige hvem arkitekten har været bare ved at kigge på en bygning Videnskabelig tilgang i dette projekt For at vælge den videnskabelige tilgang i dette projekt må der ses på de opstillede forskningsspørgsmål. Som det ses, kan de ikke besvares med et Ja eller Nej. Ej heller med et for sådan et blødt forskningsområde mere typisk svar, Ja, men eller Nej, men. Her er der brug for et mere komplekst svar baseret på en induktiv forskningstilgang. Men samtidig kan visionen i en vis udstrækning opfattes som en form for hypotese. Måske ikke en særlig veludformet hypotese, men stadig en slags hypotese. Arbejdet med at realiseret visionen vil automatisk have karakter af en form for test af denne, som det kendes fra en deduktiv forskningstilgang. Dette giver en situation, hvor der arbejdes med to forskellige forskningstilgange jfr. Multi Methodology paradigmet. Denne type af forskning er ikke det nemmeste for en ny forsker [Mingers & Gill, 1997], men er dog et naturligt valg med det blandede grundlag, som dette projekt baserer sig på. I bogen Designing a Research Projekt opstiller Verschuren og Booreward nedenstående oversigt over forskellige tilgange, som et forskningsprojekt kan tage. Denne liste kan bruges til at beskrive, hvordan de forskellige tilgange vil blive anvendt i kombination. 11\n16 Videnskabelige tilgange: 1. Theory developing research Giving contributions to a theory and then testing whether these contributions has consistency and usefulness. 2. Theory testing research Testing a theory against practice using hypothesis based on the theory. 3. Problem finding research Identifying important subjects for a given matter. 4. Diagnostic research Searching for the cause of a dysfunction. 5. Design oriented research Developing a plan or model for a design process. 6. Intervention oriented research Comparing a desired process with an actual process as it is carried out, by monitoring the process as it. 7. Evaluation research Evaluating the comparison in an intervention oriented study based on assessment criteria. [Verschuren & Doorewaard, 2010] Ved at gennemgå denne listen skabes der et overblik over, hvordan de forskellige tilgange passer til og kan bruges i dette projekt. 1. Theory developing research Behovet for denne type af forskning hænger tæt sammen med tilgang 2. Hvis den eksisterende teori virker på etagebyggeri, vil der ikke på den baggrund være behov for at udvikle nye teori. På den baggrund må denne tilgang have en lavere prioritet end den teoritestende tilgang 2. Det forventes dog, at der i større eller mindre omfang til blive behov for at udvikle nye teorier, hvorfor denne tilgang må forventes at få en forholdsvis stor anvendelse. 2. Theory testing research Brugen af Mass Customization og de underliggende teorier i produktionsindustrien er meget velbeskrevne. Men spørgsmålet, om hvorvidt de kan bruges i forbindelse med etagebyggeri, er meget centralt i dette arbejde, hvorfor tilgangen må gives fremtrædende plads. 3. Problem finding research Udgangspunktet for dette arbejde er ikke at fokusere på problemer, men på muligheder muligheder for at realisere visionen. Men hvis Theory testing research viser, at nogle af teorierne vanskeligt kan anvendes, vil Problem finding research være et naturligt skridt, inden der arbejdes med udvikling af ny teori. 4. Diagnostic research Mange, både indenfor og udenfor byggebranchen, vil sige, at der er en del dysfunktion i byggebranchen, og de har antageligvis ret. Men dette arbejdet er fokuseret på, hvordan tingene kan gøres bedre, og så længe disse metoder ikke er udviklet, kan det ikke betegnes som en dysfunktion, at de ikke anvendes. Når de nye metoder er udviklet, kan der være en række dysfunktioner, der forhindrer en realisering, og dette arbejde vil sporadisk berøre dette. 5. Design oriented research Dette er et meget relevant udgangspunkt, og traditionelt har denne tilgang spillet en central rolle i den forskning, der er blevet foretaget på instituttet, og det vil også indgå i dette arbejde. Men som for den diagnose orienterede forskning er første skridt at udvikle de tekniske metoder, hvorefter der kan arbejdes med at designe de processer, der skal anvende løsningerne. 6. Intervention oriented research I byggebranchen er der en meget begrænset anvendelse af Mass Customization, og da de processer, der faktisk forløber, er langt her fra, vil studier af den nuværende situation (as is) og forsøg med mindre interventioner i denne (to be) kun spille en begrænset rolle. 7. Evaluation research Da den interventionsbaserede forskning kun vil spille en begrænset rolle, vil også den evaluerende forskning være begrænset. Fokus vil hovedsageligt være på at vurdere, om løsningerne rent funktionelt virker, og ikke så meget på den aktuelle værdiskabelse. Dette, fordi man ikke vil kunne forvente, at en ny løsning umiddelbart vil kunne konkurrere med en traditionel og optimeret proces. En ny metode kan derimod danne grundlag for nye optimeringstiltag, som langt overgår de muligheder, der var med den traditionelle proces. 12\n17 Måden, hvorpå de ovenfor beskrevne forskningstilgange vil blive realiseret, er baseret på action research, en metode der er karakteriseret ved, at forskeren er en del af processen og i nogle tilfælde endda styrer den proces, som undersøges. [Karlsson, 2009]. Denne metode er valgt, både fordi der er en tradition for at bruge den på instituttet og fordi, den passer godt til et udviklingspræget arbejde som dette. Valget af denne metode giver dog også en række udfordringer, da emnet for dette arbejde af flere årsager er et vanskeligt område at bedrive action research på. En udfordring er, at der arbejdes med løsninger, der ligger forholdsvis langt fra, hvad der gøres i dag, og at det derfor vil kræve store ændringer at arbejde med igangværende byggerier case projekter. Dette bliver særligt vanskeligt, fordi et byggeprojekt er præget af, at der er mange interessenter med betydelige økonomiske interesser. Vi kan ikke opføre et eller flere byggerier bare for at teste en eller flere nye løsninger. Det opførte skal kunne bruges, og en forøgelse af omkostningerne på eks. 5 % vil i næsten alle tilfælde være uacceptabel. Samtidig tager det år at gennemføre et byggeri, hvilket også hænger dårligt sammen med den treårige ramme, som et Ph.D. projekt har. På den baggrund er arbejdet ikke foretaget direkte i igangværende byggeprojekter, men som teoretiske afprøvninger, med inddragelse af personer fra produktionen. Brugen af teoretiske afprøvninger udført som action research rejser et spørgsmål om, hvordan det sikres, at resultaterne passer til og bliver relevante i forhold til brug i den virkelig verden? Svaret på dette spørgsmål må være, at det altid vil være en risiko, når man bruger denne metode. En række faktorer medvirker dog til at reducere denne risiko: Visionen og forskningsspørgsmålene er baseret på andres arbejde, hovedsageligt på CINARK og NCC s arbejde med den præfabrikerede skakt. Arbejdet involverer i videst muligt omfang personer fra både produktionen og fra arbejdet med konceptbyggeri hos NCC. Personligt har jeg været en del af NCC s arbejde med konceptbyggeri siden det blev startet i Brug af materiale fra CINARK mfl. Som tidligere beskrevet er bagrunden for dette projekt en række bøger og artikler hovedsageligt skrevet på CINARK eller i samarbejde med CINARK. Som beskrevet har man på CINARK en anderledes forskningstradition, og særligt en anden tradition for publiceringer, end på DTU og dermed i dette projekt. Dette giver særligt to problemstillinger, begge i forhold til at citere materiale fra CINARK i de artikler, der publiceres i peer reviewede tidskrifter. Sproget Meget af CINARK materialet er skrevet på dansk, mens de tidsskrifter, der i denne sammenhæng er interessante, er på engelsk. Dette gør det umuligt eller næsten umuligt for læserne af artiklerne at kontrollere og udforske kilderne yderligere. Kreditering af kilder Ved review af en videnskabelig artikel, der ønskes optaget i et peer reviewet tidskrift, har valget af kilder ofte en central betydning, og der gives mest kredit for at citere andre artikler, der er publiceret i peer reviewede tidsskrifter. Det forhold, at særligt artikler publiceret i det samme tidsskrift menes at give den højeste kredit, viser, at der ikke kun er tale om saglige begrundelser, men også en vis grad af snobberi og taktik. Men naturligvis er hovedårsagen, at denne type af artikler pga. peer review processen, uden yderligere undersøgelse må antages at være valide. For at håndtere disse forhold er strategien, i forbindelse med udarbejdelsen af artikler, kun at citere CINARK materialet, når det er absolut nødvendigt af hensyn til tekstens validitet, og i nogle tilfælde oversætte og indsætte udsnit af teksten. Dette udelukker også muligheden for at bruge citering til at give ekstra kredit til det arbejde, der f.eks. er foregået på CINARK, uanset hvor velfortjent det kunne være. Det er en pragmatisk løsning på denne tværdisciplinære udfordring. Det er vigtigt i denne forbindelse at sige, at dette ikke er, og skal opfattes som, en kritik af forskningstraditionen på CINARK. Det er blot en beskrivelse af en problemstilling, som opstår, når man arbejder på tværs af fagdiscipliner Vurdering af forskningsresultaternes pålidelighed Forskningsresultaterne vil blive vurderes i forhold til tre udvalgte områder, for dermed at vurdere om de fundne resultater er pålidelige. [Silverman, 2001]. De tre områder er: Pålidelighed Er de samme resultater inden for det samme område blevet nået af andre forskere, eller har den samme forsker opnået de samme resultater inden for forskellige områder. [Silverman, 2001]. Validitet Er de indsamlede data korrekte, og er der en valid sammenhæng imellem årsag og virkning. [Silverman, 2001]. Generalisérbarhed Er de opnåede resultater generelt gældende inden for det givne felt, eller er der tale om et specialtilfælde. [Silverman, 2001]. 13\n19 Del 3 Identifikation af forskningsspørgsmål Visionen, som det fremgår, beskriver et meget bredt område. På visse områder er visionen fragmenteret, den peger i forskellige retninger, og den beskriver ikke klart, hvor der er behov for svar og ny viden. Der er derfor behov for at selektere i den og for klart at beskrive, hvor dette arbejde sætter ind. Dette kan formuleres som følgende forskningsspørgsmål: Hvordan kan Mass Customization og de underliggene teorier, i en dansk kontekst, realisere visionen om industrialiseret arkitektur, med anvendelse af systemleverancer? Dette forskningsspørgsmål er entydigt baseret på visionen, og selv om det ikke har været formaliseret og formuleret klart fra starten, har det entydigt været målet med dette arbejde at besvare netop dette spørgsmål. Udfordringen i dette overordnede forskningsspørgsmål er, at det er så bredt formuleret, at det i praksis er umuligt at svare fyldestgørende på, særligt inden for rammerne af et enkelt PhD projekt. Det har derfor været nødvendigt at splitte det op i mindre og mere specifikke del forskningsspørgsmål og at foretage en selektering i dem. Dette har ikke været gjort entydigt fra starten af projektet, hvilket giver en risiko for at relevante dele er blevet overset eller glemt. For at undgå dette problem er spørgsmålene blevet fremlagt for en række kollegaer, både fra NCC og fra den danske og internationale forskningsverden, hvorefter de er kommet med input og kommetarer. Denne konsultation skal sikre, at de mest relevante områder er inddraget i den efterfølgende udvælgelse. De udpegede potentielle forskningsområder er arkitektur, organisation, jura, modularisering, implementering, brug af konfigureringssystemer og økonomi. I de følgende afsnit er de enkelte områder beskrevet, og i forhold til denne afhandling er de mest relevante udvalgt. Arkitektur Arkitektur har, uanset hvordan det defineres, en central placering i dette projekt. Arkitektur er således en vigtig del af det bagved liggende materiale og af visionen. Begrebet indgår desuden direkte i det overordnede forskningsspørgsmål. Inden for dette område rejser der sig da også en række spørgsmål, som det vil være yderst relevant at få svar på. Det er spørgsmål som: Hvordan måles hvor god en given arkitektur er? Hvor stor og hvilken form for varians er nødvendig for at skabe god arkitektur? Selv om der findes enkelte eksempler på tiltag for at besvare denne type spørgsmål, eks. A Quantitative Approach for Valuating Architectural Qualities [Nordwall & Olofsson, 2011], ville der være stor værdi i at få belyst disse aspekter i en dansk kontekst og i en form der også fokusere endnu mere på de fysiske enkelt dele. En sådan besvarelse ville medvirke til, at denne side kunne optimeres på en måde, der minder om det, der kan gøres inden for de mere teknisk betonede discipliner. Nogle vil måske hævde, at spørgsmålene ikke vil kunne besvares pga. den natur, som arkitektur har. Uanset hvad, så har og får Mass Customization og dens betydning for arkitekturen, sammenlignet med de andre områder, andre steder stort fokus. På Kunstakademiets Arkitektskole er således et helt institut CINARK, som siden 2004 har fokuseret på dette område. Samtidig ligger hverken min uddannelsesmæssige baggrund eller min erhvervserfaring inden for arkitekturen. På den baggrund har jeg valgt ikke at fokusere forskningen direkte på dette, men det vil naturligvis indgå som en integreret del af arbejdet med de øvrige spørgsmål. Organisation Inden der kan arbejdes med, hvordan brugen af moduler, produktfamilier mm. bør organiseres i virksomheden, vil det være hensigtsmæssigt først at arbejde med, hvordan sådanne metoder kan bringes til at fungere ud fra en mere teknisk tilgang. Der vil derfor ikke blive foretaget decideret forskning på dette område. Jura I forhold til jura er der en række spørgsmål, som det vil være interessant at få belyst. Det er spørgsmål som: Hvordan håndteres copyrights og ansvar i forbindelse med genbrug af løsninger over flere projekter? Hvordan kan forskellige udbudsformer skabe incitament til at udvikle og anvende systemleverancer? Dette er helt åbenlyst meget vigtige og relevante spørgsmål, som umiddelbart kan angribes fra to sider. Man kan se på, hvordan man ved udformning af lovgivning og standardaftaler, så nye udgaver af AB og ABT, kan fremme brugen af systemleverancer. Man kan desuden se på, hvordan man håndterer spørgsmålene inden for rammerne af den eksisterende lovgivning, standardaftaler og forbehold. Jeg har dog ikke hverken uddannelseseller erfaringsmæssig baggrund for at forske i juridiske spørgsmål. Disse områder vil derfor, på trods af deres store relevans, blive overladt til andre. 15\n20 Modularisering Som det vil fremgå af teorigennemgangen, er moduler og modularisering en central del af Mass Customization, hvor kundetilpasningen ofte sker ved at sammensætte og kombinere en række standardmoduler og moduler med fastlagt varians. I forhold til produktplatforme er brugen af moduler og særligt genbrug af moduler på tværs af produktplatformen et meget centralt element, hvor der da også rejser sig en række spørgsmål. I produktionsindustrien og den litteratur, der beskriver de her gjorte erfaringerne sammen med det anvendte teorigrundlag, har der været meget fokus på fysiske moduler, herunder standarddimensioner. På den baggrund har det været naturligt at rejse det følgende spørgsmål: Hvordan kan man definere fysiske moduler baseret på standarddimensioner og standardmål? I byggeriet har brugen af moduler været en del af strategien siden starten af industrialiseringen, med Le Curbusier [Le Corbusier, 1958] som en af de første pionere. Arbejdet med at koordinere standardmål på tværs af de Nordiske lande [Moduludvalget, 1960] bragte anvendelsen af moduler til sit hidtidige højdepunkt i 1970erne.[Bertelsen, 1997]. Denne brug af moduler var hovedsagelig fokuseret netop på brug af standardelementer og mål. Og selv om antallet af variationer og dermed graden af individualitet steg over perioden, er det med enkelte undtagelser generelt ikke blevet opfattet som god arkitektur eller i hvert fald ikke som tidssvarende arkitektur. Det gælder hverken i dag eller i den fremtid, vi umiddelbart mener at kunne se og vurdere. På den baggrund er det valgt ikke at arbejde med dette spørgsmål direkte, hovedsageligt fordi det ikke ser ud til at resultere i god arkitektur. Men også fordi der, hvis man ønsker at gå i denne retning, er rig mulighed for at kigge på det arbejde, der ligger fra den industrielle periode. Det er ikke hermed sagt, at fysiske elementer og modul og standardmål ikke kan være en del af de løsninger, der arbejdes med her, men der vil blive fokuseret på muligheden inden for andre aspekter af moduldefinitionerne. Dette rejser et spørgsmål om, hvad disse andre aspekter kan være, og om vi tidligere har set en sådan fokusering i byggeriet? Har vi i byggeriet tidligere set eksempler på moduler bestående af andre aspekter end det fysiske? Hverken de skriftelige eller mundlige kilder, der ligger til grund for dette projekt, nævner sådanne moduler. Det må derfor være relevant at undersøge tidligere tiders byggemetoder for at se, om der er elementer, der er blevet glemt og ikke er kommet med over først omskiftningen til det moderne modul og montage byggeri, og efterfølgende overgangen til det postmoderne byggeri. Som tidligere beskrevet fokuserer store dele af litteraturen på produktionsindustrien. Dette er tilfældet både for den del af litteraturen, der beskriver teorierne, og for den del, der beskriver de erfaringer, der er med at anvende teorierne. Sidstnævnte beskriver i sagens natur, hvilken type industri, der arbejdes med, mens den del, der fokuserer på teorien, ofte ikke beskriver dette. Spørgsmålet om hvilken industri, og dermed også hvilken natur produkterne typisk har, er dog yderst relevant. For som det fremgår af visionen, er et byggeri ikke umiddelbart sammenlignelig med en bil eller et par sko. Man kan naturligvis sige, at byggerier er større og ofte også mere komplekse produkter, men hvad betyder det i forhold til modularisering? Hidtil har der ikke været fokuseret på denne forskel, og der er i forbindelse med dette studie heller ikke fundet beskrivelser af denne forskel. Der er heller ikke fundet undersøgelser af om, og i givet fald hvilken, betydning, dette har for, hvordan moduler indgår i forskellige typer af produkter. Et relevant spørgsmål må derfor være: Er der forskel på, hvordan moduler indgår i forskellige typer af produkter, og i givet fald hvilken? Implementering I NCC har vi erfaringer med at implementere et industrialiseret etagebolig koncept NCC Komplett TM [Thuesen & Jonsson, 2009]. Der var her tale om en one step implementering af et byggesystem baseret på præfabrikerede moduler med en meget høj færdiggørelsesgrad. Her så vi en udvikling, hvor implementeringen, rent teknisk lykkedes, men hvor det samlede projektet mislykkedes. Projektet blev lukket ned i Dette foregik på et svensk marked, hvor den arkitektoniske kvalitet er lavere [Lund et al., 2005], om ikke andet så anderledes end, hvad vi normalt ser i Danmark. Resultatet af dette projekt var et tab af en størrelse, så kun meget få virksomheder i byggebranchen ville kunne overleve det. Ingen vil kunne acceptere det, hverken ud fra en økonomisk eller en ledelsesmæssig synsvinkel. Denne forhistorie gør, at det i NCC ikke vil være acceptabelt igen at gå efter en sådan one step implementering af nye byggesystemer. I NCC er der derfor behov for, at nye metoder kan implementeres trinvis. Andre virksomheder, som MT Højgaard og SKANSKA, har erfaringer, der i en vis udstrækning kan sammenlignes med NCC s. Dette indikerer, at der, for at realisere visionen ikke kun i NCC, men generelt i branchen er et behov for at udvikle metoder til at implementere modularisering trinvist. Begrebet implementering dækker bredt. Der er ikke nogen faste definitioner, der siger, at netop dette er en forudsætning og langt mindre at det er den eneste forudsætning for implementering, hvad der da heller ikke er noget der peger på. Når det alligevel er valgt at fokusere på denne ene del af implementeringen, hænger det sammen med, som beskrevet ovenfor, at det en forudsætning i NCC og formentlig også bredt i bryggebranchen. Samtidig er trinvis modularisering ikke et område, der har fået det store fokus, om nogen overhovedet. I produktionsindustrien har fokus været rettet mod en fuld modularisering af hele produktet, one step implementering. Bardwin og Clark siger direkte, at det er en forudsætning for at få gevinst ud af en modularisering: The beneficial effects of using modularization can only be achieved if the partition is precise, unambiguous and complete. [Baldwin & Clark, 1997]. 16


8 gode råd til at passe på lungerne i koldt vejr\nHjem > 8 gode råd til at passe på lungerne i koldt vejr\nLungeforeningen giver dig her 8 gode råd til at passe på lungerne i koldt vejr.\nDæk munden. Beskyt dine lunger og luftveje ved at bære et blødt tørklæde eller hætte, som dækker munden. Ha’ også altid papirlommetørklæder på dig, så du kan tage dem frem ved hoste og nys og smid dem væk med det samme efter brug. Ellers nys eller host ind i ærmet.\nTal med din læge. Hvis den kolde luft generer dig, kan du måske tage ekstra af din bronkieudvidende behovsmedicin.\nTræk vejret gennem næsen. Prøv så vidt muligt at trække vejret ind gennem næsen i stedet for munden, da du derved vil varme luften op, som du indånder.\nHold dig aktiv. Så meget du kan for at skabe kropsvarme og samtidig holde dine muskler ved lige. Undgå at sidde stille mere end en time i træk.\nLag på lag påklædning. Det er nøglen til at holde sig varm og tør frem for ét tykt lag. Brug med fordel termoundertøj sammen med uldne lange underbukser og sokker. Hav også gerne et sjal eller tæppe i nærheden.\nVarme drikke og mad. Drik masser af varme drikke i løbet af dagen, og sørg for at få mindst et varmt måltid om dagen. Spis hyppigt i løbet af dagen, så du holder dit energiniveau oppe.\nDet er vigtigt, at du spiser, så din krop får nok energi til at klare dagligdagen i løbet af vinteren.\nHold afstand fra syge. Forkølelsesvirus og influenzavirus spredes meget hurtigt. Det er nemt for børn og børnebørn at sprede virus videre.\nHvis dine børnebørn er syge eller forkølede, er det bedst at holde sig på afstand. Det kan være hårdt, især hvis du bliver spurgt om du kan passe syge børn, men det er vigtigt at passe på dit eget helbred. Husk også at fortælle dine venner og familie, at besøg er en dårlig idé, hvis de er forkølede eller syge. Uanset hvor velment det er.\nLæs også Sådan styrer du uden om infektioner


Ved kommissionsalg er prisen lav, vi har ikke samme avance som almindelige bilforhandlere. Hos os betaler både sælger og køber et salær. Købers salær er Kr. 2.600. + 1400 til nummerplader. Blå, benzin, synet 06-2019, alu., airc., fjernb. c.lås, fartpilot, kørecomputer, startspærre, sædevarme, højdejust. forsæde, el-ruder, el-spejle m/varme, cd/radio, bagagerumsdækken, kopholder, stofindtræk, splitbagsæde, 4 airbags, abs, esp, servo, hvide blink, indfarvede kofangere, træk, tidligere undervognsbehandlet. se mange flere biler på WWW.KAUTOK.DK