Kristus.dk: Afsnit 43\nÅbenbaring, givet gennem profeten Joseph Smith i Kirtland, Ohio, i februar 1831. På daværende tid var nogle af Kirken medlemmer blevet forvirret af folk, der falskeligt påstod at være åbenbarere. Se History of the Church, bind 1, side 154. -- Den første del af åbenbaringen er rettet til Kirkens ældster. - Åbenbaringer til Kirken bliver kun givet gennem den, der er udset til at medtage sådanne. - Ældsterne advares mod andres falske påstande og lærdomme. - Ældster udsendt for at lære i overensstemmelse med åbenbaringens ånd og ikke for at blive undervist i menneskebud. - Forsikring om Herrens komme i fremtiden. - Ulykker og elendighed går forud for Herrens komme. - Den sidste del af åbenbaringen rettet til jordens nationer. - Advarsel, proklamation og befaling.\n1 O, hør, I min Kirkens ældster, og lån øre til de ord, jeg vil tale til jer.\n2 Thi se, sandelig, sandelig siger jeg jer: I har fået en befaling som en lov for min kirke gennem ham, som jeg har kaldet til at modtage befalinger og åbenbaringer fra mig til jer.\n3 Og dette skal I vide med vished, at såfremt han adlyder mig, er ingen anden udset til at modtage befalinger og åbenbaringer, førend han tages fra jer.\n4 Men sandelig, sandelig siger jeg jer, at ingen skal få denne gave uden gennem ham; thi skulle den blive taget fra ham, skal han ikke have anden magt end at udpege en anden i sit sted.\n5 Og det skal være en lov for jer, at I ikke antager et hvilket som helst menneskes lærdomme, der kommer til jer, som åbenbaringer og befalinger.\n6 Og dette siger jeg jer, for at I ikke skal blive bedraget, og for at I skal vide, at de ikke kommer fra mig.\n7 Thi sandelig siger jeg jer, at den, der er beskikket af mig, skal komme ind ad porten og blive ordineret, som jeg har sagt jer før, for at lære om de åbenbaringer, som I har modtaget, og dem, som I skal få gennem ham, som jeg har beskikket.\n8 Og se, nu giver jeg jer en befaling: Når I kommer sammen, skal I belære og opbygge hinanden, for at I kan vide, hvorledes I skal ordne og lede min kirke, og hvorledes I skal forholde jer med hensyn til de forskellige punkter i mine love og befalinger, som jeg har givet jer.\n9 Således skal I blive undervist i min kirkes lov og blive helliggjort ved det, I har fået; og I skal forpligte jer til at handle i al hellighed for mig.\n10 Og såfremt I gør dette, skal det rige, I har fået, blive forherliget. Men om I ikke gør det, skal endog det fratages jer, som I har fået.\n11 Rens den uretfærdighed ud, som findes iblandt jer. Helliggør jer for mig.\n12 Og dersom I ønsker at få rigets velsignelser, da udvælg min tjener Joseph Smith og ophold ham for mig ved troens bøn.\n13 Og atter siger jeg jer, at om I vil kende rigets hemmeligheder, da forsyn ham med føde og klæder, og hvad han behøver for at fuldbyrde det værk, som jeg har befalet ham.\n14 Men dersom I ikke gør det, skal han forblive hos dem, der har modtaget ham, så jeg kan bevare et rent folk for mig.\n15 Atter siger jeg, hør, I min kirkes ældster, som jeg har udvalgt: I er ikke sendt ud for at blive belært, men for at lære menneskebørnene de ting, som jeg gennem min Ånds kraft har givet i jeres hænder.\n16 I skal blive undervist fra det høje. Hellig jer, og I skal blive udrustet med kraft, så I kan give netop det, som jeg har sagt.\n17 Hør, for se, Herrens store dag er nær.\n18 Thi dagen kommer, da Herren skal lade sin røst høre fra himlen. Himlene skal bæve, jorden skælve og Guds basun skal lyde både længe og højt og sige til de slumrende nationer: I hellige, stå op og lev; I syndere, bliv og sov, til jeg atter kalder.\n19 Omgjord derfor jeres lænder, at I ikke skal findes blandt de ugudelige.\n20 Opløft jeres røst og skån ingen. Råb til folkene at de skal omvende sig, både gamle og unge, både trælle og fri, og sig: Bered jer for Herrens store dag.\n21 Thi dersom jeg, et menneske, opløfter min røst og råber omvendelse til jer, og I hader mig, hvad vil I da sige, når dagen kommer, da tordenen skal lade sin røst høre fra jordens ender og råbe i alle levendes øren og sige: Omvend jer og bered jer til Herrens store dag.\n22 Ja, og atter, når lynet farer fra øst til vest og råber i alle levendes ører og siger disse ord: Omvend jer, thi Herrens store dag er kommet.\n23 Og atter vil Herren lade sin røst høre fra himlen og sige: Giv agt, o, I jordens folk, og hør den Guds ord, som skabte jer.\n24 O, I jordens folk. Hvor ofte har jeg ikke villet samle jer, ligesom en høne samler sine kyllinger under vingerne, men I ville ikke!\n25 Hvor ofte har jeg ikke kaldt på jer gennem mine tjeners mund og gennem englebetjening og med min egen røst, gennem tordenens røst og gennem lynets røst, gennem stormes røst og gennem jordskælvets røst og frygtelige haglstorme, gennem hungersnøds røst og alle slags pest, ved en basuns kraftige lyd, gennem dommens røst og gennem barmhjertigheds røst hele dagen lang, gennem ærens og hæderens røst og det evig livs skatte, og jeg ville have frelst jer med evig frelse, men I ville ikke.\n26 Se, dagen er kommet, da min vredes skål er fuld.\n27 Se, sandelig siger jeg jer, at det er Herren, jeres Guds ord.\n28 Arbejd derfor, arbejd i min vingård for sidste gang - kald for sidste gang på jordens indbyggere.\n29 Thi i min egen bestemte tid vil jeg komme ned på jorden til dom, og mit folk skal blive forløst og regere med mig på jorden.\n30 Thi det store tusindårsrige, hvorom jeg har talt ved mine tjeneres mund, skal komme.\n31 Thi Satan skal bindes, og når han bliver løst igen, skal han blot regere en kort tid, og da kommer jordens ende.\n32 Og den, der lever i retfærdighed, skal forvandles på et øjeblik, og jorden skal forgå ved ild.\n33 Og de ugudelige skal gå bort i uudslukkelig ild, og intet menneske på jorden ved eller skal vide deres endeligt, førend de kommer frem for mig for at blive dømt.\n34 Hør disse ord. Se, jeg er Jesus Kristus, verdens Frelser. Gem dette i jeres hjerter og lad evighedens alvor hvile over jeres sind.\n35 Vær alvorlige. Hold alle mine bud. Så ske det. Amen.


På Petitfour.dk er alle opskrifterne frit tilgængelige for alle medlemmer - det eneste det kræver er, at du opretter en profil og så kan du bruge opskrifterne som du vil. Du finder blandt andet en del grundopskrifter, så som mørdej, lagkagebunde, mazarinmasse osv...\nUd over disse grundopskrifter, er der en mange spændende opskrifter på kager, der er overtrukket med fondant og med enten blomster eller små figurer som pynt. Mange af disse kager er lavet på en sådan måde, at selve kagen forstiller noget eller har et tema. Det kan være en hundepote eller et stykke ost til en mus, som jeg f.eks. for nyligt har lavet. Jeg synes det ser festligt ud, hvis kagerne har en speciel form og er pyntet af med f.eks. hundehvalpe på kagen, der er formet som en hundepote. Eller små fondantmus på kagen, der er formet som et stykke ost.\nHvis du er medlem af petitfour.dk, har du adgang til alle disse spændende opskrifter.\nSe her hvordan du selv laver den søde hundepotekage\nMangler du en god opskrift på en dessert, kan du også finde den på petitfour.dk. Der er flere gode opskrifter - bl.a. på en lækker dessert med mango og en lagkage med passionsmousse. Disse to desserter er meget anderledes og spændende i deres smags nuancer og udseende. Det er altid dejligt at severe en kage der er anderledes og som dine gæster ikke har smagt før.\nDer er selvfølgelig mange andre spændende opskrifter, roulader, petit fours og meget andet. Du kan jo også kombinere dine egne opskrifter med nogle af mine fra Petitfour.dk. Det kan være at du har opskrifter på en dejlig jordbærmousse, men at du mangler opskriften på en god og svampet vaniljebund. Brug lidt tid på at kigge opskrifterne igennem - og lav evt. selv dine egne kombinationer af de forskellige lagkagebunde, chokoladetrøfler og mousser, som du godt kan li´.\nPå den måde kan du også selv skabe din helt egen spændende kage :-)


Føj David Cameron | Stop Islamiseringen Af Danmark\nFøj David Cameron\nDavid Camerons regering tillader muslimers had-budskab, men fjerner englændere der fredeligt demonstrerer\nSå mistede ethvert frihedselskende menneske det sidste for jeres islampleasende regering.\nI tillader en muslimsk demonstration der håner ofrene for 9/11 og håner de efterladte til ofrene. I lader dem brænde det amerikanske flag uden I skrider ind. I opfordrer til et nyt 9/11 og I lader stå til mens I med vold lader jeres politi fjerne en fredelig skare der var mødt op foran den amerikanske ambassade for at vise respekt for de amerikanske ofre 9/11.\n"Burn burn USA" blev der bla. råbt da der blev stukket ild til det amerikanske flag\nDavid Cameron accepterer åbenbart ikke, at 9/11-angrebet var et angreb på hele den frie vestlige verden og vores levemåde. Med den opførsel hans politi viste denne dag, ser det mere ud til at han sammen med Anjem Chourdey (talsmand for den islamiske gruppe islam4UK) billiger angrebet 9/11 for ti år siden.\nStorbritannien, I har mistet så meget respekt.\nSe videoen fra demonstrationen her:\nseptember 15, 2011 - 19:27 Den danske mand\nMan tør jo ikke stille sig op imod disse muslimer, i frygt for et nyt oprør eller hvad de nu er bange for. Dette her visser at de kan det hele, imens vi bare ikke må, tale eller gøre noget der kan gøre disse her muslimer verde.\nPolitiet giver jeg ikke en meter for, for de tør ikke, i frygt for angreb imod dem, for de ved at muslimerne gør det, mens hvide ikke gøre noget, udover at snakke. Måske skulle kristen og hvide mennesker opføre sig på samme måde, bare ikke finde os i det mere og går til angreb hvergang vi ikke må det vi gerne vil.\nDer er sgu ikke noget at sige til at de grine af os.\nseptember 14, 2011 - 23:32 Charles Nielsen\nJa: Og enten gør politikerne det, eller også gør folket det.\nseptember 14, 2011 - 02:43 H.Kristensen\nDet kan naaes endnu…………..husk at stemme paa DF.\nDet er de eneste der kan og vil glatte Danmark ud.\nMuslingerne er raadne og skal smides ud.\nseptember 14, 2011 - 01:25 Charles Nielsen\nTja. Jeg forventede ikke andet. Myndighederne der ovre, såvel her hjemme tør ikke tage hånd om problemet med Koran og Islam. Ifl Grundloven har de ellers frie hænder til at gøre det. Er det EU der spøger i nakken af myndighederne eller hvad er grunden til at der ikke rettes ind efter gnd.loven ??\nVenter de på at befolkningen tager over, jeg er ikke helt klar over hvad de venter på. ??\nInderst inde er jeg sikker på at både koran og islam vil blive fjernet en dag.\nseptember 13, 2011 - 23:29 Kirsten Madsen\nMed den største afsky for David Cameron og hans villige hjælpere. Goodbye England!\nGid det var løgn! Men nej desværre! Det er snarere en sandhed, en virkelighed, at magtfulde personer og deres medløbere i de europæiske lande, i EU ville/ vil følge David Camerons eksempel i en given situation. Det historiske forræderi!\nVender man sig mod Obama, er det oplagt at tænke, om hans opførsel i forbindelse med ti-års-dagen for 11/9 – eller opførelse af 11/9 ceremonien i virkeligheden af flere grunde var et spil for galleriet fra hans side?\nAlle, der vil kæmpe mod ondskaben, mod islamiseringen, må også kæmpe mod den fremherskende falskhed, først og fremmest ved at afsløre den.\nVågn op Europas befolkninger!\nVellykket og bevægende mindehøjtidelighed i New York på 10-års-dagen for 9/11\nEr en bevist voldtægt ikke nok til en udvisning?


Endelig: Paludan hoppede i havet – Ekstra Bladet\nFredag d. 31. maj. 2019 - kl. 09:09 0\nEndelig: Paludan hoppede i havet\nAnders Lund Madsen og Anders Breinholt med som vidner: Iført våddragt, dykkermaske og svømmefødder svømmede Stram Kurs-lederen fredag morgen over Lillebælt\nGodt udmattet kommer Paludan i land efter sin svømmetur over Lillebælt. Video: YouTube/Stram Kurs\nLederen af det indvandrerkritiske parti Stram Kurs, Rasmus Paludan, har fredag morgen svømmet over Lillebælt.\nEn del af svømmeturen er foreviget på video og lagt på YouTube. Du kan se et uddrag over artiklen.\nHer ses den 37-årige politiker komme svømmende mod bredden af Fyn med den gamle Lillebæltsbro fra 1935 på sin venstre side.\nDa Paludan næsten har nået vandkanten rejser han sig op for kort efter atter at lægge sig i vandet.\nHer indtager han en positur, som næsten får den lille havfrue på Langelinie til at blegne. Figuren fra H.C. Andersens eventyr, som har givet inspiration til bronzestatuen, der fra tid til anden har fået hugget hovedet af, behøver ingen dykkermaske, men det gør Paludan.\nDen og en dertilhørende snorkel krænger han af, før han efter nogen tid begynder at tale.\n- Det, der skete nu, det var, at da jeg skulle tage min ene svømmefod af, så fik jeg den krampe i lægmusklen, som jeg ikke har haft på noget tidspunkt, da jeg svømmede over. Men den har jeg så nu, siger en forpustet omend lystig Paludan, som har klemt sit legeme ned i en våddragt.\nPaludan, som afviser kameramandens tilbud om hjælp til at komme op, opdager fra vandet en 'sød andrik', før han kæmper sig på benene og vralter mod strandkanten.\n- Og så går danernes lys de sidste to meter ind på Fyn. Og jeg lovede jo og gav det højtidelige løfte sidste år i slutningen af maj, at hvis Stram Kurs inden for et år fik 20.000 vælgererklæringer, så ville jeg svømme over Lillebælt, og her 31. maj 2019 cirka klokken otte om morgenen har jeg nu fuldført og indfriet det løfte, som jeg gav, siger Paludan til kameraet.\nPaludan gav sit løfte i maj '18.\nEkstra Bladet forsøgte så sent som torsdag at få svar på, hvornår svømmeturen skulle finde sted, men det ville Stram Kurs' presseafdeling ikke oplyse noget om.\n- Grunden til, at det ikke skete tidligere, var, at det krævede noget planlægning både tidsmæssigt og hemmeligholdelsesmæssigt osv. Nu har jeg så gjort det, siger Paludan, som demonstrerer at være i besiddelse af en vis form for selvindsigt.\nMediefolk med på svømmetur\nHan tager det nemlig ikke for givet, at medierne vil tro på, at han reelt har svømmet hele turen fra Jylland til Fyn.\n- Bare for at der ikke skal opstå vanvittige konspirationsteorier, så er det sådan, at en fotograf, der hedder Asger fra Berlingske Tidende - det medie, jeg har sagt, jeg ikke udtaler mig til de næste ti år, han har været med. Det er, fordi det er det medie, der lyver allermest om mig, og har lavet allermest fake news, siger Paludan, som også langer ud efter nyhedschef Simon Andersen, som han betegner som 'den kendte kommunist', der ifølge Paludan i Andersens tid på Radio24Syv var efter politikeren 'med løgnehistorier eller i hvert fald diverse ævl'.\nOgså Anders Breinholt og Anders Lund Madsen fik lov at følge svømme-Paludan fra sidelinjen.\n- Det er rigtigt, ja. Det er hermed bevidnet. Han svømmede fra Fredericia-siden og over Lillebælt. Og i en flot tid, vil jeg sige, ej, jeg vil ikke sige noget. Vi har bare registreret, at det foregik, fortæller Anders Lund Madsen til Ekstra Bladet.\nSelvom radio- og tv-journalisten ikke vil gøre sig til svømmekommentator, bemærker han, at turen kun tog omkring 22 minutter.\nHar tryllet video væk\nDen gamle Lillebæltsbro er 1178 meter lang, og Paludan har altså tilbagelagt omkring en kilometer.\nEkstra Bladet har indtil videre forgæves forsøgt at komme i kontakt med Paludan.\nVi har gennem længere tid været oprigtigt bekymrede for, om Paludan helt havde glemt sit løfte eller bare haft ualmindelig travlt med at føre valgkamp.\nDet er dog ikke det eneste, den uddannede advokat har haft travlt med. Politikeren kan nemlig mere end at bruge sin ytringsfrihed og jonglere med ukvemsord om muslimer - han kan også trylle videoer væk.\nPaludan har gentagne gange fået YouTube til at fjerne videoen med det højtidelige løfte om svømmeturen fra kanalen.\nEkstra Bladet har uden held forsøgt at få Paludans forklaring på, hvorfor han ville have videoen til at forsvinde. Helt forsvundet er den heldigvis heller ikke. En tilsyneladende forudseende læser har gemt videoen, som Ekstra Bladet bringer midt i denne artikel.\nEkstra Bladet har tidligere linket til Paludans svømme-video. Den er ikke længere tilgængelig.


En af de seneres års populære indgange til innovation og kreative processer er den tysk-amerikanske MIT-forsker Otto Scharmers Teori U. I artiklen af erhvervspsykologerne Mette Møller og Thea Mikkelsen gives en række anbefalinger til innovation med Teori U som indgang.\nAf Mette Møller, indehaver af Mette Møller Erhvervspsykologi og medejer af Key2See, og Thea Mikkelsen, indehaver af Center for Kreativitet ApS\nMan kan ikke løse problemer med det samme, som har skabt dem. Sådan sagde Einstein engang, og sådan ser verden i dag ud for ledere og virksomheder, for hvem nytænkning og innovation på en lang række områder er den eneste farbare vej frem.\nEn af de metoder, der i de senere år har vundet fodfæste herhjemme som indgang til kreative processer, er Teori U, der med sit helhedorienterede fokus på innovation og bæredygtighed, har begejstret og forundret både ledelsesforskere og praktikere i virksomheder.\nVi vil i denne artikel komme med et par bud på, hvad man som leder skal være indstillet på, når man vælger at arbejde med innovation og udvikling på baggrund af Teori U. Vi anvender selv Teori U og U-processer i vores arbejde som eksterne konsulenter og vil forsøge at indkredse, hvad teorien og den tilhørende innovationsmodel indebærer og forudsætter.\nFørst en kort præsentation af fænomenet Teori U.\nTrenden Teori U\nTeori U har i de senere år gået sin sejrsgang verden over som en tilgang til innovation og nyskabelse i mange brancher. Herhjemme har en lang række organisationer taget teorien i anvendelse, og ledere og konsulenter inden for især den offentlige sektor og i de kreative brancher har eksperimenteret med teoriens beskrivelser af, hvordan erkendelse og nye indsigter finder sted i en U-formet bevægelse. Mange ledere har været på kursus i Teori U, og virksomheder har hyret konsulenter til at forestå innovative processer i deres systemer. Erfaringerne har været, at nogle innovationsprojekter er ekstremt vellykkede og åbner op for stærke nyskabelser, imens andre projekter er blevet tabt på gulvet – oftest som følge af, at ledelsen ikke har haft mulighed for at involvere sig i, hvad arbejdet med Teori U og innovationsledelse kræver.\nBag Teori U står forskeren og praktikeren C. Otto Scharmer. Han er uddannet inden for økonomi og ledelse, og hans forskning udspringer af miljøet omkring Society of Organizational Learning ved MIT i Boston og omkring frontfiguren for dette forskningscenter, Peter Senge, der er kendt for teorien om den lærende organisation. Også organisationsforskeren Edgar Schein, der især er kendt for sin forskning i organisationskulturer, er en del af MIT-miljøet og en vigtig inspirationskilde for Teori U. Selvom Scharmer er uddannet økonom, trækker han således på inspiration fra en bred vifte af fagområder, teorier og praksisformer, såsom procesledelse, social innovationsledelse, psykologi og dét, der i USA kaldes "social work".\nI modsætning til mange andre innovations- og udviklingsteorier lægger Teori U op til at bygge vores arbejde op omkring uegennyttige og helhedsorienterede værdier. Det er en anden slags værdier end dem, som ofte hænger i guldrammerne i forhallerne. Teori U får derfor systemerne op på tæerne ved at spørge, hvordan de egentlig vil bidrage til en bedre verden, og hvordan dette bidrag bliver integreret i deres innovation. Det er et spørgsmål, der virker stærkt befordrende for kreativiteten og samtidig for både den økonomiske, den sociale og den økologiske bæredygtighed, fordi det kalder på en meget større dagsorden end lige det selv at klare dagen og vejen. Scharmer beskriver denne forandring af fokus, som en overgang fra ego-system til øko-system, fra at tænke egen vinding til at tænke helhedens vinding.\nSelve teorien kan både bruges som en personlig udviklingsmodel og som en innovationsmodel for grupper og organisationer. I begge tilfælde sigter den på at sikre en større bæredygtighed og dermed en større succesrate i implementeringen af det nye end mere managementorienterede innovationstilgange, som har et meget rationelt forhold til begrebet kreativitet. Som nævnt har især det offentlige og de kreative brancher taget Teori U til sig. Vi tror, at det skyldes, at der i disse to grupper er en stor nødvendighed for samskabelse og samklang, og Teori U kommer med nogle meget stærke bud på, hvordan netop det samskabende og fællesskabsstiftende kan blive muligt.\nInden for innovation i det private er der også i disse år opstået en øget forståelse for behovet for samskabelse og vigtigheden af at gøre op med de traditionelle konkurrencefilosofier. Teori U synes også at få større og større interesse her. Som Maja Lotz har beskrevet i sin ph.d.-afhandling fra CBS, er samskabelse, også kaldet co-creation, i produktionsvirksomheder ikke kun med til at transformere arbejdsgangene, men er også med til at føre til både økonomisk og menneskelig vækst.\nTeori U er således i medvind mange steder, og meget peger på, at teorien har potentiale for at vinde endnu stærkere fodfæste i de kommende år.\nTeori U som indgang til innovation\nTeori U dækker som samlet innovationsramme over tre dele:\nTeori U er et fænomen, hvilket betyder, at teorien har rejst en slags ”bølge” på baggrund af det spørgsmål, som ligger bag teorien, nemlig: Hvad er egentlig den dybere mening med dét, som vi bruger vores liv på som individer, som organisationer, som virksomheder? Er vi i rigtig sporing, eller er der noget vigtigt, som vi har glemt? Dette spørgsmål har eksistentiel karakter og rammer ind i en tilstand, som mange mennesker og organisationer i større eller mindre grad er parat til at møde: Hvad er det for et liv, som vi skaber for os selv og hinanden? Er det bæredygtigt? Er det det, som vi vil huskes for af de næste generationer? Mange ledere, medarbejdere og organisationer står på en brændende platform og viser tegn på mistrivsel og overanstrengelse. Derfor har de længtes efter at fokusere på at bruge deres kostbare tid på det vigtigste, på dét, som de brænder for og har som kerneydelse. Teori U har tilladt disse spørgsmål og endda påvist, at denne fokusering og frigivelsen af helt andre kræfter og perspektiver inden for samarbejde, udvikling og produktion betaler sig.\nTeori U er derfor også en helhedsorienteret ledelsesteori om kreativitet, innovation og forandring og dermed en teori, som beskriver og dokumenterer, hvordan kreative processer fungerer både på personligt og ledelsesmæssigt plan og på et organisatorisk plan. Teorien er helhedsorienteret , fordi den medtænker lederen og organisationen som levende og feedback-styret organisme, der optager og overfører viden på mange niveauer, ikke kun på det rationelle.\nEndelig er Teori U en konkret anvendelig metode over for den kreative proces og de psykologiske faser, som mennesker skal gennemgå for at nå til nye indsigter og erkendelser. Disse nye erkendelser og indsigter kan føre til nye konkrete brugbare forandringer, det, som vi kalder innovation. Den praktiske del af teori U handler om, hvordan man åbner for og leder menneskers kreative og innovative potentiale, herunder sit eget som leder. Det er det sidste, selve den operationaliserbare del af U-modellen, som mange ledere indtil nu har prøvet kræfter med på kurser, workshops og udviklingsforløb. Og det er også den, vi i det følgende vil tage afsæt i som en indgang til at sætte innovative processer i gang med et psykologisk blik for, hvad det er, man skal være opmærksom på, når man åbner for de stærke kreative kræfter, som benyttes i innovationsarbejdet. Både i sig selv og i sin organisation.\nLektor på DPU, Lotte Darsø, peger på, at Teori U's brugbarhed og succes består i, at Scharmer har fundet ord til at beskrive centrale elementer i en kreativ proces og på den måde egentlig ikke har udviklet noget nyt, men derimod hjulpet os til strukturere en erfaring, som vi alle sammen kender til. Den fælles erfaring handler om, hvad det er for nogle processer, vi går igennem, når vi arbejder kreativt. Hermed har han også givet os en model for, hvordan vi kan navigere i det kreative og gå igennem processerne sammen kollektivt. Og det er netop dette, man kan bruge teorien og dens modeller til.\nHvad kan U-modellen hjælpe med?\nU-modellen (se figur 1 nedenfor) er som nævnt baseret på en helhedsforståelse af mennesket og menneskets måde at erkende og skabe det nye på. Der er tale om generelle måder at erkende på og ikke kun noget, man gør til lejligheden, hvis man skal skabe innovation. Derfor er U-modellen særlig relevant i forandrings- og innovationsarbejde, individuelt som organisatorisk, men kan også berige den almindelig forståelse af menneskelig erkendelse i organisationer, nemlig at vi ikke kun bruger vores hoved og vore hjerner, men derimod hele vores krop og sjæl i de vigtige beslutninger. U-modellen er i stand til at sikre, at innovationen indlejres i et dybereliggende formål, hvilket betyder, at beslutninger og produkter indeholder en sikker forankring i det fremtidige formål, som skaber dyb mening for medarbejderne og for kunderne. Mange udviklingsprojekter og tiltag falder til jorden og bliver aldrig implementeret, netop fordi de ikke er forankret i noget, som giver dyb mening for dem, som skal leve og udføre forandringerne. I U-modellens terminologi falder tiltagene til jorden, fordi de enten mangler hjerne, hjerte eller vilje.\nDet kan af og til være svært for den enkelte leder at forestå forandringer, når man ikke har fornemmelsen af overblik eller ved, hvad forandringerne skal føre med sig. Scharmer fortæller i sin bog, hvorledes de dygtigste ledere er kendetegnet ved at kunne stå i denne uvished og ubevidst bruge U-modellen som en naturlig del af deres ledelse, nemlig ved i særlig grad at være i stand til at lytte, føle og fornemme, hvad der er rigtigt at gøre – hvad det næste skridt er.\nSå hvad er det, som ledere skal kunne for at skabe egentlig forandring i en U-vending? Hvad er det, som ledere kan holde fast i, når de skal navigere i det ukendte? Og hvad skal ledere orientere sig efter, når de har svært ved at se klart?\nU-modellen kan i den proces på den metodiske side bruges både som en køreplan og som et landkort. På landkortet kan man få overblik og se de forskellige steder eller tilstande, som man kan bevæge sig hen til, hvis man vil åbne for kreativiteten og den kreative kraft. Samtidig kan modellen bruges som køreplan, der kan hjælpe med at rammesætte de processer, der udløser et egentligt kreativt arbejde. Kunsten er både at forholde sig til landskabet og til køreplanen, og man skal derfor som leder:\nhave løbende overblik over, hvor processen bevæger sig i landskabet\nkunne rammesætte og etablere de psykologiske processer for den kreative kraft, som mobiliserer energi og bringer projektet og lederen selv i de rigtige retninger.\nFigur 1: U-modellen\nVejen igennem U’et\nI Teori U sondres der overordnet mellem åbnende og afsøgende processer på den ene side af U'et, de skabende processer i bunden af U'et og konkretiserende og læringsbaserede processer på den anden side af U'et.\nDe åbnende processer på vej ned i U´et\nDe indledende og åbnende processer i det kreative U-forløb skal stimulere vores inspiration og kreativitet og få alle forstyrrelserne, alt ”bundfaldet”, til at lægge sig, så vi kan se, tænke og føle klart.\nScharmer taler om tre niveauer af åbenhed, som er befordrende for processen. I stedet for blot at blive ved med at "downloade" den viden, vi har inden for et område, så kan vi træne os i at åbne os over for ny læring på disse tre niveauer.\nDet første niveau, han taler om, er det, han kalder åbent sind. I stedet for at tro, at vi ved det hele, så skal vi være åbne over for det, som vi kan observere omkring os og det, som de interessenter, der er i vores arbejde, kan have af perspektiver. De er anderledes end vores egne, men de indeholder vigtige ingredienser, som vi skal integrere for at sikre langtidsholdbarheden.\nI denne del af rammesætningen og processen kræves det af lederen, at vedkommende kan bevare mange perspektiver åbne i meget lang tid. Og kan blive ved med at være lyttende og nysgerrig undervejs. Lederen skal her være en opdagelsesrejsende i andres synspunkter – også selv om de gør ondt eller er besværlige at lytte til. Bag ethvert udsagn og enhver stemme gemmer der sig nemlig en mulig ingrediens, som måske kan bidrage med noget vigtigt til det videre arbejde.\nErhvervspsykolog Kit Sanne Nielsen, som er ekspert i fortællinger og narrativitet, beretter om, hvordan hun arbejder med at åbne sindet: ”Skabelsen af nye historier foregår i et socialt fællesskab, hvor elementer fra det ene perspektiv frembringer nye forståelser i det andet perspektiv. På denne måde foregår der en kollektiv eksternalisering, hvor vi ser vores egen måde at forstå tingene på som blot én af mange. Alene ved at lytte længe begynder man at få et andet udsyn.”\nDet næste niveau kalder Scharmer åbent hjerte, og det handler om evnen til at kunne indleve sig i det område, som vi ønsker at innovere inden for. Altså ikke kun at forstå det, men også at føle, hvad det er, vi har med at gøre.\nLederens åbne hjerte handler derfor om evnen til empati og det at kunne indleve sig i feltet. Rent konkret kan det bestå i at være på såkaldte sanserejser, hvor man som leder og som deltager i processen bliver en slags antropolog, der møder og opholder sig i ”miljøet” og derved bliver del af den verden, man indlejrer innovationen i, og at man erfarer på kroppen, hvordan det føles at være dér. På den måde skaber man genklang i sit eget system og forstår på et dybere niveau.\nLektor Jette Fog , Psykologisk Institut, Århus Universitet, som har forsket i empati og medmenneskelighed i mange år, og som desuden er en erfaren terapeut, siger: ”Empatien er forbundet med, at man kan følges ad. Hvis man kommer for at kloge sig på den anden, så er man på vildspor. Hvis jeg er ude på noget og har nogle motiver, der ligger uden for at forstå det, som den anden forstår, eller at ville den andens bedste, så kan jeg komme til at gøre skade som leder. Men hvis empatien er der, så forstår vi hinanden, fordi vi indefra ved, hvem den anden er.”\nNetop den empatiske evne og sans er afgørende for social innovation, hvor målet er at bevæge den store gruppe i retning af en ny fælles fremtid. Også her er lederens evne til at gå forrest ind i det empatiske rum meget vigtig.\nDet sidste åbenheds-niveau, som Scharmer taler om, er åben vilje, og det er det niveau, som volder flest kvaler. Når man skaber noget nyt, kan man selvsagt ikke vide, hvad udkommet er, inden processen går i gang. Derfor er det vigtigt, at man er åben over for, hvad det er, man skal have ud af processen. Man kan udstikke retningen, men ikke bestille resultatet. Lederen skal være autentisk i den åbenhed og ikke forlange eller vurdere produktet midt i fødslen, men derimod kunne holde rummet og tage imod det, som kommer.\nAt kunne det kræver, at man træner sin selvindsigt, så man ved, hvad der gør det muligt for én at holde rummet åbent.\nDe skabende processer i bunden af U´et\nVed hjælp af disse åbne-processer skabes i Teori U’s optik det tillidsfulde og kreative miljø, der skal til for at kunne ”lytte til den ankommende fremtid”, som Scharmer kalder den del af arbejdet, der handler om at skabe de resultater, som svarer til fremtidens behov. At lytte til fremtiden lyder meget langhåret. Det sjove er, at det er noget, som vi alle kan, hvis vi får lejligheden til at trække os lidt tilbage. Vi kender alle fornemmelsen af at sidde langt hjemmefra i en liggestol i vores sommerferie og pludselig få vi en lys idé eller en indsigt, som kaster lys over eller oven i købet løser et problem, som vi ellers går og bøvler med, når vi er ”på” derhjemme. Når vi selv træder tilbage, så træder løsningen ofte frem. Når vi skal lytte til fremtiden som mennesker og organisationer, så handler det altså om at få ro på senderen, så signalet fra fremtiden lettere kan gå igennem. Vi kan for eksempel pejle ind på kanalen ved at filosofere over spørgsmål som disse:\nHvad er egentlig vigtigt på den lange bane?\nHvad skal være de grundværdier, som kan overleve også i næste generation?\nHvordan bidrager jeg med det, som er vigtigt for mig, så det understøtter helheden – i projektet, i organisationen, i verden?\nHvad er den rigtige retning at gå i nu?\nEfter at svarene på disse og lignende spørgsmål fremtræder med en vis klarhed for os, kommer løsningerne stort set samtidigt. Kunsten er dog at få meget travle og meget larmende arbejdskulturer til at være stille. Stilheden giver ofte svar, der er meget enkle, som ligger ligefor, og som har en større dybde og mening i sig. Svarene og idéerne til det nye er således forankret i en dybere mening, som er lidt større end vores egen næsetip, og udgør det, som vi kalder den kreative og skabende del af U-modellen.\nDet effektfulde og nyskabende i U-modellen er, at man skal kunne se spor af helheden i de nye løsninger, som vi skaber i innovationen. Det skal være tydeligt, at vi supplerer succeskriterierne penge, profit, effekt og effektivitet med kriteriet liv: Hvordan bidrager vores idé til at skabe mere liv og i sidste ende en bedre verden? Pointen er ikke at være blødsøden, men derimod, at vore løsninger for fremtiden hverken kan overleve eller bringe noget godt med sig på sigt, medmindre de indeholder denne agenda også. En sådan antagelse er helt grundlæggende i Teori U.\nOtto Scharmer beretter selv som eksempel en brasiliansk kosmetikvirksomhed, som ud over at benytte miljøvenlige produkter, der støtter naturbeskyttelse, også skaber socialt hjælpearbejde og social innovation ved at kunne yde små brasilianske iværksættere inden for deres egen branche microlån for at teste nogle af deres idéer af og starte små virksomheder på baggrund heraf. Ved at have ideerne bredere funderet sikres en større bæredygtighed og en større genklang.\nEt andet eksempel inden for den offentlige sektor kunne være, hvorledes man via folkeskolen åbner læringsbegrebet og forståelsen af, hvad det vil sige at gå i skole. Herved kunne nye samarbejdsflader etableres med virksomheder i området eller med for eksempel ældreområdet, som kunne betyde, at mange flere – herunder også frivillige – kunne bidrage i arbejdet med børn og deres dannelse som empatiske samfundsborgere. I samarbejdet imellem børn og ældre kunne der opstå positive synergier, og mødet med ældre kunne måske åbne børnenes øjne for ældregruppen som et fremtidigt beskæftigelsesområde.\nVærdierne, som repræsenterer ”det nye”, for eksempel værdien om hjælpsomhed ved nedbrydning af konkurrenceforhold, værdien om den empatiske medborger i form af udvidet forståelse af, hvem der er læreren, eller værdien om kapital ved ny praksis for, hvordan man skaber både social kapital og forretning som kosmetikvirksomhed, er indtil de er afprøvet blot ord. Det er først, når de bliver sat i søen og afprøvet, at vi kan sanse, om de indeholder det, vi forventede. I tanken om prototyper i U-modellen ligger derfor det faktum, at vi er nødt til at vurdere dem via kroppen, før vi kan videreudvikle dem til reelle produkter og nye praksisformer.\nLektor Lotte Darsø fra DPU har stor erfaring med arbejdet med prototyper, og som hun fortæller: ”Konceptualisering er helt central for innovation, og her kan man bruge arbejdet med prototyper som metode. For at skabe innovation er det nødvendigt at komme ned under ordene, fordi de normalt er meget store og omfattende og i virkeligheden fattige. Så hvis man bare sidder og snakker, så kommer der ikke noget ud af det.”\nDe lærende processer på vej op af U'et\nNoget nyt fødes i form af en idé, en tanke, en ny måde at arbejde på. Når det nye er født, overgår processen til at blive en læringsproces. Herefter bevæger processen sig derfor videre over i den operationelle, handlings- og læringsorienterede del: Turen op ad U'et, hvor idéen eller produktet skal udformes og syretestes via arbejdet med prototyper. Prototypen er den første miniudgave af en ny måde at forme idéen på som en ny måde at arbejde på eller som et nyt produkt. Ved hjælp af prototypen kan man blive mere præcis på, hvad det egentlig er, man ønsker at udvikle, og hvordan ens værdier kan integreres heri.\nPå den måde bliver det muligt at lære noget om det nye og teste om kvaliteterne, værdierne og effekterne bringes frem som tiltænkt, inden man bringer det videre. Til det formål laver man prototyper i form af små ”testområder ” eller pilotprojekter, som man følger en kort tid. Det fungerer bedst at lave mange prototyper, så man kan få prøvet meget forskelligt af og holde energien levende. I prototypearbejdet er det meget vigtigt, at man kommer i gang meget hurtigt og ikke sætter sig til at lave lange planlægningsbeskrivelser. Det slår det nye ihjel. Scharmer kalder det ”act in an instant” . Ellers øges risikoen for, at vi taber fart, taber det af syne eller trættes af alle de besværlig procedurer, som slukker energien.\nI prototype-arbejdet er det særdeles nyttigt og effektivt at lave en såkaldt professionel arbejdshypotese – et redskab, som vi har introduceret i vores arbejde og bruger med succes i turen op ad U'et. Den professionelle arbejdshypotese fokuserer, opsamler og genererer viden, samtidig med at det nye undersøges, erfares og formidles. Arbejdshypotesen er en aktions-lærings-model, hvilket betyder, at der skal opnås læring, imens man er handlende. Det er der i høj grad brug for i de hastige processer, som prototypearbejdet ofte er. Her er der nemlig risiko for at falde tilbage til de gamle rutiner, tabe gnisten eller udvinde for lidt viden til, at det bliver brugbart for andre. Arbejdshypotesen varetager derfor vigtige dele af de meningsskabende processer, som leder i retning af implementering af det nye.\nMeningsskabelse, sådan som lektor Thorkild Molly-Søholm fremhæver det, er en form for tænkning, der kan hjælpe ledere og medarbejdere generelt. Tænkningen handler om at have en forståelse af, at andre mennesker ikke lige er dér, hvor man selv er – og at man forstår, at man selv via arbejdet med U-modellen har været igennem en meningsskabende proces, som de andre ikke har. Her skal der pædagogik til: Hvordan hjælper man med at formidle de vigtige ting, så det bliver brugbart for andre og bliver en del af organisationen og af mennesker.\nRejsen op ad U'et handler på forskellige måder om dialogen med det nye. Det er det , som giver implementeringen: At vi erfarer det nye på kroppen og derved får det ind i vores praksisfelt og ind i vores bevidsthed. For når vi er på den anden side af U-processen, vil vi se, at ikke bare vore praksisformer, men også vi selv er forandrede. I denne proces er lederen en krumtap, som ikke bare skal kunne stille sig til rådighed for, at denne forvandling kan ske, men også skal være villig til selv at forandre sin egen lederidentitet.\nEt personligt og eksistentielt anliggende\nI Teori U’s optik er det afgørende at blive bevidst om, hvad det er, man som leder giver opmærksomhed, og hvornår man skal give opmærksomhed til hvad. Ifølge Scharmer har de fleste ledelses- og organisationsteorier set på, hvad der skulle gøres, og hvilke planlægningsprocesser der kunne føre til målet. Men der er ikke blevet set på, hvilken form for opmærksomhed det er, lederen kan give forskellige tilstande, og hvad det betyder for de resultater, man opnår, eller kvaliteten af det arbejde, som fører frem til resultaterne. Han kalder dette sted – altså den særlige opmærksomhed – for ledelsesteoriernes blinde plet. Med andre ord: Hvor er lederens egen opmærksomhed henne, og hvilken succes har den for organisationen og for dens resultater?\nLederens indre tilstand er nemlig ifølge Teori U det afgørende punkt i succesen, som Scharmer siger med et citat fra Bill O'Brien: ”The success depends on the interior condition of the intervenor.”\nFor at man kan have sine sanser klare nok til at kunne fornemme, hvad der er værdi i at udvikle, og hvad der har livspotentiale, og kunne navigere i processen, skal lederen have en følelse af åbenhed og frihed i forhold til opgaven, uanset hvor bundet opgaven er.\nMed sin opmærksomhed på, at vi skal indstille os på et højere mål, indskriver Teori U sig i en eksistentialistisk tradition, som vi kender den fra Kierkegaard. Som professor emeritus fra Århus Universitet Boje Katzenelson udtrykker det:\n”Man ville sige, at ånden kalder på os. Vi er stedt i, at ånden kalder på os og rykker os ud af konventionerne. På denne måde er det ånden, der kalder livskraften frem. Det er det spor, vi må finde i vores eget liv og i de processer, vi arbejder med. Vi må finde det sted, hvor ånden kalder det, der har livspotentiale, frem.”\nAt arbejde med sig selv, så man kan mærke, hvad det er, der kalder, før og inden man reagerer i forhold til projektet og medarbejdergruppen, kræver meget af lederen – og noget helt andet end mange ledere er vant til. Mange vil føle en større meningsfuldhed, fordi modellen gør det muligt at forbinde sine egne værdier med arbejdet til fordel for innovationen.\nMen fordi denne meningsfuldhed, som kan opstå, er så dragende, kan man også blive forført til at åbne for følelser, som man ellers ikke konfronteres med i sit arbejdsliv. Denne risiko skal ledere af U-processer være opmærksomme på og eventuelt afhjælpe ved at arbejde med konsulenter eller tætte samarbejdspartnere, der kan tage vare på de psykiske processer, der sættes i gang – både i gruppen og i dig som leder.\nPsykologien i processerne\nAt bevæge sig ud på en innovationsrejse, hvor man ikke kender udfaldet, er ikke let og vil næsten altid aktivere forskellige niveauer af angst i de involverede. For lederen, der også står med ansvaret for processen, vil disse angstniveauer være noget, som han eller hun bliver nødt til at forholde sig til.\nScharmer taler i sin teori om tre stemmer, der blokerer processen, når vi bliver bange for at bevæge os ud i det ukendte. Tre stemmer, som vi i psykologiens univers, kender som angst. Han kalder det fordømmelsens stemme, kynismens stemme og frygtens stemme.\nSkal man arbejde med at komme omkring disse tre stemmer i sig selv og i sine medarbejdere uden at blive manipulerende, er det nødvendigt at have en forståelse for de psykologiske dynamikker, der ligger bag, og nogle redskaber til at arbejde med dem.\nFordømmelsens stemme, der fortæller os, at det nye ikke er godt, udspringer af vores angst for, at det nye ikke er seriøst nok og ikke vil blive anerkendt af andre. Grunden, til at vi skal omkring denne angst, er, at hvis vi skal udvikle det nye, så bliver vi nødt til at acceptere, at det nye i sine første spæde former ikke fremtræder lige så stærkt og overbevisende, som det vi allerede kender til. Her skal det være i orden at lave fejl. Derfor må vi have et åbent sind.\nMan kan arbejde med det åbne sind ved at give opmærksomhed til nogle af de historier og nogle af de idéer, som både medarbejdere og andre interessenter kommer med, og som ikke passer ind i det, vi normalt gør. Man kan her benytte sig af narrative teorier og metoder som for eksempel dem, Kit Sanne Nielsen har beskrevet i sine bøger. At give rum for alternative historier vil i sig selv åbne op for nogle af de usete potentialer, som projektet kan nyde godt af.\nKynismens stemme kender de fleste også, og den sætter ind, når vi ikke kan have hjerte og omsorg for os selv, hinanden og den kontekst, vi arbejder ind i. Ofte melder den sig, når vi er trætte og stressede og ikke føler, at vi kan mere. Men det, som Scharmer kalder åbent hjerte, giver os adgang til en viden om, hvad der er levedygtigt og en fornemmelse for, hvad der er vigtigt, som vi ikke kan tænke os til med vore hoveder. Vi skal her lytte til hjertets visdom.\nSelvom vi kan være bange for, at vi ikke kan rumme alle de menneskelige aspekter, der kan ligge bag et innovationsprojekt, så er det Teori U’s påstand, at det at forbinde sig følelsesmæssigt med projektet og de mennesker, der er involveret både internt og eksternt, hjælper os til at blive opmærksomme på noget, der er vigtigt for at skabe langtidsholdbar og bæredygtig innovation. Her må man, som Jette Fog kalder det, danne en følelsesmæssig bro mellem sig og de involverede.\nFrygtens stemme er ofte den værste at håndtere for lederen, og den handler om angsten for ikke at have styring med projektet. Det er en meget svær balancegang i innovation for lederen, at man på én gang skal give innovationen en retning og samtidig må være åben for det, der opstår i processen, og som man ikke kendte før. Her handler det som leder om at kunne skelne mellem de fornemmelser, man har, der handler om, at man er bange eller på anden måde udfordret, og de fornemmelser, der handler om projektet, og hvad der er vigtigt for projektet.\nPsykolog Eva Hildebrand kalder dét, at man indimellem må forholde sig til de følelser og fornemmelser, som selve projektet fremprovokerer, at man som leder må sørge for ”at tage opvasken”. Det er indimellem nødvendigt at tage opvasken, for at man kan mærke, om den frygt, der opstår for, om projektet holder, og om man er på rette vej, handler om én selv eller vitterlig fortæller noget om projektet.\nDisse tre niveauer af angst, som meget let aktiveres i forbindelse med større innovations- og udviklingsprojekter, mærker man ikke kun i den åbnende fase, men de kan også komme tilbage i den fase, der handler om at få konkretiseret, hvad man skal gå videre med. Også hér kan vi høre den fordømmende stemme, der siger, at det var dumt eller pinligt af os at kaste os ud i noget nyt; kynismens stemme, der fortæller, at vi ikke kan tage os af de andre, og at de andre må tage sig lidt sammen, og endelig frygtens stemme, der gør os usikre på, om vi overhovedet nogensinde kommer i mål. Om vi kan bevare den kreative kraft.\nAt håndtere disse dynamikker, så de bliver produktive for processen i stedet for destruktive, kræver selvsagt sin leder.\nTeori U er ikke et quick fix\nSom det fremgår af artiklen, tilbyder Teori U ikke et quick fix, som man lige tager en dosis af i ny og næ. Uden at sige for meget kræver innovationsledelse med Teori U noget særligt af lederen. Det særlige i Teori U's version vil efter vores bedste overbevisning imidlertid blive en central fremtidig ledelsesform, som vi kun vil se et større og større behov for og efterspørgsel på.\nInnovationslederen skal så at sige kunne stå med fødderne plantet i den blå luft og lytte både til andre mennesker, til sig selv og til det, som kaldes fremtiden, for at kunne navigere sin organisation igennem de hastige forandringsprocesser, som fremtiden vil bringe. Med fremtiden menes, at lederen skal kunne lytte til noget, som endnu ikke er dér, så organisationen er gearet til at være bevægelig og fleksibel, og samtidig have en stærk forankring i mellemmenneskelige og solide værdier.\nFremtiden høres kun med intuitionen og ved at kunne tilsidesætte sig selv og sine egne tanker, fantasier og følelser. Ved at være lyttende og ved at være åben bevarer lederen evnen og villigheden til overhovedet at lade sig forandre – og det er ikke så lidt endda. En sådan evne og villighed påtager man sig døgnets 24 timer, ikke som et quick fix.\nFremtidens ledere skal i udpræget grad være manøvredygtige i en stærkt omskiftelig verden, men de skal i særdeleshed også have adgang til den kreative kraft, som er den energi, der skal løfte og bevæge mennesker og organisationer igennem forandringer, og samtidigt holde dem forankret i bæredygtige værdier. Den kreative kraft findes i alle mennesker og er forandringens benzin og lise. Evnen til og færdigheder i at indstille sig på den kanal bliver innovationslederens vigtigste værktøj.\nSkriveøvelse til innovationslederens egen kreative kraft:\nNår du laver denne lille øvelse, skal du svare skriftligt på følgende spørgsmål og blive ved at skrive, så længe du kan, før du tager næste spørgsmål (frit efter Michael Ray)\nPrøv at tænke på den mest værdifulde episode, som du har oplevet at bidrage til i dit arbejde inden for de sidste 14 dage – beskriv episoden.\nHvad var det mere specifikt, som gjorde denne episode særligt meningsfuld for dig?\nPrøv nu med ét ord at indfange det betydningsfulde – hvad kaldes den værdi?\nHvordan kan din organisation eller du som leder bidrage til at skabe mere af den værdi – tænk stort.\nHvad er det første lille skridt?\nNu sidder du med din første lille prototype foran dig.\nC. Otto Scharmer (2008) Teori U, Ankerhus Forlag\nThea Mikkelsen og Mette Møller (2010): Den kreative kraft i innovationsledelse – Teori U's psykologi i praksis, Dansk Psykologisk Forlag\nOm Mette Møller og Thea Mikkelsen\nMette Møller, født 1964, cand.psych. og specialist og supervisorgodkendt i arbejds- og organisationspsykologi. Selvstændig erhvervspsykolog, indehaver af Mette Møller Erhvervspsykologi og af konsulentfællesskabet key2see i Århus. Huset samles om ekspertise inden for ledelse og organisation, kreativitet og innovation samt kommunikation. Se www.key2see.dk.\nThea Mikkelsen, født 1974, cand.psych. og cand.mag. Selvstændig erhvervspsykolog, indehaver af Center for Kreativitet ApS, der holder til i København, samt tilknyttet konsulentfællesskabet key2see i Århus.\nMette og Thea har netop udgivet bogen ”Den kreative kraft i innovationsledelse – Teori U´s psykologi i praksis” på Dansk Psykologisk Forlag. Bogen er en håndbog til lederen i, hvilke processer et innovationsforløb gennemgår, og hvordan lederen kan have øje for både projektet, sin organisation og sig selv undervejs.


Prins Harry går i kødet på medier efter rovdrift på kæreste – Ekstra Bladet\n8. nov. 2016 kl. 12:20\nDet britiske kongehus har udsendt en usædvanlig opfordring til medierne om at lade prins Harrys kæreste være\nPrins Harry bekræfter nu, at han er sammen med Meghan Markle. Foto: AP\nPrins Harrys nye kæreste, Meghan Markle, er blevet udsat for chikane, sexisme og racisme den seneste tid.\nDet mener det britiske kongehus, der har udsendt en opsigtsvækkende meddelelse.\n35-årige Meghan Markle. Foto: All Over\nPrins Harry til kæresten: Flyt over til mig\nHer fremgår det også, at det er prins Harry selv, der har ønsket at sende beskeden ud til offentligheden.\nHåbet er, at det vil få pressen til at 'tage en pause og reflektere, før mere skade sker.'


Paul Potts gæster Danmark til gallepremiere\nNyheder Skrevet af Elo Christoffersen | 06.01.14 | 06:46\nI 2007 ændrede livet sig radikalt for mobiltelefonsælgeren Paul Potts. Han gik til audition på den første sæson af "Britain's got Talent" og efterlod både dommere og publikum i tårer. YouTube klippet, hvor han synger Puccinis "Nessun Dorma", er siden blevet set af tæt ved 120 millioner mennesker.\nPaul Potts vandt konkurrencen og udgav senere singlen "One Chance", der røg ind som nr. 1 i 13 lande verden over.\nFilmen "One Chance" er den utrolige og rørende historie om fænomenet Paul Potts, der i anledning af danmarkspremieren torsdag den 16. januar, besøger København for at deltage i gallapremieren i Imperial tirsdag den 14. januar.\nPaul Potts har sin hustru Julie-Ann Potts med sig til København, og det var netop "Julz", der i sin tid gav Paul Potts modet til at forfølge sin drøm. Der lå nemlig mange sten på vejen til succes for Paul Potts, der blev mobbet det meste af sit liv og altid skulle kæmpe for anerkendelse.\nMen tingene begyndte at vende, da han mødte sit livs kærlighed. Imod alle odds og alles forventninger kæmpede han for sin drøm og endte med at slå benene væk under hele verden med sit talent.\n"One Chance" er instrueret af David Frankel, der tidligere har instrueret "The Devil wears Prada", "Marley and Me" og "Hope Springs".\nI "One Chance" spiller den britiske komiker og skuespiller James Corden rollen som Paul Potts, mens Alexandra Roach spiller hans kæreste og hustru Julie-Ann. Den respekterede skuespillerinde Julie Walters er Paul Potts mor Yvonne, mens Colm Meaney spiller faren Roland.\nFilmen er nomineret til en Golden Globe i kategorien "Bedste originale sang" for "Sweeter than Fiction", som er sunget af Taylor Swift.\n"One Chance" er i øvrigt udvalgt som årets første Biografklub Danmark film og får premiere i 101 byer landet over.


MED-ledelse på attraktive arbejdspladser »\nThisted Kommune »\nJan Bendix Jensen, ældrechef, ønskede et stærkere MED, der arbejder for samme mål. Her fortæller han, hvordan han oplevede arbejdet med BrancheFællesskabet for Arbejdsmiljø for Velfærd og Offentlig adminstration's værktøj.\nTeamdialog har været et godt redskab at tage afsæt i for vores proces. Vi har fået lagt grunden for vores videre arbejde, og alle perspektiver – også de skeptiske - er kommet i spil.\nJeg har været meget glad for at mærke energien og engagementet, når vi har arbejdet på denne måde. I Teamdialog er jo netop indbygget, at vi arbejder i mindre grupper og mange flere kommer ud af busken og får sagt, hvad de tænker.\nUdfordringen bliver at holde processen kørende og få samlet op på alle de ideer, der er kommet på bordet i dag. Og så vil det være en udfordring at gennemføre en proces uden en konsulent i første omgang.\nSæt tid af til en proces og få diskuteret, hvad I kan og hvad I vil\nBrug de forskellige redskaber og mød hinanden på en ny måde\nFå skrevet ideer og tanker op og stem om, hvilke punkter I skal arbejde videre med\nFå lagt en plan for den videre proces\nLæs områdeleder Annette Jensen erfaring med redskaberne »\nLæs fællestillidsrepræsentantens erfaring med redskaberne »\nLæs konsulent Gitte Hesselmanns vurdering af redskaberne »


Hotel Chanteloup | De 10 bedste hoteller i Chanteloup | Hotels.com\nHoteller i Chanteloup\nSøg efter hoteller i Chanteloup\nSe hoteller i Chanteloup på et kort\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Chanteloup.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Chanteloup, Frankrig, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Chanteloup Le Manoir du Fresche, som er blevet reserveret 5 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Chanteloup kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Chanteloup på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 2 hoteller i Chanteloup. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Chanteloup\n- Seværdigheder i Chanteloup\n- 0 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Chanteloup\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Chanteloup.