Skat.dk: Momsfritaget personbefordring - Momspligtige assistanceydelser - Genoptagelse\n09 Jun 2020 12:09\n30 Mar 2020 11:54\nLufthavn, passagerservice, assistance, handicappede, nedsat mobilitet, PRM-passagerer, ydelse, rammeaftale\nLandsskatteretten fandt, at et selskabs levering af ydelser i henhold til en rammeaftale med en lufthavn bestod af flere elementer, herunder momsfritaget personbefordring og momspligtige assistanceydelser. Rammeaftalen havde til formål at opfylde lufthavnens forpligtelser i henhold til forordning nr. 1107/2006 af 5. juli 2006, om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly. Selskabet var i henhold til rammeaftalen forpligtet til på lufthavnens anmodning til lufthavnen at levere de i bilag 2 beskrevne ydelser. Af bilag 2 fremgik det blandt andet, at der skulle leveres passagerservice til PRM-passagerer, der i lufthavnen har behov for hjælp gennem lufthavnsområdet. Selskabet skulle agere som ledsager indenfor lufthavnsområdet for de passagerer, der havde behov for det, herunder for passagerer i transit. Videre skulle selskabet assistere ved toiletbesøg, håndtere hjælpemidler og handicaphunde samt udlåne kørestole mv. Landsskatteretten fandt, at selskabets levering af de omhandlede ydelser måtte sidestilles, idet de alle var nødvendige for leveringen af den samlede ydelse i form af assistance gennem lufthavnen, hvorfor det ikke var muligt at anse det ene for at være hovedydelsen og det andet for at være en sekundær ydelse. Endvidere fandtes en del af den form for hjælp, der ydes for at ledsage personerne fra A til B ikke at kunne karakteriseres som egentlig personbefordring, men mere som en personlig assistanceydelse. Henset til, at fritagelser skal fortolkes strengt, og at selskabets levering af ydelsen momsmæssigt skulle bedømmes i sin helhed, fandt Landsskatteretten, at ydelsen ikke var omfattet af bestemmelsen om momsfritaget personbefordring, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 15. Landsskatteretten ændrede dermed SKATs afgørelse.\nMomslovens § 4, stk. 1, § 13, stk. 1, nr. 15\nKlagen skyldes, at SKAT ikke har imødekommet selskabets (H1) anmodning om genoptagelse for perioden 1. januar 2010 til 31. december 2012, idet SKAT har anset de leverede ydelser for momsfritaget personbefordring, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 15.\nH1 A/S (herefter benævnt selskabet) har aktiviteter rettet mod at forebygge ulykker og sygdom, at yde assistance i katastrofesituationer, ulykkessituationer og i nødsituationer, samt at hjælpe mennesker med at komme videre i livet efter sygdom eller ulykke.\nSelskabet har anmodet SKAT om genoptagelse vedrørende en specifik rammeaftale, benævnt "Rammeaftale mellem G1 A/S og H1 A/S om assistance til handicappede passagerer og passagerer med nedsat mobilitet i by Y1 Lufthavn" (herefter benævnt rammeaftalen).\nRammeaftalen vedrører en særlig service i by Y1 Lufthavn (herefter benævnt lufthavnen) til personer med nedsat mobilitet (herefter PRM-passagerer). Lufthavnen blev på baggrund af EU-forordning nr. 1107/2006 af 5. juli 2006, om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettidigheder, når de rejser med fly (herefter forordningen), pålagt at tage ansvar for at yde PRM-passagerer bistand på nærmere definerede vilkår.\nAf forordningens præambel, 7. betragtning, fremgår det, at et lufthavns forvaltningsorgan kan indgå en kontrakt med tredjemand om denne service. Lufthavnen har benyttet sig af ovenstående mulighed og har udliciteret opgaven til selskabet.\nRammeaftalen er således indgået på baggrund af forordningen. Af forordningens artikel 1, stk. 1, artikel 2, stk. 1, litra a, og artikel 7, stk. 1, fremgår følgende:\n1. I denne forordning fastsættes der regler for beskyttelse af og bistand til handicappede og bevægelseshæmmede personer, når de rejser med fly, både for at beskytte dem mod forskelsbehandling og for at sikre, at de får bistand.\na) "handicappet" eller "bevægelseshæmmet person": en person, hvis bevægelighed i forbindelse med benyttelsen af transportmidler er nedsat på grund af et fysisk handicap (sensorisk eller bevægelsesmæssigt, permanent eller forbigående), mentalt handicap eller nedsat funktionsevne af andre årsager eller alder, og hvis situation kræver passende opmærksomhed og tilpasning af de ydelser, alle passagerer har adgang til, på grundlag af den pågældendes særlige behov\nRet til bistand i lufthavne\n1. Når en handicappet eller bevægelseshæmmet person ankommer til en lufthavn med henblik på at rejse med fly, er lufthavnens forvaltningsorgan ansvarligt for at sikre, at den i bilag I omhandlede bistand ydes på en sådan måde, at personen kan tage det fly, hvortil vedkommende har en reservation, forudsat at den pågældendes særlige behov for sådan bistand er blevet meddelt det berørte luftfartsselskab, dets agent eller rejsearrangøren mindst 48 timer før den offentliggjorte afgangstid for flyet. Denne meddelelse omfatter også returflyvningen, hvis udrejsen og returflyvningen er booket hos samme luftfartsselskab."\nAf forordningens bilag 1, fremgår følgende:\n"Bistand under lufthavnenes forvaltningsorganers ansvar\nBistand og arrangementer, der er nødvendige for at gøre det muligt for handicappede og bevægelseshæmmede personer at:\n— give oplysning om deres ankomst til en lufthavn og anmode om bistand på de udpegede mødesteder i og uden for terminalbygningerne, jf. artikel 5\n— bevæge sig fra et udpeget mødested til indcheckningsskranken\n— checke ind og registrere bagage\n— bevæge sig fra indcheckningsskranken til flyet, herunder opfylde udvandrings-, told- og sikkerhedsformaliteter\n— gå om bord under anvendelse af elevatorer eller kørestole eller med anden fornøden bistand, alt efter behov\n— bevæge sig fra flyets dør til deres pladser\n— anbringe og hente bagage på flyet\n— bevæge sig fra deres pladser til flyets dør\n— gå fra borde under anvendelse af elevatorer eller kørestole eller med anden fornøden bistand, alt efter behov\n— bevæge sig fra flyet til bagagehallen og hente bagage, herunder opfylde paskontrol- og toldformaliteter\n— bevæge sig fra bagagehallen til et udpeget mødested\n— nå frem til forbindelsesfly, hvis der er tale om transit, om fornødent med bistand både i flyet og på landjorden og i og mellem terminaler\n— komme til at benytte toiletfaciliteter.\nBistås en handicappet eller bevægelseshæmmet person af en ledsager, skal denne, hvis der anmodes herom, have adgang til at yde den fornødne bistand i lufthavnen og ved ombordstigning og udstigning fra et fly.\nGround handling af alle nødvendige hjælpemidler, herunder hjælpemidler som f.eks. elektriske kørestole (forudsat, at der er givet 48 timers varsel, og med forbehold af eventuelle pladsmæssige begrænsninger om bord på flyet samt med forbehold af anvendelsen af relevant lovgivning om farligt gods).\nMidlertidig erstatning af beskadigede eller mistede hjælpemidler, dog ikke nødvendigvis helt de samme.\nI givet fald ground handling af anerkendte ledsagehunde.\nFormidling af information, der er nødvendig for at tage fly, i tilgængelig form."\nAf forordningens præambel, 10. betragtning, fremgår følgende:\n"(10) Lufthavnene og flyselskaberne bør ved tilrettelæggelsen af bistanden til handicappede og bevægelseshæmmede personer og uddannelsen af personale tage hensyn til del I, sektion 5, med tilhørende bilag i dokument 30 fra Den Europæiske Konference for Civil Luftfart (ECAC), og især til adfærdskodeksen for ground handling af bevægelseshæmmede personer som fastlagt i bilag J til nævnte dokument, gældende på tidspunktet for vedtagelsen af nærværende forordning."\nAf Den Europæiske Konference for Civil Luftfart (ECAC), dokument 30, sektion 5, afsnit 5.3, fremgår følgende:\n"5.3 Categories of passengers needing special assistance\n5.3.1 In order to adapt services supplied to the needs of persons with disabilities or PRMs, Member States should encourage air carriers, airport managing bodies and travel agents to use a common definition of the different categories of persons needing special assistance and to inform the air carrier or the airport concerned of the type of assistance which is needed. To that end, Member States should refer to the following classification and codification within airline messages:\nWCHR - Passenger who can walk up and down stairs and move about in an aircraft cabin, but who requires a wheelchair or other means for movements between the aircraft and the terminal, in the terminal and between arrival and departure points on the city side of the terminal. It is recommended to include in this category passengers who only need little assistance at the airport and no assistance on-board (e.g. elderly passengers and others who do not need a wheelchair but rather a helping hand or assistance with luggage).\nWCHC - This category covers a wide range of passengers. It includes those who are completely immobile, who can move about only with the help of a wheelchair or any other means and who requires assistance at all times from arrival at the airport to seating in the aircraft or, if necessary, in a special seat fitted to their specific needs, the process being inverted at arrival. This category also includes passengers with a disability only affecting the lower limbs who require assistance to embark and disembark and to move inside the aircraft cabin but who are otherwise self-sufficient and can move about independently in their own wheelchair at the airport. Specifying the level of autonomy at the time of booking will avoid the provision of inappropriate assistance.\nBLND - Blind or visually impaired passenger\nDEAF -Passenger who is deaf or hard of hearing or a passenger who is deaf without speech.\nDEAF/BLND - Blind and deaf passenger, who can move about only with the help of an accompanying person.\nDPNA - Disabled Passenger with intellectual or developmental disability Needing Assistance. This covers persons with disabilities such as learning difficulties, dementia, Alzheimer's' or Down's syndrome who travel alone and will need ground assistance.\n5.3.2 In order to provide the appropriate assistance, the air carrier should inform on the actual needs of the passenger using the “free text" box, visible in the messaging system between airlines and airports (PAL/CAL messaging). This is particularly in the case of passengers with invisible disabilities."\nIfølge den fremlagte rammeaftale, der er underskrevet den 6. maj 2008 af selskabet og lufthavnen, træder den i kraft den 26. juli 2008 og fortsætter indtil den 1. august 2012, med mulighed for forlængelse, jf. aftalens pkt. 5. Det aftalte vederlag fremgår af bilag 1. Priserne er faste i perioden fra rammeaftalens ikrafttræden og indtil 31. juli 2009, herefter pristalsreguleres priserne i overensstemmelse med pkt. 10, jf. aftalens punkt 7. Selskabet er i henhold til aftalen forpligtet til på lufthavnens anmodning til lufthavnen at levere de i bilag 2 nærmere beskrevne ydelser, jf. aftalens pkt. 6.1.\nAf bilag 2 til rammeaftalen fremgår følgende:\nOpgave / arbejdsbeskrivelse\nH1 skal levere professionel og høj kvalitet samt fleksibel passagerservice til PRM-passagerer (mennesker med handicap eller mennesker med nedsat mobilitet) i by Y1 Lufthavn, som har behov for hjælp gennem lufthavnsområdet.\nFølgende passagerer har ret til assistance\nKørestolsbruger, der ikke kan gå over længere afstande\nKørestolsbruger, der ikke kan gå på trapper\nKørestolsbruger, der har brug for assistance til ombordstigning på fly.\nKørestolsbruger, som er helt immobil.\nPassagerer, der ikke kan se\nPassagerer, der ikke kan høre\nPassagerer, der ikke kan høre eller se.\nSkal mødes og hjælpes, eksempelvis psykisk handicappede, ældre, PRM med talehandicaps, PRM med gå-handicap m.v.\nPassagerer, der i en vis grad er immobile på grund af en igangværende klinisk medicinsk proces, men som af medicinske myndigheder er autoriseret til at rejse.\nPassagerer, der kun kan transporteres på båre.\nKun i særlige og ekstraordinære situationer skal der ydes assistance til MEDA og STCR. Disse passagerer vil som hovedregel være omfattet af forsikringsmæssige (f.eks. SOS, Euroalarm o. lign) og/eller socialt forankrede aftaler. I modsat fald skal H1 yde disse passagerer assistance.\nServicen begynder og slutter ved de 9 call-points som [lufthavnen] har opsat indenfor lufthavnsområdet og begynder eller slutter, når passageren afgår eller ankommer til lufthavnen.\nOpgaven skal leveres 24 timer i døgnet, 365 dage om året. De fleste opgaver skal leveres mellem kl. 05.00 og kl. 23.00 inkl. 4 særlige travle perioder.\nH1 skal agere som ledsager indenfor lufthavnsområdet for de af [lufthavnens] passagerer, der har behov for dette.\nH1 skal yde en service til PRM-passagerer i transit jf. nedenstående opgaver således, at PRMpassagererne kan nå deres fly til tiden.\nH1 skal yde assistance ved toiletbesøg og sørge for at formidle relevant flyinformation til PRM-passagerer.\nH1 skal hjælpe med at håndtere handicaphunde og andre hjælpemidler.\nH1 skal udlåne kørestole uden assistance i øvrigt.\nHerudover skal H1 tilbyde ekstra assistance i forbindelse med flyforsinkelser/aflysninger (hjælpe PRMpassagerer til hotel eller lign.), hvis det efterspørges.\nH1 skal behandle følsomme persondata i overensstemmelse med den til enhver tid gældende lovgivning, der relaterer sig til persondata.\nOpgave ved afgang:\n- Hjælpe PRM-passageren fra call-point til check-in inkl. bagage.\n- Hjælpe ved check-in, registrering af PRM-passageren og bagage inkl. hjælpe med at pakke hjælpemidler fx kørestole eller lign.\n- Sørge for at PRM-passageren er i besiddelse af boardingkort, med anført sædenummer, samt gyldig legitimation\n- Være behjælpelig når PRM-passageren skal fra check-in gennem sikkerhedscheck.\n- Være behjælpelig med at PRM-passageren kan vente i assistancecentret indtil afgang.\n- Sørge for at PRM-passageren kommer gennem paskontrol/immigrationskontrol og dernæst til gate.\n- Sørge for at den del af boardingkortet med flykupon bliver afløftet passageren og afleveret til handler/flyselskabs personale i gaten inden afgang\n- Sørge for at ombordstigningen og evt. opbæring koordineres med service-koordinatoren.\n- Sørge for at PRM-passageren hjælpes fra flyets dør til passagersædet inkl. håndtering af håndbagage.\n- Hvis en passager med behov for hjælp er ledsaget af en person med gyldig rejsedokumentation, må denne ledsager gerne hjælpe i lufthavnen og ved ombordstigningen.\nOpgave ved ankomst:\n- H1 skal hjælpe ved ankomst. Dette indebærer hjælp fra passagersædet til flyets dør og dernæst videre.\n- H1 skal hjælpe med transport fra gate til bagageudlevering og sikre at:\nberørte PRM-passagerer får deres hjælpemidler udleveret efter landing\nPRM-passageren modtager sin bagage\nPRM-passageren gennemgår toldbehandling og paskontrol\n- Dernæst hjælper H1 med transport fra bagageområdet inkl. bagage og udpakning af hjælpemidler til et bestemt afgangstidspunkt udenfor eller indenfor terminalbygningen.\nOpgave ved transfer\nVed transport mellem Non Schengen og Schengen og omvendt, skal H1 sikre at gældende pas- og securityregler overholdes."\nSelskabet har udarbejdet en opgørelse over, hvilke kategorier af PRM-passagerer, der har modtaget assistance. Af opgørelsen fremgår følgende:\nWCHR - kørestolsbruger, kan ikke gå lange afstande\nWCHS - kørestolsbruger, kan ikke gå op eller ned ad trapper\nWCHP - kørestolsbruger, der er delvist immobil\nWCHC - kørestolsbruger, der er fuldstændig immobil\nBLIND - blinde\nDEAF - døve\nDEAF/BLIND - døvblinde\nDPNA - Psykisk, intellektuelt ener udviklingsmæssigt handicap\nMAAS - PRM med sprogvanskeligheder, ældre, gangsbesværede og lignende."\nRepræsentanten har indsendt registreringer fra selskabets sagssystem, hvor passagerne bliver registreret individuelt. Af registreringerne fremgår blandt andet, om passageren har egen kørestol med, hvilken kategori af PRM passageren er omfattet af, samt et notefelt, hvor selskabet kan indsætte fritekst til hjælp for opgaveløsningen til den enkelte passager.\nSom eksempler har selskabet blandt andet anført følgende i notefeltet:\n- "Passenger is a child with autism."\n- “TP21 ligger muligvis og sover lyseblå kuffert."\n- "Hun har fået 3 forskellige flytider. Tjek i SAS billet for hvilket fly og boardingkort."\n- "Selv gået op i lounge PRM skulle flyve med SK1408 men er for beruset så er ombooket til SK1410."\n- "Skal ned og checke in igen i British Airways."\n- "Orange/blå-grønt hovedtørklæde."\nIfølge det oplyste har selskabet løbende faktureret lufthavnen i henhold til rammeaftalen uden angivelse af moms, idet selskabet har anset transaktionerne for at være momsfritaget personbefordring, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 15.\nDet er under sagens behandling i Landsskatteretten oplyst, at lufthavnen har fået tilsagn fra SKAT om ekstraordinær genoptagelse for den her omhandlede periode vedrørende lufthavnens eventuelle fradragsret. Videre er det oplyst, at der ikke er udstedt berigtigende fakturaer inklusiv moms fra selskabet til lufthavnen for den omhandlede periode.\nSKAT har den 12. september 2013 truffet afgørelse, hvorefter SKAT ikke har imødekommet selskabets anmodning om genoptagelse af afgiftstilsvaret for perioden fra den 1. januar 2010 til den 31. december 2012.\nVidere har SKAT ikke imødekommet selskabets anmodning om fradragsret, jf. momslovens § 37, stk. 8.\nSKAT har til støtte herfor blandt andet anført følgende:\nI henhold til EU Forordning nr. 1107/2006, er G1 A/S forpligtiget til at sikre, at handicappede og bevægelseshæmmede personer kan benytte lufthavnen. Forordningen gælder i samtlige EU-lande, og beskriver handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly.\nFormålet med Forordningen er, at handicappede har mulighed for at rejse med fly, og det skal sikres, at handicappede kan benytte lufthavnen, og at de handicappede ikke skaber problemer/flaskehalse for lufthavnens øvrige passagerer.\nBaggrunden for den rammeaftale der er mellem G1 A/S og H1 er nævnte forordning.\nMed baggrund i den fortolkning af persontransport der fremgår af Juridisk Vejledning, anser SKAT enhver flytning af den handicappede som persontransport, herunder kørsel på elbil og skubning af køretøj.\nI henhold til rammeaftalen mellem G1 A/S og H1 A/S, fremgår det af bilag 2, at assistancerne til de handicappede omfatter egentlig transport (flytning af passageren), blandt andet transport i bil, på elbil, skubning af kørestol og situationer hvor den handicappede bliver båret til og fra sin plads i flyvemaskinen. Øvrige assistanceydelser, såsom hjælp ved check-in og hjælp til bagageaflevering må i givet fald anses som ydelser leveret i forbindelse med H1s egen persontransport.\nDer er tale om en bileverance, når denne set fra en "gennemsnitskundes" synsvinkel ikke udgør et mål i sig selv. Hvorvidt der er tale om en enkelt leverance eller flere uafhængige hovedydelser, skal vurderes ud fra "gennemsnitforbrugerens synsvinkel". Der henvises til Juridisk Vejledning, afsnit D.A.4.1.6.2.\nDet er SKATs opfattelse, at G1 A/Ser H1 A/S’s kunde, hvorfor det som udgangspunkt er G1 A/S’s og tilsvarende lufthavnes mål med købet af ydelserne der skal vurderes. Da G1 A/Sog tilsvarende lufthavne imidlertid fuldt ud er underlagt de regler og rettigheder, der er fastlagt i EU Forordning 1107/2006, bliver målet og hovedleverancen for kunden den handicappede/bevægelseshæmmedes mulighed for at kunne bevæge sig i lufthavnsområdet.\nPå møde afholdt hos SKAT den 16. maj 2013, var H1 A/S, G1 A/S, konsulentfirmaet R1 v/[navn udeladt] samt SKAT enige om, at ydelsen skal anses som én samlet ydelse. Ved denne vurdering, har SKAT lagt vægt på, at mange af assistanceopgaverne har karakter af persontransport. Passagerne vil ikke efterspørge f.eks. at komme på toilettet, hvis de ikke bliver transporteret rundt i lufthavnen og omvendt. Sagt med andre ord, passageren vil normalt ikke efterspørge den ene ydelse, uden også at efterspørge den anden ydelse.\nSKAT mener, at hovedydelsen er transportydelsen, idet formålet med ydelsen er at befordre passageren gennem lufthavnsområdet og ombord på flyvemaskinen, og ikke f.eks. at hjælpe passageren på toilettet. Passageren får hjælp til at blive befordret rundt i lufthavnen, og det forhold at de får hjælp på vejen til f.eks. toiletbesøg, er blot et stop på vejen.\nDet er SKATs samlede foreløbige afgørelse, at H1 A/S ydelser til G1 A/Ser personbefordring, og dermed momsfritaget ydelse.\n1.6. SKATs bemærkninger og endelig afgørelse\nSærlig mht. momsens neutralitet m.v.\nDet forhold, at G1 alternativt kunne vælge at udføre opgaven ved eget personale i stedet for at indkøbe ydelserne fra H1, indebærer som nævnt i høringssvaret en indirekte momsbelastning, såfremt ydelsen anses som momsfri.\nDenne situation adskiller sig imidlertid ikke fra andres situationer med leverance af momsfrie ydelser,\nHvis tandlægen skal have malet/tapetseret sin klinik kan han vælge mellem at gøre det selv eller at købe momsbelagte ydelser fra en momsregistreret maler. Vælger han at entrere med en professionel maler, belastes hans leverancer indirekte af den moms på købet, som han ikke har fradrag for.\nHvis en momsfri finansiel virksomhed vælger at lade regnskab bogføre af en revisor eller en anden selvstændig bogføringsvirksomhed, vil virksomhedens finansielle produkter være indirekte belastet af den ikke fradragsberettigede moms på udgifter forbundet hermed. Denne indirekte momsbelastning vil kunne imødegås ved, at banken ansætter bogholdere til at udføre opgaven.\nDenne indirekte momsbelastning (også kaldet den kumulative effekt (fodnote udeladt)), der kan være incitament til egenproduktion, er en iboende og accepteret konsekvens af de lovfæstede momsfritagelser.\nSagt på en anden måde repræsenterer de lovfæstede momsfritagelser et accepteret brud på momsens neutralitet, idet momsfritagne virksomheder som en direkte konsekvens af momslovgivningen ikke nyder fradragssystemets fordele.\nEU-domstolen stadfæster dette princip i en række afgørelse med følgende formulering (SKATs fremhævning):\n"Fradragsordningen tilsigter helt at aflaste den afgiftspligtige for den afgift, denne skylder eller har erlagt i forbindelse med al økonomisk virksomhed. Det fælles merværdiafgiftssystem sikrer således, at afgiftsbyrden er fuldstændig neutral over for enhver økonomisk virksomhed, uanset denne virksomheds formål og resultater, forudsat en sådan virksomhed i sig selv er momspligtig (fodnote udeladt)"\nNår økonomisk virksomhed efter lovgivningen er fritaget - som f.eks. personbefordring i Danmark - indebærer det således visse kumulative effekter, når momsfrie leverancer afsættes til momspligtige aftagere.\nSærligt om vurdering af sammensatte leverancer\nRepræsentanten argumenterer i det skriftlige høringssvar med resultatet i C-44/ 11, Deutsche Bank, hvor to elementer i en sammensat leverance, hvoraf den ene, men ikke den anden var momsfritaget, blev anset for ligeværdige. Domstolen udtalte i denne afgørelse, at da fritagelsesbestemmelserne skal fortolkes strengt, skal en sammensat leverance, når det er fastslået, at den skal anses som en samlet leverance, anses for momspligtig, når de to elementer sidestilles, fordi den ene ikke udgør en hovedydelse i forhold til den anden (biydelsen).\nDomstolens begrundelse for at sidestille de to elementer i denne sag er dels, at de to elementer er uadskillelige, og dels at de begge er nødvendige for at levere den sammensatte ydelse (fodnote udeladt).\nDet er fortsat SKATs klare opfattelse, at personbefordring i de af H1 udførte leverancer udgør hovedydelsen i forhold til de øvrige leverancer.\nDet er SKATs klare opfattelse, at leverancens alt overskyggende formål er at sørge for, at en - i dette tilfælde handicappet - person transporteres fra et sted i lufthavnen til et andet. Dette synspunkt støttes bl.a. af den youtube video, som repræsentanten i høringsfasen har henledt opmærksomheden på. I denne film omtales operatører som H1 konsekvent som enten "transport provider" eller de to største grupper af handicappede:\nWCHR, kørestolsbrugere, der ikke kan gå lange afstande (ca. 65 % af handicappede, der modtager de omhandlende ydelser)\nWCHS, personer med sprogvanskeligheder, ældre, gangbesværede og lignende (ca. 14 %)\nDet er derfor fortsat SKATs klare holdning, at de ydelser, som H1 leverer til lufthavnene, samlet set skal anses og behandles som momsfri persontransport.\nSKAT mener ikke, at denne fortolkning indebærer en udvidende fortolkning. Herudover mener SKAT ikke at der, som repræsentanten antyder, skal foretages en særskilt indskrænkende fortolkning som følge af, at persontransport i de fleste andre lande i fællesskabet ikke er momsfritaget.\nLovgiver har med momssystemdirektivet, der regulerer momsen i EU, bevidst givet muligheder for visse forskelligheder i implementering - herunder forskellig afgrænsning af momsfritagelserne. Når et medlemsland har implementeret en momsfritagelse, følger de fradragsmæssige konsekvenser med.\nMomslovens § 37, stk. 8\nRepræsentanten har alternativt argumenteret for, at såfremt ydelserne skal anses for momsfrie, bør de anerkendes som momsfradragsgenererende efter momslovens § 37, stk. 8 om fradrag for udgifter, der udelukkende anvendes i forbindelse med momsfri personbefordring til eller fra udlandet.\nRepræsentanten synes at drage en parallel til reglerne om momsfrihed med fradragsret for transport af varer til eksport, jf. momslovens § 34, stk. 1, nr. 16 (fodnote udeladt). Efter denne bestemmelse fritages også særskilte transporter mod EU's ydre grænse af varer, der skal videre ud af fællesskabet med et andet transportmiddel.\nSKAT er ikke enig i, at der kan drages en sådan parallel. Fritagelsen for godstransport ud af EU er direkte hjemlet i momsloven og momssystemdirektivet. Der findes ikke en tilsvarende hjemmel vedrørende persontransportydelser, hvorefter virksomheder, der leverer personbefordring indtil det sted, hvorfra transporten til udlandet påbegyndes, knyttes op på den endelige transport. Konsekvensen af en sådan fortolkning ville indebære, at f.eks. taxavognmænd, der bringer rejsende til lufthavne og banegårde, hvorfra man kan rejse til udlandet, tilsvarende ville være omfattet af § 37, stk. 8 i det omfang kunderne skal rejse videre til udlandet.\nAf de ovenfor beskrevne grunde træffer SKAT hermed endelig afgørelse om, at de af H1 til G1 leverede ydelser, jf. den fremlagte Rammeaftale om assistance til handicappede m.v., skal anses som momsfritaget personbefordring, jf. Momslovens § 13, stk. 1, nr. 15. Vi træffer som konsekvens heraf afgørelse om, at SKAT ikke imødekommer selskabets anmodning om genoptagelse af momstilsvaret.\nSKAT har i en udtalelse af 29. januar 2014 til klagen vedrørende begrebsanvendelsen, blandt andet bemærket følgende:\nLeverancer, der indeholder forskellige elementer, betegnes sammensatte leverancer eller blandede leverancer. Sammensatte leverancer indeholder forskellige leverancer, hvoraf nogle - biydelserne - er sekundære til det mest karaktergivende element, hovedydelsen.\nBlandede leverancer indeholder på samme måde forskellige elementer, men er samlet set karakteriseret ved, at elementerne er så indbyrdes nært forbundne, at leverancen skal anses som én samlet leverance, det ville være kunstigt at adskille.\nSammensatte leverancer består af flere bestanddele, hvor der kan identificeres forskellige ydelser, men hvor en eller flere bestanddele er sekundære til hovedleverancen.\nBegreberne anvendes fra tid til anden i flæng, idet det er de samme overvejelser, der skal indgå i analysen af, hvilket af de elementer, der indgår i leverancen, der skal være afgørende for den momsmæssige kvalificering og behandling af leverancen, jf. Den juridiske vejledning afsnit D.A.4.1.5 og D.A.4.1.6.\nSKAT er - og har under hele sagens behandling været - enig med klager og repræsentant i, at der er tale om en leverance, hvis elementer er så indbyrdes forbundne, at der samlet set er tale om én leverance. Der korrekte betegnelse i den forbindelse er "blandet leverance".\nSKAT har i sagsfremstillingen imidlertid anvendt begreberne i flæng, hvilket beklageligvis kan give det indtryk, at SKAT mener, at der er tale om en "sammensat leverance" og ikke en "blandet leverance".\nSKATs holdning er imidlertid uændret, at de omhandlede leverancer af nært forbundne og uadskillelige elementer samlet set skal anses som en momsfritaget personbefordringsydelse.\nSelskabets repræsentant har nedlagt principal påstand om, at den momsmæssige vurdering af de leverede ydelser for perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2012 skal ændres, idet de leverede ydelser i henhold til rammeaftalen, skal anses som momspligtige ydelser, jf. momslovens § 4, stk. 1.\nSubsidiært har repræsentanten nedlagt påstand om, at selskabet kan udøve fradragsret for moms i forbindelse med de leverede ydelser, jf. momslovens § 37, stk. 8.\nRepræsentanten har til støtte herfor blandt andet anført følgende:\n5. KLAGERS PÅSTAND OG BEGRUNDELSE\nTil støtte for påstandene gør H1 følgende anbringender gældende.\nH1 A/S er ikke enig i SKATs afgørelse og nedlægger derfor påstand om genoptagelse af momsen for perioden 1. januar 2010 - 31. december 2012, idet aktiviteten anses som momspligtig.\nI rammeaften mellem G1 A/S og H1 A/S står det beskrevet, at H1 skal levere professionel og høj kvalitet samt fleksibel passagerservice til PRM-passagerer (mennesker med handicap eller mennesker med nedsat mobilitet) i by Y1 Lufthavn, som har behov for hjælp i lufthavnsområdet.\nI rammeaftalens bilag 2 står det nøjagtig beskrevet, hvilke serviceydelser H1 skal levere. I rammeaftalen er det blandt andet omtalt, hvilke passagerer som har ret til assistance og hvilke opgaver H1 skal sørge for.\nFølgende passagerer har ret til assistance (uddrag):\n- Passagerer, der ikke kan se\n- Passagerer, der ikke kan høre\n- Passagerer, der er psykisk handicappede\n- Passagerer, der er ældre\n- Passagerer, der er PRM med talehandicaps\n- Passagerer, der er PRM med gå-handicap\nFølgende opgaver skal H1 sørge for (uddrag):\n- H1 skal agere som ledsager indenfor lufthavnsområdet for de af passagerne, der har behov for dette.\n- H1 skal yde en service til PRM-passagerer i transit således, at PRM-passagererne kan nå deres fly til tiden.\n- H1 skal yde assistance ved toiletbesøg og sørge for at formidle relevant flyinformation til PRM-passagerer.\n- H1 skal hjælpe med at håndtere handicaphunde og andre hjælpemidler.\n- H1 skal udleje kørestole uden assistance i øvrigt\n- Herudover skal H1 tilbyde ekstra assistance i forbindelse med flyforsinkelser/aflysninger (hjælpe PRM-passagerer til hotel eller lign.), hvis det efterspørges.\n- H1 skal behandle følsomme persondata i overensstemmelse med den til enhver tid gældende lovgivning, der relaterer sig til persondata.\nI rammeaftalens bilag II er der desuden opremset, punkt for punkt, de opgaver som H1 skal hjælpe med ved afgang henholdsvis ankomst til Lufthavnen.\nSom eksempel kan det nævnes at H1 blandt andet skal assistere passagerne med check-in, hjælp gennem security, hjælpe med at pakke hjælpemidler f.eks. kørestole, holde styr på rejsepapirer, hjælp gennem paskontrol, hjælp til ombordstigning/placering på flyet samt hjælp ved et eventuelt behov for transport.\nVi henviser i øvrigt til forordning 1107/2006 af 5. juli 2006 om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly. Det er de ydelser, der er nævnt i forordningens bilag I som er lufthavnens forpligtelser, der via outsourcing kontrakten fuldt ud udføres af H1.\nDet skal til alle ovenstående grupper af passagerer bemærkes, at hovedparten af passagerne har behov for - og modtager - ledsagelse samt en række personlige assistanceydelser. Det er derimod langt fra alle, som har behov for - eller modtager - en transportydelse. Kørestolsbrugere har forskellige grader af handicaps og vil i mange tilfælde ikke have et behov for at blive transporteret eller behov for hjælp til skubning af kørestolen af H1s personale. Alt efter graden af handicaps vil mange kørestolsbrugere foretrække selv at bevæge kørestolen, de bruger eksempelvis egen el-kørestol eller de har en ledsager med, som skubber kørestolen.\nDet samme gør sig gældende for passagerer, som ikke kan se eller høre, eller andre som har behov for hjælp i lufthavnsområdet. Mange af disse passagerer er således fuldt ud selvhjulpne med hensyn til at bevæge sig og modtager derfor ikke nogen former for transportydelser, mens hovedparten modtager personlig ledsagelse/assistance for at klare sig igennem procedurerne i lufthavnen.\nDet er desuden H1s klare opfattelse, at det ikke er al flytning af eksempelvis en handicappet, som er en transportydelse, som SKAT anfører. Når H1 eksempelvis assisterer en handicappet fra egen kørestol over i et flysæde er dette, efter H1s opfattelse, blandt andet med baggrund i den fortolkning af persontransport der fremgår af Den Juridisk Vejledning samt praksis, ikke en transportydelse. En personbefordringsydelse vil som minimum afkræve et befordringsmiddel.\nNedenstående figur vedrørende 2011 og 2012 giver en statistik over de grupper af personer med særlige behov, der modtager passagerserviceydelserne.\nMAAS - PRM med sprogvanskeligheder, ældre, gangsbesværede og lignende.\nStatistikken viser, at de fleste passagerer har en eller anden form for besvær med mobiliteten og derfor kan have brug for assistance til at bevæge sig gennem lufthavnens område, jf. forordningens ordlyd.\nDet bemærkes dog i den forbindelse, at forordningen netop bruger udtrykket "at bevæge sig" og ikke f.eks. "blive transporteret". Forordningen lægger således op til, at det er passageren, der skal bevæge sig (selv), men har krav på den fornødne hjælp hertil.\nDet ses af statistikken, at langt den største gruppe er WCHR, som er kørestolsbrugere, der ikke kan gå over længere afstande. Dette kan både være handicappede, men også f.eks. personer med nedsat hjerte-/lungefunktion. Næststørste gruppe er WCHS, som er kørestolsbrugere, der ikke kan bevæge sig på trapper. WCHC, der står for immobile kørestolsbrugere, udgør derimod mindre end 10 % af passagererne. Dette er en naturlig følge af, at de fleste svært handicappede ikke benytter lufttrafik; det er så at sige kun de forholdsvis selvhjulpne, der vælger denne transportform. Vi bemærker, at der ikke er opgjort et separat tal for WCHP, idet disse i statistikken er slået sammen med WCHC.\nGruppen LANG i statistikken er en underafdeling af MAAS, idet LANG repræsenterer personerne med sproglige vanskeligheder. Denne gruppe af passagerer vil således ikke have et transportbehov, men ofte et behov for ledsagelse/personlig assistance.\nStatistikken viser intet om, hvor mange af passagererne, der rent faktisk selv bevæger sig selv og deres kørestol gennem lufthavnen og blot ledsages af en H1 ansat med henblik på at yde personlig assistance, eller hvor mange der har en ledsager med på rejsen, som hjælper med at løse et eventuelt transportbehov i form af f.eks. at skubbe kørestolen.\nVisse kørestolsbrugere har egen el-kørestol, som benyttes til transport frem til flyet. Disse passagerer får dermed alene hjælp med ombordstigning/placering på flyet, bagagehåndtering, transportklargøring og lastning af el-kørestolen og nødvendige personlige assistanceydelser. For de passagerer, der rejser med ledsager, gælder det også i mange tilfælde, at den H1 ansatte alene følger med gennem processen i lufthavnen, men ikke yder assistance til transporten.\nGenerelt gælder det altså for en meget betydelig andel af den store gruppe kørestolsbrugere, at de ikke modtager transportydelser fra H1 ansatte, eller kun modtager en hjælp til assistance på f.eks. trapper eller ved toiletbesøg, hvor de selv eller en ledsager ikke klarer opgaven. Disse opgaver involverer ikke brug af transportmidler/udstyr. Alle PRM passagerer bliver derimod mødt i lufthavnen af H1 personale og modtager den øvrige assistance i det omfang, de har behov for det.\nEndelig skal vi understrege, at H1 i et vist omfang også blot stiller kørestole til rådighed uden nogen anden assistance, jf. punktet i opgavebeskrivelsen "udlejning af kørestole uden assistance i øvrigt". Denne del af den samlede ydelse i henhold til kontrakten registreres ikke i H1s statistikker og er således slet ikkemed i ovennævnte tal.\nStatistikken understøtter dermed H1 synspunkt om, at persontransport ikke udgør en hovedydelse i den samlede PRM-ydelse.\nSammensatte leverancer - "gennemsnitforbrugerens synsvinkel"\nSom nævnt ovenfor tages der udgangspunkt i parternes retsforhold ved den momsmæssige kvalifikation af sammensatte leverancer, idet det skal vurderes, om transaktionen set fra købers perspektiv fremstår som en samlet leverance eller flere uafhængige hovedleverancer. Der er således tale om en bileverance/sekundær leverance, når denne set fra "gennemsnitforbrugerens synsvinkel" ikke udgør et mål i sig selv. Dette fremgår i øvrigt af SKATs Juridisk Vejledning, afsnit D.A.4.1.6.2., samt af SKATs afgørelse.\nVi anser H1s passagerserviceydelser for leveret til G1 A/S, det vil sige, at Lufthavnen i nærværende sag er ydelsesmodtager, uanset den konkrete assistance ydes over for passageren, idet det er Lufthavnen, der i henhold til forordningen er ansvarlig for at sikre, at handicappede personer m.fl. kan benytte lufthavnen. Lufthavnen er således retligt forpligtet til at yde denne særlige service overfor passagerne, og luftfartsselskaberne er som brugere af lufthavnen forpligtet til at dække lufthavnens udgifter hertil, hvorfor det også er Lufthavnen og tilsvarende lufthavnes mål med købet af ydelserne, der skal vurderes.\nLufthavnen valgte i forbindelse med forordningens ikrafttrædelse at sende den samlede opgave i udbud, hvilket resulterede i kontrakten med H1. For Lufthavnen er det derfor, efter vores vurdering, den samlede ydelse, der er målet med aftalen, det vil sige såvel ledsagelse samt de personlige assistanceydelser, udlejning af kørestole, transportydelser og en lang række andre ydelser i lufthavnens område. Det er ikke muligt at skille disse ydelser, og kontrakten omhandler således en samlet ydelse, hvor ingen af de enkelte delydelser kan anses som biydelser til de øvrige.\nDette bygger vi på, at hverken ledsagelsen, de øvrige personlige assistanceydelser, transportydelserne eller andre ydelser i lufthavnens område set fra kundens (Lufthavnens) side selvstændigt har nogen funktion. Lufthavnen er retligt forpligtet til at levere samtlige ydelser nævnt i forordningen, og der kan alene ud fra dette synspunkt ikke være tale om ydelser, som er biydelser til de øvrige. Målet er, at passagerer med særlige behov i det hele taget kan benytte lufthavnen, og at disse passagerer ikke skaber problemer/flaskehalse for lufthavnens øvrige passagerer, jf. den bagvedliggende forordning 1107/2006.\nG1 A/Skøber desuden ikke ydelsen af H1 for at få dækket et transportbehov for de pågældende passagerer, som lufthavnen ikke har noget "transportansvar" overfor, men derimod for at effektivisere ekspeditionen af alle passagerer gennem lufthavnen, og fordi lufthavnen er retlig forpligtet hertil. Det vil sige for at kunne yde den service i form af lufthavnsvirksomhed, som G1 A/S yder over for deres kunder - luftfartselskaberne - jf. omtalte forordning 1107/2006.\nSammensatte leverancer - fakturering / mulighed for fravalg\nForholdene omkring H1s fakturering på basis af omkostningerne til det samlede beredskab såvel som det faktum, at Lufthavnen ikke har mulighed for at fravælge de passagerserviceydelser som H1 stiller til rådighed, taler desuden for, at alle elementer og handlinger skal bedømmes set under et. Dette begrundes med, at en særskilt fakturering og prisfastsættelse kan tale for, at der foreligger uafhængige ydelser, dog uden at dette har afgørende betydning, jf. sag C-224/11, BGZ Leasing sp. z o.o., præmis 44. Der er desuden tale om flere selvstændige hovedydelser, når det er muligt for aftageren at fravælge en eller flere, jf. sag C-572/07, RLRE Tellmer Property, præmis 22-24, hvilket heller ikke er tilfældet i rammeaftalen mellem H1 og Lufthavnen, ligesom det i øvrigt kommercielt set for Lufthavnen ikke ville give mening at opdele den samlede ydelse og eksempelvis lade den udføre af flere leverandører.\nPersonalet hos H1 i Lufthavnen er medarbejdere, som kun arbejder i Lufthavnen, og som alle er specialuddannede til at løse opgaven. Dette er en væsentlig del af baggrunden for, at Lufthavnen har valgt en outsourcet løsning; netop for at sikre kvaliteten i opgaveløsningen. Havde der været tale om en ordinær transportopgave, kunne andet personale med lavere uddannelsesgrad og lavere løn have varetaget opgaven.\nVi vedlægger et bilag med uddrag fra H1s tilbud på opgaven, som bl.a. belyser uddannelsesniveau mv. for H1s personale i Lufthavnen.\nSammensatte leverancer - nært forbundne ydelser\nH1, G1 og R1 finder, at passagerserviceydelsen skal anses som en samlet ydelse og at serviceydelsen indeholder langt flere komplekse elementer end blot transport og toiletbesøg, som SKAT anfører.\nSom nævnt inkluderer størstedelen af assistancerne en ledsagelse samt en række personlige assistanceydelser. Det er derimod langt fra alle assistancer, som involverer en transportydelse. Allerede derfor er det forkert at betegne transporten som en hovedydelse.\nVed vores vurdering lægger vi vægt på, at H1s passagerserviceydelser indeholder elementer og handlinger, der er så nært forbundne, at de set under et kun udgør en enkelt ydelse, som det vil være kunstigt at opdele. Det vil sige, at alle elementer og handlinger skal bedømmes set under et, idet ingen af dem udgør en selvstændig hovedydelse.\nIfølge fast EU-praksis kan en ydelse kun anses for sekundær i forhold til en hovedydelse, når den ikke for kunderne udgør et mål i sig selv, men er et middel til at udnytte hovedydelsen på de bedst mulige betingelser, jf. f.eks. de forende sager C-308/96 og C-94/97, Madgett & Baldwin og sag C-349/96, Card Protection Plan Ltd, præmis 30.\nI nærværende sag er det ikke er korrekt at betegne persontransport som en hovedydelse og ledsagelsen samt de personlige assistanceydelser som sekundær ydelser. Ledsagelsen samt assistanceydelserne har såvel hver for sig som samlet en ligeværdig værdi for Lufthavnen som kunde, og også for de slutbrugere, der nyder gavn af assistancen. For såvel Lufthavnen som for slutbrugerne er ledsagelsen samt de personlige assistanceydelser dermed langt mere end blot et middel til at udnytte en transportydelse, og mange bliver som nævnt slet ikke transporteret. Nogle bliver dog støttet på trappen eller båret på flyet, hvilket vi som nævnt ikke anser som transport, da ydelsen ikke involverer brug af et transportmiddel.\nHvis endelig der i denne sag skulle argumenteres for en hoved-/biydelses betragtning, ville det være mere korrekt at betragte transportydelsen som et middel til at udnytte passagerserviceydelsen. H1 finder dog som nævnt, at transportydelsen er en integreret del af H1s samlede passagerservice, og ikke et middel til at udnytte en hovedydelse.\nSammensatte leverancer - sag C-44/11 Deutsche Bank\nDet er som nævnt H1s klare holdning, at H1s passagerserviceydelser skal behandles som en sammensat ydelse, idet der indgår flere elementer og handlinger, som H1 leverer til Lufthavnen, forstået som en gennemsnitsforbruger, der er så nært forbundne, at de objektivt set udgør en enkelt, udelelig økonomisk ydelse, som det ville være kunstigt at opdele.\nEfter denne vurdering er der således tale om en sammensat ydelse, hvori der indgår såvel momsfrie som momspligtige ydelser, der er sideordnede.\nMomslovens fritagelsesbestemmelser er undtagelser fra den almindelige regel om, at alle ydelser skal momses. Fritagelser skal derfor fortolkes indskrænkende, hvilket i forhold til en sammensat udelelig ydelse har den konsekvens, at den samlede ydelse bliver momspligtig, hvis nogle af del-elementerne er det, hvilket EU-domstolen bekræfter i sagen C-44/ 11 Deutsche Bank, præmis 41 - 43.\nSet i lyset af, at momslovens fritagelsesbestemmelser er undtagelser fra de almindelige regler om, at alle ydelser skal momses, og derved altid skal fortolkes indskrænkende, ville det være misvisende at betragte en transportydelse som en hovedydelse, når transportydelserne ikke altid er en del af den passagerservice, som ydes af H1 i lufthavnen.\nKonsekvensen af en sådan tolkning vil eksempelvis være, at en portør på et hospital, der både ledsager, transporterer samt yder anden personlig assistance til patienter, ville blive omfattet af fritagelsen for personbefordring, hvis opgaven blev udliciteret til tredjemand. En lang række tilsvarende funktioner inden for social forsorg og bistandssektoren ville på samme vis kunne blive omfattet af personbefordringsfritagelsen.\nDet er selvfølgelig ikke et tilfælde, at denne problemstilling ikke har givet anledning til tvivlspørgsmål i dansk praksis, da både hospitalsbehandling, social forsorg og bistand samt personbefordring er momsfritaget. SKAT har derfor intet incitament til at forfølge sådanne spørgsmål, men vil blive tvunget til det, hvis der indføres moms på persontransport.\nDe opgaver, som H1 udfører under kontrakten med Lufthavnen, rækker langt videre end til blot at være en transportopgave. H1 leverer såvel ledsagelse samt personlige assistanceydelser, udlejning af kørestole, transport og en lang række andre ydelser til Lufthavnen. Det er derfor H1s klare holdning, at passagerserviceydelserne, som H1 udfører for Lufthavnen, skal anses som det, de er, nemlig passagerserviceydelser, det vil sige en sammensat ydelse, der indeholder flere elementer og handlinger der er så nært forbundne, at de set under et udgør en enkelt ydelse, som samlet set er momspligtig.\nH1 A/Snedlægger subsidiært påstand om, at H1 A/S kan udøve fradragsret for moms i forbindelse med aktiviteten i henhold til Momslovens § 37, stk. 8.\nSkulle SKAT ved den endelige afgørelse få ret i deres afgørelse, at H1s ydelse skal anses som persontransport, gør vi gældende, at H1 alligevel kan udøve fradragsret for moms i forbindelse med aktiviteten, jf. momslovens § 37, stk. 8. H1 er hos SKAT bl.a. registreret efter branchekode 49.39.20 (transportvirksomhed)\nEfter momslovens § 37, stk. 8 kan transportvirksomheder fradrage momsudgifter, der står i forbindelse med virksomhedens transport af personer til og fra udlandet.\nSåfremt H1s ydelser i forbindelse med tilbagelæggelse af strækningen fra de særligt udpegede steder i lufthavnen og frem til pladsen om bord på flyet og retur skal karakteriseres som en persontransportydelse, sådan som SKAT gør gældende, må denne ydelse anses som en del af den samlede transport af passageren. Dette følger af dommen SKM2002.117.ØLR og af TfS 1994, 854 TSS, som begge er medtaget i Den Juridiske Vejlednings afsnit D.A.11.1.3.8.\nVed den nævnte dom tog Landsretten stilling til, om SAS ved opgørelsen af sin udenrigsflyvning kunne medregne indenrigsflyvninger i det omfang, der kunne godtgøres at passagererne skulle afgå eller var ankommet med udenrigsfly. Dette bekræftede Landsretten.\nDet må derfor være så meget mere klart, at en transport, der dækker strækningen fra et punkt i udenrigsterminalen eller fra check-in og til sædet på et udenrigsfly ved gaten udgør en del af den samlede internationale transport, som senest må anses for påbegyndt ved check-in i afgangshallen.\nSKAT har i deres afgørelse afvist vores synspunkt, uden at vi dog kan se en egentlig begrundelse for denne afvisning.\nVi har i vores kommentarer til SKATs afgørelsesforslag også tilladt os at henvise til, at tilsvarende princip gælder ved for- og eftertransport i forbindelse med grænseoverskridende godstransport, hvor den indenlandske transportstrækning anses som en del af den internationale transport, hvis transporten sker i umiddelbar sammenhæng med denne.\nSKAT har tilsyneladende opfattet dette sådan, at vi påberåber os, at praksis på området for godstransport kan overføres til persontransport. Dette er imidlertid forkert.\nAf SKM2002.117.ØLR, TfS 1994, 854 TSS, og Den Juridiske Vejlednings afsnit D.A.11.1.3.8. følger, at det er fast praksis på persontransportområdet, at en indenlandsk transport, der udgør en del af en samlet transport til og fra udlandet, skal behandles efter de regler, der gælder for den internationale transport, selv om leverandørens konkrete ydelse alene består i transport internt i Danmark, og selv om leverandøren af den indenlandske transport ikke er involveret i den internationale transport.\nOg det er denne praksis på persontransportområdet, som bevirker, at Landsskatteretten må give os medhold i, at H1 kan udøve fradragsret i henhold til momslovens § 37, stk. 8, hvis retten måtte finde, at PRM-ydelserne skal behandles som persontransport.\nH1 gør gældende, at såfremt ydelserne skal anses for momsfri persontransport, så vil de i henhold til praksis give ret til momsfradrag efter momsloves § 37, stk. 8 om fradrag for udgifter, der anvendes i forbindelse med momsfri personbefordring til eller fra udlandet.\nSelskabets repræsentant har i forbindelse med SKATs udtalelse fremkommet med følgende bemærkninger:\nH1 A/S kommentar til SKATs udtalelse\nH1 A/S (herefter H1) kan forstå, at SKAT ikke finder, at H1s ydelser har karakter af en hovedleverance, der har flere sekundære leverancer, hvor hovedleverancen anses som en momsfri transportydelse, som det er nævnt i klagen af 12. december 2013.\nH1 kan derimod forstå, at SKAT finder at der er tale om en leverance, hvis elementer er så indbyrdes forbundne, at der samlet set er tale om en leverance, hvilken ydelse SKAT anser som en momsfri transportydelse.\nI lyset af SKATs ovennævnte præcisering står H1 endnu mere uforstående overfor SKATs afgørelse af 12. september 2013.\nBegrundelsen herfor er, at alle grupper af handicappede nævnt i klagen har behov for - og modtager - ledsagelse samt en række personlige assistanceydelser. Det er derimod ikke alle, som har behov for - eller modtager - en transportydelse.\nKørestolsbrugere har eksempelvis forskellige grader af handicaps og vil i mange tilfælde ikke have et behov for at blive transporteret eller behov for hjælp til skubning af kørestolen af H1s personale. Alt efter graden af handicaps vil mange kørestolsbrugere foretrække selv at bevæge kørestolen eller de ledsages af medrejsende, der hjælper med transporten.\nDet samme gør sig gældende for passagerer som ikke kan se eller høre, eller andre som har behov for hjælp i lufthavnsområdet. En betydelig del af brugerne, er således fuldt ud selvhjulpne med hensyn til at bevæge sig og modtager derfor ikke nogen former for transportydelser, men alene personlig ledsagelse/assistancefor at klare sig igennem procedurerne i lufthavnen.\nDet er derfor fortsat H1s klare holdning, at passagerserviceydelsen overfor handicappede, som H1 udfører for Lufthavnen skal anses som en ydelse, der indeholder flere elementer og handlinger der er så nært forbundne, at de set under et udgør en enkelt momspligtig passagerserviceydelse.\nSkattestyrelsens (tidligere SKATs) bemærkninger til Skatteankestyrelsens indstilling\nSkattestyrelsen har den 16. august 2019 udtalt, at Skatteankestyrelsens indstilling af 1. august 2019 kan tiltrædes med følgende bemærkninger:\nSkattestyrelsen fastholder med de grunde, som anført i daværende SKATs afgørelse, de supplerende skriftlige indlæg samt Skatteankestyrelsens indstilling, at klager ikke har ret til genoptagelse.\nSkattestyrelsen fastholder at den leverede ydelse til G1 A/S i henhold til dagældende rammeaftale må anses som en personbefordringsydelse, jf. momslovens § 13, stk. 1 nr. 15.\nSkattestyrelsen fastholder at den ydelse som lufthavnens kunde får leveret af klager hovedsagelig er transport fra opsamlingsstederne gennem lufthavnen til gaten/flyet.\nI henhold til klagers subsidiær påstand fastholder Skattestyrelsen, at klager ikke har ret til momsfradrag efter § 37, stk. 8.\nSelv om befordringen af PRM-passagerne også foregår "airside" i lufthavnen, dvs. efter pas-, told- og sikkerhedskontrollen er der stadig tale om en befordringsydelse med både start og slutsted inden for det danske momsområde.\nAt ydelsen evt. skulle behandles momsmæssigt på en anden måde, hvis lufthavnen havde valgt ikke at outsource ydelsen kan ikke tillægges betydning.\nRepræsentanten fastholdt den i klagen nedlagte påstand og de fremførte synspunkter. Han anførte blandt andet yderligere, at Skatteankestyrelsens indstilling ikke tager stilling til, hvorvidt der er tale om en sammensat ydelse eller en hoved- og biydelse. Skattestyrelsen fastholdt indstillingen om stadfæstelse.\nDer skal tages stilling til, om det er med rette, at SKAT ikke har imødekommet selskabets anmodning om genoptagelse og ændring af afgiftstilsvaret for perioden 1. januar 2010 til 31. december 2012, idet SKAT har anset de leverede ydelser i henhold til rammeaftalen for at være momsfritaget personbefordring, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 15.\nAf momslovens § 13, stk. 1, nr. 15, fremgår følgende:\nMomssystemdirektivet indeholder som udgangspunkt ikke nogen fritagelse for personbefordring. Bestemmelsen er en følge af den overgangsordning, der tillader medlemslandene at bibeholde visse fritagelser.\nHjemlen til momslovens § 13, stk. 1, nr. 15, er derfor momssystemdirektivets artikel 371, hvoraf følgende fremgår:\nAf bilag X, del B, nr. 10, fremgår følgende:\n"10) Befordring af personer og transport af varer, der medføres af rejsende, såsom bagage og motorkøretøjer, eller ydelser i forbindelse med personbefordring, i det omfang befordringen af disse personer er afgiftsfri."\nLandsskatteretten finder, at selskabets levering af ydelserne i henhold til rammeaftalen består af flere elementer, herunder momsfritaget personbefordring og momspligtige assistanceydelser.\nDet følger af EU-Domstolens praksis, at når en transaktion består af en flerhed af elementer og handlinger, skal der tages hensyn til samtlige omstændigheder ved den pågældende transaktion ved afgørelsen af, blandt andet, om der foreligger to eller flere særskilte ydelser eller én enkelt ydelse, jf. sag C-44/11 (Deutsche Bank), præmis 18. I denne henseende har Domstolen fastslået, at der foreligger én enkelt ydelse, blandt andet når et element skal anses for at udgøre hovedydelsen, mens et andet element skal anses for en sekundær ydelse, der afgiftsmæssig er stillet som hovedydelsen, jf. samme doms præmis 19.\nI den nævnte sag for EU-Domstolen (sag C-44/11, Deutsche Bank) fandt Domstolen, at elementerne i sagen ikke blot var uadskillelige, men at de derudover måtte sidestilles, samt at de således begge er nødvendige for leveringen af den samlede ydelse, således at det ikke er muligt at anse det ene for at være hovedydelsen og det andet for at være en sekundær ydelse, jf. præmis 27 og 41.\nI forlængelse heraf henviste Domstolen til fast retspraksis, hvorefter de udtryk, der anvendes til at betegne de i artikel 135, stk. 1, i direktiv 2006/112 fastsatte fritagelser, skal fortolkes strengt, da disse fritagelser er undtagelser fra det almindelige princip om, at moms opkræves af enhver tjenesteydelse, der udføres mod vederlag af en afgiftspligtig person, jf. præmis 42. Domstolen fandt herefter, at på grund af den omstændighed, at denne ydelse kun kan bedømmes momsmæssigt i sin helhed, kan den således ikke være omfattet af artikel 135, stk. 1, litra f), i direktiv 2006/112, jf. præmis 43.\nIfølge det oplyste har selskabet i 2008 indgået en rammeaftale med lufthavnen, der har til formål at opfylde lufthavnens forpligtelser i henhold til forordning nr. 1107/2006 af 5. juli 2006, om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly. Selskabet er i henhold til rammeaftalen forpligtet til på lufthavnens anmodning til lufthavnen at levere de i bilag 2 beskrevne ydelser, jf. aftalens pkt. 6.1. Af bilag 2 fremgår det blandt andet, at der skal leveres passagerservice til PRM-passagerer, der i lufthavnen har behov for hjælp gennem lufthavnsområdet.\nServicen begynder og slutter ved 9 call-points, som lufthavnen har opsat indenfor lufthavnsområdet og begynder eller slutter, når passageren afgår eller ankommer til lufthavnen. Selskabet skal agere som ledsager indenfor lufthavnsområdet for de passagerer, der har behov for det, herunder for passagerer i transit. Videre skal selskabet assistere ved toiletbesøg, håndtere hjælpemidler og handicaphunde samt udlåne kørestole mv.\nLandsskatteretten finder, at selskabets levering af de omhandlede ydelser må sidestilles, idet de alle er nødvendige for leveringen af den samlede ydelse i form af assistance gennem lufthavnen, hvorfor det ikke er muligt at anse det ene for at være hovedydelsen og det andet for at være en sekundær ydelse. Endvidere ses en del af den form for hjælp, der ydes for at ledsage personerne fra A til B ikke at kunne karakteriseres som egentlig personbefordring, men mere som en personlig assistanceydelse. Landsskatteretten finder herefter, at idet fritagelser skal fortolkes strengt, og at selskabets levering af ydelsen momsmæssigt skal bedømmes i sin helhed, er ydelsen ikke omfattet af momsfritaget personbefordring, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 15, samt Domstolens udtalelse i sag C-44/11 (Deutsche Bank), præmis 43.\nLandsskatteretten finder, at selskabets levering af de omhandlede ydelser skal anses for at være momspligtige personlige assistanceydelser, jf. momslovens § 4, stk. 1. Landsskatteretten ændrer dermed SKATs afgørelse, hvorefter SKAT skal imødekomme selskabets anmodning om genoptagelse og ændring af afgiftstilsvaret for perioden 1. januar 2010 til 31. december 2012.\nLandsskatteretten giver derfor repræsentanten medhold i den principale påstand.


Bilen skal være en sort stationcar – uden askebæger - Ford Motor Company\nPressemeddelelse • Jun 16, 2014 06:30 CEST\nSort er stadig det nye sort i Danmark. Modsat tendensen i det øvrige Europa, hvor hvid har overtaget pladsen som ”det nye sort”, holder et flertal af danskerne stædigt fast i, at bilen skal være sort-sort. Samtidig har danskerne tilsyneladende et praktisk gen, som gør Danmark til Europas førende stationcar-land. Der er i hvert fald hverken cigarettænder eller askebæger i den firhjulede. Det viser en helt ny forbrugerundersøgelse fra Ford om europæiske bilkøberes præferencer.\nFord har undersøgt bilkøbernes præferencer i 22 europæiske lande og har fundet en række resultater, som man kan uddrage forskellige, sociologiske, socioøkonomiske eller måske ligefrem psykosociale konklusioner af. I hvert fald forekommer nogle af resultaterne overraskende. Det ville for eksempel være nærliggende at tro, at bilkøbere i det varme og solrige Sydeuropa er mere tilbøjelige til at købe en bil med soltag. Forkert! De mest soltags-begejstrede er såmænd nordmænd (15 procent), mens lande som Spanien, Italien og Grækenland kommer langt nede på listen. Nordmændene er med 80 procent også langt mere begejstrede for aircondition end bilkøbere i Sydeuropa.\nDet er måske knap så overraskende, at danskerne, i lighed med vores nordiske naboer, holder rigtig meget af at få varmet bag- og rygstykker i elektrisk opvarmede sæder. Men i den skandinaviske kontekst er det måske lidt overraskende, at danskerne udviser en højere grad af sund livsstil – henholdsvis politisk korrekthed – end både nordmænd og svenskere, når det kommer til askebægre, tændere og andet udstyr til at understøtte en usund vane. Kun 0,3 procent af alle Ford-modeller solgt i Danmark er udstyret med den slags og dermed indtager danskerne duksepladsen, ikke blot i Norden men i hele Europa. I den anden ende af skalaen, er tyrkerne slet ikke i tvivl. Her har 100 procent af alle solgte Ford-modeller både cigarettænder og askebæger.\nI betragtning af at danskerne endnu ikke er hoppet med på hvid-bølgen i samme omfang som det øvrige Europa, varer det måske et stykke tid inden, danskerne opdager, at de nye, trendy bilfarver er brun og orange – de to farver, som har oplevet størst fremgang over de seneste år.\nFord Danmarks Youtube kanal\nSe farvetendensen for hvert land\nekstraudstyrfarverEuropabilkøbTendenserSikkerhedTeknologiDesignFordFord Motor Company


Infinite - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Anmeldelser | Streaminganmeldelse | Infinite\n11. aug. 2021 | 13:23\nBathurst (Chiwetel Ejiofor) prøver at få fat i en genstand, så han kan udslette alt organisk liv i universet.\nChiwetel Ejiofors skurk er det eneste opløftende i eksistentiel actionfilm, der er en discount-udgave af The Matrix.\nBritiske Chiwetel Ejiofor har siden gennembruddet i Stephen Frears’ fremragende thriller Dirty Pretty Things fra 2004 udmærket sig med en række mindeværdige roller.\nOg det er underordnet, om han er i fokus – som manden, der blev kidnappet til slaveri i Steve McQueens Oscar-vinder 12 Years a Slave – eller har en birolle, der stjæler scenerne. Han formår konsekvent at tiltrække sig opmærksomhed med dragende præstationer.\nDet gælder også den rædderlige Infinite.\nFilmen handler om en række individer – såkaldte infinites – der i uendelighed bliver reinkarneret og dermed kan huske de liv, de tidligere har levet.\nHovedpersonen er Evan McCauley (Mark Wahlberg), en skizofren person, der måske er en reinkarnation af de mest profilerede infinites: Heinrich Treadway.\nHan har mange evner, der ikke kan forklares, men ingen erindring om sine tidligere liv. Indtil skurken Bathurst (Chiwetel Ejiofor) dukker op og trigger enkelte minder.\nBathurst tilhører en gruppe, der vil stoppe reinkarnationerne og destruere alt liv. Evan er i den modsatte ende af spektret. Hans fraktion tror på, at reinkarnationen er en gave fra en højere magt, hvorfor de har en forpligtelse til at gøre verden til et bedre sted.\nBegge grupper leder efter en mystisk genstand: Ægget. Med den genstand vil det være muligt at udslette alt organisk liv på jorden.\nHvis det lyder interessant, så lad mig straks tilføje, at hvis hele den rodede og tåbeligt snørklede handling skulle opridses, ville pladsen være opbrugt.\nRollen som Bathurst kan vække mindelser om Chiwetel Ejiofors agent for magthaverne i rum-westernfilmen Serenity. Selv om han er skurk, er det fascinerende at høre, hvordan en true believer kan ræsonnere sig frem til, at drab er okay, så længe det sker i en højere sags tjeneste.\nBathurst er mere karikeret. Det ses alene i den overdrevne pistol, han går rundt med. Den skyder med specielle kugler, der indfanger infinite-sjæle, hvis han skyder dem i hovedet. Og han oser af præcision og sejhed, når han begår sine ugerninger.\nMen det tæller kraftigt ned, at Mark Wahlberg kommer til kort i hovedrollen. Han brillerede tidligt i karrieren som pornostjerne i Paul Thomas Andersons Boogie Nights, men i Infinite er han fuldstændigt uden charme og indlevelse.\nHan smider om sig med dumsmarte bemærkninger, hvis han da ikke vrisser gammelgnavent, som om han overhovedet ikke har lyst til at være der.\nInstruktøren Antoine Fuqua, som står for det amerikanske remake af den danske thriller Den skyldige, gør brug af overdrevent mange computereffekter, som ikke ser specielt kønne ud.\nOg actionscenerne, der ellers burde være alfa og omega for en film som denne, giver slet ikke et sug i maven. Havde de gjort det, ville det være nemmere at tilgive den spegede historie, som vi har set det med John Wick-filmene.\nInfinite ender derfor som en discount-udgave af The Matrix, hvor alt, inklusive action og eksistentialistiske overvejelser, blegner i sammenligningen.\nFor Paramount+, hvor filmen har premiere, er det ikke nogen god start på den store satsning. Tanken er, at der i 2022 skal udkomme en ny originalfilm hver uge. Men hvis det her er niveauet, har Netflix, HBO og Disney intet at frygte.\nLæs også: Anmeldelse – 12 Years a Slave\ninfinite, mark wahlberg\nMark Wahlberg, Chiwetel Ejiofor, Sophie Cookson, Jason Mantzoukas, Rupert Friend, Toby Jones, Dylan O’Brien\n11. august på Paramount+


Den Perfekte Hud I Vinterkulden | LauraPauladottir\nDette indlæg er sponsoreret af Mikaka.dk.\nDet er vinter, vinter betyder kulde og kulde betyder tør hud, noget som vi ikke kan lide, men det har mikaka.dk sørget for vi kan undgå!\nMikaka Skincare er en økologisk og naturlig hudplejeserie. Produkterne er eksklusive, plejende, naturlige, økologiske og (kan anvendes på alle hudtyper), til en rimelig pris. Mikaka skriver: Det lave prisleje betyder dog ikke, at vi er gået på kompromis med kvaliteten og effekten af produkterne, da vi elsker en holistisk oplevelse med forkælelse og omtanke for kroppen, sjælen og naturen\nEn super fin detalje på de fleste af deres produkter er at de er citeret med "Made with love"\nJeg har de sidste par uger testet nogle forskellige produkter fra mikaka.dk og tænker at jeg vil fortælle jer lidt om min oplevelse med hver af disse produkter. Jeg er meget tilfreds med resultaterne.\nDet første produkt jeg har testet, og som jeg også har brugt aller mest er deres Day Cream – Camomile & Calendula, 50 ml, den er virkelig bare skøn. Jeg bruger den nok 2 gange dagligt og kan virkelig mærke forskel, min hud er mere blød, fugtig og skalder heller ikke rigtigt, når jeg har påført creemen. Bonus: Den dufter så dejligt!\nDet andet produkt jeg har testet er deres Night Cream – AHA, Pomegranate & Arganoil, 50 ml som også bare er virkelig skøn. Natcremen virker meget som dagcremen og giver fugt og blødhed. Den kan også bruges som dagcreme hvis man ønsker mere intens pleje i løbet af dagen.\nJeg har også testet deres Body Oil – Jojoba, Wheatgerm & Carrot, 100 ml, en super lækker olie som giver huden en lækker glødhed, mens den plejer huden. Olien fedter ikke særlig meget, men blødgør huden. Jeg bruger den på mine arme for at få den lækre glødhed.\nOlien findes også som en ansigts olie, som med et par dråber kan bruges sammen med enten dagcremen eller natcremen, hvis man ønsker lidt ekstra pleje.\nDet sidste produkt jeg har testet fra Mikaka, er en super lækker Hand Care – Shea, Mango & Cocoa, 75 ml, som jeg bruger hver aften inden jeg går i seng, så jeg kan vågne op med velduftende bløde hænder. Håndcremen har en mild duft.\nHåber i kunne bruge min viden om produkterne til noget, god shoppelyst hos mikaka.dk.


Forsvarsforliget 2017 – ti positive punkter – JanOberg\nModsat hvad stort set alle politikere og medier – og også forsvarseksperter – synes at tro handler forsvar ikke kun om våben, soldater og budgetter.\nDet får man et klart indtryk af ved præsentationen i dag af regeringens oplæg.\nI vort komplekse samfund og den globaliserende verden hører tanken om at forsvar, sikkerhed og – den meget bredere – fred kan opnås ved brug af kun militære midler fortiden til.\nDet samme gælder idéen om offensivitet – fordi den per definition opleves som en trussel hos ”de andre” og idéen om at det er meningsfuldt at se på sit eget land isoleret.\nKonceptet om national sikkerhed med militære midler vil blive noget studerende i statskundskab kan more sig over i fremtidens lærebogsafnsit om teoriudvikling.\nEn konstruktiv debat og et relevant forlig tager udgangspunkt i hvad der truer et samfund (ikke kun territorium)som det danske i den ene ende og hvad der foregår i den globaliserende verden i den anden.\nDen ser slet ikke kun på trusler men også på hvor man kan gøre en konstruktiv indsats for en bedre fremtid – for os selv og for de andre.\nFor vi er fælles om verden. Danmark og danskerne kan ikke få det bedre hvis andre får det værre eller oplever at dét, vi gør, forringer deres situation. Terror-problemet viser entydigt at når andre har det dårligt fordi de bliver udsat for andres krig, ja så rammer det også os selv.\nTrusler kan være militære – herunder og i disse tider desværre også atomare – men de er i stigende grad civile – overlevelse, miljø, forfejlede krig med flygtningekonsekvenser, cyber, og gensidig propaganda, fake og fortiede nyheder.\nMan kan blive ved, det er et spændende spørgsmål hvad der egentlig truer os. Og af og til burde man også kunne erkende at vi selv har skabt truslerne.\nDen evige relatering af fred til krig og militært forsvar og de evige argumenter for oprustning – uanset f.eks. at den gamle Kolde Krig ophørte fordi fjenden forsvandt – ja, den i sig selv er måske, ret beset, den største trussel af alle.\nHvad angår de militære har det i Danmark været en intellektuelt træt tradition at se sig blind på Rusland. Unge mediemennesker og andre, der ikke var så gamle den gang, tror på at det altsammen har at gøre med den fæle Putin. Med virkeligheden har det ringe at gøre.\nDet var måske relevant under den første kolde krig hvor Warszawapagtens (WP) militære udgifter udgjorde omkring 70-75% af NATOs. Idag er Rusland ét land og NATO har ekspanderet – imod alle løfter til Gorbachev i sin tid – til hele 29, heraf 10 tidligere WP lande.\nRuslands militære udgifter er 8% af NATO.\nNATO er de facto ekstremt overlegen. Ruslands eneste overlegenhed er atomvåbnene – og dem er verden nu (med undtagelse af atomstaterne selv) enige om skal afskaffes.\nHvordan Danmark skal bidrag til dette etiske og folkeretsligt gode mål står der forresten ikke noget om i regeringens oplæg.\nMange tror at man først laver en objektiv analyse af trusler og så bygger et forsvar. Det er forkert. I stedet kører der et militært-industrielt kompleks som via medier og politik og eksperter opfinder mere eller mindre troværdige trusselsbilleder, der kan legitimere den evige oprustning/militarisering.\nMan vælger sine trusler og alle trusler er tilpassede – store nok til at være frygtindgydende, små nok til at man trods alt som lille land kan gøre noget mod dem.\nDet er meget vigtigt at man ikke bygger forsvar og sikkerhed på fortidens standardforestillinger men på en mangesidet, fordoms- og propagandafri analyse, der vejer forskellige trusler og scenarier og deres sandsynlighed på en balanceret måde.\nOg hvad angår den eller dem, man kommer frem til er truende er det første spørgsmål ikke: Og hvordan kan vi så true dem endnu endnu mere?\nDet er at spørge hvordan kan vi snakke sammen på en sådan måde at vi begge reducerer oplevelsen af at være truet. Det er det, der kaldes diplomati, konflikthånftering og fælles sikkerhed.\nOg det er den eneste – den eneste – der er mulig i dagens Danmark, Norden, Europa og verden.\nDen tid er forbi hvor én side eller aktør har overherredømme og kan eller bør diktere andres vilkår og politik. Det er derfor USA, NATO og Vesten i iøjnefaldende grad mister magt, respektabilitet og legitimitet i resten af verdens øjne.\nDette sagt, hvad har man i princippet for redskaber at spille med som et lille land i dagens – og især fremtidens – verden?\n1. En vis goodwill ude i den store verden (selvom Danmark har været bombenation igen og igen siden 1999 og været besættelsesmagt i Irak, der stort set har været den mest ødelæggende krig i moderne tid).\n2. Kapacitet til at analysere en tidlig varsling af situationer hvor konflikter kan blive til vold – de to er ikke det samme. Altså voldsforebyggelse.\n3. Diplomati – herunder stærk og konstant promovering af FN og folkerette i enhver situation – og at man selv og ens allierede har rene hænder.\n4. Mægling og facilitering af møder mellem konfliktparter udenfor mediernes lys.\n5. Økonomiske midler – økonomisk beredskab, diversificeret handel, og at se til at man ikke er stærkt afhængig af én eller nogle få men støtter sig på mange.\n7. Ikkevoldsforsvar – især det tilfælde at man bliver besat af en overlegen magt.\n8. Bred civil og militær forsknings– og udredningskapacitet.\n9. At tænke selvstændigt og til nytte for andre, som f.eks. Schweiz.\nPå de fleste af disse områder er Danmark meget svagt – det er derfor militære perspektiver dominere.\nI disse år må man nok lægge et 10. redskab til – en vision i pagt med tidens tegn og tendenser. Og det er naturligvis kontroversielt at sige i forhold til kredse, der ikke har lyst til at høre det:\na) Vestverden som helhed i årene fremover vil få relativt mindre magt;\nb) USAs imperium (ikke landet men imperiet, verdensdominansen) og NATO vil blive opløst;\nc) verdensordenen vil blive stærkt multipolær og samarbejdende i stedet for konfrontativ og\nd) krigen som sådan – eller truslen om den – som det vigtigste de facto middel i international politik vil falde væk når USA’s imperium falder.\nAt USA vil gå ned som verdens og historiens absolut stærkeste militærmagt og at andre magtkriterier vil vinde frem kan man læse i militære rapporter og fremtidsforskning i amerikanske konservative tænketanke.\nOg langt de fleste andre indikatorer peger i dén retning i et makrohistorisk perspektiv. Alle imperier i historien er gået ned, senest Sovjetunionen. Det er uden for enhver tvivl at det næste – og historiens sidste – vil blive USAs imperium.\nMan kan selvsagt være mere eller mindre enig i disse forudsigelser.\nDet triste er at der ikke engang foretages ordenlige scenarier af fremtidens verden i forsvarsforliget; dér fokuseres der kun på militært relaterede ting og penge.\nOg hvis man ikke tænker selv om fremtiden kan man ikke navigere i den. I bedste fald kan man så bare følge efter ”de andre” – i dette tilfælde USA og NATO. Og så vil man selv falde.\nDét turde være uforeneligt med tanken om sikkerhed. At bruge USA og NATO som målestok – som både stats- og forsvarsministeren gjorde ved præsentationen – og tilfredsstille deres ønsker mere end verdens er kortsigtet i en grad der er usædvanlig for selv politikeres planlægningshorisont.\nDet 10. punkt er derfor dette:\nHold dig gode venner med USA og NATO men udvikl successivt en politik som satser betydelige intellektuelle og andre resourcer på at skabe helt nye relationer i og til EU, Mellemøsten og Asien, til BRICS-landene og til de nye Silkevejsprojekter, der vil omkalfatre verden.\nSilkevejsprojekterne – som de fleste ikke engang har hørt om i vore medier – vil skabe en verden der er horisontal, byggende på infrastruktur-udvikling, hurtig kommunikation mellem et flertal af verdens lande og majoriteten af dens mennesker, på uddannelse og kultur.\nFaktisk er Silkevejsprojekterne ikke bare verdens største men formentlig også det, der på den lange bane og som vision kan bidrage til en reelt fredeligere, mindre militaristisk verden.\nDer er tale om en ny verdensorden hvor Vestverden vil spille en ganske anden og mindre rolle end i dag.\nForsvarsminister Hjort Frederiksen har selv under høringer i udvalget erkendt at han ikke er ekspert vedrørende forsvarspolitik; det er ærligt men også bekymringsvækkende.\nMen når han derpå siger at han derfor lytter til to kilder – det danske forsvar hjemme og NATO ude – og kun til disse to, ja så bør alle røde lamper blinke.\nDet forsvarsforlig, der lægges frem i dag, er ude af trit med tiden og verden.\nMåske kan man sammenfatte det hele derhen at den eneste oprustning, der er brug for i Danmark er intellektuel. Og det, der er brug for er om-rustning – en omstilling til en ganske anden diskussion om vor egen og verdens fælles sikkerhed.\nDet ville være klogt at tage den diskussion nu og ikke først når USAs imperium og NATO er faldet sammen.\nFor da vil Danmark være ilde stedt med den nuværende forsvars- og forligstænkning.


Messi fodboldmål til haven - Fodboldmål Pop Up 116 x 84 cm\nBliv lige så god som Messi til fodbold med dette mål Messi Pop-up fodboldmål som er perfekt til enhver lejlighed. Når du er færdig med at bruge det, kan du bare folde det sammen i den medfølgende skuldertaske.\n1 stk Fodboldmål Messi Pop Up 116 x 84 cm antal\nVarenummer (SKU): AMO 21056 (PL80) Kategorier: Fodboldmål i Stål, Ting du må eje Tag: 1 stk Fodboldmål Messi Pop Up 116 x 84 cm\nSmart og hurtigt pop up fodboldmål.\nMessi pop-up fodboldmål som er perfekt til enhver lejlighed. Fodboldmålet slåes nemt og hurtigt op i haven eller på campingpladsen, når der skal spilles en gang fodbold med vennerne. Når du er færdig med at bruge fodboldmålet, kan du bare folde det sammen igen og putte i den medfølgende skuldertaske. Det er kompakt, nemt at bruge og du kan tage det med overalt. Fodboldmålet er fremstillet i nylon med stålstænger. Målet måler B116 x H84 cm.


Pris er ikke det vigtigste i FMCG – Nielsen\nVælg en lokation\nPris er ikke det vigtigste i FMCG\nFMCG and Retail\t 28-03-2019\nGenerelt er FMCG branchen ikke kendetegnet ved at være en industri, som ændrer sig hurtigt. Supermarkederne har eksisteret siden 50’erne, discount-butikkerne opstod i 70’- og 80’erne, mens E-handel nu snart har 20 år på bagen. Så hvis vi skal se på udviklingen inden for FMCG, er vi nødt til at analysere over en længere årrække.\nNår vi gør det, viser vores data fra Shopper Trends 2019 rapporten for første gang et fald i hvor mange, der har besøgt en discountbutik inden for de sidste 4 uger. Danskerne handler fortsat i gennemsnit 10 gange om måneden i discountbutikkerne, mens frekvensen er steget til 8,8 for supermarkederne – en stigning over de seneste år fra 8,1 i 2014 og 2015. Vi ser også for første gang en ændring i udviklingen af antal butikker. Antallet af supermarkeder har været faldende de sidste mange år, men steg for første gang i 2018 med 10. Samtidig har antallet af discountbutikker været svagt faldende siden 2014, hvor vi har set et skift fra små discountbutikker til lidt færre men større butikker. Spørgsmålet er, om antallet af supermarkeder nu har nået bunden, og om det samlede antal supermarkeder vil stige fremover.\nNår vi analyserer på hvilke variable, der driver stærke kæder i Danmark, ligger følgende parametre i top 5 iflg. Nielsen Shopper Trends rapporten:\nPersonalet yder fremragende kundeservice\nGiver en god indkøbsoplevelse\nButikken har alt, hvad jeg behøver\nMadvarer og dagligvarer har god værdi for pengene\nKun “god værdi for pengene” er ny i top 5 ift. i 2014, hvor den lå som nummer 7. Omvendt er “aldrig udsolgt” gået fra en placering som #4 i 2014 til nu at ligge på #6.\nNår vi ser på højdespringerne, er “lave priser på de fleste produkter” den faktor, der er steget mest. Den er steget fra den mindst vigtige faktor i 2014 (#25) til #7 i 2018. “Nemt at besøge butikken” og “har virkeligt gode tilbud og promotions” er begge rykket fra hhv. en placering som nummer 18 til 8 og fra 21 til 11.\nLave priser, tilbud og promotions er gået fra at være noget, der tidligere havde indflydelse på taktisk niveau til også at være variable, som har indflydelse på overordnet brandmæssigt og strategisk niveau. Dette ses også tydeligt i retailernes investeringer i pris og kommunikation om pris samt i butiksplaceringer med et højt niveau af tilgængelighed.\nDanskerne differentierer stadig deres indkøb mellem discount og super-/hypermarkeder, selvom discountkanalen forsøger at vinde ind på supermarkedernes domæner. Supermarkederne svarer offensivt tilbage med prisnedsættelser og priskommunikation. Forskellene på hvilke faktorer, der driver stærke kæder inden for super- og hypermarkeder ift. discountkæder er dog fortsat store, hvilket fremgår herunder:\nTILBUDSJÆGERE OG LOYALE KUNDER\n25% af danskerne besøger iflg. Nielsen Shopper Trends rapporten kun én eller to forskellige butikker over en 4-ugers periode. De må derfor antages at være forholdsvis loyale over for deres foretrukne indkøbssted. Her er det kritisk for retaileren ikke at skuffe de faste og loyale kunder. 42% af danskerne besøger mellem 3 og 5 forskellige butikker, mens de resterende 23% af danskerne besøger 6 eller flere butikker. I takt med at butiks-repertoiret stiger, må det antages, at loyaliteten og formentlig også kurvens størrelse falder. Her spiller tilbudsavisen og anden taktisk kommunikation en kritisk rolle i at skabe kundestrøm.\nI følge Nielsen rapporten Shopper Trends 2019 vælger 35% af danskerne ofte butik efter, hvor de finder de bedste tilbud til netop den indkøbstur. Det er en andel, som er steget fra 31% i 2015, og som er den næsthøjeste i Europa – kun overgået af italienerne. Yderligere 34% af danskerne leder aktivt efter tilbud i butikkerne, når de ude og købe ind, hvilket samlet set gør danskerne til de mest tilbudsjægende shoppere i Europa.\nDet danske FMCG marked er blodrødt. Konkurrencen mellem kæderne og leverandørerne er benhård, og alle kneb gælder. Det er derfor kritisk, at leverandører og retailere formår at sætte det optimale sortiment og den optimale hylde- og tilbudspris.\nDerudover er det kritisk, at kunderne møder et personale, som er service- og kundeorienteret, og at kunderne alt i alt får en positiv indkøbsoplevelse i et behageligt butiksmiljø.\nbrand marketing | cpg and retail | Online-handel | shopper | trade promotions\nEndelig et online planogram-værktøj\nDet er ikke alle planogrammer, der i dag når ud til butikkernes hylder. Studier fra Category Management Association viser, at 28% af produkterne ikke sælges, og at 50% af planogrammerne aldrig bliver implementeret korrekt. Det er ganske enkelt svært at vide, hvad der egentligt implementeres i...\nInnovating with Digital in Mind\nDespite the relative commonness of online shopping today, many brands still have questions about how to best adapt their innovation strategies for the digital age. It should go without saying, but launching a product in a physical environment is not the same as doing so online. Yet as intuitive as...\nE-Commerce blev lige pludselig din vigtigste vækst prioritet\nFor at komme stærkest muligt ud af COVID-19 krisen er der en række områder, som du som mærkevareleverandør eller retailer bør forholde dig til ift. hvordan du optimerer dit salg inden for FMCG E-commerce\nCopyright © 2021 The Nielsen Company (US), LLC. Alle rettigheder forbeholdes.


Good Advice - filmdatabase.dk\npå DVD 20-03-2003\nGood Advice er ingen stor film og har kun stjerner i mellemklassen, men derfor kan det alligevel godt undre, at filmen aldrig blev vist i de danske biografer, for det er faktisk en ret veloplagt og underholdende komedie.\nCharlie Sheen spiller den kyniske børsmægler Ryan Turner, så man ikke kan lade være med at tænke på hans rolle i "Wall Street". Ryans kæreste er den smukke og akkurat lige så ufølsomme Cindy Styne, der oven i købet er brevkassebestyrer på en lille ambitiøs avis. Den unge kvindelige chefredaktør Page Hensen er dog noget utilfreds med Cindys indsats, der også afspejles i et meget lille antal henvendelser til brevkasssen.\nAlt dette får dog en brat ende, da den skruppelløse Ryan forsøger sig med insiderhandel. Det viser sig, at han er blevet lokket i en fælde af aviskongen Barry Sherman, hvis kone Ryan har en affære med. I løbet af ingen tid har Ryan hverken job eller kæreste, for Cindy stikker af med en brasiliansk millionær.\nRyan er desperat efter et job, og da brevene til Cindy jo stadig skal besvares, stiller han på Pages kontor og beder om at få brevene med hjem til sin kæreste, som ligger syg derhjemme. I begyndelsen er Ryan mindst lige så talentløs som sin ekskæreste, men da det efterhånden går op for ham, at der faktisk står meget på spil for de mennesker, der skriver til brevkassen, begynder han at lægge en større indsats i arbejdet.\nKan Ryan finde sin menneskelighed frem? Svaret er ja, og med brevkassens succes stiger avisens oplag og omtalen af den mystiske Cindy Styne. Hvor længe mon Ryan kan bedrage verden? Det største problem er faktisk, at han har forelsket sig i sin redaktør, og noget tyder på, at Page gengælder følelserne, men hun er jo stadig i den tro, at Ryan er kæreste med Cindy. Det bliver ikke let for Ryan at sno sig ud af forviklingerne.\nDaniel Margosis og Robert Horn.\nAngie Harmon Page Hensen\nDenise Richards Cindy Styne\nJon Lovitz Barry Sherman\nRosanna Arquette Cathy Sherman\nEstelle Harris Iris\nMeredith Salenger Amy


Intensiv træning efter en skade i hjernen.\nNyhed! Parkinsonophold i Nordjylland\nNeurologiklinikken i BeneFiT Sæby inviterer dig og din partner på et uge-forløb i det nordjyske.\nDer er planlagt fire ophold i år 2020. Kontakt os på klinikken tlf. 98 46 16 50 for yderligere information\nTryk her for at læse mere om opholdet, samt se folder: Hent folder: Luksusophold i Nordjylland\nLæs mere om opholdet her: Luksusophold i Nordjylland\nEt træningsforløb kan give dig:\nØget overskud i dagligdagen\nEvnen til at mestre større og mindre opgaver i hverdagen\nRessourcer til at kunne deltage i sociale sammenhænge\nEfter en skade i hjernen ændrer kroppens fysik sig lynhurtigt. Man vil typisk også opleve at blive langsommere og trættere, for det er anstrengende for en hjerne at have en skade. Hjernen skal finde nye kommunikationsveje for at kunne udføre en opgave.\nVed rehabilitering tages der højde for, at træning målrettes lige netop dine vanskeligheder med udgangspunkt i dine ressourcer og behov. Du vil blive udfordret med specifik og intensiv træning for at forbedre kroppens og hjernens funktioner.\nEr du motiveret for mere træning, så tilbyder vi et intensivt og individuelt tilrettelagt træningsforløb. Dette uanset om du har haft din skade i længere tid eller kunne tænke dig mere træning ved siden af et andet træningsforløb.\nVi tilbyder skræddersyet træning i alle faser efter en apopleksi (blodprop eller blødning i hjernen). Ud fra dine ønsker og ressourcer sætter vi realistiske mål for forløbet. Din behandling varetages af fysioterapeut Katrine Nielsen med erfaring i rehabilitering efter en hjerneskade, assisteret af fysioterapeut Cathrine Kvist. I behandlingen benytter vi anerkendte tilgange for at hjælpe dig mod dine mål. I Neurologiklinikken har vi desuden samarbejde med en neuropsykolog.\nOfte vil det være naturligt at inddrage pårørende. Det omfang aftaler vi til en forsamtale.\nDu og dine pårørende er velkomne til en gratis og uforpligtende samtale om mulighederne for at hjælpe dig.\nVi tilbyder følgende pakkeforløb:\nIndividuelt intensivt træningsforløb på klinikken\nFølgende kan være indeholdt i forløbene:\nOpfølgning på individuelt forløb\nStøttende samtale med neuropsykolog\nSideløbende med det individuelle forløb uden for sygesikringen kan du snakke med din læge om muligheden for at modtage vederlagsfri fysioterapi efter §62, som kræver henvisning Klik for at læse mere på SST.dk om Vedlagersfri Fysioterapi.\nNeurologiklinik finder du hos BeneFiT i:\n💆♀ TILBUD PÅ FYSIOMASSAGE 💆♂ I uge 40 kan du købe 30 minutters fysiomassage hos en af vores 2. semesters fysioterapeutstuderende for KUN kr. 149 - normalpris kr. 349. Fysiomassage henvender sig ... Læs mere\nFacebook - 24-09-2020 06:40\n🤩Nu har vi fået den populære OneLeg stol på lager igen i nye farver🤩 Søger du en smart stol, når du ordner have eller leger med dine børn/børnebørn på gulvet, så kom forbi klinikken og få råd og vejled ... Læs mere\nFacebook - 21-09-2020 13:46


Ristorante Pizzeria Christina, Diano Marina - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nHoteller i nærheden af Ufficio Informazioni Turistiche - IAT\nAlle restauranter i Diano Marina Restauranter i nærheden af Ristorante Pizzeria Christina\nGrillmad restauranter i Diano Marina\nAlle aktiviteter i Diano Marina Aktiviteter i nærheden af Ristorante Pizzeria Christina\nDiano Marina VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om Diano MarinaHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nRistorante Pizzeria Christina, Diano Marina\nEuropa Italien Liguria Province of Imperia Diano Marina Restauranter i Diano Marina Ristorante Pizzeria Christina\nRistorante Pizzeria Christina\nNr. 31 af 92 Restauranter i Diano Marina $$ - $$$\nItaliensk, Fisk og skaldyr, Fra middelhavsområdet Piazza Papa Giovanni XXIII 2, 18013 Diano Marina, Italien+39 183495669Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 162 anmeldelserFremragende25 %Rigtig god46 %Gennemsnitlig16 %Dårlig6 %Frygtelig7 %Åben nu9:45 am - 2:45 pmma9:45 am - 2:45 pmti - sø9:45 am - 11:15 pmAlle åbningstider KØKKENER Italiensk, Fisk og skaldyr, Fra middelhavsområdet PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Piazza Papa Giovanni XXIII 2, 18013 Diano Marina, ItalienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i halal-mad? Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende2Rigtig god1Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (3)Italiensk (146)Engelsk (6)Flere sprog Sprog Dansk (3)Italiensk (146)Engelsk (6)Tysk (3)Russisk (3)Fransk (2)Hollandsk (1)Portugisisk (1)\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejShimenatorBudapest, Ungarn4Anmeldt 27 august 2016 fra mobile enheder Fantastisk sted at spiseHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBrian SRuffec, Frankrig9Anmeldt 14 maj 2016 God mad, god pris, god stemning!!!!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWouter F4Anmeldt 19 juli 2015 fra mobile enheder Bedste pizza, fantastisk service!!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenRistorante Golosamente283 anmeldelser 0,25 km væk Bar 900 Di Albiero Sara167 anmeldelser 0,32 km væk Il Caminetto210 anmeldelser 0,25 km væk Tavernazero440 anmeldelser 0,29 km væk Seværdigheder i nærhedenEIRA TERME89 anmeldelser 0,94 km væk Pantarei89 anmeldelser 1,08 km væk Cafe del Mar70 anmeldelser 0,49 km væk Chiesa di Sant'Antonio Abate14 anmeldelser 0,44 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Ristorante Pizzeria Christina.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nPiazza Papa Giovanni XXIII 2, 18013 Diano Marina, Italien Placering:


"Selv gamle gutter som mig har et sexliv" | Sygeplejersken, DSR | Sygeplejersken 2020, nr. 1\nSygeplejersken » Bladarkiv » "Selv gamle gutter som mig har et...\nPer på 66 fik konstateret type-1-diabetes som barn. Sygdommen har med årene også påvirket hans evne til at få rejsning og senest orgasme. Han har fået hjælp til sine seksuelle problemer, men kun fordi han selv og konen har råbt op.\nPer har ondt af de par, der ikke formår at tale om, hvordan sygdom kan påvirke sex og samliv: "Det ødelægger deres liv mere, end sukkersygen gør," siger han.\nSygeplejersken 2020 ; (1): 26. Temaer\nSom bare seksårig fik den nu 66-årige Per konstateret type-1-diabetes, og sygdommen har gennem årene sat sine spor på både krop og seksualitet.\nPer har fulgt sin behandling slavisk og gået til kontroller som anbefalet. Så møder og samtaler med både læger og sygeplejersker har der været hundredvis af. Der er blevet spurgt ind til følger som fodsår og synsforstyrrelser, men spørgsmål om hans seksualitet har han stadig til gode:\n”Jeg har aldrig i mine 60 år med sukkersyge oplevet, at nogle har spurgt ind til mit sexliv. Det må være frygteligt for de patienter og ægtefæller, der ikke kan løse problemerne selv. Det ødelægger deres liv mere, end sukkersygen gør. Så sætter de sig ind i et hjørne og skammer sig og tror, de ikke kan noget som helst i verden,” siger Per.\nMidt i sine tyvere begyndte Per for første gang at mærke, at sukkersygen havde konsekvenser for hans sexliv:\n”Jeg begyndte at få rejsningsproblemer. Ikke store, men de var der. Efter nogle år kontaktede jeg og konen en privat sexolog, som satte os i kontakt med en overlæge på Herlev. Han forslog, at jeg fik lagt nogle stave ind i penis. Det fungerede godt en to-fire år, men det var lidt besværligt, især fordi penis var lidt stiv hele tiden pga. de der stave.”\nSå de blev fjernet, men det gjorde rejsningsproblemerne ikke. Per husker en kort periode med Viagra, som han fik sin læge til at ordinere. Men de blå piller fungerede ikke for ham. Så nogle år senere prøvede han at få fat i overlægen på Herlev igen.\n”Men han var stoppet. Heldigvis var der nogle andre rare folk, som anbefalede mig en penispumpe. Og det har egentlig fungeret meget godt indtil for et par år siden. Så begyndte jeg ikke at kunne få orgasme, og det er jo noget skidt, for det er meget rart at få en gang imellem. Derfor skal vi på Gentofte i januar og høre, hvad vi så kan gøre. Det er der, vi står i dag.”\nJordens dejligste kone.\nSådan beskriver Per sin livsledsager gennem 42 år. Han fortæller, at de har et meget aktivt sexliv og kan tale sammen om alt, også hvordan sukkersygen påvirker hans seksualitet:\n”Det kan godt være, at jeg er 66 år og svagtseende, men sådan en skide sygdom skal ikke slå mig ud. Lysten har jeg stadig, og når jeg dyrker sex, tager det også trykket og bekræfter mig i, at jeg er en mand.”\nHan kan ikke forstå, hvorfor sygeplejersker og for den sags skyld også læger har så svært ved at spørge til patienternes sexliv.\n”De skal vide, at selv gamle gutter som jeg har et sexliv. Jeg holder ikke min mund, så vi skal nok klare den. Men hvad med alle de andre? Vi må ikke ryge, og vi må ikke drikke, men seksualiteten må vi vel beholde?” spørger han og slutter med en opfordring til sygeplejerskerne:\n”Jeg synes, de skal tage sig selv lidt i nakken: Nu spørger jeg til dine fødder, dine øjne og så dit sexliv. Så kan patienten svare, og går det ikke så godt, må man prøve at finde en løsning. De kan jo altid sende os videre. De skal ikke løse det hele selv.”\nPer har ønsket at være anonym. Redaktionen kender hans efternavn.