Danmarks tredjestørste jordejer profiterer på hundrede år gammel skik\nFolkekirken er Danmarks tredjestørste jordejer. De danske sogne ejer omkring 11.000 hektar jord, og en stor del er forpagtet til landbrug. Det indbringer millioner af kroner til lokale kirker hvert år.\nDen danske folkekirke er Danmarks tredjestørste jordejer. Arkivfoto. Fold sammen\nMandag d. 24. december 2018, kl. 07.15\nIndtil 1922 blev folkekirkens præster lønnet med jord, og selv om præsterne i de forløbne næsten 100 år har fået almindelig løn, sætter den gamle tradition sig tydelige spor i nutidens folkekirke.\nFolkekirken er i dag Danmarks tredjestørste jordbesidder med et samlet areal på 11.000 hektar. Heraf er omkring 7.000 hektar landbrugsjord, viser en publikation fra Grøn Kirke fra 2016. Den samlede værdi af jorden beløber sig, ifølge en artikel i Kristeligt Dagblad fra 2014, til omkring en milliard kroner.\nEn del af kirkens jord forpagtes til skov og landbrug, og på den måde tjente folkekirken i 2017 i omegnen af 34 millioner kroner, viser tal fra Kirkeministeriet. Der findes ingen samlet national oversigt over, præcis hvor kirkens jordbesiddelser er placeret, eller hvor meget der er landbrugsjord, skov eller andet. De enkelte jordlodder tilhører nemlig individuelle sogne landet over.\nDe seneste tal viser, at landet er inddelt i 2.169 sogne, som ledes af lokale menighedsråd. Og det er altså disse meningshedråd, der sidder på folkekirkens skat.\nMen hvad bliver kirkens jord brugt til? Og hvor meget er den egentlig værd her i 2018?\nFørst spoler vi tiden tilbage til 1922. Dette år blev der indført nye kirkelove, som betød, at præsterne fik fast månedsløn som tjenestemænd, forklarer kirkehistorier Carsten Bach-Nielsen fra Aarhus Universitet i en e-mail.\nFrem til da havde det i århundreder været kutyme, at præsterne drev landbrug ved siden af præstegerningen, og deres løn kom fra jorden, de blev tildelt. Derfor betegnes præsteboliger stadig i dag som »præstegårde«.\nNår der kom en ny præst, overtog denne præstegården for at leve af den. Og sådan fungerede tingene altså lige indtil 1922, hvor præsterne blev almindeligt lønnede.\nDet betød ifølge Carsten Bach-Nielsen, at noget af jorden blev forpagtet til de tidligere præster, mens langt størstedelen blev solgt og indtægten blev en del af Folkekirkens Fællesfond. Men ikke al jorden blev solgt, og derfor har kirken i dag en række grunde og jordlodder hist og her.\nOg det er altså den jord, som i dag, næsten 100 år senere, stadig udgør 11.000 hektar rundt omkring i Danmark.\nForpagtes til landbrug\nBerlingske har foretaget en række stikprøver blandt danske sogne for at få et klarere billede af folkekirkens jordbesiddelser.\nI Lejre Provsti, som geografisk dækker Lejre Kommune, findes 17 sogne, som tilsammen ejer 50 hektar landbrugsjord, fremgår det af Grøn Kirkes publikation. Provsten i Lejre, Lars Munk, fortæller, at over halvdelen af jorden er forpagtet ud til økologisk landbrug, mens det resterende er forpagtet til konventionelt landbrug. Desuden forklarer han, at det foregår på helt almindelige markedsvilkår, når jorden sendes i udbud med henblik på forpagtning.\n»Indtægten ryger ind i menighedsrådets almindelige økonomi. Der bliver typisk lavet en forpagtningsaftale, som løber i omegnen af fem år, og det indgår i menighedsrådets budget. Priserne afhænger af efterspørgslen, men en hektar jord koster mellem 5.000 og 10.000 kr. om året,« siger Lars Munk.\nHan fortæller samtidig, at der er stor forskel på hvor meget kirkejord og præstegårdsjord, de enkelte sogne ejer.\n»De fleste steder er der måske et sted mellem nul og 10-20 hektar, mens der også er mange kirker, som slet ikke har jord længere af forskellige årsager.«\nBerlingskes stikprøve understreger ligeledes disse store forskelle fra sogn til sogn. Et eksempel er Nødebo Sogn, som ejer et lille stykke jord tæt ved graverkontoret. Det er udlånt til to shetlandsponyer, og betalingen er, at kirken slipper for at slå græsset.\nAf publikationen fra Grøn Kirke fremgår også en række eksempler på, hvad kirkens jord anvendes til. I København finder man blandt andet en række kreative eksempler:\nVed Brorsons Kirke på Nørrebro er der anlagt en lille have med højbede, pallemøbler og planter på kirkens jord. I 2013 blev kirken kontaktet af Institut for Lykkeforskning, som ville bruge kirkens jord til et projekt om havers gavnlige effekt på folks velbefindende, fremgår det.\nVesterbros Nabopark er et mødested for lokale ved siden af Enghave Kirke, som blandt andet er etableret med midler fra Københavns Kommunes Udviklingspulje og Områdefornyelse, lyder det i publikationen, som hedder »Kirkernes jorder kan skabe fællesskab«.\nOg på Amager finder man Byhaven på Sundholm, der beskrives som et byrum med blandt andet høns og kaniner, der favner hjemløse, studerende og familier.\nSagen i Saksild\nI 2009 udspillede der sig en usædvanlig sag om folkekirkens jord i Saksild syd for Aarhus.\nMenighedsrådet ved Saksild Kirke tabte en retssag til en række sommerhusejere, som fik medhold i, at de havde fået uberettigede huslejestigninger.\nKirken ejede de grunde, som sommerhusejerne i årevis havde lejet, men i 2008 satte menighedsrådet grundlejen op med flere hundrede procent, skrev Århus Stiftstidende dengang om sagen. Som nævnt endte det med, at syv sommerhusejere fik medhold i, at prisstigningen var for høj, og lejen blev siden reguleret.\nMen sagen sluttede ikke der. For fire år senere fik retssagen flere konsekvenser for menighedsrådet. I dommen blev det nemlig fastslået, at menighedsrådet har pligt til at overtage de i alt 28 sommerhuse på de lejede grunde, hvis sommerhusejerne beder om det.\nOg det var lige netop, hvad der skete i 2013. Århus Stiftstidende skrev dengang, at kirken allerede havde overtaget det ene sommerhus, og to andre havde ønsket det samme. Det betød, at kirken hang på alt, hvad der hedder græsslåning, vedligeholdelse og så videre. Og det var på ingen måde i kirkens interesse, lød det dengang.\nI dag ser situationen dog ud til at være endt godt for alle parter. Det endte med, at kirken kun overtog ét sommerhus, og det er solgt igen. Derudover er 13 sommerhuse solgt direkte videre uden om kirken, fortæller den nuværende formand for menighedsrådet, Hans Mortensen.\nUdover sommerhusgrundene ejer Saksild Sogn et par hektar jord, som er lejet ud til en landmand, og en lille fredet skov, supplerer han.\n»Vi forsøger at afvikle noget af det, men det er fine penge. Jeg tror, Saksild er et forholdsvist velhavende sogn, og vi bruger de penge, som kommer ind fra jorden til at vedligeholde kirken og så videre,« siger han.\nFra flere kilder forlyder det, at kirkens jordbesiddelser bliver mindre og mindre, da flere forsøger at afvikle det fortidslevn, som dog stadig bidrager med millioner af kroner i de danske kirkekasser.\nDer er 2.169 sogne i Danmark. Et sogn er et geografisk område, hvor medlemmer af folkekirken har fælles kirke. Folkekirken har i alt 2.339 kirker. Sognene ledes af menighedsråd.\nSognene samles i provstier, som er en administrativ enhed. Folkekirken er inddelt i 103 provstier, som hver har en provst, der er administrativ leder og fører tilsyn på vegne af biskoppen.\nProvstierne er også samlet i større grupper. De kaldes stifter, og dem findes der 10 af i Danmark og et i Grønland. Det er folkekirkens højeste organisatoriske enhed. Hver stift har en domkirke og ledes af en biskop.\nKirkekrigen i Græsted ruller videre: »Der er jo ikke tale om, at nogen stopper nadver ned i kæften på børnene«\nKirkeordførerne hykler i sagen om Morten Kvist


Fransk premierminister advarer om 10.000 europæiske jihadister i år – Ekstra Bladet\nSøndag d. 8. mar. 2015 - kl. 16:03\nFransk premierminister advarer om 10.000 europæiske jihadister i år\nDen franske premierminister Manuel Valls advarer om, at 10.000 europæere vil være rejst til Mellemøsten som jihadister inden for et år\nDen franske premierminister ude foran satireavisen Charlie Hebdo i Paris kort efter angrebene i januar. (Foto)\nInden året er omme, kan op mod 10.000 europæere have tilsluttet sig jihadisternes krig i Syrien og Irak, advarer den franske premierminister Manuel Valls om søndag.\nDet ville i givet fald være en tredobling af de nuværende tal.\n- Der er 3000 europæere i Irak og Syrien i dag. Hvis man laver en fremskrivning for de kommende måneder, kan der være 5000 før sommer, og 10.000 inden året er omme, siger Valls til den franske tv-station iTele.\nHan tilføjer, at 1400 franskmænd allerede har været i konfliktzonerne, er vendt hjem eller overvejer at tage af sted.\n- Der har allerede været knap 90 franskmænd, som døde med et våben i deres hånd, mens de kæmpede mod vores værdier, siger Manuel Valls.\nFrankrig er sammen med Danmark og Belgien blandt de lande, der har det største antal borgere, som er rejst til Syrien og Irak for at tilslutte sig Islamisk Stat (IS), der kontrollerer flere områder i de to lande.\nI sidste måned beslaglagde Frankrig passet fra seks statsborgere og forbød flere end 40 personer at rejse til de to lande for at tilslutte sig IS.\n- Vi står over for et særligt højt trusselsniveau i Frankrig, Europa og i andre lande, siger Manuel Valls.\nNye tal fra Storbritannien viser ifølge avisen The Sunday Telegraph, at omkring 320 "farlige" jihadister er vendt tilbage til landet. Det viser lækkede tal fra indenrigsministeriet i London.\nOmkring 700 briter er rejst til Syrien for at kæmpe for Islamisk Stat.\nTidligere søndag kom det frem, at myndighederne i Australien har forhindret to teenagere i at forlade landet af frygt for, at de ville rejse til Mellemøsten og slutte sig til en jihadistgruppe.\nSøndag gennemførte den USA-lede koalition 13 luftangreb i Syrien og Irak, lyder det fra koalitionen.


Gode Chocolatechip Cookies – The Vintage Hausfrau\nGode Chocolatechip Cookies\nHerhjemme er vi vilde med chocolatechip cookies. Men de skal have den helt rigtige konsistens, og det er noget der kan kræve en del forsøg med opskrifter. De skal være sprøde i kanten, men seje i midten. Og der skal være gode chokoladestykker i. En gang imellem må der også gerne være nødder i, men ikke nødvendigvis hver gang. For en uges tid siden bagte jeg en portion som blev helt perfekte, og opskriften vil jeg gerne dele med jer. Måske der er andre der er gået på påskeferie idag, og har planer om at bage?\nIngredienser (ca. 25 styk):\n200 g ægte smør, blødgjort\nEvt. 100 g hakkede valnødder eller hasselnødder\nRør smør, brun farin og hvidt sukker grundigt sammen. Pisk æggene i et ad gangen, og rør derefter vaniljen i. Bland mel, bagepulver og salt sammen, og rør det i dejen. Til sidst vendes havregryn og chokoladestykker i, samt evt. de valgfrie nødder.\nTril kugler af dejen med en spiseske, og placer dem på bagepapir på en bageplade, med rigeligt mellemrum imellem hver kugle.\nBages i 12-15 minutter i den forvarmede ovn. Lad først dine cookies køle lidt af på bagepladen i ca. 5 minutter, og læg dem så på en bagerist for at køle helt af.\nDe er lækre med et glas iskoldt mælk til, men er stærkt vanedannende, og forsvinder hurtigt. Så bag bare en dobbelt portion med det samme!\nForfatter The Vintage HausfrauUdgivet 30. marts 2012 Kategorier Kage, Opskrifter\n8 meninger om “Gode Chocolatechip Cookies”\n30. marts 2012 kl. 19:06\nuhmm… dem må jeg få prøvet af her i Påskeferien! 😉\nRigtig god weekend og god påske\n30. marts 2012 kl. 19:31\nJa tricket er vist at bage dem på forholdsvis lav varme. Og bages det skal der da her i ferien.\nGod påske til dig også….\n31. marts 2012 kl. 6:42\nMm de ser lækre ud i hvertfald 🙂\n31. marts 2012 kl. 12:33\nÅh, jeg bliver altid så fristet af en anbefalet opskrift. Så her hjemme dufter der lifligt af lækre cookies til eftermiddagskaffen. Uhm!! De var i hvert fald nemme at lave, så jeg håber, at de er en vinder, jeg vil bruge igen.\n31. marts 2012 kl. 21:08\nDe smagte vidunderligt! Og du har ret – bag bare to omgange for man kan da slet ikke stoppe igen 😉\n31. marts 2012 kl. 15:14\nLook delicious – must try these 🙂\n31. marts 2012 kl. 18:17\nMmmhhh…den ser go ud! Jeg har også en super god opskrift på cookies, den minder faktisk meget om den du skriver her, bortset fra, at der ikke er havregryn i min…jeg har nemlig helt samme kriterier som du – de MÅ og SKAL være bløde i midten, det er alfa omega…nærmest sårn lidt seje i det! Åååh nej – akut behov netop opstået – må bage cookies nu – slut!!\nKunne ikke modstå fristelsen og har lige bagt en portion. Hold så op, hvor de smager godt. 🙂\nForrige Forrige indlæg: Skal du giftes?\nNæste Næste indlæg: De vigtigste ting er pakket…


Når en mand elsker en kvinde rød Tibe -\nDu kan måske mærke blodet dunke i dine årer, også i skridtet og omkring klitoris. Han tar hagen og båten. Rosen, der aldrig visner, leveres med et ægthedscertifikat. Jeg kan ikke fine damer falske bryster det Der er ofte meget kedeligt malerarbejde, når man bliver gift og flytter sammen. Mine børn er stadig kede af at vi ikke er sammen. Den goe gamle emotionelle SM - been there, too.\nForfør hende (Jakobs tips til mænd om forførelse) jul Ved du, hvad mænd tænder på ved kvinder? Når en kvinde åbner sig og tør være alt andet end en bitterfisse, Vi elsker kvinder for deres hjerteenergi, og hvis de har let til latter, Rød er flamme, ild, legende sensualitet. Når mænd er ufølsomme og uengagerede er de oftest i det, der hedder “working memory Her er det bedste råd, jeg kan give kvinder i parforhold: han vil elske. Og håber også at den "rigtige" er herinde når jeg er klar til det 🤗 . treasureapps.co er en rigtig god side til at få nye bekendtskaber og muligvis manden/kvinden i dit liv .


Visby Logi & Vandrarhem St: Hansgatan i Visby til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSt: Hansgatan 31, Visby Centrum, Visby, Sverige, 62156 - Fantastisk placering - Se på kort\nMere om Visby Logi & Vandrarhem St: Hansgatan\nVisby Logi & Vandrarhem St: Hansgatan er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Visby; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Ikke mindre fantastisk er den nemme adgang fra hotellet til byens utallige attraktioner og seværdigheder, som St Karins Kyrka, Gotlands Fornsal, Konstmuseum.\nFaciliteterne og servicen på Visby Logi & Vandrarhem St: Hansgatan sikrer gæster et behageligt ophold. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som gratis trådløst internet på alle værelser.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, ventilator, tekøkken, køleskab, bruser, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive have, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Visby Logi & Vandrarhem St: Hansgatan er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Visby.\nPrisen inkluderer ikke sengelinned og håndklæder. Begge dele kan dog lejes på selve ejendommen, eller man kan medbringe sit eget. Gæsterne kan vælge selv at gøre rent inden udtjekningen eller betale et slutrengøringsgebyr. Efter reservationen vil gæsterne modtage information om betaling og indtjekning fra Visby Logi & Vandrarhem St: Hansgatan via e-mail. Gæster på under 25 år kan kun tjekke ind, hvis de rejser sammen med familie.\nBooking.com Anmeldelser (459)Agoda Anmeldelser (5)\n2-personersværelse med eget badeværelse - anneks


Fjern evt. fugtig urin så hurtigt som muligt ved brug af rene papirhåndklæder. Tryk papirhåndklæder på stedet for at opsuge det. Hvis stedet er tørt, og du er usikker på hvor det er, skal du bruge et sort lys for at finde det. Pass det sorte lys over madrassen, og det vil blinke under det sorte lys.\nBrug en plast sprøjteflaske til at gøre en blanding af 1 del vand og 1 del hviddestilleret eddike.\nSprøjt stedet fra trin 1 med din eddike blanding. Du vil have stedet helt mættet. Lad pletten tørre, indtil den er fugtig. Hvis du har brug for at tørre stedet hurtigere, skal du bruge nogle tørre papirhåndklæder til at dryppe området eller bruge polstring på en damprens til at suge op fugtigheden.\nTilføj et lag bagepulver over toppen af stedet. Du vil have pletten til at være helt overtrukket.\nBland 1 tsk vaskeopvaskemiddel og 1/4 kop hydrogenperoxid. Hæld blandingen på bagepulver.\nSkrub pletten med en skrubbe eller en gammel tandbørste. Du vil gnide bagepulver, indtil den opløses i opvaskemiddelblandingen.\nLad pletten tørre helt. Støv op den tørrede bagepulverplade.\nRengør fugtig urinplet så hurtigt som muligt på samme måde som i første metode. Hvis stedet er tørt, brug et sort lys til at lokalisere det.\n2. Brug en plast sprøjteflaske til at blande 1 kop varmt vand og 5 dråber desinficerende mundskyl.\nSprøjt urinpletten med din mundskyllevandsblanding. Du vil have stedet helt mættet.\nLad pletten tørre grundigt. Hvis lugten ikke fjernes fuldstændigt efter den første behandling, kan du gentage processen efter behov.\nKatte er trukket på lugten af urin og ammoniak. På grund af dette må du aldrig bruge ammoniak eller ammoniakbaserede produkter til at rengøre urinen.\nKatte urinerer på møbler af forskellige årsager. Nogle gange vil en kat urinere, fordi kratkassen ikke er tilgængelig eller for snavset. Andre katte sprøjter urinen for at markere deres område. Kat urin har en skarp lugt der kan være stødende. Dette gælder især når de urinerer på en madras, som du sover på. Heldigvis er der måder at fjerne katteurin dufter fra din madras ved hjælp af husholdningsartikler og en lille indsats fra dig.


Danske Regioner - Regionerne vil skræddersy din behandling med digitalisering\nVil du slippe for turen til egen læge eller hospitalet og i stedet klare mødet på video, hvis det giver mening? Og vil du hellere blive ’indlagt’ hjemme hos dig selv i stedet for på hospitalsstuen, fordi du har fået måleudstyr med hjem og betryggende instruktion? Velkommen til det nære, digitale sundhedsvæsen.\nDet digitale sundheds-væsen rummer hele spektret af behov hos danskerne. Det vil regionerne være bedst til i verden.\nDet nye sundhedsvæsen kommer hjem til dig\nDet danske sundhedsvæsen er digitalt. Men med digitaliseringsstrategien ”Sundhed for dig” vil regionerne grundlæggende forandre måden, patienter og pårørende møder sundhedsvæsenet på.\nMålet er at behandle flere tæt på egen hverdag og eget liv og altid på borgernes præmisser – i et nært, digitalt sundhedsvæsen.\n- Danskere, som har ressourcerne til at opsøge viden, tilrettelægge forløb og tage hånd om egen behandling, skal have nem adgang til brugervenlige digitale løsninger. Og danskere, som har behov for mere tæt kontakt enten ved digitale løsninger eller fysiske møder, skal have lige så nem adgang til det.\nDet digitale sundhedsvæsen rammer rigtigt med at tilpasse behandling til den enkelte hver gang og rummer hele spektret af behov hos danskerne. Det vil regionerne være bedst til i verden, siger formand i Danske Regioner, Stephanie Lose.\nTelemedicin, videokonsultationer, apps og kunstig intelligens\nKonkret vil regionerne oven på de gode erfaringer under corona-epidemien sikre større udbredelse af videokonsultationer i praksissektoren og på hospitalerne, så en konsultation kan gennemføres online, hvis det giver faglig mening.\nBrugen af kunstig intelligens i forebyggelse, behandling og opfølgning styrkes. Telemedicin bliver udrullet i hele landet, så kronisk syge danskere trygt kan tage hånd om egen sygdom derhjemme og undgå indlæggelser.\nApps som Min Sundhed, hvor du i dag kan tjekke laboratoriesvar og læse journalnoter, bliver videreudviklet.\nMedarbejderne skal have en god digital hverdag\nDigitale løsninger skal hjælpe sundhedspersonalet med at løfte kerneopgaven med at forebygge, diagnosticere og behandle langt bedre end i dag. For eksempel ved at give lægen et hurtigt, relevant overblik over patienten ud fra behandlingssituationen. Derfor er brugervenlighed et must.\n- Medarbejdernes ideer og erfaring og ekspertise skal i spil for at skabe en god digital hverdag. De har en vigtig rolle som ambassadører, der skaber tryghed for borgerne i det nære digitale sundhedsvæsen, siger Stephanie Lose.\nDet nære digitale sundhedsvæsen hviler på et fundament af klog og sikker brug af data og giver bedre sammenhæng, kvalitet og behandling for patienten.\nGå direkte til bladre-versionen af Danske Regioners digitaliseringsstrategi Sundhed for dig eller gå til strategiens egen side.


Great night! Wonderful Private Diningroom! - Anmeldelse af Kokkeriet, København, Danmark - Tripadvisor\nGreat night! Wonderful Private... - Kokkeriet\n“Great night! Wonderful Private Diningroom!”\nGreat night! Wonderful Private Diningroom!\n1000 tak for en helt igennem vidunderlig aften. ALLE var meget overvældede på total oplevelsen, det er at være gæst hos jer!\nOg det at vi følte os så dejligt afskåret fra de øvrige gæster var endnu et ekstra element, der medvirkede til at alle hurtig følte sig hjemme.\nMad og vine overgik min forventninger, som allerede var høje og de meget dygtige og behagelig værter fik oplevelsen til at glide suverænt godt!\nAf hjertet TAK – og forhåbentlig på snarlig gensyn!\nSpørg Farmaceuten om Kokkeriet\nTusinde tak for det dejlige besøg og den fantastiske anmeldelse. Det glæder os at havde en god middagsoplevelse i vores private dining room og vi glæder os til at se dig igen :)\n51-55 af 996 anmeldelser\nVi havde en utrolig dejlig aften og en meget stor oplevelse! Det var virkelig nogle dejlige serveringer og skønt match af vine dertil. Derudover havde vi fornøjelsen af Jakob som vores primære tjener, og han er en af de absolut mest behagelige tjenere jeg nogensinde har oplevet - han er virkelig en stjerne :-)\nVi havde en rigtig dejlig aften og glæder os allerede til at vende tilbage igen!\nSpørg Kristian M om Kokkeriet\nKokkeriet, Direktør hos Kokkeriet, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 7. august 2020\nTusinde tak for det hyggelige besøg og den fantastiske anmeldelse!\nDet glæder os helt vildt at I havde en god middagsoplevelse her på Kokkeriet og vi glæder os til at se jer igen :)\nPS. vi glæder os til at vise din anmeldelse til Jacob - den bliver han glad for :D\nIkke mindre end FREMRAGENDE\nVi fejrede vores årsdag hos Kokkeriet. Tidligere besøgt et par andre Michelin restauranter i København. Denne slår alt. Overraskende, nede på jorden, lækkert, SUPER service.\nSpørg Q4578NDjonash om Kokkeriet\nDet glæder os at I nød jeres middagsoplevelse her på Kokkeriet og vi håber på at se jer meget snart igen :)\nVi nød et fantastisk måltid hvor maden og vinen var parret til perfektion. Vi har spist her to gange nu og glæder os allerede nu til et fremtidigt visit. Tak for jer!\nSpørg millew884 om Kokkeriet\nKokkeriet, Direktør hos Kokkeriet, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 3. august 2020\nTusinde tak for det dejlige besøg og den fremragende feedback :)\n- Vi holdte vores 10 års bryllupsdag med den fantastiske 11-retters menu som ikke kan - men SKAL anbefales. En unik smagsoplevelse for hver ret som virkelig fik sat gang i smagssanserne og ikke mindst var meget smukke.\n- En spændende vinmenu som var perfekt udtænkt og tilpasset retterne.\n- Man skal lede længe efter det personale som Kokkeriet har, skønne mennesker med et stort servicegen uden det blev stift og upersonligt. Da vi havde bryllupsdag var de helt med på ideen om at gøre vores dag helt fantastisk og hjælp til at overraske min mand. En sød og ekstra lille dessert med lys i til sidst og ikke mindst et kort som hele personalet havde underskrevet - man følte sig så godt tilpas og 1000 tak for jer.\nJeg kan ikke anbefale stedet nok, skal der prøves noget ud over det sædvanlige så er det hos Kokkeriet <3\nKommer helt sikkert igen og vil allerede glæde mig til at nyde så lækkert et sted hvor der er tænkt på de mindste deltaljer.\nSpørg mettes38 om Kokkeriet\n2 Tak, mettes38\nTusinde tak for det dejlige besøg og den fantastiske feedback! :)\nDet glæder os at læse at I nød jeres bryllupsdag her på Kokkeriet og at I kunne lide maden.\nVi håber på at se jer snart igen :)


Politikere er verbale svindlere - politiken.dk\nNu er det nok, mener retorikprofessor Christian Kock, der har skrevet en bog om uskikke i debatten.\nArgumenter. Jeg vil have en bedre debatkultur, siger professor Christian Kock.\nArgumenter. Jeg vil have en bedre debatkultur, siger professor Christian Kock. Foto: JOACHIM ADRIAN\nDebat 13. feb. 2011 kl. 10.00\nChristian Kock - du har skrevet bogen ’De svarer ikke’, hvor du kritiserer uskikke i den politiske debat. Hvad vil du med bogen?\n»Jeg vil have en bedre debatkultur. En måde at få det på er at påpege de uskikke, som forringer især den politiske debat. Ved at være mere på vagt kan journalister bedre slå ned på politikerne, så de ikke slipper så godt fra uskikkene, og vi borgere kan lade være at stemme på de mennesker. Vi har trods alt mange måder, vi kan signalere til politikerne, at når de ikke svarer på modargumenter, så gider vi ikke stemme på dem. Det, tror jeg, er et signal, som politikerne kunne forstå«.\n»Der er flere problemer. Der bliver ikke givet argumentation nok, og man prøver at slippe uden om argumentation ved hjælp af forskellige tricks. De undviger argumentpligten og svarpligten. De to pligter mener jeg, man har i en ordentlig debat. Jeg har opfundet et begreb, som jeg kalder omvendt lommetyveri. Det er netop, at man prøver at få listet sine holdninger ned i lommen på folk, uden de opdager det, og dermed uden at man behøver at argumentere eller at svare på modargumenter«.\n»Jeg er ofte blevet spurgt, om det ikke er blevet værre med årene. Men nej, det har været elendigt siden midten af firserne, hvor den startede. Processen udviklede sig nok sådan, at Søren Krarup og konsorter begyndte med at udtrykke sig fuldstændig hysterisk omkring indvandrere. Det bevirkede, at de humanistiske politikere og debattører overhovedet ikke ville høre på dem, men betragtede dem som pariaer. Så lavede man stråmænd af hinandens standpunkter, og man tillagde hinanden alle mulige skjulte, lumske motiver«.\n»For eksempel gør man, som Piet Hein siger: Man dutter folk en mening på, hvis vanvid alle kan forstå. Det kaldes at lave en stråmand, og så skyder man dem ned. I stedet skal man forholde sig til det, modparten faktisk mener, og så skal man kritisere det og komme med argumenter for, at det ikke er godt. For eksempel skød den humanistiske side Karen Jespersen i skoene, at hun ville anbringe alle fremmede på øde øer. Hvis man går tilbage og ser på, hvad hun rent faktisk sagde, så overvejede hun at anbringe nogle kriminelle asylansøgere på et sted, hvor de ikke kunne lave flere tyverier, mens man behandlede deres sag. Altså ikke alle fremmede, indvandrere, flygtninge eller asylansøgere«.\nKan man da ikke kritisere, at kriminelle asylansøgeres sager skulle behandles anderledes end andre kriminelles?\n»Jo, det er fint at kritisere det, hun faktisk sagde. Men man skal ikke forvanske det. Den indvandrerfjendske fløj dyrker, at den humanistiske fløj hader danskerne, hader leverpostej og alt, som er typisk dansk. Det er et andet eksempel på, at man skyder modparterne nogle motiver i skoene, som de slet ikke har ytret«.


Ude efter Kejseren med Mariehønen – Københavns dykkerklub\nWreckElite – M575 (11. Feb)\nUde efter Kejseren med Mariehønen\nTur til Der Kaiser S/S – Elsass – 4 feb 2017\nSom holdets Benjamin i KDK sammenhænge blev det besluttet ved flertals beslutning 3-1 at jeg skulle stå for turrapporten denne gang. Så jeg vil ydmygt forsøge at leve op til forgængerne i denne stolte tradition.\nDeltagere var Rasmus Terpgaard, Jesper Yde Thomsen, René B. Andersen og undertegnede.\nTuren startede som såden en tur starter: Rasmus, Jesper og jeg mødtes i klubben kl 7, pakkede Rasmus bil med gear, hægtede Mariehønen på, og kørte mod Røsnæs havn ved Kalundborg, hvor Rene skulle støde til.\nEfter en tur i højt lummert humør, gennem et smukt diset dansk landskab, hvor det til tider føltes som vi kørte på toppen af en tromle der vedvarende gav os den samme vej uden mulighed for at komme fremad – og et kort besøg hos Meny i Kalundborg med et mærkværdigt system for prissætning og syn på kaffe – ankommer vi til Røsnæs havn.\nHer venter Rene – og her starter eventyret for alvor.\nRene har glemt batteriet til sin varmedragt og der opstår en del palavren frem og tilbage om hvorvidt Jesper behøver batteriet til den varmedragt han selv skal prøve for første gang. Vi bliver også præsenteret for Rene´s nye dragt, og får at vide at Rasmus har fået repareret sit hoved og glæder sig til at se hvordan det virker. Der er pludselig mange brikker i spil.\nEfter endt omklædning i Røsnæs havns klubhus med udsigt til vinterbadning, lokale fiskere og diset fladt vand, sejler vi ud mod Elsass – Der Kaiser.\nPå turen ud bliver Mariehønen testet på alle mulige måder, til stor glæde for de der har sejlet med hende før. Selv – som nyest tilkommende – kan jeg kun klappe med og glædes.\nVel fremme, anker kastes, en kejseren fanges.\nHold 1, Jesper og undertegnede, gør os klar til 1. dyk, og det er så her Jesper har besluttet sig for – uden at delagtiggøre os i sin plan – at se om man kan dykke udelukkende med den yderste lynlås lukket. Efter et hurtigt backroll og en lidt hurtigere tur op igen – vel hjulpet af Rasmus og Rene -, kan han videregive at én lynlås ikke er nok, samt at vandet først kommer ind ved skulderen. Det er her det bliver besluttet at testen af den nye varmedragt sagtens kan ske i Mariehønen.\nHold 1 udvides med Rasmus og Rene der begynder at gøre sig klar.\nVel i vandet, nedstigning. Ved knap 20 m konstatere Rasmus og jeg at Rene ikke er med. Opstigning. Rene er på vej op i Mariehønen igen med en flooded handske. Om det er sket i rene solidaritet med Jesper vides ikke. Rene bliver ihvertfald på ribben og holder Jesper med selskab.\nHold 1 og 2 er blevet til hold 3.\nNedstigning, markant springlag på 15 m, 1-2 m sigt og 5 grader under. Der bindes line på ankeret og udforskningen påbegyndes.\nKejseren er spredt ud over et stort område og smukt begroet. Nøgensnegle, maskeringskrabber, troldhummer, søpindsvin, og en masse andet liv har indtaget vraget og de forvredne metalrester står skulpturelt op fra bunden, skygger mod den grønne baggrund. Rene har tidligere taget en del billeder som viser stedet.\nVi driver stille rundt mellem resterne, stopper op, kigger ind de få steder man kan det, binder på med jævne mellemrum.\n30 minutter inde i dykket beslutter vi at vende om. Vi driver tilbage, binder af. Uden linen havde vi aldrig fundet tilbage til ankeret.\nVi får ankeret løs, og så slår næste oplevelse til: Rasmus´ JJ får et ildebefindende – først et PO2 på 0,01 og lige efter over 1,6 – og han må baile ud.\nVel oppe i Mariehøne igen bliver det – uden håndsoprækning – besluttet ét dyk idag måtte være nok. Det har blæst lidt op, og vi sejler tilbage mod Røsnæs. Der er bred enighed om et formålet med turen har været at teste gear. Neptun kastede sin trefork mod båden, og jeg var den eneste der gik ram forbi. Det skal dog også siges at Jespers varmedragt i den grad viste sit værd.\nResten af turen forløber begivenhedsløst og efter bogen.\nPå trods af en del uforudsete begivenheder var humøret højt, og set ud fra mit synspunkt den eneste måde jeg kunne have lyst til at fordrive denne lørdag.\n° Course Director\n° JJCCR Mod 3\n° Inspiration Mod 1\n° Trimix Diver\n° Full Cave CCR\n° Exploration Diver på backmount og sidemount\n° Cave 1


§9.4 forløb - uu\nEt §9.4 forløb er et særligt undervisnings-og vejledningsforløb for elever i folkeskolens 8. og 9.klasser.\nElever, der viser tegn på skoletræthed, koncentrationsbesvær, og som evt. viser lyst til og interesse for kreative og/eller praktisk fag. Elever, der af forskellige årsager, har svært ved at gå til og få udbytte af boglige fag.\nFormål med 9.4\nFormålet med forløbet er, at ovenfor nævnte elever kan fortsætte/gennemføre deres folkeskole og gå til afgangsprøve i de obligatoriske fag, og evt. blive uddannelsesparate.\nForløbet kan gennemføres på to forskellige måder.\nDet kan være et længere sammenhængende praktikforløb (max.13 uger indenfor de 12 måneder, som praktikken ligger i) og/eller undervisning på en erhvervsskole (max. fire uger pr. år). Det skal efterfølgende sikres, at eleven modtager undervisning, således at han/hun kan opfylde fagenes mål og krav.\nTo dages praktik (max.13 uger indenfor de 12 måneder, som praktikken ligger i) og tre dages undervisning på en erhvervsskole (max. fire uger pr. år) eller på elevens skole, hvor eleven som minimum modtager undervisning i dansk, matematik, engelsk og F/K i et omfang, så fagenes mål og krav kan opfyldes.


Webinar: Skab fællesskaber med dit byggeri - Bygherreforeningen\nWebinar: Skab fællesskaber med dit byggeri\nHvordan kan byggeriet understøtte fællesskab i bylivet? På dette webinar diskuterer vi, hvad du som bygherre, byplanlægger eller arkitekt skal tage højde for, hvis du vil skabe attraktive byområder hvor fællesskaber bliver en integreret del af dine byggeprojekter og den efterfølgende ibrugtagning.\n1500 kr. ex. moms\nPå dagen tager vi fat i spørgsmålet om, hvordan vi får skabt en positiv byudvikling fra begyndelsen, når vi planlægger nye byområder, og på hvordan man kan gribe opgaven an. Du bliver klogere på, hvordan du som bygherre kan skabe fællesskaber gennem dit byggeri, og dermed lægge et godt fundament for at øge både efterspørgsel og interesse for disse attraktive og levende byområder.\nSom en konsekvens af COVID-19 har byområder ligget øde hen i flere måneder, og med en langsom genåbning af landet, står det klart, hvor meget beboerne har savnet fællesskaberne i byggeriet, da områderne med glæde bliver taget i brug igen. Derfor ser vi nu på, hvordan disse områder kan optimeres yderligere til fremtidig glæde og gavn.\nWebinaret er for alle, som har interesse i at skabe levende og gode byområder, herunder private og offentlige bygherrer, byplanlæggere, arkitekter og rådgivere.\n09:00-09:10 Velkomst og introduktion til onlineværktøjet Teams\nEmily Krygell Schrøder, kommunikationsmedarbejder, Bygherreforeningen\n09:10-09:40 Hvordan skabes det fælles i fremtidens by?\nDe seneste år er der kommet fokus på den fællesskabsorienterede boligform, særligt på seniorbofællesskaber. At bo fælles er der historisk en lang tradition for i Danmark i forskellige bølger. Med en bølge fra idealet om kernefamilien i parcelhuset til en 1960’ernes kollektiver og beboerdrevne bofællesskabsbyggeri til nutidens nøglefærdige fællesskabsorienterede boligmiljøer. Boligmiljøer, hvor beboere flytter ind i en færdigbygget boligstruktur, designet til fællesskab.\nDisse fællesskabsorienterede boliger skyder i den grad skyder op rundt omkring i landet. Men hvilke samfundstendenser er de fællesskabsorienterede boliger udtryk for? Og hvordan indtænkes forholdet mellem den byggede struktur og fællesskabets grundmodus: Relationsopbygning? Det giver Marie Louise og Marlene et indblik i\nMarie Louise Hartvig Widding, Rådgiver i lokaludvikling, SeTilSiden Aps & Marlene Rishøj Cordes, Strategisk rådgiver i seniorlivets transport- og boformer, Kjær & Co Consulting\n09:40-10:10 Stort brugerengagement i grønne byfællesskaber i hele Danmark\nNy forskning der kortlægger de civile grønne byfællesskaber i byer og byområder landet over, viser at næsten hver anden dansker er engageret i aktiviteter for at skabe forskellige former for grønt byliv. Desuden viser forskningen en stor velvilje blandt borgerne i at deltage i fremtidige aktiviteter med dette formål, og det vidner om et stort potentiale for brugerinddragende processer.\nAnders Blok, lektor ved Sociologisk Institut og leder af forskningsprojektet ”Grønne fællesskaber i byerne”\n10:20-10:50 Indretning af nærområdet med plads til fællesskab\nForeningsliv, bevægelse og fritidsaktiviteter er afgørende for at skabe et godt nærmiljø i byområdet. Det kan give udfordringer i de nye byområder, da det skal etableres og kræver ildsjæle til at bære igennem. Ofte kan fysiske transformationer og nye faciliteter være med til at skabe en forandring. Hvilke gode erfaringer har Lokale- og Anlægsfonden med projekter, som understøtter fællesskab i bylivet?\n10:50-11:20 Storytelling og lokale ildsjæle som katalysator for byudvikling\nByudvikling er i Rune Kildens øjne ikke en rigid proces mellem bygherre, arkitekt og kommune, men bør involvere hele byen. Han mener desuden at projektkonkurrencen dræber kreativiteten. Rune står bag et væld af byudviklingsprojekter og har sit navn stående på hvert fjerde projekt i Aarhus Ø. Han samarbejder med bl.a. BIG og Lendager og står bag Bassin 7 og havnebadet i Aarhus, ligesom han nu er involveret i projektet Lighthouse som bliver Danmarks højeste bygning. Derfor er han pt optaget af, hvordan man skaber liv og fællesskaber i højt byggeri.\nRune Kilden, developer, Kilden & Mortensen\n11:20-11:45 Diskussion og afrunding\n11:45 Afrunding og tak for i dag\nDu tilmelder dig her på siden, og derefter vil du modtage en invitationsmail fra os med link til online-mødet. Webinaret afholdes fra kl. 09:00-11:45, og tilmelding er bindende. Læs mere om praktisk information.\nOnline kursus om APP18: Appendikser til AB18\nPå dette online kursus får du overblik over og kendskab til de fire appendikser til AB18-systemet og mulighed for at stille spørgsmål til, hvordan du anvender dem i praksis.\nIntroduktion til BR 18\nBR18 betyder nye roller og opgaver i samarbejdet mellem bygherrer, myndigheder og rådgivere. I løbet af dette kursus får du en introduktion til BR18, særligt med fokus på de administrative…\nEt øget fokus på cirkulær økonomi og den bæredygtige dagsorden stiller store krav til bygherrens materialevalg. Men hvad er egentligt bæredygtigt og hvilke nye tiltag findes på byggematerialeområdet? På denne…


I den her megasøde video bekræfter Noah Centineo og Lana Condor 2’eren til ”TATBILB”! | Vi Unge\nI den her megasøde video bekræfter Noah Centineo og Lana Condor 2’eren til ”TATBILB”!\nDen mest populære Netflix-film i 2018 får en efterfølger! Det betyder, at vi ikke skal vente længe, før vi ser mere til den superflotte fyr Noah Centineo og vildt søde Lana Condor.\nFredag, 21. december 2018 - 13:55\nDer er nok ikke mange, der har været i tvivl om, at ”To All the Boys I’ve Loved Before” ville få en efterfølger. Men hvis du var, har Lana Condor og Noah Centineo, som spiller Lara Jean og Peter i filmen, nu offentligt afsløret, at endnu en film er på vej.\nI videoen laver Lana en plan over, hvad hendes venner skal have i julegave, men hun er i tvivl om, hvad Noah skal have. Heldigvis ringer han til hende på FaceTime, hvor de aftaler, at Lana godt må fortælle deres store nyhed til alle deres fans – altså at der kommer en 2’er til ”To All The Boys I’ve Loved Before”!\nLæs også: Omg! En 2-er af "To All the Boys I've Loved Before"\nMen til sidst i videoen ringer hun en hemmelig person op og siger: ”Du bliver den perfekte John Ambrose”. John Ambrose var fyren, som Lara Jean havde været til et FN-workshop for folkeskoleelever med og altså også havde sendt et kærlighedsbrev til.\nDu kan måske huske til sidst i filmen, hvor en fyr ringer på Lara Jeans dør med et brev og en buket blomster? Det er John Ambrose, men det er altså ikke heeelt sikkert, at det er den samme skuespiller, Jordan Burtchett, der vender tilbage i 2’eren.\nVi ved faktisk slet ikke, hvilke skuespillere, der vender tilbage i den kommende efterfølger. Det er kun Lana Condor og Noah Centineo, der har bekræftet, at de forsætter (men altså, de er jo så også de vigtigste, så vi er helt tilfredse!). Det bliver spændende at se, om nogle af skuespillerne bliver skiftet ud, eller om der kommer nye karakterer, som vi ikke kender, med. Men hvis bare 2’eren bliver lige så god som den første film, så skal vi nok klare os.


Den kloge ungdom: Læs Ane Lynge-Jorléns bidrag til Røde Kors-bogen 'Genbrugsmode' - Fashion Forum\nNy bog giver opdateret blik på genbrugsfund og arvestykker, men byder også på litterære indspark til at forstå modens historie og nye virkelighed. Vi bringer et uddrag af bogen her.\nFoto: Designers' Nest, på forsiden designer Kristine Sehested-Blad, 2018.\nI samarbejde med Røde Kors har designer Soeren le Schmidt skabt bogen Genbrugsmode, der gennem et omfattende visuelt materiale giver både idéer og instruktioner til, hvordan man kan upcycle tøj, der enten ikke længere passer, er arvet eller måske fundet i en genbrugsbutik. Bogen er redigeret af Malou Wedel Bruun og har desuden skriftlige bidrag af nogle af landets førende modejournalister og modeforskere herunder Lotte Freddie, Uffe Buchard, Maria MacKinney-Valentin og Ane Lynge-Jorlén, hvis bidrag vi bringer her.\nDen kloge ungdom\nGenbrugstøj, krøllet papir og gamle IKEA-tekstiler. Imens den etablerede modeverden vrider sig for at omstille maskineriet til grønnere metoder, er de helt unge modedesignere allerede godt i gang, og helt uden at gå på kompromis med den æstetiske appel. Tværtimod inspirerer deres sprudlende og gakkede kreativitet til at nytænke sit eget forhold til, hvad tøj egentlig er. Ane Lynge-Jorlén, som står i spidsen for den nordiske talentpris Designers’ Nest, fortæller her om de bedste bæredygtige eksempler fra næste generations designere.\nDet er sommeren 2007, og en bruds kjoleslæb følger lidt hjælpeløst efter hende ind på catwalken på et rullebord, der trækker skævt. Som var hun Frankensteins vakkelvorne, selvlavede hustru. Hårene rejser sig på mine arme i begejstring over konceptet og dets indirekte kritik af ægteskabet; og mange af de andre, mere kommercielle kollektioner fra de etablerede designere, jeg havde set under modeugen dengang for nu 13 år siden, blegner.\nDette var min første erfaring med talentprisen Designers’ Nest, som viser de bedste bud på fremtidens modedesign, ofte med en grøn profil skabt af dimitterende designere fra de nordiske designskoler. Bruden her var blandt mange andre kollektioner i et noget langt show med gakkede, poetiske og fyrige bud på fremtidens design – alle skabt uden om den økonomiske virkelighed, som de etablerede modemærker befinder sig i.\nVi forbrugere får typisk at vide, at vi er sløve til at ændre vores vaner og uvidende om kvalitet, og der gives mange worst case-eksempler på modevirksomheder, der sviner vores verden til. Det er tunge og vigtige argumenter. Men der findes også best practice og allerede-eksisterende alternativer til den masseødelæggende mode, og den ulmer i vækstlaget hos næste generations designere, bl.a. altså designtalenterne i Designers’ Nest, som let kunne vise vej for de store mastodonter, hvis ellers de tør at integrere holdbare byggesten såsom bæredygtige materialer eller genbrug og ikke mindst at skrue produktionsmængden ned.\nDesigner Lili Pham, Designers’ Nest 2018.\nFRA KOPI TIL KOPI TIL NY ORIGINAL\nI 2018 viste Designers’ Nest-finalist Lili Pham fra Designskolen Kolding upcycling og genbrug på eminent vis. Phams kollektion var baseret på ’re-copying’, dvs. genkopiering af highstreet-tøj, der i sig selv allerede ofte er en kopi. Hvert stykke tøj i hendes kollektion var fra H&M købt i genbrugsbutikker, som hun så havde redesignet med dekonstruerede teknikker og sammensætninger med andre tekstiler, bl.a. fra IKEA, der fik et helt nyt og meget appellerede liv. Faktisk ikke så langt fra den franske filosof Jean Baudrillard, som i 1980’erne skrev om en postmoderne kultur, hvor alt efterhånden er gennemsyret af kopier af kopier; hvor det ikke længere er muligt at skelne den ægte og oprindelige version fra den simulerede og kopierede. Men i Phams kollektion løftede det sig med smukke sammensatte silhuetter, asymmetri, draperinger og jakker sat sammen med skjorter og kjoler. At Pham i dag er ansat hos modehuset Givenchy i Paris, bekræfter hendes indlysende talent.\nMilka Seppänen, Designers’ Nest 2020.\nKRØLLET PAPIR OG NYE, MEN FALMEDE TRØJER\nSamme år vandt Kristine Sehested-Blad fra designskolen KADK tredjepladsen i Designers’ Nest med en kollektion, som var inspireret af kunstneren Claes Oldenburgs brug af tilfældige og forhåndenværende genstande. 70 procent af Sehested-Blads kollektion var bæredygtig og bestod af krøllet papir fisket op fra skraldespanden, genbrugte T-shirts og slidt sengetøj sat sammen i lag med vatterede og kontrasterende materialer og farver. Sehested-Blads “tingfinder-kollektion” deler et slægtskab med modehuset Maison Margiela, hvor hun også i dag er ansat.\nDesigners’ Nest 2020’s førsteplads gik til den unge finne Milka Seppänen, som er uddannet fra modelinjen på Aalto University i Finland. Med en herrekollektion, hvis internationale æstetik ligner noget, man kan se gå ned ad catwalken i Paris, imponerede Seppänen hele juryen med sit solide greb om håndværket og sin æstetiske indarbejdning af genbrug. Med sin hybridstil, der blander 70’ernes punk og tiden lige inden grunge, er den subkulturelle inspiration tydelig, og den er desuden understøttet af, at de fleste af materialerne er genbrugstøj, der er bearbejdet, patchworket, farvet og gendesignet til nye former – præcis som de oprindelige undergrundskulturer gjorde det, da de skabte deres karakteristiske look. Her var det Seppänens mors gamle læderjakke og tøj fra hendes venners garderober, tilsat egne nystrikkede sweatre med et bevidst ”falmet” look. Men Seppänens kollektion løftede sig fra en nostalgisk omgang med fordums subkulturer og var et oplagt bud på begavet og vellavet samtidsmode.\nDirektør for Designers’ Nest, modeforsker, lektor og kurator Ane Lynge-Jorlén.\nPham, Sehested-Blad og Seppänen viser alle tre, at med pondus og spidsfindig kreativitet kan allerede-produceret tøj, ting og sager omdesignes til særdeles appellerende, nyt tøj. Kigger man tilbage i historien er omdesign ingen nyhed, men noget man har gjort i alle tider præget af knaphed. Som for eksempel under 2. Verdenskrig, hvor den britiske regering plæderede for ’make do and mend’, altså at slidt tøj skulle omdesignes, så tøjets levetid forlængedes i nye former.\nDesigners’ Nest fremmer ikke praktisk hverdagstøj. Men verden har heller ikke brug for flere hvide T-shirts … Til gengæld fremmer vi original, ansvarlig og intelligent mode, der får os til at tænke på sammenhængen mellem mode, mennesker og fællesskab, uden at gå på kompromis med æstetikken.\nBæredygtighed har vist sig at være kompleks, og ofte bliver gode intentioner manet til jorden af ny forskning, som viser, at det, vi troede var bæredygtigt (som f.eks. økologisk bomuld), desværre ikke altid er så bæredygtigt på den lange bane (den kræver lige så meget vand og jord som den uøkologiske …). Herfra, hvor jeg står, ser jeg, at ilden brænder lidenskabeligt i de nordiske designskolers dimittender, som designer klogt og for et bedre modesystem. Lad den aldrig slukkes.\nForsiden af bogen Genbrugsmode, der er skabt i samarbejde mellem Røde Kors og Soeren le Schmidt og udgivet på Gad’s Forlag i 2020.


PS-Avisen side 13\nJuletræsfest 2016 på Center Møllegården Skive\nI dette Luther-jubilæums-år, der snart rinder ud, er det værd at nævne, at Martin Luther, udover de utroligt mange andre betydningsfulde ting, han står for, også er fader til kirkesalmen, som vi kender og bruger den. Indtil Luthers tid var en ”salme” en af Davids Salmer fra Bibelen. Blev der talt om ”Salmebogen”, var det ”Salmernes Bog”. Men Martin Luther gendigtede en række Davidssalmer til ”kirkesange”, som blev sunget ved gudstjenesterne og var et vigtigt element til dannelse af fællesskabsfølelse i den evangelisk-lutherske reformation – når man sang sammen, hørte man sammen. Siden Luther har der været rigtig mange udgivelser af samlinger af salmer. Oplagene steg med bogtrykkerkunstens udvikling og befolkningernes voksende evne til at læse, og her 500 år efter Reformationens start er salmebogen en helt selvfølgelig del af de fleste danskeres bogsamling – i hvert fald de danskere, der er konfirmerede.\nDet er nok ikke forkert at hævde, at rigtig mange danskeres yndlingssalme er ”Glade jul – dejlige jul”. Denne ret korte julesalme forbinder vi alle med hyggelige julestunder helt tilbage til barndommen – og den går aldrig af mode. Salmens tekst er skrevet af Bernhard Severin Ingemann, (1789-1862), den kendte danske forfatter af historiske romaner som ”Holger Danske” og salmer som ”Julen har bragt velsignet bud”, ”Dejlig er jorden”, ”I østen stiger solen op” og ”Nu titte til hinanden”.\nHovsaløsning i Østrig juleaften 1818\nIngemann har haft et østrigsk forlæg til salmen. Juleaften 1818 var der problemer i Sct. Nikolaikirken i Oberndorf ved Salzburg: Orglet kunne ikke spille pga. en fugtskade, og kirkens unge hjælpepræst, Joseph Mohr, måtte tænke konstruktivt for at redde gudstjenesten julenat. Han havde heldigt nok et juledigt liggende, og han bad kirkens organist Franz Xaver Gruber om at skrive en melodi til digtet, så det kunne synges ved midnatsgudstjenesten af Franz Gruber, ledsaget af et kor og Joseph Mohr på guitar. ”Stille Nacht, heilige Nacht” blev uropført julenat 1818, og salmen er siden blevet den salme i verden, der er oversat til flest sprog, og altså synges af flest mennesker! Den amerikanske udgave hedder ”Silent night, holy night” og blev skrevet i 1863.\nB.S. Ingemanns version\nB.S. Ingemann skrev sin ”Glade jul, dejlige jul” i 1850. Han har overtaget Franz Grubers melodi; men teksten er helt hans egen, selvom ånden i de to salmeudgaver føles ens.Første linje i første strofe i den danske salme anslår tonen: ”glad” og ”dejlig” er tillægsord, der priser julen som en stor glæde og nydelse i vores liv. Med ”engle dale ned i skjul” tænker læseren/sangeren nok først og fremmest på store stille snefnug – i Ingemanns oprindelige udgave stod der ”Engle flagre bag sky iskjul”, og dette billede kan også bruges om stjerner en nat med skyer, der bevæger sig henover himlen og dækker og afdækker stjerner. I hvert fald bliver forbindelsen mellem det himmelske og det jordiske etableret; og når man i næste linje synger, at de ”flyve med Paradis-grønt”, får man idéen, at det er engle, der har sørget for juletræ og anden grøn pynt i hjemmet (hid betyder hertil) samtidig med, at den bibelkendte læser vil tænke på duen, der kom flyvende med en olivengren til Noahs ark efter syndfloden – et stærkt billede på nyt liv og overlevelse. Englene, der er kommet til hjemmet og går rundt iblandt os usete (lønlig betyder i det skjulte) ser efter, at menneskene opfører sig godt og efter Guds bud.\nI strofe 2 føres man tilbage til den oprindelige julenat i Betlehem, hvor Jesusbarnet bliver født og lagt i en krybbe, mens engle synger, og hyrder på marken får deres livs oplevelse – en oplevelse, som har givet genklang lige siden: ”Evig/salig er englenessang” betyder, at det kristne budskab og den største glæde er fortsat lige siden den første julenat og vil fortsætte for evigt.\nStrofe 3 fortæller, at Guds søn julenat blev menneske og boede blandt mennesker, og stadig bor iblandt os, og at døren til Himmerige derfor stadig står helt åben. I fjerde strofe betones så, at denne ”oplukte”, altså åbne, dør betyder, at vi, store som små, er frelste gennem Jesusbarnet og kan nyde fred, både på jorden, i syngende stund juleaften, ”Fred på jord, fryd på jord”, og i efterlivet ”Salig fred, himmelsk fred”.\nMilliarder af mennesker\n”Glade jul, dejlige jul” vil bestemt stå højt på listen over umistelige værdier hos de fleste danskere; men det er sjovt at tænke på, at salmen, der begyndte som en hovsaløsning i en østrigsk landsby, er blevet oversat til mere end 300 forskellige sprog og synges af milliarder af mennesker mere eller mindre samtidigt juleaften.\nKilder: Folkekirken.dk, Juleweb.dk og Den Danske Salmebog Online


sidliggodt.socialstyrelsen.dk - Faaborg-Midtfyn Kommunes lejringskatalog er blevet opdateret\nFaaborg-Midtfyn Kommunes lejringskatalog er blevet opdateret\nLejringskataloget fra Faaborg-Midtfyn Kommune er blevet udvidet og opdateret i januar 2019.\nLejringskataloget fra Faaborg-Midtfyn Kommune fås nu i en udvidet og opdateret version. Lejringskataloget er til dig, der skal lejre en person eller ønsker inspiration til din viden om lejring. I lejringskataloget kan du finde viden og konkrete eksempler på lejringer, der kan afhjælpe forskellige problematikker.\nOpdateringer i videnskapitlet\nKataloget er udvidet i videnskapitlet med et afsnit om alignment, brug af plejeseng, nedlejring, vendeskema og lejringsplan. Princippet i nedlejring er at give borgeren små, rolige aflastende stillingskift, samtidig med at nattevagterne kan udføre deres omlejringer med små tilretninger. Der er præsenteret en måde at anvende et vendeskema på, så nedlejring indgår i det, samt præsenteret en lejringsplan, som helt lavpraktisk kan være med til, at man får fulgt op på, om indsatsen virker.\nDøgn ur-overblik over stillinger - et redskab, der kan være med til at sætte fokus på de stillinger, borgere sidder eller ligger i i lang tid og anvendes til efterfølgende at lave en handlingsanvisning – er også blevet tilføjet – sammen med P-skiven, som har fokus på stillingskift, der kan være en hjælp ift. at få lavet de aftalte stillingskift.\nHent den opdaterede version af lejringskataloget under Redskaber i SidLigGodt Vidensbanken.\nInternational Seating Symposium 2020\nSagsbehandler (ergo-/fys) Kalundborg kommune. Ansøgningsfrist 20.02.20\nmanuel kørestol, krydsramme, sidestøtte, junior\nNæstved Kommune søger visitator til hjælpemiddelområdet\nKolding Kommune søger erfaren ergo/fysioterapeut til bilsagsbehandling.\nViTSi-konferencen 2019 UDSAT\nBoganmeldelse - siddestillinger


Familjeliv, kapitel 4\nÅbningssiden » Kilder » Bøger » Selvbiografier » Familjeliv » Familjeliv, kapitel 4\nVor hidtidige Levevis uden fast Vinterbolig maatte nødvendigvis ophøre, da Børnene blev saa store, at der skulde sørges for ordenlig Undervisning til dem. Vi valgte da at bo i Hillerød, tiltrukket baade af den vidunderlige Omegn og af Byens ualmindeligt gode Skoleforhold. Desværre var der paa det Tidspunkt en alvorlig Bolignød i Byen. Vi maatte i den første Tid bo i en kedelig Vognmandsgaard1, hvor vi plagedes af al Slags Spektakkel. Men atter en Gang hændte det mig, at Fru Fortuna hjalp mig ud af en pinagtig Forlegenhed og spillede mig en uventet Lykke i Hænde.\nEn Formiddag gik jeg ind til Byens Frisør for at blive klippet. Mens Saksen kappede løs i Hovedets mørke Vildnis, fortalte den snaksomme Mand mig, at hans ældste 86 Kunde, en gammel Pastor emeritus og Enkemand, som endnu den foregaaende Dag var gaaet gennem Gaden, om Natten var død af et Hjerteslag. Jeg havde ikke kendt Præsten2, havde aldrig set ham; men altid, naar jeg var kommen forbi det Sted, hvor jeg vidste han boede, havde jeg med Misundelse set op til hans Vinduer. Fra Huset, der laa højt og frit i Byens Udkant, maatte der nemlig være et vidunderligt Syn udover Slotssøen til selve Slottet og dets herlige Parkomgivelser. Jeg bad derfor nu Frisøren om at skynde sig med mig, og en Timestid senere sad jeg hos Husets Ejer3, en Murermester, og underskrev en Kontrakt, der gjorde mig til den gamle E223 Pastors Efterfølger i hans Lejlighed og Arvtager til en Udsigt, som ingen i Danmark kunde have prægtigere.\nI dette Skønhedsrige boede vi nu en Række Aar og oplevede der blandt andet den store politiske Begivenhed, der er bleven kaldt "Systemskiftet". Det stejle Godsejerregimente – Estrupiatet – der havde gjort Land og Folk til en Fabel for det øvrige Norden, 87 brød i denne Tid endelig sammen. Den gamle Konge var bleven træt af Modstanden og udnævnte en Dag4 et Ministerium, hvori baade en Bonde og en Landsbyskolelærer havde Sæde. Folket jublede, og rundt om i Landet fejredes Begivenheden med store Fester. Ogsaa København hyldede den nye Regering og holdt en Fest for den i selve Kongens Have, der for den Dag blev omdannet til en folkelig Dyrehavsbakke.\nI de større Byer holdt den løftede Stemning blandt Befolkningen sig forøvrigt ikke ret længe. Her havde en ny Konflikt, den mellem Lønarbejdere og Fabriksherrer, i stigende Grad besat Sindene og skabte hver Dag paany Uro. I Hillerød, hvor det politiske Røre aldrig havde ytret sig synderlig kraftigt, og hvor der heller ikke mærkedes meget til Arbejderbevægelsen, gik Livet derfor sin vante Gang lige til den uforandrede Overholdelse af Byens to aarlige, fra Fædrene nedarvede Festdage med Musik paa Torvet og Fællesspisning i Borgerklubben, den ene i Anledning af Kongens Fødselsdag, 88 den anden paa Grundlovsdagen. Det var kun ude paa Landet, især i Jylland, at man fortsat jublede over Ministerskiftet og opretholdt Stoltheden over, at der nu sad en Bonde og en Landsbydegn i Kongens Raad.\nNogen anden Grund til at prise det trufne Valg af Personer til Landets første folkelige Regering var der i Virkeligheden heller ikke. Den nye Statsminister var en anset Universitetsprofessor, men hans Folkelighed var opfunden til Lejligheden. Han bragte heller ikke noget nyt og frugtbart Initiativ ind i Statsstyrelsen eller viste synderlig Iver for at rydde op i gammel Slendrian. De øvrige nye Ministre var professionelle Politikere med den Rævekløgt, der erhverves og udvikles paa Vælgermøder og i Rigsdagen. En af dem, selve Landets Justitsminister, en tidligere Sagfører, afsløredes efter kort Tids Forløb endog som Storbedrager og maatte forsvinde i Tugthuset. Havde det mangeaarige Junkerherredømme bragt Skam over Landet, gjorde de første Resultater af Folkestyret os heller ikke synderlig Ære.\n89 For en lille Tid at komme bort fra det hele og søge Trøst over Skuffelserne besluttede vi for en Gangs Skyld at svigte Rørvig og sammen med Børnene tilbringe Sommeren paa et nyt Sted og i et andet Land. Vi valgte en norsk Egn, som var bleven prist for os.\nE224 Siden jeg i mit 18de Aar første Gang var i Udlandet, havde jeg jo været i adskillige fremmede Lande. Ogsaa vort Naboland Sverrig havde jeg gennemvandret. Derimod havde jeg aldrig været i Norge. Det var saa meget besynderligere som Danmark paa den Tid i literær Henseende var en Provins af Norge og jeg selv med Beundring havde set op til det norske Parnas. Bjørnsons Fortællinger og - i en noget senere Alder - Ibsens Dramaer havde været den Digtning, der i flere Aar betød mest for mig. Alligevel havde det stadig været Syden, der vakte min Udve og drog mig bort fra Hjemmet. Dette mit første Norgesbesøg5 blev nu heller ikke rigtig vellykket. Sommeren var usædvanlig hed, og under saadanne Forhold bliver 90 en norsk Fjelddal i det Indre af Landet let en uudholdelig Varmegryde. De omgivende Højder med den ret ensartede Bevoksning kunde heller ikke faa os til at glemme Alperne og de henrivende smaa schweiziske Bjergbyer6, vi havde holdt saa meget af og følt os saa lykkelige i. Heldet fulgte mig alligevel ogsaa her. Paa Hjemrejsen gjorde jeg Bekendtskab med en prægtig Nordmand7, ved hvem jeg skulde lære Norge at kende fra en ny og bedre Side.\nAllerførst forklarede han mig, at hans Land skulde man i Sommertiden lære at kende fra Søsiden, mens dets Indre skulde opleves med Vinterens Sne, Frost og Skiføre. Selv var han en Søens Mand, Skibskaptajn og Fører af en af de store Dampere, der fra Bergen gik i Rutefart langsmed Norges Vestkyst op til Hammerfest og Nordkap. Han var gift med en dansk Dame og havde sit Hjem i København. Hans Kone havde jeg truffet et Par Gange, og af den Grund fortsatte han og jeg Bekendtskabet herhjemme, et Bekendtskab der blev af stor 91 Værdi for mig. Hans Kone tilhørte en egenartet Søskendeflok, hvis Fader, en bekendt Politiker og velhavende Bladudgiver, af Princip ikke havde giftet sig men ladet sine Børn vokse op som "uægte".\nFor at jeg skulde kunne lære hans Land rigtig at kende, udvirkede denne nye Ven hos sit Selskab, at jeg fik Indbydelse til at gøre ham Følgeskab paa en af hans Sommerture til Hammerfest og Nordkap8. Som Selskabets Gæst gjorde jeg da Aaret efter9 Rejsen med ham ind og ud af Vestlandets underskønne Fjorde og videre nordpaa til den fantastiske Oplevelse, der hedder Midnatssolen. Efter denne Eventyr-Sejlads var det absolut forbi med min Forkærlighed for Syden. Det blev fra nu af Norge, der lokkede mig; og samtidig med, at min Begejstring for Landets vilde Skønhed voksede, øgedes ogsaa min Interesse for det norske Folk og dets nationale Kultur. Der var navnlig en af Tidens Digtere, der optog mig, fordi han ligesom den norske Natur var saa E225 ulig alt, hvad jeg kendte baade hjemmefra og fra den tidligere 92 norske – bjørnson-ibsenske – Literatur. Det var Hans E. Kinck'1. Jeg havde aldrig hørt hans Navn før, og endnu den Dag i Dag er han jo ret ukendt for os. Nu er han død, og selv i hans eget Land kan man stadig træffe Folk, der aldrig har læst noget af ham. Hamsun kender alle, og han er jo ogsaa god nok, tilmed halvvejs dansk, naar han med sin underfundige Fortællekunst som en Troldmand haler allehaande mærkelige og pudsérlige Ting fra flagrende Duer til mjavende Kattekillinger og hvide Mus op af en tom Hat. Men Kinck'2 var en vulkansk Natur. Hans Forfatterskab absolut ingen Gyngestols-Læsning. Det er en ofte tung Fjeldvandring op ad stejle og vilde Stier, gennem Ødemarker der er fattige paa Blomster men med storslaaede Udsyn og vidunderlige Luftspejlinger.\nDet hedder jo nok, at det i Kunsten kun er det bedste, der formaar at hævde sig i Kappestriden, og at det alene er det allerbedste, der bærer Sejrsprisen hjem. Men det passer ikke altid. Det er altfor ofte netop det 93 næstbedste, der er det virkelig Stores farligste Rival.\nTuren langsmed Norges Vestkyst op til Nordland foretog jeg en Gang for Modsætningens Skyld i Aarets Mørketid. Midt i Vinterens Hjerte10 gjorde jeg Rejsen, da der selv i Middagstimen knap nok var nogen rigtig Dag. Til Gengæld foregik Sejladsen under en straalende Stjernehimmel; og – som en Erstatning for Sommerens Midnatssol – stod der over den nordlige Horisont dette gaadefulde Polarlys, en Lysbue, hvorfra urolige Flammer jog ud over Himlen som Straaler fra en underjordisk Esse. Det er Skæret fra denne mystiske Ild, som i strenge Vintre undertiden kan ses ogsaa i Danmark.\nNytaarsdag naaede Skibet Hammerfest, Evropas nordligste Handelsplads den Gang. Her boede den fattigste Del af Befolkningen, 94 Lapperne, Ur-Indvaanerne, endnu i Jordhytter som i Stenalderen. Jeg overværede Gudstjenesten i Byens lille Trækirke og sad her i en mærkelig blandet Menighed, bestaaende af storskæggede Nordhavsfiskere og stueblege Kontorfolk, af vildt udseende Pelsjægere og smaa, puslingeagtige Stenaldermennesker i rødkantede Vadmelstrøjer og Snabelsko af Dyreskind. Det var saa meget underligere for mig at befinde mig i en saadan Ishavs-Forsamling, som jeg netop i den senere Tid havde maattet høre saa meget om, at det skulde være tvivlsomt, om jeg selv var af ren nordisk Æt. Siden vi var flyttet til Hillerød og havde faaet København saa meget nærmere, havde jeg ikke kunnet E226 undgaa at komme ud for en Del af den Snak, der gik om mig derinde. Og nu havde en eller anden Sladderhank11 sat i Omløb, at vi Pontoppidan'er fra Randers var af fremmed Afstamning og vistnok havde jødisk Blod i Aarerne.\nEn af de første, der havde nævnet noget til mig derom, var Edvard Brandes. Da vi 95 en Gang traf hinanden i København12, havde han indbudt mig til at spise hos ham den Dag. Han vidste, sagde han, at han skulde have sin Livret, Scholunt, til Middag, og det kunde interessere ham at vide, om jeg delte hans Smag for denne guddommelige Spise. At han havde en lumsk Hensigt med Indbydelsen, gik først op for mig bagefter.\nEdvard Brandes havde ved sit første Ægteskab tilgiftet sig en ret betydelig Formue. Alligevel havde han efter Hustruens tidlige Død slet ikke ført noget selskabeligt Hus. Med sin stadig voksende Indflydelse baade som Politiker og Skribent var han mere og mere gaaet op i Arbejdet for Partiets og sin egen Magtforøgelse. Ligesom hans Forbillede Benjamin Disraeli, der skønt Jøde endte som engelsk Lord og Førsteminister, lykkedes det ham jo ogsaa tilsidst at blive Medlem af et Ministerium og Styrer af Statens Finanser i nogen Tid. At jeg var bleven en af de ikke mange, han i tidligere Aar indbød til sig og saa' ved sit Bord, var mig selv længe en Gaade. Indtil han en Gang lod 96 et Par Ytringer falde, der viste, at ogsaa han troede paa Rygtet om min fremmede Afstamning, og at han og jeg med andre Ord var Stammefrænder. Den Scholunt, han hin Dag indbød mig til, – en kraftig, let krydret Suppe med smaa Kødstykker i – var en gammel jødisk Sabbathspise, som dels af Hensyn til dens ærværdige Ælde, dels paa Grund af visse Omstændigheder ved dens Tilberedelse blev nydt med ganske særlig Andagt i rettroende jødiske Hjem. Da det nemlig efter Loven var Jøderne forbudt at tænde Ild paa i Sabbathen, blev Helligdagsmaden tilberedt allerede om Fredagen og stod derefter Natten over paa Gløder og smaakogte, mens Husets Kvinder skiftedes til at vaage over den og fremsige Bønner og fromme Besværgelser henover Gryden.\nAt det for Edvard Brandes Vedkommende ikke var religiøse Følelser, der havde gjort denne Sabbathspise til hans Livret, var nu en given Ting. Den Art Fornemmelser laa slet ikke for ham. Men Scholunt – eller "Gruemaden", som den ogsaa kaldtes – var 97 virkelig en prægtig Spise, og da han saa', at jeg forstod at paaskønne den og nød den med Velbehag, erklærede han med et muntert Smil, at han heri saa' det afgørende Bevis for, at vi var Racefæller.\nE227 Jeg gjorde ingen Indsigelse herimod saa lidt som imod nogen af de andre ubeviste Paastande om min Familjes Forhold, som i den senere Tid var kommen mig for Øre. Jeg lod Folk snakke, Herregud, hvad vidste vi Mennesker, naar det kom til Stykket, om vor Tilblivelse udover dette ene, at den i alle Racer og Folkeslag hidrørte fra ganske den samme lille intime Proces. Det var netop Bevidstheden om dette fælles Ophav, som forklarede den menneskelige Samfølelse, der var vor sande Religion, et virkeligt Broderskab, der omfattede Individer af alle Racer og Kulører. At de Kristnes Gud, da han bestemte sig til at frembringe et Væsen, der kunde tjene til Forbillede for den hele Menneskehed, foretrak en jødisk Kvinde som Moder til sin Søn, maatte man i hvert Fald være Tysker for at tage Forargelse af.\n98 Med Hensyn til Paastanden om, at vi Børn af Randerspræsten kun var halvvejs danske, hvad Familjen forresten – i hvert Fald de Ældre i Slægten – aldrig havde gjort nogen Hemmelighed af, forholdt det sig saadan dermed. Min Morfar, der havde det gode danske Navn Oxenbøll og i 1867 døde som Byfoged i Vordingborg13, var Barnebarn af en fremmed Sømand, der i sin Tid som Skibsdreng var bleven bjerget i Land fra Rigningen af et strandet Skib paa den jyske Vestkyst. Skibet skal have været genuesisk, Besætningen Spanioler; men da Drengen var den eneste af de Skibbrudne, der kom levende i Land, var man iøvrigt uden Oplysninger om ham og hans Hjemsted. Man havde derfor maattet lade ham blive her i Landet, og han havde faaet Navn efter den vestjyske Landsby, hvor han var vokset op og senere blev gift.\nHans Barnebarn, min Morfar altsaa, havde jeg i mine Drengeaar en Gang besøgt i Vordingborg. Jeg husker ham som en mørkladen gammel Mand med et sært uroligt Væsen. 99 En af hans daværende Embedsbrødre, Saxild, har i nogle efterladte Breve, der er bleven trykte, gjort sig lidt lystig over ham paa Grund af visse smaa Naragtigheder, som han giver den udenlandske Afstamning Skyld for. Han nævner saaledes, hvad ogsaa er rigtigt nok, at Morfar, der selv hed Morten, i Stedet derfor havde givet en af sine Sønner det fremmed klingende Navn Jean Morton.14\nMin Moder mindede i sine yngre Dage en Del om ham af Ydre, var lille af Vækst som han, sorthaaret og med ret kraftige Farver paa Kinder og Læber. Hvad hun iøvrigt kan have faaet i Arv fra Sydboerne i Slægten, fik hun næppe nogensinde selv Lejlighed til at erfare. I Nittenaars-Alderen blev hun allerede Præstekone, og nu fulgte et aldrig afbrudt Hjemmeliv med 16 Barselsenge, en mere end tyveaarig Barnekammer-Tilværelse, helt optaget af Omsorgen for den store E228 Børneflok, der voksede op omkring hende. Jeg kan næsten ikke huske at have set hende udenfor vore egne Stuer.\nTidligt blev hun desuden svagelig og 100 maatte ofte i Maanedsvis ligge tilsengs. Men alt bar hun med en Sjælsstyrke, som hun selv udelukkende tilskrev sin ydmyge Kristentro, fremkaldt og udviklet ved Samlivet med min Far. Da det en Gang kom hende for Øre, at en af Byens Pyntekrukker havde kaldt hendes Liv med dets 16 Barnefødsler for et Martyrium, blev hun alvorligt opbragt. "Saa ved den Stakkel altsaa ikke," sagde hun, "at ved Kristus løftes vi troende Mennesker op over og ud over alle Livets Genvordigheder som paa laante Vinger."\n(Fortsæt til kapitel 5)\nTeksten er overført til netstedet i 2006 af Flemming Behrendt der løbende tilføjer kommentarer til teksten.\nXX er sidetal i originaludgaven af Familjeliv fra 1940, mens EXX er sidetal i 1962-optrykket af Pontoppidans Erindringer.\n Vognmandsgaard: i Møllestræde. tilbage\n Præsten: pastor emer. og enkemand Erik Høyer Møller, f. 1818, død 12.3.1904 i Hillerød. tilbage\n Husets Ejer: murermester Karl Christian Jens Svendsen, f. 1846, som boede i stuen; på 1. sal boede lejeren. tilbage\n en Dag: Det skete allerede i 1901. tilbage\n Norgesbesøg: fandt sted i sommeren 1901 og gik til Greisdalen. tilbage\n schweiziske Bjergbyer: Pontoppidan var aldrig sammen med Antoinette i Schweiz, kun i Tyskland, Østrig og Italien. tilbage\n Nordmand: L. Chr. Eilertsen, gift med Helga Louise Eilerten (1874-1939), datter af Herman Bing (1845-96), medstifter af Politiken og avisens forretningsfører til 1889. Eilertsen døde 25.4.1929; dødsfaldet omtales i et brev fra HP til Jeppe Aakjær 10.5.29. HP fortsatte venskabet med fru Eilertsen der bl.a. var til frokoster med Dina Lea. Hun kendte – ligesom HP – Jeppe Aakjær der havde været lærer for hende på Morten Pontoppidans højskole i København. tilbage\n Indbydelse: Se herom brevveksling med Henrik Cavling i 1905. Umiddelbart stemmer de to fremstillinger ikke overens. tilbage\n Aaret efter: det var først i 1905. tilbage\n Vinterens Hjerte: rejsen fandt omkring nytår 1911. tilbage\n Sladderhank: Hvis "sladderhanken" er anonym, så var Georg Brandes i hvert fald dens kolportør da han i et svar i Politiken 18.2.1912 nævner at HP er blandt den "Mængde af moderne Skribenter, om hvem faa véd [at de] har jødisk Blod i deres Aarer" (artiklen genoptrykt i og her citeret fra Fugleperspektiv, 1913, s. 170). Men HP gav aldrig udtryk for at have læst dette. Det blev så broderen der kunne fortælle ham det. tilbage\n en Gang traf sammen i København: i 1888, se brev fra EB til Axel Lundegård 11.5.1888. Det var altså længe før Hillerød-tiden og hvad derefter fulgte af Kbhvn.-ophold. tilbage\n og i 1867 døde som Byfoged i Vordingborg: Morten Oxenbøll (f. 1796) fik i 1867 afsked fra sin stilling og flyttede til København hvor han døde 20.10.1868. tilbage\n Jean Morton: I et brev af 14.9.1837 skriver daværende herredsfuldmægtig Georg Christian Saxild (f. 1.9.1811) om:\net meget muntert Selskab hos Herredsfogden, Overauditør Oxenbøll, der om Formiddagen havde havt Barn i Kirke. Barnet fik det meget nedrige fransk-engelske Navn "Jean Morton"=Johan Morten eller Hans Mortensen (Fruen fandt Navnet Johan Morten altfor simpelt).\n(Jacob Saxild: Georg Christian Saxild, Etatsråd, Herredsfoged, R. af Dbg. 1811 – 1. September – 1911. Trykt som Manuskript i 300 Eksemplarer, Aarhus Stiftsbogtrykkeri, 1911, s. 95.) – Jean Morton Oxenbøll blev døbt 1.9.1837 i Kolding. tilbage\n['1] Kinck: < Kinch tilbage\n['2] Kinck: < Kinch tilbage\ntop ^ | Åbningssiden » Kilder » Bøger » Selvbiografier » Familjeliv » Familjeliv, kapitel 4\nDenne side er opdateret 07.07.2020. www.henrikpontoppidan.dk er under redaktion af Flemming Behrendt. © Ophavsret: FB. Webmaster: Jesper Brunholm. .\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/kilder/boeger/selvbiografier/familjeliv/kapitel_4.html den 04/07/2022.


Hvad vil du gerne vide? Vi deler alt med dig!\nVidencenteret er den platform, hvorpå Mamma Nature ApS deler vores årelange research og den ny viden, som vi kontinuerligt opbygger, samt vores tanker og anbefalinger.\nKlik på nedenstående for at springe til bestemt afsnit:\nFormålet med Videncenteret\nForbrugersikkerhed og miljøbeskyttelse\nMamma Nature´s godkendelse af produkter til videresalg\n- At vise kvaliteten og omfanget af al vores research så du som forbruger føler dig velinformeret og kan se, at du kan have tillid til produkterne i vores sortiment!\n- At beskrive de forskellige kemikalier og indholdsstoffer i produkter og emballager i et let forståeligt sprog, så du som forbruger bedre kan forstå indholdsfortegnelser og træffe kvalificerede valg om, hvilke forbrugsprodukter du og dine kære vil anvende!\n- At give indsigt i certificerings-junglen - dvs. kort men klart beskrive de forskellige mærkninger/certificeringer der er indenfor de produktkategorier, som vi forhandler – både de ”gode” og de ”mindre gode”. Derudover også belyse hvilke få certificeringer der faktisk lever op til de høje krav, som Mamma Nature ApS stiller til producenterne, inden nogle af deres produkter bliver godkendt til vores sortiment!\n- At informere om nogle af de kilder og databaser der laver valide undersøgelser, som Mamma Nature ApS benytter i vores research, så du som forbruger kan se, hvad vi baserer vores vurderinger og anbefalinger på!\n- At give kendskab til Mamma Nature ApS holdninger, standpunkter og baggrunde for valg m.m.!\n- At vise at Mamma Nature ApS kontinuerligt opbygger og forbedrer samarbejdet med så mange relevante eksperter som muligt, så vi hele tiden har adgang til central forskning og viden omkring sundhed, miljø, materialer, ingredienser, produktion, certificeringer m.m.\n… kort sagt: ”vi gør arbejdet for dig, så du kan købe produkter med god samvittighed”.\nSkulle du have spørgsmål, som du ikke kan finde svar på, eller ønsker du at få uddybet noget, så svarer vi gerne på ALT - send blot mail til os (se under Kontakt).\nHvorfor skal man undgå visse kemikalier og indholdsstoffer?\n- Der er desværre kemikalier og indholdsstoffer i mange af de på markedet tilgængelige forbrugsprodukter, som kan være potentielt skadelige for mennesker og miljø. Disse potentielt skadelige kemikalier og indholdsstoffer kan bl.a. være kræftfremkaldende, være på anden vis sygdomsfremkaldende, eller være hormonforstyrrende (på egen krop, eller på ufødt barn i moderens mave) med nedsat forplantningsevne, tvekønnethed, diverse fødselsdefekter og meget mere til følge.\nHvorfor anvendes der kemikalier, der er potentielt skadelige for mennesker og miljø i produkter, som kan købes i Danmark?\n- Selvom at vi i Danmark - i forhold til resten af verden - har nogle af de bedre lovgivninger omkring kendte skadelige kemikalier og indholdsstoffer, så er det ikke altid, at man kan nå at få testet eller lavet stikprøver af produkterne, inden de når hylderne i butikkerne og dermed forbrugerne. Hvor mange gange er vi ikke stødt på artikler eller nyheder, som fortæller, at nu er endnu et produkt blevet trukket tilbage fra markedet, fordi det indeholdt potentielt skadelige kemikalier eller indholdsstoffer. Dette skyldes for det første, at der desværre er mange virksomheder/producenter i verden, som kun tænker profit, og slet ikke tænker menneskelige og miljømæssige hensyn, og derfor skrupelløst sender produkter på markedet, som indeholder potentielt skadelige kemikalier og indholdsstoffer. Men det skyldes naturligvis også, at vores viden dagligt vokser, og vi bliver bevidste om flere og flere potentielt skadelige kemikalier og indholdsstoffer, samt for højt satte grænseværdier i allerede godkendte produkter, samt ”kemiske cocktails”.\nSumma summarum må være, at det godt kan betale sig selv at passe på, for der er ikke mange producenter, som gør det for een! Mamma Nature ApS – vi gør det for dig!\nHvordan slipper et produkt igennem Mamma Nature ApS "nåleøje" og bliver godkendt til videresalg til forbrugeren?\n- Mamma Nature ApS arbejder KUN sammen med producenter, som giver os komplette indholdsfortegnelser over alle anvendte ingredienser i produkterne! Ydermere forlanger vi oplysninger om ingrediensernes eventuelle sammensætning, deres oprindelse og deres behandlingsforløb fra ”vugge til grav”, inden de hver især blev en ”færdig” ingrediens oplistet i indholdsfortegnelsen.\n- Hver eneste ingrediens i hvert eneste produkt bliver gennemgået og vurderet af os. Deres navn og synonymer bliver indledningsvis kørt igennem diverse søgemaskiner for at indsamle mest mulig viden fra hele verden om dem. Dernæst studerer og sammenligner vi undersøgelser og tests af dem, som er blevet udført af godkendte troværdige kilder - se mere under punktet: Kilder og databaser.\n- Al viden indsamlet om hver eneste ingrediens sammenlignes og vurderes af os, og godkendes alle ingredienser i et produkt, bliver de hver især beskrevet i et let forståeligt sprog, og kan findes både her i Videncenteret under punktet: Ingredienser, samt under hvert produkt, som de indgår i. Ingredienser kan have afvigelser i deres beskrivelser for de forskellige producenter da deres oprindelse og bearbejdning kan variere.\n- Vi spørger ind til producenternes produktionsmetoder, og vi godkender kun dem, der vil bekræfte på skrift eller kan dokumentere, at de producerer med hensyn til miljø, mennesker og produktindhold.\n- Vi undersøger, hvilken emballage produkterne er pakket i, da det ikke nytter noget at have et rent produkt, der så bliver "smittet med kemi" fra indpakningen.\n- Har et produkt een eller flere certificeringer, gennemgår vi, om disse stiller høje nok krav til producenterne - og hvis ikke, om producenterne af sig selv laver produkterne bedre og rene nok til, at vi kan godkende dem til at få een af de svært tilgængelige pladser i Mamma Nature ApS webshop. De producenter vi har fundet og har startet samarbejde med, går lige så højt op i de samme værdier, som vi gør!\n- Vi har fundet nogle certifikater i udlandet, der er utroligt gode og stiller høje krav til producenterne. Der er enkelte danske producenter, som lever op til og har disse certifikater, men eftersom disse certificeringer ikke er så kendte i Danmark endnu, og eftersom det er meget bekosteligt at få disse certifikater, må vi indtil videre kigge mest på udenlandske producenter, samt de få danske. Se mere under punktet: Certificeringer.\n- Vi forsøger så vidt muligt at tage hensyn til miljø ved fragt ved at hente produkter hjem fra producenter, der producerer i lande tæt på eller fra distributører i lande tæt på. Men eftersom vores hensyn til forbrugernes sikkerhed og ønsket om rene produkter er førsteprioritet, må vi se os nødsaget til også at hente produkter hjem fra lande langt væk.\nDer er mange forskellige certificeringer og stempler tilgængelige, som producenter kan opnå at få på deres produkter, ved at leve op til nogle fastlagte krav, og derudover betale mange penge for at måtte anvende.\nProducenter vælger at certificere deres produkter eller deres virksomhed med det formål at give kunden en form for tryghed ved, at deres produkter er "dokumenteret bedre" end produkter fra virksomheder uden certificeringer - men hvad betyder de forskellige certificeringer og stempler egentlig, og hvad garanterer de køberen?\nDer er et næsten uoverskueligt antal af certificeringer og stempler tilgængelige, og hver af dem har en liste af regler og krav beskrevet i hver deres lange rapport - det er et meget stort arbejde at sætte sig ind i og forstå!\nVi har undersøgt og læst om mange af de mest gængse certificeringer, og er nået frem til denne konklusion: Ud af de mange certificeringer og stempler som virksomheder kan opnå, er der kun en håndfuld, som stiller høje nok krav til, at Mamma Nature ApS vil anbefale forbrugere at ”gå efter”! Faktisk finder vi størstedelen af dem vildledende enten i navn eller i deres markedsføring, hvor kunden tror, at de får mere "renhed og økologi" for pengene, end de rent faktisk gør!\nDer er ingen tvivl om, at det er bedre at gøre lidt godt end slet ingenting… og som sagt har vi også fundet nogle få virkeligt gode certifikater, som er de eneste, der lever op til vores høje krav her hos Mamma Nature ApS.\nVi har, for at give dig et hurtigt indblik i certificeringernes komplicerede verden, lavet en kort og overordnet beskrivelse af hver af de efter vores mening mest gængse certificeringer i verden.\nKlik på nedenstående links for at komme til vores informative beskrivelser af de forskellige certificeringer i resumé-længde:\nI dette afsnit finder du en kort beskrivelse af de forskellige producenter af de produkter, som Mamma Nature Aps har godkendt til at have med i vores sortiment. Producenterne kan have flere brands under sig.\nIngredienser kan; trods samme navn og synonymer, have afvigelser i deres beskrivelser for de forskellige producenter, da deres oprindelse og bearbejdning kan variere.\nVed tryk på nedenstående producentnavne åbnes et nyt vindue, hvori alle de ingredienser, som producenten anvender, ligger. Ved tryk på een af disse ingredienser åbnes et nyt vindue, hvori du kan læse Mamma Nature’s beskrivelser af samt viden om den valgte ingrediens.\nIngredienslister fordelt for hver af følgende producenter:\nby Green Cotton - GOTS certificerede produkter\nby Green Cotton - OEKO-TEX certificerede produkter\nNedenstående link fører digtil en liste over nogle af de overordnede miljø- og sundheds-emner, som ofte danner grundlag for debat i medierne, og som Mamma Nature derfor har valgt at finde viden om og lave beskrivelser af til din frie afbenyttelse. F.eks. kan du læse vores beskrivelse af, hvad tungmetaller er, eller finde viden om de mest gængse former for plast, som anvendes i mange forbrugsprodukter i dag.\nMamma Nature ApS søger vidt og bredt for at samle mest mulig viden omkring sundhed, miljø, materialer, kemikalier, produktionsmetoder, certificeringer osv. Nedenfor kan du se liste over nogle af steder, som vi kontinuerligt samler viden fra, samt sammenholder med andres erfaringer, og dermed danner vores vurderinger ud fra:\nEWG (Environmental Working Group) - http://www.ewg.org/\nIMS (Informationscenter for Miljø & sundhed - http://www.forbrugerkemi.dk/ (informationerne på denne side blev fra november 2013 lukket for opdateringer, og vil desværre med tiden blive forældede - men der er stadig megen god viden at hente her).\nBUND (Bund für Umwelt und Naturschutz Deutchland) - http://www.bund.net/\nKemikalieinspektionen - http://www.kemi.se/\nNaturskyddsforeningen - http://www.naturskyddsforeningen.se/\nO Ekotextiles - https://oecotextiles.wordpress.com/\nCosmetics Info - http://www.cosmeticsinfo.org/\nPlastindustrien - http://www.plast.dk/\nFood-Info - http://www.food-info.net/uk/e/e-alphabet.htm


Sørens hyldebane - Baneforum.dk\nIndlæg af Søren » 04 dec 2021, 10:00\nHer deler jeg lidt fra mit projekt "hyldebane" som består af én station og lidt strækning. Anlægget er ca. 3 meter langt og 45 cm dybt. Det tager udgangspunkt i en tysk sidebanestation fra midt 80'erne og op omkring midt 90'erne.\nBanen er bygget i håndtérbare sektioner på ca. 1 meter stykket. De kan tages ud og arbejdes på hver for sig. Det giver mig plads til at komme hele vejen rundt, så sektionerne tager sig lige pænt ud, uanset hvilken vinkel de beskues fra. Banen kan dermed tages ned fra hylderne, og stilles på et bord og stadig fungere.\nHer er nogle billeder fra projektet fra start til nu.\nJeg bygger udelukkende i flamingo og kratigt pap. Jeg ser ingen grund til at gøre det mere besværligt, når fundamentet er en stabil hylde. Det gør desuden anlægget lettere og jeg kan løfte alle modulerne med én hånd.\nJeg bruger Nochs crepé papir som underlag for gipsen. Hvis du har set Nochs instruktionsvideoer, så ved du hvordan det fungerer. Det er meget enkelt at bygge landskab på den måde.\nDen kraftige karton benytter jeg som sider, og som spanter under crepépapiret. Jeg synes det er nemmere at arbejde i end det pindesystem, som Noch ofte benytter. Med spanterne har jeg bedre kontrol over landskabskonturen.\nAndre steder har jeg blot skåret flamingoblokke til og trukket crepépapiret ud over dem og smurt gips på bagefter. Det er sådan strækningsmodulet er bygget.\nGipsen er rørt op, så den har konsistens af spartelmasse/"kærgården" og herefter smurt på. Det gør det nemmere at styre, da den ellers vil løbe ned af papiret og være overalt.\nHerefter malet med en brun grundfarve. Farven er tonepasta fra Jem & Fix. Det har den fantastiske egenskab af glansen er lig nul! Du har ingen glans what so ever, og den tører komplet mat ind. Det kan virkelig anbefales.\nJeg bruger en lidt lysere brun (karamel) langs skinnerne, så jeg kan lægge noget grus eller sand.\nJeg tester konstant gode fotovinkler. Jeg kan godt lide at fotografere mine modeller, så det er vigtigt for mig, at der nogle gode fotosteder.\nSamtidig prøveopstiller jeg træerne, så jeg er sikker på at jeg bevarer mine gode fotosteder. Jeg vil gerne have at strækningsmodulet signalerer tæt skov.\nElektronikken kan jeg godt lide at holde ultra-simpel. Jeg ser ingen grund til at gå amok i elektronik, når det eneste jeg behøver ofte er tre ting:\nFeed til sporet\nFeed til tilbehør\nJeg løser problemet med en simpel loddeø, som jeg klæber fast med varmelim (ja, det er meget lavpraktisk, og det holder). Jeg kan senere tilføje tilbehør, hvis jeg får brug for det. Fra modulet til det næste modul, er der et par tykkere kabler, så strømmen har gode forhold.\nStikkene er bare klemrækker med stik. Jeg holder også kablerne fast med varmelim. Fordelen er, at hvis jeg vil lave noget om, så kan jeg bare "nulre" det af og starte forfra. Det er meget stærkt, og det er meget taknemmeligt.\nMit indkørselssignal er her forbundet til strækningsmodulets powerbus. Det er et Märklin-signal, så det kommer med sin egen dekoder og to ledninger, som blot skal forbindes. Min CS3 har selv fundet signalet og gjort det klart.\nJeg kan godt lide at bygge klipper, så det skal jeg selvfølgelig have. På billedet ovenfor, kan du se dem uden maling. Herunder har jeg malet dem færdige. Nu kan jeg endelig begynde at bygge landskab på strækningsmodulet.\nLandskabet opstår lige så stille, fra bunden og op. Jeg bygger i sektioner, så jeg kan se om jeg rammer det udtryk jeg gerne vil opnå.\nJeg tester stadig mine fotosteder, så jeg er sikker på, at jeg ikke kommer til at ødelægge dem.\nJeg synes en af fordelene ved et langt smalt anlæg, er at jeg kan få afstand på. F.eks. giver det en fed effekt, at jeg kan se indkørselssignalet i det fjerne. Tingene fremstår ikke så kompakte, selvom anlægget er lille. Husk på, at det kun er 45 cm bredt.\nHer er en fototest mere. BR 212 med "mitteleinstiegswagen". Stationen er bygget, så der kan holde to B-vogne og et lok af BR 212 størrelsen. Igen, bemærk den effekt det giver, at lagerbygningen "tårner" i det fjerne.\nStationen er bygget forholdsvis simpelt. Det er et sidespor med udtræk og læssespor ved varehus. Jeg er stadig ikke helt sikker på, hvilken model af varehus jeg skal bruge, så jeg prøver et par forskellige.\nHer er det et varehus fra Noch:\nHer et noget mindre varehus, men med læsserampe fra Joswood.\nDet er to meget forskellige varehuse, og de giver begge et meget forskelligt udtryk. Jeg bygger pladsen, så den er helt flad. Så kan jeg skifte varehuset ud efter behov. De bliver i udgangspunktet ikke limet fast.\nSporforløbet er vigtigt for mig. Derfor bruger jeg lang tid på at flytte skinnerne rundt, ind til jeg har et forløb jeg synes om. Der er stort set ingen lige stræk på banen, som mest består af meget svage kurver, selvom det er et aflangt anlæg. Jeg synes det giver et fedt udtryk.\nJeg kan ikke lide "knæk" i sporforløbet, så jeg fotograferer ofte sporene, når de er midlertidigt lagt, og kigger billederne igennem for "knæk". Når jeg er tilfreds, kan jeg begynde at lægge ballast.\nJeg holder sporene fast med søm, som jeg fjerner igen når ballasten er lagt. Ballastlimen er længe nok til at holde sporet på plads. Sømmene er de sølvgrå prikker du kan se på billederne.\nJeg er en sucker for små skinnebusser fra Uerdingen, her i efteråret fik jeg fat i denne specialitet, som er en model af den spanske variant. Jeg synes den er skæg fordi den har overgang mellem vognene, modsat den tyske. I Spanien var forbilledet til bredspor, men her hos mig ser jeg gennem fingre med det...\nDet er dog stadig tydeligt at se det fædrene ophav. Modellen er fra Electrotrén.\nJeg skal bruge flere træer, så her bygger jeg nogle flere. Jeg bruger Nochs armaturer, og diverse "drys" som i sidste ende giver nogle fornuftige træer. Bevares, det er ikke toppen af poppen, men jeg kan lide dem, og det er jo det vigtigste.\nEn halv times produktion. Det tager ikke mange minutter at nå mange træer.\nDet store dilemma på min bane har været perroner. Det er min absolut mindste favorit at bygge perroner. Jeg har derfor eksperimenteret med forskellige varianter. Herunder er det Nochs perroner, som er meget nemme at samle og umiddelbart tager sig godt ud. Du kan forme dem som du vil, hvilket er vigtigt, da min station ligger i en kurve.\nDesværre, så er de for høje. På stationsområdet ligger mine spor plant med stationsarealet, og Nochs perroner er tydeligvis skab til andre typer spor (formentlig C-spor) og bliver derfor for høje. De er konstrueret på en måde, så det ikke er nemt at korte dem. En anden løsning var at holde en afstand til sporet, så det ikke betyder noget, men så kommer der et gab på ca. 0.6 H0-meter til toget. Det synes jeg er for stort.\nJeg har derfor valgt at gå med Auhagens flex perroner i stedet. De fås i en meget lav udgave, som er typisk for små landstationer. Her er de prøveopstillet forrest i billedet.\nJeg endte dog med kun at have perron til den ene side. Det er ofte sådan de små stationers perroner er bygget. Så skal lokomotivføren blot huske, kun at åbne dørene mod den ene side. Her findes der jo heldigvis forebilledelige løsninger på den slags udfordringer med hukommelsen.\nLandskabet på stationsområdet skrider meget langsomt fremad. Jeg har brugt tid på at vurdere hvordan tilbagemeldingen skal ligge i sporene, og hvordan signalerne skal fungere. Det er alt andet lige nemmere inden jeg kommer ballast på sporet. De planer er nu næsten på plads, så jeg kan så småt gå videre.\nStationen er pt. en endestation, så jeg vil gerne have et lille serviceområde til skinnebusserne. Her prøveopstiller jeg et tankanlæg. Bemærk, at jeg har vendt modulet om. Det er så meget lettere når det ikke vejer noget, og kun fylder 1 meter.\nDer er også blevet plads til en lille kolonihave langs stationsområdet. Jeg planlægger en mere, så der kommer lidt at kigge på.\nJeg er for tiden i gang med at færdiggøre landskabskonturene omkring stationen. Jeg kan godt lide afsidesliggende stationsbygninger, så stationen kommer til at ligge så man ikke kan se byen den tilhører. Bemærk de små perroner. Jeg synes de giver et bedre udtryk.\nUdkørselssignalerne er fra Viessmann, og afventer deres elektronik.\nNår der er lagt gips på, bliver terrænet malet. Jeg eksperimenterer med grundfarver, for tiden maler jeg grønt, hvis der skal være græs. Det "popper" bedre gennem græsset, men til gengæld skal jeg være ekstra opmærksom på helligdage når græsset er "sået". Det ser ikke så fedt ud, hvis der er bare grønne pletter.\nJeg tester stadig fotostederne, her er det fra en anden vinkel. For sjov prøvede jeg at stille nogle træer i efterårsfarver. Det har også sin charme.\nLandskabet på strækningsmodulet er work-in-progress, om end det snart er færdigt.\nRe: Sørens hyldebane\nIndlæg af Buster12 » 04 dec 2021, 10:37\nSer godt ud, fin måde at bygge på, også kan man jo nøjes med et par enkelte tog\nIndlæg af Godsbanen » 04 dec 2021, 14:39\nMin første indskydelse var at sige, at du har lagt modelbanehobbyen på hylden!\nDet ser flot ud. Stort og grundigt arbejde. Det er så mere til udstillingsbrug end til intensiv kørsel og trafik.\nIndlæg af Søren » 04 dec 2021, 18:13\nDet er så mere til udstillingsbrug end til intensiv kørsel og trafik.\nDet kommer an på, hvordan du ser på det. Jeg er mere til køreplanskørsel og driftsopgaver end ren kørsel. Så en sidebane for mig, giver rigelig underholdning i form af små køreplaner for den lille station, hurtigtid osv. Det kan sagtens levere timers underholdning.\nSom jeg ser det, er det to forskellige måder at have tog på.\nIndlæg af Godsbanen » 04 dec 2021, 22:25\nDet var nok fordi, du skrev om fotosteder, at jeg fik tanken om udstillingsbrug.\nUnder alle omstændigheder er det vist på sin plads at hylde din hyldebane\nIndlæg af KBAndersen » 16 dec 2021, 10:56\nDet ser virkelig flot ud, Søren. Du har talent.\nIndlæg af Søren » 26 dec 2021, 11:02\nJuleaften bød på lidt forskelligt tilbehør til landskabsbygningen, heriblandt et par byggesæt. Jeg har længe gerne ville prøve nogle af byggesættene fra Busch. Det er lasercut byggesæt, og Busch har rigtig mange forskellige "almindelige huse" som gør deres program særdeles attraktivt. Jeg mangler huse uden et konkret tema.\nByggesættene er enormt lækre, det er virkelig flotte bygninger. De består primært af træ og kraftigt karton, hvilket gør dem meget realistiske. Taget er en form for mat gummi, som du limer på underkonstruktionen. Det fungerer rigtig godt.\nHer er det foreløbige resultat. Jeg regner med at installere noget belysning på et senere tidspunkt.\nDet er et meget lille hus, originalen er fra 1678, hvilket selvfølgelig betyder noget for størrelsen af bygningen.\nOriginalen findes stadig og står på Hessepark museet, der er en slags "Den Gamle By"/"Hjerl Hede" i Tyskland. Her er et billede af originalen, som er udstillet som posthus.\nIndlæg af Søren » 27 feb 2022, 08:44\nArbejdet med hyldebanen fortsætter. I et stykke tid har jeg overvejet overgangene mellem de forskellige moduler. Jeg har testet at have en 5 cm skinne til at rage 2,5 cm ind på hver side af modulet, og derigennem skabe en fin overgang uden nogen form for ujævnheder.\nUlempen er at anlægget rent visuelt mangler ballast på ca. 5 cm, men jeg synes ulemperne opvejer fordelene ved et komplet glat og fint sporforløb. Igen, driftsstabiliteten er vigtigst for mig.\nTiden var kommet til at forbedre den eksisterende del af anlægget, og indføre det ny koncept for overgangsstykker. Her er det arbejdet uden for den første station. Det er også her at to forskellige byggemetoder mødes. Den ene del har en alt for billig, har det vist sig, løsning med kork, hvor den anden arbejder med Woodlands Scenics meget bedre "Track-Bed" løsning. Det gør også, at der er en niveauforskel som er irriterende.\nFørst brækker jeg sporet op og skærer til. Jeg benytter Woodland Scenics Scenic Cement til min ballast, så det var sådan set bare at dryppe vand på og vente nogle sekunder. Herefter kan ballasten skrabes væk og skinnerne skæres fri.\nTil de nye skinnestykker indsætter jeg endestykker til flexspor. Det gør det muligt at sammensætte skinnerne med lasker, som arbejder mellem svellerne uden problemer. Jeg benytter endestykkerne fra Roco, da de er meget anonyme.\nEfter prøvemontage bliver endestykkerne limet fast med få dråber lim. Det er kun for at holde endestykkerne, når først ballasten kommer på, så holder den fast i svellerne.\nSporet bliver malet, så det matcher resten. Jeg benytter Noch spraymaling til at male mine spor. Det er en komplet mat maling, og den giver en rigtig god grundfarve.\nSom en sidste ting, så reparerer jeg overgangen fra kork til Track-Bed. Jeg indsatte et stykke plastcard, som skjuler den noget ærgerlige finish på den gamle del af anlægget. Det hjælper også med at hæve skinnerne til det niveau som har drillet i overgangen fra starten af.\nNår det hele er færdigt, så ballasterer jeg så meget jeg kan uden at genere overgangskinnen. Jeg synes resultatet er pænt, især fordi det virkelig forbedrer overgangen mellem modulerne. Når først køreplanen er i gang er det ikke noget jeg tænker så meget over.\nDer er selvfølgelig ingen tvivl om, at ballast helt op til modulkanten havde været pænere, og der er flere løsninger man kunne bruge. Jeg vægter dog stadig en skinneovergang vigtigere, da den tager ujævnheder osv., uden at jeg skal gøre noget som helst for det.\nAlt i alt en løsning, som jeg regner med at implementere på de nye moduler.\nIndlæg af Cargoman » 27 feb 2022, 11:43\n27 feb 2022, 08:44\nDet ser godt ud, det du har gang i. Jeg forstår udmærket dit argument om driftstabilitet, men jeg havde nu nok forsøgt at ballastere mellemstykket alligevel. Jeg ville nok lime et stykke plasticard i bunden af skinnestykket. Eventuelt ville jeg slibe noget af svellerne inden jeg limer plasticardet på, så jeg er sikker på at højden på skinnerne passer. Herefter ville jeg ballastere mellemstykket på samme måde som resten af anlægget.\nSlutresultatet skulle gerne være et stykke skinne, som minder om de gamle Fleischmann Profiskinner.\nAlternativt kunne du sætte en LA op\nIndlæg af Søren » 27 feb 2022, 19:39\nDet har du ret i, og det kan også sagtens være det ender sådan. Det er en god idé med at file plads til plasticcardet under svellerne. Det havde jeg ikke tænkt på, og så bliver det jo en del nemmere.