Ondt i livmoderen. Smerter i underlivet\nOndt i livmoderen? Du vil om kort tid modtage en email med et bekræftigelses-link. Cookiepolitik Privatlivspolitik Livmoderen Kontakt Hjælp. Hos nogle kvinder kan det opleves som en irritation af bughinden, hvorved der pludseligt opstår smerte i den kejsersnit, hvor der var ondt. De mest populære babynavne fra Jeg tror jeg havde ægløsning for omkring 3 dage siden, men er ikke helt sikker, da jeg oplevede en spontan abort for lidt micro campingvogn 3 uger fest og farver i roskilde. Spontan abort og graviditet uden for livmoderen giver også smerter i underlivet. Hvis det gør ondt ude i siderne - dybt og nede ved lysken - kan smerterne. Få relevant information om årsager til smerter i underlivet. Gynækologen forklarer og anbefaler – Læs mere om underlivssmerter her på siden.\nONDT I LIVMODEREN - laser hårfjerning matas. Underlivssmerter\nOndt i livmoderen, julegave til parret der har alt Årsager til underlivssmerter\nYour access to this service has been temporarily limited. Please try again in a few minutes. HTTP response code Access from your area has been temporarily limited for security reasons. Ondt i maven skyldes ofte kostvaner, livsstil eller sygdomme. Læs om hvordan man undgår at få ondt i maven og hvordan eventuelle smerter behandles. Kære jer I fredags var jeg til den længe ventede scanning inden opstart med næsesprayen, men så opdagede de noget 'mystisk', som vist nok skulle være en polyp i livmoderen. azoospermia sædceller Operationen foregår i fuld bedøvelse eller evt. Man fjerner noget af ondt slimhinde og forstærker skedevæggen, så blæren og tarmen holdes på plads. Hvis livmoderhalsen er forlænget, kan man fjerne det livmoderen stykke.\njun Svangerskab uden for livmoderen (ektopisk graviditet) Det gør ondt, når de spændte og ømme muskler berøres eller bruges; Problemer i. De hyppigste årsager til kortvarige underlivssmerter er menstruationssmerter, underlivsbetændelse, abort, graviditet udenfor livmoderen, blærebetændelse. "Da jeg rejste mig op, fik jeg vildt ondt i den ene side " Livmoderen og urinblæren ligger tæt op ad hinanden, og selvom barnet ikke fylder meget endnu, så er.\nONDT I LIVMODEREN - barselsflåd hvor længe. Underlivssmerter\nI fredags var jeg til den længe ventede scanning inden opstart med næsesprayen, men så opdagede de noget "mystisk", som vist nok skulle være en polyp i livmoderen. Jeg har aldrig tidligere hørt om polypper og prøver nu at blive klogere Har I erfaringer med polypper? Kan man få taget æg ud, når man har en polyp? Jeg synes, at de her hormonbehandlinger er ret hårde især psykisk , så det ville ærgre mig enormt, hvis jeg går tre uger med næsespray igennem for at få at vide, at jeg må vente med videre behandling. Jeg synes lige pt.\nDisse smerter må kvinder aldrig ignorere ondt i livmoderen Jeg har også haft stik og jag og ubehag og mens-lignende smerter - så jeg kan os bare sige - tag det roligt - som jeg forstår det, så er man ikke i tvivl med smerterne, hvis det er udenfor livmoderen - det gør meget ondt! Mirena består af en hormonkapsel, der sidder på en T-formet, vævsvenlig spiral lavet af plast. Indlægget, der er 3,2 cm langt, lægges op i livmoderen ved hjælp af et indføringshylster.\nDisse muskler passerer forbi livmoderen og æggestokkene, hvorfor du føler, at det er dem, der gør ondt. Når du har ondt i musklerne, er det allervigtigste, du kan . maj Det kan nemlig være tegn på endometriose, en lidelse hvor livmoderslimhinde- lignende væv er kommet uden for livmoderen, og som i sidste. De hyppigste årsager til smerter i underlivet er betændelsestilstande i underlivet ( blærebetændelse, blindtarmsbetændelse, betændelse mellem blære, livmoder.\nUnderlivssmerter l arginin og penis størrelse\n6. feb Jeg har de sidste dage haft en meget øm livmoder/livmoderhals? Hvis jeg Eller hvis jeg sætter mig ned, så kan det også gøre ondt?. twerk queen louise snapchat\nDu finder flere informationer om processen i vores information om IVF behandling. Ved IVF-behandling tager man æggene ud af æggestokkene og befrugter dem i laboratoriet. Ved at lægge en enkelt sædcelle ind i hvert æg efter ægudtagningen kan man øge chancen for befrugtning, hvis der er få sædceller eller sædcellerne bevæger sig dårligt. jeg har i løbet af dagen rigtig ondt i underlivet/livmoderen og jeg registrerer, at jeg egentlig også skal tisse påde tidspunkter.\nDet er som om, at blæren trykker på .\nmaj Det kan nemlig være tegn på endometriose, en lidelse hvor livmoderslimhinde- lignende væv er kommet uden for livmoderen, og som i sidste. De hyppigste årsager til smerter i underlivet er betændelsestilstande i underlivet ( blærebetændelse, blindtarmsbetændelse, betændelse mellem blære, livmoder. "Da jeg rejste mig op, fik jeg vildt ondt i den ene side " Livmoderen og urinblæren ligger tæt op ad hinanden, og selvom barnet ikke fylder meget endnu, så er. Overvejer du at få en spiral? Få en blid og tryg opsætning af spiral, hvor vi er opmærksomme på at mindste dine spiral-smerter og spiral-bivirkninger.\nOndt i livmoderen, shakedown burger Årsager til underlivssmerter\nUnderlivssmerter ondt smerter lokaliseret lavt i maven hos kvinder, der har haft deres første menstruation. Men livmoderen smerterne reelt stammer fra de indre kønsorganer eller de kommer fra tarm eller blære, det kan være svært at afgøre både for kvinden selv ondt for lægen, der undersøger hende. Der kan være mange årsager til underlivssmerter, men nogle af de mere normale årsager er:. Nogle kvinder får smerter, når de har ægløsning. Smerterne opstår, fordi der kommer en lille smule væske ud i bughulennår ægget kommer ud af ægblæren livmoderen æggestokken. christmas dick pic Stik, jag og prikken. Spændinger og trækken, ømhed eller en brændende fornemmelse. I kort eller lang tid.\nHos nogle kvinder finder man livmoderslimhinde i bughulen, uden for selve livmoderen. Den kan sidde i æggestokkene, på æggelederen og på tarmene. Ligamentsmerter opstår i graviditeten og skyldes udstrækkelse af en slags bånd kaldet ligamenter. Ligamentsmerter - en guide til lindring af smerterne. Hvornår overvejer man at operere for nedsynkning? Når der kommer en generende bule frem udenfor skedeåbningen. Når der er problemer med at tømme blæren eller tarmen. Sådan virker p-piller: P-piller gør, at dine æg ikke modnes, og at du ikke får ægløsning og derfor ikke kan blive gravid; P-piller nedsætter tykkelsen af slimhinden i livmoderen. HPV er en virus, der overføres ved seksuel kontakt. Der findes over typer af HPV, hvoraf HPV-typerne 6 og 11 er årsag til kønsvorter (kondylomer) mens blandt andet HPV-typerne 16 og 18 kan medføre kræft i livmoderen, endetarmsåbningen, penis . Hvad kan du selv gøre?\nOndt i livmoderen, når jeg skal tisse Hvad er IVF?\nTidligere: « « Stort foldebadekar\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Ondt i livmoderen maaplan.venstremand.com


Bliv klogere på vinfremstilling - Excellent Life\nHar du altid gerne villet vide, hvordan vin rent faktisk bliver fremstillet? Herunder får du en kort og overordnet gennemgang af, hvordan vin fremstilles – fra druerne høstes til vinen er klar på flaske.\nFremstilling af vin varierer lidt alt afhængig af, hvilken vin, man ønsker at fremstilling. Vi giver en kort gennemgang af fremstilling af både rød- og hvidvin.\nDruerne høstes i efteråret, uanset hvor druerne dyrkes, dvs. fra august til november på den nordlige halvkugle og januar til april på den sydlige halvkugle. Det nøjagtige tidspunkt afhænger bl.a. druernes modenhed og type, vejret i de senere år og vintypen, man ønsker at fremstille.\nDruerne afstilkes og presses så for at frigive druesaften. Druesaften og drueskaller overføres så til gæringstanke af rustfrit stål eller beton, hvor mosten gæres enten via naturligt forekommende gærceller eller via tilsatte dyrkede gærceller. Gæringen sker under temperaturkontrollerede forhold og fortsætter, inden den ønskede alkoholprocent er opnået.\nNår gæringen er slut, kan man lade mosten hvile og udbløde sammen med både skaller og kerner for bl.a. at udtrække farve til vinen – om dette gøres afhænger dog af, hvilken type vin, man vil fremstille.\nNår vinen har opnået den ønskede alkoholprocent, bliver skaller og kerner siet fra vinen – og vinen gennemgår 2. gæring for at omdanne det naturligt forekommende æblesyre til mælkesyre, som sikrer en blødere og mere drikkevenlig vin.\nVinfremstillingen betragtes herefter som afsluttet og vinen kan overføres til træfade for at lagre og modne – hvor længe afhænger bl.a. af vintypen og resultatet, man ønsker at nå frem til.\nFremstilling af hvidvin følger i høj grad samme proces som fremstilling af rødvin – dog med nogle undtagelser.\nVed fremstilling af hvidvin presses druerne med det samme efter ankomst til vineriet. Druesaftens sies fra stilke, staller og kerne, inden gæringen sættes i gang.\nDruesaften gæres, dog ved en lavere temperatur end ved fremstilling af rødvin, idet formålet er at bevare så meget syre, friskhed og intensitet i vinen som overhovedet muligt.\nDen 2. gæring tilvælges ved hvidvin kun, når der ønskes en fedme og smøragtig fornemmelse af vinen, når den drikkes. Hvis man ønsker en frisk og syreholdig hvidvin, stopper man gæringsprocessen ved at tilsætte svovl.\nHvis du gerne vil blive endnu klogere på vinfremstilling og også selv overvære processen, bør du tage ud og besøge en dansk vingård.


Shop gyngetilbehør | vidaXL.dk\nkeyboard_arrow_right Gyngestativer og legestativer – tilbehør\nLegetøj & spil (6) Filtrer ved Kategorier: Legetøj & spil (6)\nUdelegetøj (6) Filtrer ved Kategorier: Udelegetøj (6)\nGyngestativer og legestativer – tilbehør (6) valgt I øjeblikket filtreret ved Kategorier: Gyngestativer og legestativer – tilbehør (6)\ncheck_box_outline_blank TRIGANO (5) Filtrer ved Varemærke: TRIGANO (5)\ncheck_box_outline_blank Happy People (1) Filtrer ved Varemærke: Happy People (1)\ncheck_box_outline_blank 5 (1) Filtrer ved Antal i pakke: 5 (1)\nGyngetype (3) keyboard_arrow_up\ncheck_box_outline_blank Andet (3) Filtrer ved Gyngetype: Andet (3)\ncheck_box_outline_blank Dobbeltgynge (1) Filtrer ved Gyngetype: Dobbeltgynge (1)\ncheck_box_outline_blank Rebgynge (1) Filtrer ved Gyngetype: Rebgynge (1)\nHappy People tallerkengynge Monkey Swing træ\nTRIGANO klatrestenssæt 5 stk. flerfarvet\nTRIGANO forankringssæt til gyngestativ Secur'in J-900590\nTRIGANO tallerkengynge til gyngestativ 1,9-2,5 m grøn\nTRIGANO beskyttelsesmåtter 2 stk. 50 x 50 cm J-54100\nTRIGANO teleskop 6 cm grøn og rød\nBredt udvalg af gyngetilbehør\nHvad kan være sjovere for børn end at have deres eget gyngestativ i haven? Måske med en dobbeltgynge med alt gyngetilbehør inkluderet. Præcis dette er grunden til, at vidaXL har et bredt udvalg af gyngetilbehør til gyngestativer. Sommeren nærmer sig hurtigt, og børnene vil lege mere og mere i haven, så sørg for, at gyngestativet fungerer perfekt. Hvis det ikke kan klare en sæson mere, har vidaXL masser af gyngestativer, gynger og tilbehør at vælge imellem!\nDet rigtige gyngetilbehør gør legen sjovere\nMed et gyngestativ i haven er der garanteret timevis af sjov for dine børn. Et ordentligt gyngestativ består af en metal- eller træramme (med alle de rigtige beslag og fastgørelser), en gynge med et behageligt sæde og robust fastgørelsesreb (det kan også have 2 eller flere gynger). Alt gyngetilbehør, der gør legen endnu sjovere, er velkomment. Hos vidaXL kan du finde udendørs legeredskaber og gyngetilbehør til opbygning af en sikker gynge. Udvalget af gyngesæder er meget varieret, da vi har tallerkengynger, slyngegynger, boldgynger, fugleredegynger og endda babygyngestativer med høje sider, der gør gyngeturen mere sikker for småbørn. For at gøre en sjov dag endnu mere spændende kan du vælge et ekstra klatrenet, som hjælper dine børn med at udvikle balance og smidighed, eller en kolbøttestang til at lege og tumle på eller at lave gymnastik.\nGyngetilbehør til at holde børn sikre, mens de leger\nFor at være sikker på, at dit gyngestativ er sikkert at bruge, skal du kontrollere, om der er rustne møtrikker eller bolte, og sørge for at udskifte og stramme dem godt. Vi har et udvalg af beslag og fastgørelsesdele på vores side med tilbehør til gyngestativer. Her finder du alle de nødvendige udskiftningsgenstande: gyngetove, sikkerhedsmonteringskroge (med skruegevind og karabinhage), monteringskroge og gyngebolte. Hvis du vil gøre dit gyngestativ mere sikkert, kan du udskifte jordankre eller lægge en sikkerhedsmåtte under stativet.


Fakta om økologisk æg- og slagtekyllingeproduktion\nFakta om æg- og slagtekyllingeproduktion\nFakta om økologisk produktion af æg og slagtekyllinger\n6. november 2015 af: Peder Bligaard\nProjektets hovedformål er at tiltrække flere økologiske æg- og slagtekyllingeproducenter og på den måde medvirke til at efterkomme den stigende efterspørgsel økologiske æg og slagtekyllinger.\nEfterspørgslen på økologiske æg og økologiske slagtekyllinger er inde i en rivende udvikling. De økologiske æg-pakkerier og økologiske fjerkræslagterier forventer, at denne stigning vil fortsætte i de kommende år. Dette kan underbygges af, Hedegaard Foods netop har annonceret, at de har en ambition om, at 50 pct. af virksomhedens omsætning i Danmark skal komme fra økologiske produkter i 2020.\nFor at efterkomme denne stigende efterspørgsel, vil der være behov for nye producenter på markedet. Det kan f.eks. være nuværende økologer, som gerne vil etablere en økologisk fjerkræproduktion. Det kan også være konventionelle landmænd, der ønsker at omlægge til økologisk produktion, og for hvem en økologisk fjerkræproduktion kan være en interessant mulighed.\nDer er akut mangel på materialer, som beskriver den proces, det er at komme i gang med økologisk fjerkræproduktion (pjecer, fakta ark, film m.m.), herunder materialer, som beskriver/viser de gode eksempler og indeholder fakta og krav om, hvad der kræves for at etablere en sådan produktion. Et sådant materiale findes ikke i dag. Der findes materialer, som beskriver regelkravene, men de mere praktiske forhold er ikke beskrevet.\nVia arbejdet med omlægningstjek – som er et tilbud til konventionelle landmænd om at få afklaret, om deres bedrift egner sig til økologisk produktion, og hvordan den i givet fald kunne udvikles som økologisk bedrift - er der erfaringer for, at der er en del, som er interesseret i at producere økologisk fjerkræ. Hovedformålet med projektet er at tiltrække flere økologiske æg- og slagtekyllingeproducenter og på den måde medvirke til at efterkomme den stigende efterspørgsel økologiske æg og slagtekyllinger.\nAt gøre relevant viden om økologisk fjerkræproduktion tilgængeligt\nAt give flere økologiske fjerkræproducenter mulighed for at få en plads på markedet og udvikle en økonomisk bæredygtig forretning\nAt der kan udvikles relevant undervisningsmateriale for unge på landbrugsskolerne\nAt der kan udvikles materiale, som kan anvendes i forbindelse med omlægningstjek\nDer laves faktaark eller pjecer om produktionsområderne: økologisk ægproduktion, økologisk slagtekyllingeproduktion og mobile hønsehuse. Faktaarkene (for hver produktionsgren) skal indeholde:\nDe faktuelle krav til produktionen.\nFoderforsyning (indkøb eller egen avl af foder)\nBygningsindretning (eksisterende bygninger)\nIndretning af udearealer m.m.\nBeskrivelse af økonomi ved etablering\nBeskrivelse af økonomi ved drift\nDisse beskrivelser udarbejdes i form af faktaark, pjecer og som filmklip.\nDer udvikles og tilbydes fem faglige arrangementer om etablering af økologisk fjerkræproduktion: Tre arrangementer om økologisk ægproduktion og to arrangementer om økologisk slagtekyllingeproduktion. Alle arrangementer vil være tilrettelagt med besøg på landbrug med økologiske fjerkræproduktion. I dette indsatsområde involveres etablerede producenter som formidlere og evt. mentorer for kommende nye producenter.\nI forbindelse med disse arrangementer vil materialerne fra indsatsområde 1 være en del af det teoretiske grundlag. Herudover vil der deltage faglige konsulenter med erfaring inden for fjerkræproduktion, økonomi, omlægning m.m.\nFaktaark om økologisk ægproduktion, økologisk slagtekyllingeproduktion og mobile hønsehuse.\nAfholdelse af tre møder om etablering af økologisk fjerkræproduktion hos producenter.\nFormidling og dialog om projektet på Agromek 2016.\nFilm: Et kærlighedsforhold: kunsten af forstå en økologisk høne\nProjektet gennemføres i samarbejde med Fjerkrærådgivningen (SEGES), økologiske fjerkræproducenter, Æg- og Fjerkræudvalget i Økologisk Landsforening samt evt. pakkerierne og fjerkræslagterierne. Økologisk Landsforening har projektlederrollen.


Klar til prøven af Karina Bruun Houg\nKlar til prøven handler om prøven i fagene historie, kristendomskundskab og samfundsfag. Klar til prøven indeholder vejledning, gode råd, opgaver og eksempler på prøvemateriale. Tag et kig i bogen. På bogens hjemmeside klartilprøvenikulturfag.gyldendal.dk findes: alle de arbejdsark, som eleverne skal bruge sammen med bogen - både som pdf-filer og som i-ark lærervejledning og ekstra gratis ressourcer til læreren i-bogen, dvs. den digitale udgave af bogen beriget med alle arbejdsark (som i-ark) til eleverne\nB: 214mm H: 298mm D: 5mm\nBoganmeldelser · Klar til prøven


Advokat (L), Senior Manager (Orlov)\nMobil: +45 50 77 84 14\nSekretær: Susanne Friborg Ziska\nSigrid Majlund Kjærulff bistår udenlandske og danske aktører i sager om erstatnings- og forsikringsretlige problemstillinger samt tilstødende retsområder, herunder aftaleret, obligationsret, civilproces og international privatret. Fra sine ansættelser i forsikrings- såvel som advokatbranchen har Sigrid bl.a. erfaring med fortolkning af forsikringsbetingelser samt behandling af tvister inden for en række forskellige skadetyper. Hun har ligeledes et indgående kendskab til offentlige forsikringsordninger, herunder særligt arbejdsskadesikring og patientforsikring.\nAdvokat (L), Kammeradvokaten/ Advokatfirmaet Poul Schmith\nClaims Adjuster, Financial Lines, American International Group (AIG)\nStudier ved University of California, Hastings College of the Law\nMere om Sigrid Majlund Kjærulff\nInden for sine arbejdsområder er Sigrid specialiseret i at bistå private parter, herunder forsikringsselskaber, forsikringsmæglere og forsikringsformidlere, såvel som offentlige myndigheder og institutioner med konflikthåndtering.\nRådgivningen omfatter fortolkning af policer, ansvarsvurdering, tabsopgørelse, udarbejdelse af spørgsmål til sagkyndige, vurdering af procesrisiko m.v.\nSigrid har ført et stort antal retssager for by- og landsret. Hun har desuden været involveret i større sagskomplekser, hvor hun sammen med firmaets team af specialister har bistået med projektstyring, løbende vurdering og rådgivning.\nDerudover har Sigrid flere års erfaring med rådgivning og retssagsførelse af sager for Skatteministeriet vedrørende skatter og afgifter.\nSigrid er medlem af Advokatrådets Uddannelsesudvalg.


december 2012 – Side 2 – hanshuttel.dk\nUdgivet den 23. december 2012\nDet blev en lang dag med indkøb af mad og den allersidste julegave, men det hele blev fint sluttet af. Jeg mødtes med et par gamle gymnasiekammerater, hvor vi endte med at tale om film og bøger og trængslerne som offentligt ansatte, mens Liverpool slog Fulham 4-0 på en storskærm omme bagved. Vel hjemme opdagede jeg at min kone havde slæbt juletræet ind og trimmet det på bedste vis.\nI Information bemærkede man argumentationsniveauet hos Berlingske kronikør og blogger Eva Selsing (det er sandt at sige ikke imponerende), men det har jeg allerede skrevet om. Dog havde jeg ikke opdaget hendes affærdigelse af den globale opvarmning som en ny kommunistisk sammensværgelse:\nEfter Gulag, DDR og det løse, havde man brug for en god sag. Og hvad er bedre end at redde planeten? Den sag har de fleste desværre gennemskuet – klimaapokalypsen er længere væk end de politikeransatte forskere, der hiver grønne bevillingskroner hjem i et væk. Og så er det vist heller ikke blevet varmere.\nUdgivet den 21. december 2012 21. december 2012\nUdgivet den 20. december 2012\nUdgivet den 20. december 2012 20. december 2012\nUdgivet den 19. december 2012 19. december 2012\nDer har været en del røre om den syriskfødte, libanesisk bosatte islamiske fundamentalist Omar Bakri, der direkte bakker op om og opfordrer til vold. Han udtaler sin opbakning til Al-Qaeda og opfordrer sine tilhængere til at “dræbe dem, der krænker profeten”.\nI denne uge sagde Inger Støjberg fra Venstre dette som reaktion på det:\nJeg synes, at salafisterne skal rejse hen til et land, hvor deres syge holdninger passer ind. De kan sige, hvad de vil og leve af vores velfærdssamfund, og det gør mig vred. Fis hjem til jeres taberlande.\nOg nej, jeg har heller intet pænt at sige Omar Bakri eller andre militante fundamentalister, der opfordrer til vold eller bakker op om en terrorgruppe som Al-Qaeda. Dette er mennesker, der interesserer sig for tilværelsens åndelige aspekter på samme måde som rockergrupper interesserer sig for motorcykler.\nMen der er to ting ved Inger Støjbergs udtalelse, der bekymrer mig – ud over at den er udtryk for et forsøg på at score lette point; Al-Qaeda kan et overvældende flertal af befolkningen nemlig nemt blive enige om at fordømme.\nDen ene er ordet “hjem” (Villy Søvndal har sagt noget lignende om Hizb-ut-Tahrir, omend de bare skulle gå ad helvede til). Lige så lidt som vi kan løse problemet med rockergrupper ved at bede dem “fise hjem” eller ved at forbyde dem, kan vi løse problemet med andre voldelige grupperinger på den måde. De har for længst krydset landegrænserne og er også nu et dansk fænomen med danske statsborgere i ledende roller. Her husker vi, at Hells Angels og Bandidos gerne er stolte ved at være del af noget internationalt og at også de efterhånden har lært at bruge nettet. Det samme gælder nazisterne, der tydeligvis er glade for forbindelser til tyske grupperinger af samme slags – og deres åndsbeslægtede kumpaner blandt fodboldhooligans. Også de voldelige grupperinger blandt autonome krydser landegrænserne, fysisk eller via nettet.\nMen det, der bekymrer mig mest, er faktisk ordet “taberland”. For hvad er et taberland egentlig? Og hvad fortæller det om den talendes syn på andre lande? Det fortæller noget trist.\nDet er klart at Tyskland og Japan tabte 2. verdenskrig stort, men disse i dag temmelig fredelige og ikke så lidt velstående lande vil den tidligere integrationsminister næppe udnævne til taberlande. Her er tale om noget andet: Ordet “taber” er et oversættelseslån fra engelsk, og det er formodentlig dukket op fra USA. Det er et negativt ladet ord, der afspejler en bestemt højreorienteret holdning om at samfundet udgør og bør være en konkurrence, hvor det er en kvalitet at vinde og hvor taberen er at foragte. Det gælder så tydeligvis også det internationale samfund.\nJeg har intet pænt at sige om regimet i Syrien, og jeg er også kritisk over for forholdene i Libanon, hvor Omar Bakri bor. Begge lande været skueplads for blodige borgerkrige (i Syrien sker det lige nu!), så man kan sagtens argumentere for at civilbefolkningen er blevet tabere i begge lande. Men jeg vil aldrig kalde disse lande for taberlande. Ligesom i alle andre lande er de nemlig befolket af også af en masse almindelige mennesker, der forsøger at leve almindelige liv, og også i Syrien, Libanon og andre lande i Mellemøsten er der forfattere, komponister, forskere, menneskerettighedsaktivister, sundhedsarbejdere osv. der gør noget prisværdigt og vigtigt (f.eks. de syrere, der hjælper andre syrere med at overleve i borgerkrigen). Et land er helheden af dem, der bor der, og det, der sker der.\nInger Støjberg er et fremtrædende medlem af det mest populær politiske parti i Danmark og kan måske blive minister igen. Kan vi mon nu forvente, at Venstre vil lave en liste over taberlande og vinderlande, som skal danne udgangspunkt for hvad en kommende regering vil have af initiativer?\nUdgivet den 18. december 2012 18. december 2012\nFor længe siden på denne blog skrev jeg om internationalisering i universitetsuddannelserne; den foregår i høj grad under mottoet “Så gør vi det bare på engelsk”.\nI dag var der endnu en diskussion om undervisning på engelsk; nogle af de professionsbachelorer der nu bliver optaget på kandidatuddannelser på Aalborg Universitet kan ikke dansk. Da der er mange kurser på datalogiuddannelserne som bliver samlæst med andre, allerede eksisterende uddannelser (herunder samlæsning mellem bachelor- og kandidatniveau), skal de studerende på disse andre uddannelser derfor nu også undervises på engelsk, og bl.a. skal alt kursusmateriale nu være på engelsk.\nEn af mine kolleger var bekymret over at danske studerende på et dansk universitet ikke kan blive undervist på dansk. Han er englænder.\nMin egen bekymring går til dels også på dette – vores kandidater skal for de flestes vedkommende også indgå i det danske samfund og bør derfor også kunne tale fagets sprog på dansk og i det hele taget kunne kommunikere fagligt på dansk. Det er ikke det engelske sprog, der bekymrer mig. Jeg har skrevet en bog på engelsk, har skrevet en masse artikler på engelsk, har britisk (engelsk!) familie, har boet i Storbritannien, har læst ganske mange bøger på engelsk osv.\nMin store bekymring er at “internationaliseringen” ikke er velgennemtænkt og at den gennemføres i al hast ved simpelthen at bestemme at der skal anvendes et andet sprog på eksisterende uddannelser. Det er langt fra omkostningsfrit at undervise eller blive undervist på et andet sprog.\nDet akademiske miljø er internationalt og grænsesprængende. Der burde derfor ligge noget mere og bedre og dybere i internationalisering – det handler i høj grad om kulturmøde og også om at danske studerende ser et internationalt fagligt og socialt miljø. Sådan oplever jeg desværre ikke at det er lige nu. De danske studerende oplever bare at deres danske undervisere taler engelsk af hensyn til et lille antal udenlandske studerende, når de udenlandske studerende er til stede – og at de udenlandske studerende som regel er tavse i undervisningen. Det er en konstrueret situation, og den er ikke godt konstrueret. Det er efterhånden en lille og særdeles broget skare af udenlandske studerende, vi får til de datalogiske uddannelser. For mange af dem vi får er rent ud sagt middelmådige, mens andre har en faglig profil, der ikke passer så godt ind i vores forløb som man kunne ønske sig. Nogen systematisk introduktion til den pædagogiske model med problemorienteret projektarbejde er der heller ikke. Endelig er det meget få danske studerende fra de datalogiske uddannelser, der vil tilbringe et semester i udlandet.\nSom det er nu, virker det på mig som om “internationaliseringen” i alt for stort omfang er endt som en underlig alliance mellem et universitet, der gerne vil optage udenlandske studerende for at kunne skaffe yderligere taxameterindtægter, og en ikke så imponerende skare af studerende fra andre lande, der ikke kunne komme ind på de rigtigt prestigefyldte universiteter, hvor optagelseskravene er skrappe. Jeg har af og til været vidne til udenlandske studerende, der prøvede at bruge optagelsen i Aalborg som en genvej til at blive optaget på et kendt universitet, typisk i Nordamerika. Det var jo ikke dét, vi ville.\nVi må kunne lave en ordentlig internationalisering også på de datalogiske uddannelser. For mange år siden lavede jeg min PhD på University of Edinburgh, og det foregik selvfølgelig på engelsk. Her kunne man tro, at man bare ville lukke en masse studerende ind – for det hele foregik alligevel på engelsk (skotsk gælisk er ikke et vigtigt sprog i Edinburgh). Men jeg opdagede at de britiske universiteter havde tænkt meget nøje over modtagelsen af udenlandske studerende og herunder havde tænkt meget nøje over sprogkrav til ikke bare studerende, men så sandelig også til undervisere. Man havde desuden tænkt over kulturmødet. Til gengæld fik man typisk udenlandske studerende af en vis, god kvalitet.\nTænk hvis man i stedet lavede nogle systematisk designede uddannelsesforløb på kandidatniveau inden for datalogi og beslægtede fag, hvor man tænkte over hvem man ville have ind (nemlig studerende med en vis ballast) og hvor sammensætningen af holdet var gennemtænkt (cirka lige mange danske og udenlandske studerende) og hvor alle studerende oplevede en international udfordring. Tænk hvis man lavede forløb, hvor underviserne var særligt gode til at formidle på engelsk, hvor både undervisere og studerende var helt trygge ved engelsk, hvor den pædagogiske model var i fokus og hvor alle oplevede et internationalt miljø i løbet af det internationale forløb: at der kom gæsteundervisere udefra og at de danske studerende på disse forløb tilbragte et veltilrettelagt semester i udlandet. Forløbet skulle udarbejdes sammen med et eller flere af de universiteter, vi faktisk har samarbejdsaftaler med og hvis datalogiuddannelser indholdsmæssigt er særligt tæt på vores. Ved siden af dette kunne man så have vores “egen” bacheloruddannelse på dansk som fundament. Dét kunne tilsammen blive en noget bedre form for internationalisering og efterlevelse af et ønske om at give de danske studerende kommunikative færdigheder på dansk også, tror jeg.\nFoto: Marie Hald/Ida Meyer (Information)\nEn avisartikel, der har gjort stort indtryk på mig i den forgangne uge, er skildringen af Bonnie Cleo Andersen, der er 38 år gammel og arbejder som prostitueret på Sjælland.\nMin egen holdning til prostitution er stadig noget uafklaret. På den ene side er det klart at de gadeprostituerede, som ofte er udenlandske kvinder, fører en kummerlig tilværelse. Det er her, trafficking er et yderligere stort problem. På den anden side er der er resursestærke prostituerede med Sexarbejdernes Interesseorganisation med en temmelig synlig, sygeplejerskeuddannet Susanne Møller. Et sted midt imellem findes Bonnie Cleo Andersen.\nPå den ene side er Bonnies sociale baggrund hård. Hun flyttede hjemmefra, da hendes søster døde af en overdosis. Hendes far sad i fængsel for mor. Hun har tre børn med tre forskellige fædre, hvoraf en var med i Bandidos. På den anden side er det tydeligt, at hun alligevel bliver en slags mønsterbryder: hun sætter sine børn højt og hun virker til at være en ansvarlig mor. Billederne fra Bonnies hverdag – børnepasning, familiefest og samvær med kunder – er i sig selv et billede på en usædvanlig hverdag, som hun får til at hænge sammen. Jeg synes i virkeligheden at billedet ovenfor udtrykker dette.\nDer er to af hendes udtalelser, jeg især hæfter mig ved. Den ene er denne:\n»Der er da ingen, der presser mig. Jeg tror ikke på, at der er nogen danske piger, som er presset ind i prostitution. De gør det af egen fri vilje. De gør det, fordi de vil tjene nogle hurtige penge. Enten stopper de ret hurtigt, ellers fortsætter de i branchen. Det kræver altså, at man kan klare en del ting, for man ser nye mænd hele tiden, og man skal udføre et stykke arbejde, uanset om han er fed, tynd eller ulækker.«\nOg den anden er Bonnies udtalelse om sit personlige sexliv:\n»Jeg kan sgu ikke huske, hvornår jeg nogensinde har været i seng med en mand, som ikke var kunde. Den sidste er Noas far, og det er jo syv år siden.«\n— Så for dig har sex ikke noget med kærlighed at gøre?\n»Nej, jeg tror aldrig, at jeg får et normalt forhold til sex. Jeg tror simpelthen, det er en arbejdsskade. Der er ingen følelser. Jeg laver et stykke arbejde, og hvis mændene går hen og bliver forelskede, forklarer jeg dem, at så længe der er penge imellem os, så er der ingen følelser, så lad os hellere få betalingen og så være fri for alt det personlige. Du bliver hård og kold – og især over for mænd. Hold kæft, hvor er der mange mænd, der er utro med alle de klinikker, der findes, og alle de mænd, der kommer. Jeg vil da ikke have nogen mand så.«\nTilsammen får det mig til at tænke på at man i vore dages samfund måske bedst kan forstå prostitution som et ufaglært job med stor risiko for arbejdsskader. Det er den slags job, der i stort omfang bør gøres overflødige og i de tilfælde hvor det endnu ikke er muligt, reguleres nøje. Og jeg tænker på at mange analyser af fænomenet prostitution ikke taler meget om samfundsklasser og hvilken betydning de har for det enkelte menneske i dagens Danmark. Hvis vi ser prostitution i denne sammenhæng, er det måske mere tydeligt at mange bliver tvunget ud i prostitution på samme måde som andre bliver tvunget ud i opslidende ufaglært arbejde (som måske er mere eller mindre sort) og at begge dele for manges vedkommende har store og langvarige omkostninger. Den kvinde, der er prostitueret som Bonnie er det, og den ufaglærte mand, der arbejder sort i byggeriet, er reelt lige dårligt beskyttede og tilhører i lige høj grad en underklasse, som resten af samfundet ikke kan eller vil se.\nDa Noa skulle holde fødselsdag for sin klasse, inviterede jeg hele bundtet på McDonald’s. Han afleverede invitationerne om fredagen, og om søndagen havde 20 af børnene meldt afbud. Det var på grund af forældrenes fordomme. De hilser heller ikke på mig om morgenen, og han har ikke nogen at lege med fra klassen, når han har fri. Jeg satte mig ned og tudede, for Oliver har været igennem det samme. Hver gang han inviterede til fødselsdag, sagde alle fra.\nUdgivet den 16. december 2012 16. december 2012\nSom barn så jeg altid Børnenes Julekalender, som det hed dengang. Jeg er ikke gammel nok til at have nogen klar erindring om Magnus Tagmus, der af uvisse årsager blev holdt frem som idealet for en god tv-julekalender. Men jeg husker Vinterbyøster, Jullerup Færgeby og Kikkebakke Boligby. Disse tre efterkommere af Sørøver-Sally udgør for mig julekalenderens guldalder. Sidenhen kom der en masse julekalendere, der ikke var morsomme og var lidt for sentimentale. Og jeg voksede fra genren.\nJeg fulgte med i Jul og grønne skove med Poul og Nulle i 1980 – da var jeg for længst uden for julekalenderens primære målgruppe, men Poul og Nulle var jeg fan af. Deres tilgang til at lave tv, som man stiftede bekendtskab med i Ungdomsredaktionen var overraskende og meget morsom i sin blanding af konstruerede situationer og noget dokumentaristisk. På en måde foregreb de vel mockumentary-genren. Jeg husker endnu et højst overraskende interview som Poul og Nulle lavede med Københavns daværende overborgmester Egon Weidekamp og nogle unge aktivister! De voksne kunne ikke fordrage “Poul og Nulle i jordhullet”, som Jul og grønne skove kom til at hedde, men børnene skrev ind i hobetal for at vinde “dagens jordfund”.\nEt andet program, som jeg trofast fulgte med i og holdt af, var Tonny Toupé-show (siden blev det Sonny Soufflé og til sidst Ronnie Rosé) af og med Mikael Wikke og Steen Rasmussen. De blandede en slags venlig naivisme, der ligesom Poul og Nulle udstillede kynisme og snæversyn, med en til tider næsten Spielbergsk filmstil. De to har jeg savnet at se på dansk tv.\nMen nu er Wikke og Rasmussen der så igen og det endda i julekalenderregi med Julestjerner. For første gang i mange år ser jeg julekalender sammen med familien fordi jeg har lyst. På overfladen minder produktionen vel om TV2s julekalendere, der i de senere år er blevet utroligt populære, men Wikke og Rasmussen kan noget, som alle TV2-julekalendere ikke kan: det er at tage fortællingen alvorligt men samtidig være morsom på en måde, som også en voksen kan værdsætte. Mine personlige favoritter er Bjarne Betjent fra Brugsen (hvem skulle tro at everyman-skuespilleren Steen Stig Lommer er søn af Lone Hertz, den blonde skønhed fra de gamle danske film?), Vera Grus (som jeg vel egentlig er lidt i familie med, thi hendes mand er Paul Hüttel) og Søstrene Mormor (en efterkommer af Brødrene Bisp og et godt gensyn med Daimi og Vigga Bro). Er jeg den eneste, der i Veras stadige snak om humbug kan se en snert af Dickens’ A Christmas Carol?\n(Og så er jeg i parentes bemærket også lidt glad for at høre Bobs faktuelt korrekte forklaringer på astronomiske fænomener.)\nUdgivet den 15. december 2012 15. december 2012\nDet var underligt at sidde i bussen på vej hjem fra en julefrokost og læse den tragiske nyhed om skoleskyderiet i Connecticut. Hver gang er der røster fremme om dog at gøre noget ved den meget lemfældige våbenlovgivning i USA, og hver gang sker der – intet. Efter tidligere tragedier har der endda været tale om at der blev solgt flere våben.\nJeg har selv haft en fornemmelse af at skudmassakrer på skoler er et nyt eller nyere fænomen, men det er faktisk ikke tilfældet. For næsten 100 år siden, nemlig den 29. juni 1913, skød og dræbte en arbejdsløs lærer 5 elever og sårede 20 andre på en skole i Bremen i Tyskland. På Wikipedia kan man finde en detaljeret gennemgang af skoleskyderier; man lægger mærke til at der ganske vist findes eksempler fra mange lande men at langt, langt de fleste eksempler er fra USA. Derfor er det vigtigt at forstå hvilke forhold i USA, der kan være årsagen. Så vidt jeg kan se, er den meget nemme adgang til våben en vigtig komponent.\nI USA er våbenlovgivningen uddelegeret til delstaterne, og her har delstaterne Connecticut, New Jersey og New York faktisk en regel om at man skal være 21 for at købe våben og ammunition. Morderen i den aktuelle massakre var kun 20, men han havde umiddelbar adgang til våben. Det særligt bemærkelsesværdige i den aktuelle sag er at den unge mand, der begik massakren og blandt andet dræbte sine forældre, faktisk benyttede våben som hans mor ejede.\nDet er meget svært for mange af os, der ikke bor i USA, at forstå den udbredte accept af en meget lemfældig våbenlovgivning. Vi kan næppe forandre amerikanerne udefra; det er inde fra USA selv, at ændringerne skal komme. Men vi bør alligevel bakke op om alle de initiativer, der laves på amerikansk grund for at gøre noget ved våbenlovgivningen. Lige nu er der således en appel til USAs præsident om dette. Jeg vil opfordre alle til at skrive under.\nDer er også et andet forhold, der springer i øjnene: så godt som alle gerningsmænd til skoleskyderier i nyere tid er unge mænd. Præcis hvad dette betyder, tør jeg ikke give et bud på her.\nUdgivet den 14. december 2012 13. august 2014\nEt interessant miniforedrag af forfatteren og filosoffen Roman Krznaric. Han får sat ord på meget af det, jeg prøver at sige selv – men han gør det langt mere overbevisende og helt igennem eksempeldrevet. Noget af det svære, men nødvendige, er at have empati “opad”: vi skal også forstå hvorfor de magtfulde tænker og føler som de gør. Det betyder bestemt ikke at vi skal være enige med dem, men det vil dels kunne hjælpe os til at forstå deres motiver og dermed udfordre dem, dels hjælpe os med at appellere effektivt til dem. Det er noget af det, vi gør i stort omfang i Amnesty International – læg mærke til Amnesty-logoet i den animerede video.\nOg så kan jeg se, at jeg hellere må få læst Down and Out in Paris and London af George Orwell.


Journalistuddannelse århus. Journalisthøjskolen\nJournalistik - Aarhus, Odense, Roskilde - Uddannelser - sysma.livetsmukt.com Men hvad er forskellen? Den er ikke så stor andet end at uddannelsen til journalist på journalisthøjskolen i Århus, med sin Professionsbachelor er journalistuddannelse praktisk anlagt end århus er på SDU eller RUC, hvor det er teorien der svømme badedragt højst. På Journalistuddannelsen lærer århus at finde eller researche journalistuddannelse gode historie og dernæst videreformidle den til dit publikum. Formidlingen af den god historie er væsentlig forskellige fra medie til medie.\nJOURNALISTUDDANNELSE ÅRHUS - hvad løber men går aldrig gåde.\nJournalistuddannelse århus, glostrup vinhandel\nDu kan vælge en uddannelse som journalist eller en uddannelse i journalistik. Men hvad er forskellen? 6 dage siden Journalistuddannelsen. Varighed: 3,5 år. Studiested: Aarhus. Praktik: 12 måneder. Adgangskrav: Ingen (kun optagelsesprøve). Ansøgningsfrist. Vigtige datoer ved optagelse på Journalistuddannelsen. Vigtige datoer. Journalisthøjskolens uddannelse til journalist varer 3½ år. Den består af 1½ år på skolen, derefter 1 års praktik og til sidst 1 år på skolen. Obligatoriske elementer i uddannelsen er: Journalistisk teori og metode i forhold til . Århus Statsgymnasium, Fenrisvej 33, Aarhus V. Det fremgår af din invitation, hvor du skal møde op. Hvordan forbereder jeg mig bedst til . nersin Du bliver skarp til at interviewe kilder, researche, vinkle og skrive artikler til både journalistuddannelse og web. Du lærer århus optage, redigere og udsende radio.\nAlle, der søger ind på Journalistuddannelsen, skal til en optagelsesprøve og i. Uddannelsens opbygning. Journalistuddannelsen er en 3. Ansøgning til Journalistuddannelsen. Du skal søge om at.\nJOURNALISTUDDANNELSE ÅRHUS - uddannelser indenfor sundhed.\nWebsitet anvender cookies til statistik. Denne information deles med tredjepart. Danmarks Journalisthøjskole, uddannelsesinstitution for journalister. Journalisthøjskolen blev oprettet i som en fortsættelse af et kursus, som Aarhus Universitet og pressens organisationer fra havde tilbudt journalistelever ved siden af deres praktiske treårige uddannelse på aviserne.\njournalistuddannelse århus Tag videnstesten fra journalist-optagelsesprøven Er du rigtig klog? Fagjournalist Vil du gerne føje journalistiske kompetencer til din faglighed? Få betalt din videreuddannelse. Drømmer du om at blive journalist? Deltag på de forberedende journalistik-fag på Hadsten Højskole & bliv rustet til optagelsesprøverne på DMJX og SDU.\nSamtaler på Journalistuddannelsen Optagelse. 12 måneders praktik giver dig mulighed for at afprøve dine. aug Campus Aarhus' egen avis .. Aarhus Olof Palmes Allé 11 Aarhus N. Telefon: +45 89 Fax: +45 77 info@sysma.livetsmukt.com\nUddannelsen til journalist på Danmarks Medie- og Journalisthøjskole giver en grundig indføring i journalistisk arbejde inden for mange genrer og. danske rim og remser\nForside / Danmarks Medie- og journalisthøjskole, Aarhus (DMJX Aarhus) Olof Palmes Allé 11, Aarhus N Fotojournalist · Journalist · Kommunikation.\nDu kan vælge en uddannelse som journalist eller en uddannelse i journalistik. Men hvad er forskellen? Den er ikke så stor andet end at uddannelsen til. Journalistuddannelsen i Aarhus startede i som et kursus på Aarhus Universitet og var i mere end et halvt århundrede det eneste sted i landet, der.\nVigtige datoer ved optagelse på Journalistuddannelsen. Vigtige datoer. Alle, der søger ind på Journalistuddannelsen, skal til en optagelsesprøve og i. Uddannelsens opbygning. Journalistuddannelsen er en 3. En videregående uddannelse på mindst 3 år + 2 års erhvervserfaring Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i København og Århus; Eksamen. Der afholdes prøve efter hvert modul. Hele uddannelsen afsluttes med en eksamen. Fagoversigt. De obligatoriske moduler af hvert 10 ECTS er.\nJournalistuddannelse århus, dick forlænger\nDrømmer du om en karriere som journalist på en avis, et ugeblad, onlinemedier, TV eller radio? Så er en uddannelse Videregående uddannelse. Århus. 4 år. Journalisthøjskolen før Journalistuddannelse Journalisthøjskole er Danmarks største journalistuddannelse og forskningsinstitution på det journalistiske område. Århus ligger på Olof Palmes Allé i det århus Aarhus og uddanner journalister og fotojournalister på en 4-årig bacheloruddannelsehvoraf 1½ år foregår i praktik. hvad er en kvindes libido\nBose and other scientists at Rutgers University also found that green tea helped obese mice lose weight and rodents of normal weight retain their shapes, according to the study published in 2008 in the Journal of Clinical Nutrition. Additional Benefits. Green and white tea may also protect journalistuddannelse from some diseases, Whitmore says. She says the polyphenols in the tea protect against prostate cancer and that their antioxidants can reverse damage caused by free århus in the body.\nSe listen over videregående uddannelser, der er godkendt til SU. En uddannelse kan godkendes til SU, hvis den: har mindst tre måneders sammenhængende varighed. Du har også mulighed for at fortsætte dine studier i form af en ph.d.-uddannelse. Adgangskrav. Grænsekvotienten i kandidatuddannelsen i Journalistik – Analytisk journalistik 7 og du bliver kastet ud i arbejdet som journalist fra første dag på studiet. Du skriver din første artikel efter to dage, du har flere deadlines på. Pressemeddelelse: Ny journalistuddannelse i Århus. Fremtidens journalist er også akademiker. En ny videregående journalistuddannelse ser dagens lys til efteråret, når Aarhus Universitet i samarbejde med Danmarks Journalisthøjskole starter overbygningen Samfund, Kultur og Medier. En journalistuddannelse er for dig, der er nyhedsjunkie, grammatiknørd og har næse for den gode historie i hverdagen. Som journalist har du fingeren på pulsen. Du er knivskarp til at indsamle information, bearbejde det i forhold til din målgruppe og formidle det i det rette format og den rette kanal for maksimal gennemslagskraft. Velkommen til Jordbrugets Uddannelsescenter Århus. Skolen for dig, der leder efter en uddannelse med fokus, frisk luft og masser af mening. Vi tilbyder erhvervsuddannelser, klasse, lederuddannelse og kurser inden for hele det grønne område.\nSøg videregående uddannelse?\nFølge: Kan du blive gravid med lavt sædtal » »\nTidligere: « « Fiskeudstyr amager\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Journalistuddannelse århus sysma.livetsmukt.com


Det var den weekend. – En kort en af slagsen.\nFik fri klok 15 i fredags, og hjem og hygge med manden og sønnike. Tidligt i seng for jeg havde nemlig sagt ja til en vagt i Gram, hvor jeg er afløser.\nDet var kun en 7-13 vagt, så det var helt fint, og så pynter alle penge på kontoen, når man er på elevløn\nLørdagen gik også ret hurtigt, og vi fik noget god mad og hygget med fjernsyn, vi så blandt andet Danmark har Talent. Idag søndag, har vi ikke haft de vilde planer. Dog har jeg brugt knap 2 timer på at ordne mit rotterum skiftebure, vaske dem ned, fodre, give vand, nusse, og rokerer rundt med deres ting osv.\nDerudover har jeg vasket 2 maskiner vasketøj, ryddet op, og vandet blomster ikke at forglemme!\nImorgen kalder en ny uge på sygehuset, og nu er jeg ikke længere i intro, så det blir spændende at se hvad jeg så skal imorgen, om jeg skal gå alene med sygeplejersken eller hvordan We will see …


Rester af sprøjtegift får vandværk til at lukke boringer | Vejle | vafo.dk\nRester af sprøjtegift får vandværk til at lukke boringer\nPubliceret 14. marts 2018 kl. 16:16\nTo steder i Vejle Kommune er der fundet for store koncentrationer af rester af sprøjtegiften Chloridazon. Foto Lene Sørensen\nHos to vandværker i Vejle Kommune er der målt en overskridelse af grænseværdien af sprøjtegiften Chloridazon. Et vandværk har handlet hurtigt og lukket sine boringer.\nVejle: Indtil videre er der hos to ud af kommunens 64 vandværker fundet rester af sprøjtegiften chloridazon, der ligger over grænseværdien.\nVærst ser det ud hos Mørkholt Vandværk, hvor man har man lukket begge boringer, og i stedet får vandet fra nabovandværket i Gårslev. Vandværket i Mørkholt ved Børkops sommerhusområder er eneste vandværk i Vejle Kommune, hvor der er målt så høj en koncentration af rester fra sprøjtegiften Chloridazon, at man har skulle skride ind. Den tekniske grænseværdi er på 0,1 mikrogram per liter. I vandet fra Mørkholt Vandværk har man i to målinger målt henholdsvis 0,23 og 0,24 mikrogram per liter.\n- Det er virkeligt højt i forhold til de andre steder i kommunen, hvor der er blevet målt, men dog noget mindre, end man har set andre steder i landet. Nu er vandværket gået i tænkeboks med hensyn til, hvad der skal ske fremadrettet, siger Susanne Christiansen, miljømedarbejder ved Vejle Kommune.\nSprøjtemidlet chloridazon er blevet brugt af landmænd til at bekæmpe ukrudt i roemarker. Midlet blev forbudt i Danmark i 1996.Man har ikke målt efter det før sidste år, hvor det tilfældigt blev sporet ved nogle målinger foretaget af Region Syddanmark.\nNår chloridazon nedbrydes gennem jorden sker en reaktion, så det bliver til to nedbrydningsprodukter, nemlig methyldesphenyl-chloridazon og desphenyl-chloridazon.\nDet bliver først sundhedsskadeligt ved 50 miligram per liter, men man har sat grænsen til 0,1. Ifølge miljøstyrelsen har man sat grænseværdien ekstremt lavt, fordi man ikke ønsker andet end helt ren vand.\nRavning ligger lige over\nOgså hos Ravning Vandværk i den gamle Egtved Kommune viser målinger, at man har overskredet grænseværdien. Men her er overskridelsen så minimal, som den kan være, og derfor fortsætter indvindingen. Dog har kommunen skærpet tilsynet med drikkevandskvaliteten. Det sker ved, at vandværket skal tage en analyse for stofferne hvert år i stedet for hvert tredje.\n- I Ravning er overskridelsen så minimal, at vi ser tiden an, og så tager vi løbende en ny vurdering, forklarer Susanne Christiansen.\nSelvom der er fundet rester af sprøjtegiften i de to vandværker, skal brugerne ikke være bekymret. Ifølge miljøstyrelsen begynder stoffet først at være sundhedsskadeligt ved 50 mikrogram per liter. Men politisk ønsker man helt rent vand i Danmark, og derfor er grænseværdien sat ekstremt lavt.\nDer er i Vejle Kommune 64 vandværker, og hos de 54 af dem har man fået foretaget en måling, hvor man har søgt efter rester af sprøjtegiften Chloridazon samt de to nedbrydningsprodukter methyldesphenyl-chloridazon og desphenyl-chloridazon.\nDet har ikke før nu været lovpligtigt at få foretaget målingerne, og ti vandværker mangler stadig at få foretaget målinger, og det skal de i gang med i de følgende år jævnfør den nye drikkevandsbekendtgørelse.\n- Vi må generelt sige, at der i Vejle Kommune er ikke er de store problemer med drikkevandet. Kommunen har rigtigt godt vand. Nu må vi se, hvad fremtiden bringer, for vi ved ikke, hvilken vej det vil gå med resterne af chloridazon. Bliver det mere fortyndet og forsvinder mere og mere, eller vokser koncentrationen. Det kan kun fremtiden vise, siger Susanne Christiansen.\nVand forurenet af tarm-bakterier: Kog vandet før du drikker det\nEfter spor af sprøjtegift: Vandværk har lukket begge sine boringer\nDrikkevand er blevet undersøgt efter spor af sprøjtegift


Brønshøj Boldklub - Divisionsfodbold siden 1945 - 3 point blev kæmpet hjem / Brønshøj - Middelfart_18. maj 2019 15:00:00 / Kampe / Divisionshold / Forside\nBrønshøj - Middelfart_18. maj 2019 15:00:00\nDet var også en kamp, hvor vi fik en debutant at se, samt comeback til to spillere.\nDet første kvarter stod der Middelfart på, hvor de fik skabt tre store muligheder. Den første af dem tilfaldt Peter Kristensen, som modtog bolden i fri position på kanten af feltet, men han fik ramt bolden helt skidt og skød ved siden af.\nDen næste mulighed var en af de helt store. Bolden endte lidt tilfældigt hos Søren Andreasen, men den ellers træfsikre angriber fik 5-6 meter fra mål sparket over kassen.\nDen tredje store mulighed inden for det første kvarter gik til Casper Johansen. Vi stod på vores flade konvolutter, mens Middelfart leverede en smart hjørnesparkskombination. Men Johansen fik ramt bolden helt skidt og sendte nærmest kuglen ud i rummet.\nI det 16. minut fik vi vores første chance, og den blev udnyttet. I samarbejde fik Kevin og Dawda Ngum erobret bolden på midten af banen. Bolden blev spillet ud til Oscar Buch, der fik den sendt hen til Ahmed Iljazovski. Iljazovski lagde bolden til rette for venstre fod og med et følt indlæg, der strøg over en Middelfart-spiller, fandt han Kevin, der headede bolden i mål. 1-0 til os.\nMålet gav os mere blod på tanden, og vi fik mere og mere fat. Det var dog ikke en kamp med de store chancer, og vi skulle vente ca. et kvarter på den første chance efter målet. Her blev Andreas Baes spillet fri på kanten af feltet, men han måtte se sin afslutning gå en meters penge forbi Middelfart-målet.\nMiddelfart begyndte igen at producere chancer, og for anden gang i 1. halveg stod vi og sov ved en fynsk dødbold. Nikolaj Hagelskjær spillede en hurtig en-to og kunne nærmest spadsere igennem vores defensiv. Heldigvis sad Hagelskjærs afslutning lige på Vilfort, som fik slået bolden over mål.\nMen igen var vi effektive i vores afslutninger. Det var igen fra midten, at vi skabte chancen. Her blev bolden spillet hen til Mads Rønne, der med en sukkerbold spillede bolden i dybden til Buch. Middelfarts målmand Casper Radza var i tvivl om, hvad han skulle gøre, og Buch kunne, med et iskoldt træk udenom Radza, score i et tomt mål. 2-0 til os, hvilket også var pausestillingen.\nI pausen foretog vi en udskiftning, og her kom Jacob Berthelsen ind til sit comeback. Sidst Berthelsen var i aktion for os, var den 16. juni 2018 i 5-1 sejren over Greve.\nBerthelsen var tæt på at score i sit comeback. I 2. halvlegs 4. minut fik vi hjørnespark, og her hoppede Berthelsen højest af alle, men måtte se bolden rammer oversiden af overliggeren.\nOg i det 57. minut var der endnu et comeback. Her blev anfører Jamil Fearrington skiftet ind, og fik minutter i benene for første gang siden den 22. april hjemme mod Jammerbugt FC.\nDer var langt mellem chancerne i 2. halvleg, hvor vi stod stærkt defensivt, og først i det 77. minut fik fynboerne deres første chance i 2. halvleg. Her blev Malthe Karsberg Rasmussen spillet fri, men Vilfort kom flot ud af sit mål, og fik både reddet og holdt bolden.\nSelv samme Karsberg skulle få endnu en mulighed for at score, da han stod helt fri inde i feltet. Men med et svagt hovedstød lige på Vilfort, kunne vi fastholde vores 2-0 føring.\nDet kunne vi dog ikke to minutter senere. Her blev en bold sendt ned mod vores baglinje, hvor Hagelskjær tog kuglen til sig. Han fandt, med et hårdt indlæg, Martin Conley inde omkring det lille felt, og den indskiftede Middelfart-spiller fik reduceret til 1-2.\nMiddelfart pressede på for endnu en scoring, hvilket gav muligheder i den anden ende. Med otte minutter tilbage af den ordinære spilletid fik vi en debutant at se. Her blev 18-årige Andreas Christensen skiftet ind, og han var tæt på at få en drømmedebut. Casper Löween og Kevin kombinerede sig igennem Middelfarts defensiv, og Löween spillede uselvisk bolden hen til Andreas, der nærmest kun skulle sætte indersiden på. Men en Middelfart-spiller fik kastet sig ned i sidste øjeblik og fik blokeret bolden ud til hjørne.\nEfter over seks minutters overtid fløjtede dommeren af, og spillerne, Danmarks Smukkeste, lederne osv. kunne juble over den anden sejr i træk efter en mandfolkeindsats i samtlige 96 minutter.\nVi håber, at der er kræfter nok, da spillerne allerede på onsdag den 22. maj kl. 19 skal i aktion igen. Her gælder det en udebanetur til Gentofte Sportspark, hvor HIK venter.


Prekære arbejdsforhold skal bekæmpes\nGode løn- og arbejdsvilkår er ikke længere en selvfølge, fordi du er akademiker.\nAkademikere er den mest privilegerede del af den arbejdende befolkning. Dette er et udsagn, man som akademiker ofte møder i en eller andet form, og det er ikke helt ubegrundet. For eksempel kan tidligere forskningschef ved Det Nationale Forskningscenter for velfærd, Niels Ploug, fortælle, at akademikere i gennemsnit lever fem-seks år længere end folk, der kun har grunduddannelse som højeste uddannelse, at de har generelt sundere livsstil og bedre indkomst.\nSamtidig har vi over en årrække set en forskydning i dette billede, som går i retning af, at akademikerområdet kommer mere og mere under pres. Gode løn- og arbejdsvilkår er ikke længere en selvfølge, fordi du er akademiker.\nLønpres, dårligt psykisk arbejdsmiljø, skyhøj arbejdsintensitet, høje produktionskrav, stress og prekarisering er blevet dagligdag for mange akademikere. Nye tal viser eksempelvis, at knap halvdelen af alle nyuddannede akademikere bliver ansat i tidsbegrænsede stillinger, og at knap 20 procent af alle offentligt ansatte akademikere er ansat i tidsbegrænsede stillinger. Til sammenligning ligger gennemsnittet for andre erhvervsgrupper på mellem syv og 12 procent (dr.dk, 22.08.18). I denne artikel bliver der sat spot på disse vilkår.\nTurbulent vej til fast arbejde\nJeg har selv en historie bag mig med en turbulent vej til fast arbejde, efter jeg blev uddannet psykolog i 2009. Jeg har været ansat i korte, tidsbegrænsede stillinger, timelønnet og på deltid som ekstern lektor, ansat i løntilskud og tre måneder fra at falde ud af dagpengesystemet.\nDerudover har jeg arbejdet med vejledning af arbejdsløse akademikere, hvilket har givet mig et kig ind i dagligdagen hos denne gruppe af arbejdsløse. I dag sidder jeg i en fast stilling som akademisk fuldmægtig på Aarhus universitet i et område, der ryger i udbud hvert 2-4 år, og min arbejdsplads risikerer af den grund konstant nedlæggelse med kort varsel. Min vej ind på arbejdsmarkedet er ikke atypisk og vidner om den prekarisering, der sker af det akademiske arbejdsmarked.\nPå mit nuværende arbejde er jeg AC-tillidsrepræsentant for psykologer og magistre. På Aarhus Universitet, AU, er vi ansat på statens område, og næsten alle akademikere på AU blev i forbindelse med OK18 lockoutvarslet. I dag står vi derfor med en række erfaringer omkring faglig organisering, som vi ikke havde for bare et halvt år siden.\nProletarisering af akademikerne\nAkademikere har over en årrække oplevet et stigende pres på ansættelsesvilkår og løn. De tider er slut, da en akademikertitel i sig selv var garanti for sikkerhed i ansættelsen, gode arbejdsforhold, høj løn og samfundsmæssig status. I takt med det generelt stigende pres på den arbejdende befolkning er også akademikerne blevet ramt af den øgede profitmaksimering og de styringsregimer, som præger den moderne kapitalisme.\nMin vej ind på arbejdsmarkedet er ikke atypisk og vidner om den prekarisering, der sker af det akademiske arbejdsmarked.\nHvis vi tager et kig på Aarhus Universitet, har der i årevis været tydelige tegn på det pres, som de ansatte oplever i dagligdagen.\nUniversitetets psykiske arbejdspladsvurdering viser i 2016, at 52 procent af den samlede gruppe af ansatte angiver, at de arbejder væsentligt mere, end deres arbejdstidsaftale foreskriver. Zoomer man ind på de enkelte fakulteter, viser det sig, at der på fakulteterne Health og Science and Technology er hele henholdsvis 50 og 57 procent, mens det på både Arts og Business and Social Sciences er 65 procent, der arbejder væsentligt mere end den aftalte arbejdstid.\nMedarbejderne angiver, at den primære grund til, at de arbejder over, er, at de ellers ikke kan nå deres arbejdsopgaver, og at der ikke er andre, som kan overtage de ophobede opgaver. Ligeledes oplever mange, at hvis de skal have en tilfredsstillende karriereudvikling, så er de nødt til at arbejde meget over for at holde trit. Dette overarbejde kompenseres ikke økonomisk eller med afspadsering på området for det videnskabelige personale.\nI Ugebrevet A4 den 13. august 2015 forklarer Arbejdslivs- og stressforsker på Aalborg Universitet, Einar Baldursson:\n"Universitetsarbejde er for eksempel unddraget arbejdsmiljølovens bestemmelser om 11 timers reglen. Universitetsansatte er sådan set frit stillet til at arbejde i døgndrift, hvis de vil det, og ledelsen er frit stillet til at planlægge sådan, at forskerne og underviserne kan arbejde løs, og det er skidt (…) Som ansat er der fortsat en tradition med, at man arbejder som død og helvede i perioder, fordi man med sikkerhed ved, at man i andre perioder har mere tid til hvile. Men traditionen stammer fra dengang, hvor undervisning var langt mere afgrænset i tid. I dag spreder undervisningen sig over det meste af året, og man underviser allerede fra august, eksaminerer i januar, og der er eksamener indtil slutningen af juni".\n"Vi skal se i øjnene, at universitetet i dag meget mere er et produktionsanlæg, og at der ikke er nogen vej udenom, at ledelsen i højere grad agerer værkfører. Sådan at ledelsen hele tiden realistisk vurderer, hvad det koster at løse opgaverne og også tør sige: ’Det har vi sgu ikke råd til’. Og det bør man gøre, fordi de menneskelige omkostninger er så store for de ansatte".\nDet er en uholdbar situation, at vi har så mange ansatte, som systematisk overarbejder, hvilket naturligvis fører til overbelastning.\nSamtidig er det hverdag for mange akademikere på Aarhus universitet at bekymre sig om fremtidsudsigterne for arbejdet og om mulig fyring. AU har været igennem store fyringsrunder; særligt besparelserne i 2014 hvor man gennemførte personalebesparelser svarende til lige under 400 fuldtidsstillinger. I sidste ende blev der ikke udsendt 400 fyresedler, da mange mere eller mindre frivilligt accepterede fratrædelsesordninger eller pensionering, desuden undlod man at forlænge midlertidigt ansatte, ligesom mange deltidsundervisere blev reguleret markant ned i tid.\nI arbejdspladsvurderingen fra 2016 på AU viser det sig, at 24 procent af alle ansatte ser dystert på fremtiden. En AC-tillidsrepræsentant udtaler i Omnibus, 26.05.16:\n"Flere besparelser hænger stadig over os som en tung sky de næste år. Jeg oplever, at der blandt medarbejderne har indlejret sig en grundangst for at blive fyret i næste fyringsrunde. Man dukker nakken og gør ikke opmærksom på problemer, fordi man ikke vil være en brokrøv (…) Det at fyre medarbejdere har så komplekse indvirkninger på organisationen, at jeg slet ikke forstår, at man kaster sig ud i det gang på gang. Et andet resultat er jo også, at vi i APV’en kan se, at 15 procent af medarbejderne i AU Uddannelse ikke kan anbefale deres arbejdsplads til andre".\nUd over den almindelige frygt for fyring er der en særlig problemstilling, som med raske skridt bliver mere og mere udbredt på universiteterne; tidsbegrænsede ansættelser og deltidsstillinger.\nHvis vi kigger på Københavns Universitet, kan vi se, at der ifølge Uniavisen for otte år siden var under 900 løstansatte på KU med tidsbegrænsning på deres ansættelse. I 2013 var antallet steget til næsten 3.000. Der var til sammenligning i 2015 cirka 2.000 fastansatte lektorer og professorer på Københavns Universitet, hvilket svarer til en stigning på cirka 500 fra 2009 til 2013.\nDertil kommer, at universiteterne har et stort forbrug af timelønnede undervisere og eksterne lektorer, som kun får løn for præcis de timer, de lægger, og som ikke er garanteret timer, ikke optjener pension og på alle måder fungerer som akademiske daglejere. Overordnet set tegner der sig altså et billede af et område under pres, og hvor de gode forhold på ingen måde er givet.\nOK18 - en brat opvågnen\nPå trods af, at mange akademikere har oplevet disse forringelser af deres vilkår over en årrække, var overenskomstforhandlingerne for det offentlige område i år, OK18, på mange måder en brat opvågnen – også for de akademiske fagforeninger.\nVi skal ifølge dm.dk helt tilbage til den store akademikerkonflikt i 1969, hvor 800 akademikere strejkede i fem uger, for at finde kamperfaringer inden for AC-området (AC: Akademikernes Centralorganisation). Det betød, at de akademiske fagforeninger på mange måder stod på bar bund, da muligheden for en konflikt på det offentlige område meldte sig.\nFor fagforeningerne betød det, at man skulle have udviklet et helt apparat til at varetage denne nye, uvante situation; konfliktvejledning, sekretariater, systemer til håndtering af konfliktstøtte/lån, materialer, oplysningsmøder for medlemmer og tillidsrepræsentanter og meget mere.\nDertil kommer, at akademikerne måske nok er organiseret i fagforeninger på mange arbejdspladser, men til gengæld har man ikke etableret et reelt fungerende klubarbejde eller en egentlig forståelse af sig selv som lønmodtagere. Arbejdspladserne var altså også meget svagt organiserede på mange måder, da OK18 begyndte at få skær af konflikt. Vi så altså en situation, hvor et helt hovedområde reelt skulle bygge konfliktbåden, mens vi sejlede, og det uden at have tegninger ved hånden.\nDe offentlige arbejdsgiveres udspil til OK18 var grove, ideologiske krav, som hvis gennemført ville ramme lønmodtagerne på alle niveauer hårdt. Nogle krav ville dog ramme akademikere hårdere end andre og fik derfor særligt de akademiske forbunds opmærksomhed.\nDen bebudede afskaffelse af den betalte frokostpause som en ret ville ramme AC særligt hårdt og ville kunne betyde opskruet arbejdstid, fald i timeløn og reduktion i antal medarbejdere svarende til en personalebesparelse på 7,52 procent. Derfor blev frokostpausen et afgørende stridspunkt.\nDesuden ønskede arbejdsgiverne at lægge mere af lønnen ud til lokale forhandlinger, så automatiske anciennitetsbestemte lønstigninger erstattedes af individuelt forhandlede tillæg for den enkelte, hvor hver medarbejder "får som fortjent".\nDesuden ønskede arbejdsgiverne at opretholde det asociale privatlønsværn, der fastholder det offentlige område i en ringere lønudvikling end det private.\nPå Aarhus Universitet begyndte tingene for alvor at tage fart i marts måned. Her var der indkaldt til flere møder for tillidsfolk og for ansatte akademikere på AU, hvor vi diskuterede konflikten og mulige kampskridt på arbejdspladsen.\nI løbet af ganske kort tid begyndte flere og flere at blive bevidste om, at vi som akademikere er lønmodtagere på lige fod med alle andre, og denne udvikling gik overraskende stærkt.\nDet var interessant at følge disse møder og udviklingen i de foki, der blev opsat. Til at begynde med handlede mange diskussioner om hensynet til arbejdet, forskningen og de studerende. Flere gav udtryk for, at konflikten helst skulle genere både forskning og de studerende mindst muligt, og nogen gav udtryk for, at man egentlig gerne ville arbejde noget ekstra for at undgå gener.\nDenne linje ændrede sig imidlertid som tiden gik. Det var tydeligt, at flere og flere blev klar over, at et så omfattende lockoutvarsel er et meget aggressivt kampskridt rettet mod lønmodtagerne fra statens side. Ud af dette voksede der en bevidsthed frem om, at vi som lønmodtagere ikke skal ’afbøde’ for de skadevirkninger, et sådant kampskridt kan få, da vi så reelt ville gå moderniseringsstyrelsens ærinde.\nDiskussionerne ændrede karakter, og vi begyndte at tale om aktionsformer, demonstration på konfliktens første dag, konfliktaktiviteter, konfliktcafeer og meget mere, som var nyt og fremmed for de fleste akademikere på AU.\nI løbet af ganske kort tid begyndte flere og flere at blive bevidste om, at vi som akademikere er lønmodtagere på lige fod med alle andre, og denne udvikling gik overraskende stærkt. Det er klart, at dette ikke gjaldt for alle, og at mange medarbejdere formodentligt gik rundt og var relativt upåvirkede af konflikttruslen. Men blandt de folk, der faktisk dukkede op til møder og aktiviteter, var der en mærkbar udvikling.\nUndervejs i forløbet så vi kollegaer fra AU dukke op til demonstrationer for første gang, lave morgenhappenings foran universitetet, arrangere demonstrationer og holde taler, udtale sig til medier, deltage i andre gruppers arrangementer om OK18, blande sig i den offentlige debat og i det hele taget vise en vilje til aktivisme, som er sjældent set blandt akademikere på universiteterne.\nOgså fra AC-fagforeningernes side var der helt nye toner. Jeg står selv i Dansk Psykolog Forening, og her var man for første gang i årtier ude med bannere, og man havde fået lavet konfliktveste til alle dem, der kunne tænkes at blive ramt af lockout eller var strejkevarslet.\nDet lyder sikker ikke af noget særligt, hvis man er fra et LO eller FTF-forbund, men på AC-området er det banebrydende nyt og udtryk for, at man begyndte at handle som en kæmpende organisation. Også en forening som Djøf meldte sig ind i kampen og havde fået produceret materialer med "Pas på mig – jeg er ny i konflikten". Dansk Magisterforening var også markante i deres tilstedeværelse under konflikten og i understøttelsen af medlemmernes aktiviteter.\nPå den vis blev OK18 en kulmination på en utilfredshed, der ulmer som aldrig før i det akademiske bagland.\n"Der har været alle mulige tiltag, der har forringet forholdene for vores medlemmer, og det har skabt en mistillid. Derfor er djøf’erne parate til at gå i konflikt - selvom ingen ønsker, at vi ender dér".\nOg lige præcis Vergos udlægning rammer hovedet på sømmet i forhold til det, mange akademikere har følt og i tiltagende grad er blevet bekræftet i under OK18-processen; at vores forhold er blevet systematisk forringede, at vi har mistillid til, at de offentlige, øverste arbejdsgivere vil os det godt, og at vi har fået nok.\nSom bekendt vokser træerne ikke ind i himlen, og på trods af alle de positive udviklinger, der er beskrevet i artiklen, er det akademiske område stadig et notorisk tungt område at skabe faglig aktivitet i.\nDe seneste år har der dog været spirende tiltag i retning af, at flere særligt prekært ansatte akademikere er begyndt at organisere sig. På Københavns Universitet blev der ifølge Uniavisen for eksempel i 2017 etableret en ny forening, der kæmper for de løstansatte akademikeres rettigheder på KU.\nForeningens medlemmer er T-VIPere, hvor T’et står her for temporary; det vil sige tidsbegrænsede, videnskabeligt ansatte. Medlemmerne er først og fremmest postdoc`er, men foreningen er også åben for videnskabelige assistenter, ph.d.-studerende og eksterne lektorer. Her er rettigheder særligt i fokus, og klubben går på tværs af de traditionelle strukturer, der er rundt om tillidsrepræsentationen på universitetet.\nKonkret har læren af OK18 været, at der er behov for øget organisering og aktivitet i de akademiske miljøer, hvis vi skal kunne yde et modsvar mod det pres, vores områder udsættes for.\nMange peger på, at akademikere har en mindre grad af lønmodtagerbevidsthed end mange andre faggrupper. Min erfaring er, at vanskelighederne ved at organisere akademikere ikke kun bunder i ’mangel på klasseforståelse’. Det handler i høj grad også om deres forhold til arbejdet, som for nogen har karakter af kald, personligt udviklingsprojekt og meget høj faglighed; også når det går ud over eksempelvis fritiden.\nNår man oplever sit arbejde på den måde, kan det meget nemt se ud som om, at medarbejdere og arbejdsgivere har samme interesser, og dermed bliver det svært også at se sig selv som en lønmodtager. Hvis man skal have organiseret akademikerne på en succesfuld måde lokalt, så skal denne dobbelthed tages dybt alvorligt og ikke forsøges reduceret.\nFaren er, at man som TR enten forsøger at trække i retning af en ren strukturel lønmodtagerposition, som de ansatte ikke kan se sig selv og deres faglighed i. Eller at man som TR kommer til at præsentere fagforeningen og klubarbejdet som et serviceorgan for de enkelte medarbejderes individuelle interesser til støtte for deres karriere og på den måde utilsigtet støtter en individualisering af området. Der skal altså arbejdes benhårdt på, at denne kompleksitet bevares og italesættes i klubarbejdet.\nDesuden kan det være en god ide at sætte et særligt fokus på psykisk arbejdsmiljø og herunder især stress, da mange akademikere oplever overbelastning af forskellig art. Også her er det relevant at binde spørgsmålet sammen med faglighed, for hvordan kan man præstere på et fagligt højt niveau, hvis alle ens kognitive funktioner er sat ud.\nSom akademikere er vores væsentligste instrumenter til arbejdets varetagelse vores hoveder, og dårligt psykisk arbejdsmiljø er en sikker vej til sløve instrumenter.\nEn anden væsentlig pointe er, at man som TR for moderne akademikere nemt kan forfalde til tanken om, at det er umuligt at skabe fællesskab i denne gruppe, for alle er kun optaget af, hvad de selv kan få ud af det. Her gælder det om at holde skruen lige i vandet og opruste på fællesskab og sammenhold. Det er afgørende, at vi som tillidsfolk tør gå forrest i at ansvarliggøre vores kolleger i forhold til den fælles opgave, det er at sikre ordentlige forhold på arbejdspladsen. Vi skal tydeligt kunne sige til den enkelte, hvordan vi ser, at lige præcis han eller hun kan bidrage ind i klubarbejdet. Og hvis man ikke ønsker at deltage for sin egen skyld, så bør man gøre det for kollegaerne. For det handler netop ikke bare om en selv.\nDesuden kan det være en fordel at arbejde på at skabe ’ambassadører’ for klubben; det vil sige kollegaer, som aktivt taler med andre kollegaer om vigtigheden af klubarbejde og prikker konkrete kollegaer til at deltage i arbejdet. Her er det vigtigt at huske, at selvom mange mennesker føler sig pressede af tanken om forpligtende fællesskaber i dag, så savner rigtig mange samtidig disse fællesskaber.\nDerfor er det også afgørende, at man som tillidsperson ikke forfalder til en klassisk idealistisk tanke om, at en masse kollegaer skal mene, det er en god ide med et aktivt klubarbejde, førend det kan etableres. I praksis er det næsten omvendt; arbejdet skal etableres og folk skal inddrages, og herefter begynder meningsfuldheden af arbejdet at udkrystallisere sig for medlemmerne. Det er et langt sejt træk, der skal til. Men tiden til dette seje træk er nu.\nDesuden bør der ske en styrkelse af samarbejdet på tværs af arbejdspladser i lokalområderne. Der bør i regi af de enkelte fagforeninger skabes fora for tillidsfolk på tværs af arbejdsplader, så man som TR får et egentligt netværk og TR-kollegaer.\nSom akademikere er vi ikke fredede for kapitalismens forsøg på at udvinde stadig mere værdi fra landets arbejdende befolkning.\nDerudover og mindst ligeså vigtigt skal der etableres organiserede netværk af akademiske tillidsfolk på tværs af fagforbund i lokalområderne.\nEndelig skal fagforeningerne i AC styrke og udbygge det samarbejde, der er skabt under OK18. Det drejer sig både om samarbejdet AC-forbundene imellem, men også om samarbejdet med forbundene i det ny hovedforbund LO/FTF. Og forbundene skal turde stå frem med en offensiv solidarisk og fagpolitisk linje og fuldstændig droppe det fordelsklub- eller forsikringsimage, som mange i desperation efter medlemmer har etableret.\nForeningerne skal turde bekende kulør som kæmpende aktører, som vil noget med samfundet; at skabe ordentlige forhold igennem konkret solidaritet og organisering af lønmodtagerne.\nSom akademikere er vi ikke fredede for kapitalismens forsøg på at udvinde stadig mere værdi fra landets arbejdende befolkning. Derfor har vi brug for kæmpende fagforeninger, som har både erfaringerne, beredskabet og viljen til at stille progressive krav og sætte handling bag ordene.\nOg vi har brug for fagforeninger, der går forrest i solidaritetsarbejdet. Solidaritet er ikke et ord, vi kun skal bruge ved skåltaler og festlige lejligheder; solidaritet er konkret. Og det er det konkrete arbejde, der skal i forgrunden nu. Uden den konkrete solidaritet er vi ingenting og har ingen eksistensberettigelse som fagforbund. Men formår vi at stå sammen, er der ingen ende på, hvad vi kan opnå.\n15. okt. 2018 - 08:51 15. okt. 2018 - 10:37\nCand.psych. og AC-tillidsrepræsentant på Aarhus Universitet


118 gæsteanmeldelser 9.4/10\nFri brug af driving range ekskl. bolde\nKun 99 EUR pr. person i delt standard dobbeltværelse\nKun 129 EUR i standard enkeltværelse\nAnkomst fredag, lørdag & helligdage\nKun 129 EUR pr. person i delt standard dobbeltværelse\nKun 159 EUR i standard enkeltværelse\nGælder ophold i perioden 01.03 - 22.04 2021\nGælder ophold i perioden 04.10 - 14.11 2021\nSæson finale 2021\n1 x middag (gåselår og bryst m. tilbehør) inkl. en delt flaske vin\nKun 119 EUR pr. person i delt standard dobbeltværelse\nGælder ophold i perioden 15.11 - 22.12 2021\nKun 260 EUR pr. person i delt standard dobbeltværelse\nKun 340 EUR i standard enkeltværelse\nEkstra overnatning inkl. morgenmad, middag & golf\n130 EUR pr. person/nat i delt standard dobbeltværelse\n170 EUR pr. nat i standard enkeltværelse\nGælder ophold i perioden 23.04 - 03.10 2021\nKun 260 EUR\nKun 320 EUR pr. person i delt standard dobbeltværelse\nKun 400 EUR i standard enkeltværelse\n160 EUR pr. person/nat i delt standard dobbeltværelse\n200 EUR pr. nat i standard enkeltværelse\nKun 320 EUR\n9.4 (118 gæsteanmeldelser)


Closet-arkiv - Carolines Closet\nEgentlig har jeg haft et helt andet slags indlæg i tankerne til denne måneds blogindlæg, men jeg synes det her kunne være sjovt at prøve noget nyt. Jeg er i sær spændt på at se, hvad I derude siger til det i kommentarerne!\nJeg har nemlig lavet min september top 3 over tøj, jeg har nydt rigtig meget i denne måned (og sidste). Nu hvor det har været så varmt, er tingene på listen noget, der sagtens kunne gøre sig gældende i august og juli måned også!\nDenne blonde-top/ bralette fra Vila\nHelt enkel, hvid t-shirt fra Message i super lækker kvalitet\nPastel-blå denimshorts, der minder lidt om disse fra H&M\nDet er nogle helt enkle stykker tøj, som jeg har kunnet bruge sammen, og i mange andre forskellige tøj-kombinationer i ugernes løb. Hvad er dine egne yndlings-ting fra garderoben denne september?\nThis entry was posted in Closet and tagged garderobe, top 3, september on september 14, 2016 by Caroline.\nDet er snart tid til den fest, som alle ser frem til hele året – nytårsfesten. Og med til den hører selvfølgelig også nytårsoutfittet, jeg er måske en smule biased, for jeg syntes jo at man kun kan have en kjole på (eller nederdel, hvis det er absolut nødvendigt). Lige præcis til nytårsfesten, så syntes jeg sagtens man kan gå all out på glimmer, pailletter og farver. Men selvom det hele skal være glimmer, fest og farver så kan man også sagtens finde en kjole der f.eks. efterlader lidt ekstra plads til den lækre nytårsmad. Denne slå-om kjole fra nelly er et glimrende bud på en lidt mere afslappet glimmerkjole. Man kan også gå lidt vildere til projektet og læg alle kræfter i guld og mønster. Det lyder måske lidt overvældende, men jeg syntes resultatet virker godt og bliver til en fantastisk fest af en kjole.\nMange af hjemmesiderne har lige for tiden fokus på netop kjolerne til nytårs- og julefesterne, så der er masser af inspiration at hente, så det bliver utroligt nemt at finde lige præcis den kjole man syntes der skal sætte prikken over i’et på din fest.\nThis entry was posted in Closet and tagged nytår, fashion, festkjole on december 18, 2015 by Caroline.\nEfterårets absolutte musthaves\nBladene skifter farve og selvom det regner og blæser og er alt for koldt, så er det igen tid til at trække de lækre striktrøjer og støvler frem fra skabet! Der er nogle ting som du bare MÅ have i din garderobe til ethvert efterår i dit liv. Den første ting er en rigtig lækker højhalset trøje, den slags som faktisk sidder tæt til halsen, for det giver lidt en Steve Jobs-vibe OG holder dig ekstra varm. På de dage hvor du ikke går i en højhalset trøje, så fuldend dit outfit med en trendy choker. Sidst men ikke mindst så er støvler over knæet en perfekt måde at holde dig varm og stylish på! Hvad siger du? Hvad er dine absolutte “fall musthaves”?\nThis entry was posted in Closet and tagged efterår, musthaves, must haves, choker, højhalset, støvler, tøj on november 16, 2015 by Caroline.\nJeg er lidt på udkig efter en frakke i øjeblikket, men udvalget er jo stort, og det eneste jeg er helt sikker på er, at det skal være en der lyser op på en grå og kedelig dag. Frakkedage er for mig alle de dage der ligger mellem den rigtig gode sommer og den hvide vinter, og de dage har vi altså bare rigtig mange af i Danmark.\nNu har jeg førhen været ret vild med spanske Desigual, da deres kendetegn især er masser af krudt på farver og feminine detaljer. MEN der er sket det, at de næsten er blevet lidt for populære, og de karakteristiske mønstre ses efterhånden op til flere gange på en forbipasserende når man går en strøgtur. Pludselig virker deres nye kollektioner heller ikke specielt nye længere, da det hele minder om noget man har set tidligere år.\nALLIGEVEL er jeg faldet over en frakke fra netop Desigual. Jeg er især vil med de sarte blå nuancer, og så ved jeg jo bare af erfaring, at snittet i lige denne frakke er fantastisk og passer perfekt til min figur.\nMen.. skulle jeg hellere gå på udkig i nogle af de nyere designeres bud på frakker, i stedet for at falde i fælden med noget man kender, og føler sig tryg ved? Den må jeg lige tænke over til vi ses igen..\nThis entry was posted in Closet on februar 11, 2014 by Caroline.


HR-chef: "Jeg har det selv sådan, at vi skal tale om tingene. Men det er ikke alle, der har det på samme måde"\nFor Jette Juel Halberg fra DLF Seeds er det at være sig selv ikke noget, hun har lært. Hun kan bare ikke være andet. Om det så er på arbejde eller derhjemme.\nFoto: DLF Seeds / PR\nAF EMIL FOGET, FREELANCER\nOffentliggjort: 27.09.21 kl. 08:00\nDa Jette Juel Halberg efter næsten 18 år i forskellige HR-stillinger hos Novo Nordisk skiftede til HR-direktør i DLF Seeds, fandt hun ud af noget grundlæggende om sig selv: Hun er modig og ikke bange for at kaste sig ud i opgaver, der kræver en stor indsats på et fagligt og personligt plan.\nFor hos den globale frøvirksomhed handlede human ressources om den lokale administration i de forskellige lande og selskaber. Det strategiske og globale skulle bygges op fra bunden.\nKartoffelkoncern fik på puklen af coronakrisen trods god høst\nDLF Seeds henter HR-direktør i Novo Nordisk\n"Min erfaring er, at der er utrolig stor forskel på kapitalfonde. Vi var heldige med vores"


Tidligere IS-medlem: Tyrkiet har massivt understøttet Islamisk Stat Warning: Attempt to read property "ip" on null in /customers/5/f/0/nudem.dk/httpd.www/wp-content/plugins/ip-blocker-wp/index.php on line 328\nTidligere IS-medlem: Tyrkiet har massivt understøttet Islamisk Stat\nNU april 17, 2018 april 17, 2018\nErgün Orhan, der både er tysk og tyrkisk statsborger, har været medlem af Islamisk Stat. I forbindelse med kamphandlingerne i Deir Es-Zor provinsen i den østlige Syrien, har han sammen med sin kone overgivet sig til de kurdiske forsvarsstyrker YPG. I et interview med journalisten Beritan Sarya fra det kurdiske nyhedsbureau ANF, fortæller han om forholdet mellem Islamisk Stat og den tyrkiske stat.\nEfter Tyrkiets invasion af Afrin erklærede den tyske regering på grundlag af en skriftlig forespørgsel i den tyske forbundsdag, at ”Der er ingen beviser eller vidnesbyrd, der understøtter, at Tyrkiet driver aftalt spil med terrororganisationer som Islamisk Stat og Al Nusra”. Det har en tysk statsborger af tyrkisk afstamning, der har været tilknyttet Islamisk Stat, nogle markant afvisende kommentarer til. Ergün Orhan, med Islamisk Stat-kodenavnet Ebubekir Almani, har meldt sig og er nu i fangenskab hos YPG i det østlige Syrien. Han har et førstehåndskendskab til forholdet mellem Islamisk Stat og Tyrkiet og fortæller her nærmere om sine erfaringer.\nDen 28 år gamle Ergün Orhan stammer fra byen Isparta i det vestlige Tyrkiet, men er født og opvokset i Tyskland. Han har både tyrkisk og tysk borgerskab. I 2013 fik har forbindelse til Islamisk Stat gennem imamen i Ebu Bekir Moskeen i Køln. Imamen er fra Marokko, og hans kodenavn er Ebu Beydeydi. Ergün Orhan besøgte moskeen gennem et år, hvorefter han og hans kone meldte sig til Islamisk Stat.\nRejste til Islamisk Stat over Tyrkiet\nErgün Orhan og hans kone rejste fra Tyskland til Antalya (der ligger 100 km syd for Isparta, JB), og derefter fra Antalya øst på til Gaziantep, hvor han krydsede grænsen til Syrien ved byen Jarablus i en bus, der transporterede nyankomne som ham, meget komfortabelt. På spørgsmålet om, hvor nemt det var at bevæge sig rundt omkring grænsen.\nOrhan siger: “Grænsen var helt åben.” (Det bør indskydes, at området syd for grænsen på det tidspunkt var helt overtaget af Islamisk Stat, JB).\nTyrkiets venskaber i Manbij\nIslamisk Stat-medlemmet Ergün Orhan indtog forskellige roller i forskellige områder, da han var medlem af organisationen. Efter træning i Jarablus tog han til Manbij for at arbejde i militæradministrationen. Det var på den tid, hvor Islamisk stat gik til angreb på Kobanê.\nOrhan siger: “Under Kobanê-processen havde Tyrkiet åbnet en vej for at Islamisk Stat kunne krydse grænsen og angribe. De sendte dem våben. Islamisk Stat havde mange opholdssteder og huse omkring grænselinjen inde på Tyrkiets område.\nGrænserne var åbne for Islamisk Stat. Tyrkiet hjalp IS ganske meget. Da jeg var i militæradministrationen i Manbij, kom de sårede og syge IS-medlemmer til min emir for at tage afsked. Nogle af dem tog til Tyrkiet for at få behandling på hospitaler dér. De fleste af dem fik tilladelse. Tyrkiet gav dem aldrig nogen problemer. Der var et hospital i Istanbul og et andet ved den syriske grænse for at støtte Islamisk Stat”\nFra betroet medlem af Islamisk Stat til medlem af den tyrkiske politistyrke\nOrhan fortalte om Islamisk Stat-gruppen i den tyrkiske by Gazientep, hvis leder, Ciheman, samtidigt var leder af militærforvaltningen i Manbij, hvor Orhan arbejdede. Cihemans stedfortræder i Manbij, der hed Fudel, var samtidigt leder af den enhed, der kaldes kalifatets ryttere, der også hører under Islamisk stat-gruppen i Gazientep. Angrebene mod HDP (det tyrkiske pro-kurdiske venstrefløjsparti, JB) i Adana og Mersin, og de snigskytter, der blev brugt i Ankara- og Suruç-massakrerne, var organiseret af denne enhed (Ankara 10. okt. 2015: 109 døde og ca. 500 sårede, Suraç 20. juli 2015: 33 døde, 109 sårede.\nBande lederen Fudel var en mand, der arbejdede for både Tyrkiets og Islamisk Stats efterretningsvæsen. Ciheman var også tyrker. Han arbejdede i Afghanistan som Al-Qaida-medlem og blev senere dræbt under SDFs befrielse af Manbij. Mustafa Şami, der var Orhans seneste emir i Al Bab sydvest for Manbij) havde fortalt, at Fudel krydsede grænsen til Tyrkiet og fortsatte sit arbejde i det tyrkiske politi. Han arbejdede for begge sider.\nEfter Manbij arbejdede Ergün Orhan i politiorganisationen som vagt i byen Al Bab (30 km. fra den tyrkiske grænse). Efter et stykke tid forlod han politiorganisationen og sluttede sig til enheden af snigskytter, hvor han blev såret. Han blev senere chef for et varelager i Cizîr.\nOrhan siger: “Jeg hørte, at folk, der forlod Islamisk Stat og tog til Tyrkiet, ikke blev anholdt, tværtimod, de åbnede virksomheder. Nu er mange af dem bosat i Tyrkiet, og de går bare frit omkring.”\nOrhan rejste til Deir ez-Zor-provinsen og styrede mod Shaddadi, og det var på den tur, han og hans kone flygtede og overgav sig til YPG efter at Operation Cizire Storn var gået igang (dvs. befrielsen af de østlige områder af Deir Es-Zor-provinsen, der indledtes i september 2017, se næste også artikel, JB). På spørgsmålet om, hvorfor han ikke flygtede til Tyrkiet på trods af, at han havde hørt om, hvordan de, der gjorde det, ikke blev fængslet.\nHan siger: “Jeg flygtede fra Islamisk stat sammen med min familie. Jeg ønskede ikke at tage til Tyrkiet, fordi jeg kunne have været blevet indkaldt til militærtjeneste på grund af mit dobbelte statsborgerskab. Tyrkiet havde hjulpet Islamisk stat meget, derfor ønskede jeg ikke at rejse derhen. Islamisk Stat ødelagde vores liv.”\nKilde: ANF & Geografinfo\nKurdere til tops i svensk fodbold\nEn sultestrejker er blevet indlagt på Rigshospitalet


Nye Rejsende: Frihed til søs - KANALEN - Johan Borups Højskole\nNye Rejsende har været på togt i Det Sydfynske Øhav med den Den Sejlende Højskole. På de to smukke skibe Aron og Meta lærte eleverne blandt andet at binde knob, skøde sejl, takle og føre logbog. Her fortæller de i tekst, video og søkort om rejsen.\nPå linjen Nye Rejsende var vi i en uge ude at sejle med Den Sejlende Højskole i Det Sydfynske Øhav. Før vi tog afsted, havde vi fået stillet til opgave at lave en kunstfilm, som ikke måtte være i kronologisk rækkefølge – den skulle have et overemne, og vi skulle alle bidrage til at lave denne ene film. Vi besluttede os for emnet Frihed, hvilket vi også diskuterede meget i de efterfølgende dage på skibet. Nogle oplevede en højere grad af frihed ved denne rejse- og levemåde, mens andre følte sig mere fanget på et skib.\nDe fleste har bidraget til filmen på den ene eller den anden måde, både i optage- og redigeringsprocessen.\nVi afsluttede forløbet med at lave en fernisering af filmen, men også af de søkort, vi på skibene havde brugt til at føre en kreativ logbog over oplevelserne i løbet af dagene. Filmen og søkortene indkapsler på den måde de oplevelser, vi fik gennem den uge, vi brugte på at sejle i Det Sydfynske Øhav.\nCaroline om sit søkort:\nKortets venstre side viser en brøkdel af ord fra det maritime sprog. Søfolkets interne sprog, som vi skulle prøve at navigere i. Alle de fremmede ord resulterede i megen forvirring, men også en nysgerrighed på at forstå den maritime verden.\nKortets midte viser sejlturens destinationer. Vi lå i havn i disse byer, bortset fra Fejø – her lå vi for anker. Kortets højre side viser de fire knob, vi lærte på sejlturen. En vigtig kunnen, for at kunne hjælpe til på båden.\nDu kan nyde de andre elevers søkort herunder. Tak for at dele, Nye Rejsende!


Aarhus Revision tager sig af alle dine opgaver indenfor regnskab og revision, såsom;\nat du overholder alle regnskabs- og skattemæssige regler\nat du afleverer regnskaberne til tiden\nat din virksomhed får gavn af alle de informationer regnskaberne kan give dig.\nRegnskab omfatter blandt andet opgaver såsom;\nPerioderegnskaber - månedsvis/kvartalsvis\nAndre ad hoc- opgaver\nDu kan for eksempel få rådgivning og hjælp til at lave perioderegnskaber og budgetopfølgning, så du ikke kun én gang om året får overblik over, om du økonomisk er på vej i den rigtige retning, så du har mulighed for at justerer virksomhedens retning.\nDet kan også være råd om, hvordan du håndterer fakturering og eventuelle rykkerprocedurer, så du hurtigere får tilgodehavende beløb hjem fra dine kunder.\nSom kunde hos Aarhus Revision får du en fast kontaktperson, som tager sig af dine regnskaber. Derfor ved du fra år til år altid, hvem du skal tale med hos os.\nSelskaber skal indsende regnskaber i det elektroniske format XBRL. Aarhus Revision sørger for at indsende regnskaberne for dig rettidigt.\nHvad skal jeg vælge? Revision, Review(gennemgang) eller Regnskabsmæssige assistance\nI forbindelse med revisors udarbejdelse af et regnskab, forsynes det med en erklæring fra revisor. Erklæringen er blandt andet med til at sikre, at regnskabet er retvisende samt at det overholder gældende lovgivning.\nRevisor er i den sammenhæng "offentlighedens tillidsrepræsentant", når der er tale om revision og review erklæring. Dette betyder blandt andet, at enhver tredje part skal kunne have tillid til et regnskab, hvorpå revisor har afgivet erklæring. Hvor høj grad af sikkerhed / tillid afhænger af erklæringstypen. Nedenfor er beskrevet de 3 mest anvendte erklæringstyper på regnskaber.\nNår vi i Aarhus Revision udarbejder et regnskab og påtegner dette med en reviewerklæring, vil vi naturligvis altid søge at gøre regnskabet retvisende, ligesom vi ud fra kendskab til regnskabet og virksomheden i øvrigt vil rådgive virksomheden og dennes ejere.\nHvis din virksomhed kun har brug for et regnskab til selvangivelsesformål og derved kun har behov for et bilag til selvangivelsen eller et mindre regnskab der skal bogføres og opstilles et regnskab, kan vi også være behjælpelige hermed. Vi vil i så fald ud fra de tal og opgørelser, vi modtager fra dig, opstille et regnskab, samt bilag til selvangivelse. En påtegning omkring regnskabsmæssig assistance med opstilling af regnskabet giver ingen grad af sikkerhed og er ikke omfattet af den lovpligtige kvalitetskontrol.\nMindre virksomheder har siden 2006 kunnet fravælge revision af årsrapporten. Denne mulighed er efterhånden blevet benyttet af flere virksomheder, men erfaringerne har vist, at en række virksomheder eller deres tilknyttede revisorer ikke er helt klar over, hvordan fravalget skal gennemføres.\nBetingelser for at fravælge revision for selskaber\nen balancesum på max. 4 mio. kr.\nen nettoomsætning på max. 8 mio. kr. og\net gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede på max. 12 i løbet af regnskabsåret\nAarhus Revision vil meget gerne være behjælpelig, når der skal søges om at din virksomhed gerne vil fravælge revision, hvis selskabet opfylder ovenstående betingelser. Alt andet lige vil et sådan fravalg af revision give mindre revisorarbejde og dermed en mindre revisorhonorar for virksomhedens udarbejdelse af årsrapport.\nSærlig tilbud - Kontakt os og aftal et uforpligtigende møde med vores revisor, så vi sammen kan se nærmere på, om du betaler unødvendigt for meget i revisorhonorar i forhold til udarbejdelse af din virksomheds årsrapport.


Arrow Redskabsrum - Stålredskabsrum fra OPJ\nForside > Have > Redskabsrum / Bjælkehytter > Redskabsrum i stål > Arrow redskabsrum\nHer finder du vores udvalg af Arrow redskabsrum i stål.\nArrow redskabsrum i stål fra OPJ er stålredskabsrum, der er nemme at samle og hurtigt skaber den plads, der mangler. Stålredskabsrummene fås i mange størrelser og designs.\nRedskabsrum i stål fra OPJ Arrow-serien har mange modeller, herunder Hamlet, Dallas og yardsaver-serien til vægmontage. De kommer alle som samlesæt med vejledning, der er lige til at gå til.\nDer kan tilkøbes sokler til Arrow skurene for at sikre en stabil forankring til underlaget. Samtidig har vi også det originale Arrow tilbehør, der er designet til at give den optimale udnyttelse af skuret.\nDen store fordel ved at vælge et redskabsrum i stål er, at det nærmest er vedligeholdelsesfrit. Et stålredskabsrum holder sig flot i mange, mange år frem uden, at du behøver at behandle det eller gøre noget andet for at vedligeholde det.\nHar du spørgsmål til Arrow redskabsrum og til redskabsrum i stål generelt, er du velkommen til at kontakte os på telefon eller e-mail. Vore dygtige medarbejdere sidder klar ved telefonerne og tasterne.


Prins Nikolai: »Jeg indså, hvor privilegeret jeg er, da jeg blev teenager«\n»Jeg følte mig altid som et heldigt barn,« fortæller Prins Nikolai til magasinet Dust: »Jeg har aldrig tænkt, at jeg ikke ville være den, jeg er.«\nTirsdag D. 12. JUNI 2018 KL. 10:59\nPrins Nikolai er fyldt 18 år og har kastet sig ud i en karriere som model. Jobbet som model anser prinsen dog mest som et studiejob, har han tidligere fortalt. Martin Sylvest/Ritzau Scanpix\n»Jeg indså, hvor privilegeret jeg er, da jeg blev teenager. Indtil da følte jeg altid, at jeg var et heldigt barn, men jeg begyndte at forstå, hvor privilegeret jeg faktisk er, omkring det tidspunkt jeg startede på Herlufsholm. Jeg tager det ikke for givet,« siger han i interviewet med det tysk-engelske magasin.\nAdspurgt om han i sin barndom nogensinde har tænkt, at han ikke har bedt om at blive født med titlen som prins, eller om han ville ønske »at han var normal«, svarer han:\n»Jeg har aldrig tænkt, at jeg ikke ville være den, jeg er. Jeg ser mig selv som en normal teenager, som lever et relativt normalt liv. Kun ved ganske få lejligheder har jeg ønsket, at jeg kunne været blevet hjemme og have skippet officielle arrangementer.«\nTiden er løbet fra Kongehuset For abonnenter\nGrevinde Alexandra: Danmark er et godt sted for børn