Stigende trafik mellem Danmark og Sverige - STANDBY.dk\nForSea Ferries, der sejler mellem Helsingborg og Helsingør, ser igen stigende trafiktal. Her sidder rederiets administrerende direktør, Kristian Durhuus, på kajen. Under normale omstændigheder har ForSea 100 daglige afgange på ruten. PR-foto: ForSea Ferries.\nAf: Henrik Baumgarten i Rederier 18. april 2021\nSenest opdateret: 19. april 2021 kl. 07:22 Print\nForSea Ferries, der under hele coronakrisen har opretholdt rederiets 24-timers rute mellem Helsingør og Helsingborg, melder om stigende trafiktal, både for lastbiler og passagerer.\nRederiets rute sikrer transport af varer, pendlere og nu for eksempel også danskere med ødegård i Sverige. Der er endnu et stykke vej til normalt niveau, før coronakrisen, men det er glædeligt, at der sker en stigning af rejsende, skriver ForSesa Ferries i en pressemeddelelse.\nRederiet noterer, at fragtsiden har vist gode tegn på øget trafik og at marts blev en god måned målt i antal lastbiler. Knap 41.400 lastbiler passerede sidste måned Øresund med ForSea.\n”Et tal vi ikke har set siden tilbage i maj 2018. Stigningen viser vigtigheden af en velfungerende overfart og ikke mindst at virksomheder i vores samfund kører på højtryk, pandemien til trods,” siger Kristian Durhuus, administrerende direktør hos ForSea.\nSiden 31. marts har det været tilladt for ”torparna,” danskere med sommerhus i Sverige, at besøge deres feriebolig i nabolandet. Mange greb muligheden i påsken. Noget, der ikke har været muligt siden jul. Antallet af torpare i påsken var lidt over 3.000, dobbelt så mange sammenlignet med samme periode sidste år. Og dette til trods for krav om selvisolation i op til to uger ved hjemkomst til Danmark, noterer ForSea.\nStadig flere sejler med frem og tilbage\nI sin pressemeddelelse skriver rederiet også, at mange savner at rejse og søger alternativer til at bryde hverdagens trummerum og finde aktiviteter og udflugter, som kan udføres i overensstemmelse med de restriktioner og anbefalinger, alle lever med.\n”ForSea kunne sidste måned notere en stigning på 45 procent i ture-segmentet (passagerer der køber en enkeltbillet og sejler frem og tilbage, uden at stige af i nabolandet, men i stedet hygger ombord med shopping, spisning og så videre, red.) sammenlignet med samme tid sidste år,” siger Kristian Durhuus og tilføjer:\n”Vi er overbevist om, at stigningen sandsynligvis beror på, at folk generelt er begyndt at finde en måde at forholde sig til pandemien på, men også at passagerne føler sig trygge ved ”at ture” med os. Ellers havde vi ikke kunne byde dem velkomne tilbage eller set den stigning, vi faktisk gør.”\nMistede halvdelen af passagererne\nForSea sejler Helsingør-Helsingborg med fem færger. I 2019 transporterede ForSea syv millioner passagerer, 1,3 millioner personbiler, 440.000 lastbiler og 16.000 busser. Det svarer til 20 procent af de køretøjer, der passerede Øresund i 2019 – udover Helsingør-Helsingborg også Øresundsbron.\n”Coronakrisen har fjernet halvdelen af passagererne. Med normalt syv millioner passagerer om året, driver vi den suverænt største færgerute i Danmark,” sagde Kristian Durhuus i januar til STANDBY.DK – han blev sidste sommer administrerende direktør for det danske-svenske rederi. Fra 2011 var han driftsdirektør i Københavns Lufthavn. Under normale omstændigheder har ForSea 100 daglige afgange på Helsingør-Helsingborg.\nForSea ejes af kapitalfonden First Sentier Investors, der blandt andet også ejer 51 procent af rederiet Scandlines, der sejler mellem Danmark og Tyskland.\nRederi fik sit nye flagskib til Danmark\nKrisen koster færgerederi millioner af passagerer\nForSea Øresundsbron\t2021-04-18\nTagget med: ForSea Øresundsbron\nØresundsbron mistede næsten halvdelen af trafikken


Haveservice Skibby 4050 - - lokal havemand, indhent tilbud her\nHaveservice Skibby 4050\nAllround haveservice i Skibby 4050- med helhed og detalje\nHar du en have eller et anlæg, som du ønsker en professionel haveservice mand på? Med en professionel haveservice mand fra Skibby 4050 og omegn skal du ikke længere bekymre dig om præsentationen af din have. Få klaret lugning, klipning, græsslåning, plantning og meget mere, når du bestiller haveservice i Skibby 4050. Klik på fagmanden og få et GRATIS tilbud.\nStore grønne områder eller mange små blomsterbede og haveskulpturer. Alle haver er forskellige, ligesom haveejeres behov og ønsker er individuelle. Få lige netop det resultat og arbejde leveret, du har brug for. Find din lokale haveservice mand fra Skibby 4050 og omegn her. Kompetent haveservice mand fra Skibby 4050 og omegn klarer ærterne, mens du plukker jordbær.\nKompetent haveservice fra Skibby 4050 året rundt!\nHvad enten hækken skal klippes, sneen skovles eller græsplænen trimmes, er professionel haveservice en gevinst. Foruden den behagelighed, der ligger i at overlade det praktiske arbejde til fagfolk, er resultatet samtidig synligt professionelt. Der er nu engang forskel på at lade en faguddannet frisør klare klipningen, fremfor selv at stå foran spejlet med en trimmer eller en saks. Græsslåning, hækkeklipning, lugning - resultatet er i top, når professionelle folk fra Skibby 4050 og omegn klarer opgaven.


Sygdommene er hver for sig meget sjældne. Præcise hyppigheder for sygdommene findes kun i begrænset omfang. I nedenstående tabel er angivet hyppigheder i de nordiske lande, såfremt sådanne tal haves, og ellers er oplyst den omtrentlige hyppighed blandt kaukasiere. De allerfleste diagnosticeres ved kliniske symptomer og kun få ved neonatal screening (fx phenylketonuri, tyrosinæmi og urinstofcyklusdefekten ASL). Tabellen omfatter kun de sygdomme, for hvilke der aktuelt er markedsførte lægemidler i Danmark. For nogle af de sjældne sygdomme er hyppighedsestimaterne ret usikre, og der er her angivet et bredt interval for prævalensen. Det kan bl.a. skyldes etniske forskelle og usikker registrering.\nTabel 1. Hyppighed af andre stofskiftesygdomme


Rygterne om Bitcoin's død er stærkt overdrevne - Bitcoin Nyheder\nDe seneste par dages kursnedgang kommer sandsynligvis som respons på USA’s regerings planer om at bortauktionere 30.000 BTC d. 27 juni , der i efteråret blev konfiskeret fra det sorte marked, Silk Road, og derudover muligvis en nervøsitet over den stærke centralisering af mining(processen der bekræfter Bitcoin-transaktioner) på fælles-mining pool’en, GHash.io.\nCentraliseringen har ledt til en frygt for at pool’en kommer til at råde over mere end 50% af den samlede mining-kraft verden over, hvilket giver en teoretisk mulighed for at udføre et 51%-angreb.\nEt 51%-angreb er betegnelsen for situationen hvor samme pool “finder 51% af alle transaktionsblokke”, hvilket(hvis succesfuldt) giver pool’en mulighed for at vælge, hvilke transaktioner der skal gennemføres og hvilke der ikke skal. På et meget teoretisk plan kan dette bruges til at gennemføre en transaktion og senere trække den tilbage(og genbruge pengene), selvom den har en eller flere bekræftende blokke efter sig.\nProblematikken er dog ind til videre kun meget teoretisk da der i praksis sandsynligvis skal meget mere end 51% af al mining-kraft til at udføre angrebet og GHash.io næppe har interesse i eller økonomiske incitamenter til at misbruge sin position som den største pool. Som respons har BitFury, som er hardware-leverandør til GHash.io’s kommercielle pendant CEX.io, flyttet 1 petahash mining-kraft væk fra GHash.io, så pool’en kommer væsentligt under 50% og planlægger at flytte yderligere mining-kraft.\nUheldigvis giver den meget tekniske og teoretiske forklaring af hvad der kan(og ikke kan) ske ved et 51%-angreb mange misforståelser. Blandt andet er der ofte set eksempler på Bitcoin subreddit, hvor brugere har troet at hele Bitcoin-netværket ville gå i stykker og situationen ville muliggøre falske transaktioner og stjålne Bitcoins, hvilket heldigvis ikke er tilfældet.\nDette har blandt andet resulteret i at Gavin Andresen(tidligere hovedudvikler på Bitcoin-projektet og nuværende bestyrelsesmedlem og chef-forsker hos Bitcoin Foundation) har manet til fornuft og forklaret lidt om situationen. Han opfordrer desuden minere til at skifte til decentral mining gennem p2pool.in da centraliseret mining, selvom det ikke giver umiddelbare farer, ikke er en god ting.\nSiden dagens absolutte lavpunkt på 538$/BTC har kursen i skrivende stund korrigeret sig en smule og roligt vokset sig op på 566$/BTC – update: 576$/BTC.\nSom Saxobanks direktør Lars Seier Christensen tidligere har givet udtryk for, er Bitcoin’s største problem i øjeblikket den manglende likviditet på børserne, hvilket betyder at relativt små handler kan få markedet til at svinge voldsomt. Dette betyder aldrig at Bitcoin’s værdi pludselig kan falde til ingenting, som med “små” aktier, da systemets værdi i sig selv(de tekniske muligheder i at kunne sende transaktioner globalt og gratis, gratis notarisering, mm) altid vil give kursen en grundværdi og ikke er et selskab der kan lukkes eller gå konkurs – spørgsmålet er blot hvad denne værdi er og om Bitcoin snart kommer ud af denne tidlige fase og tiltrækker nok brugere globalt, og likviditet på børserne, til at kursen ikke vil svinge 5-10% ved handler på 5-10 mio kroner i den ene eller anden retning.\nParadokset er: Mange kritikere siger at Bitcoin ikke kan blive en succes med de nuværende kurssving, men de nuværende kurssving skyldes næsten udelukkende at Bitcoin ikke allerede er vidt udbredt, så hvis Bitcoin bliver en global succes vil de store udsving forsvinde. Det er lidt som at kritisere Roskilde Festival for ikke at kunne køre rundt med de billetter der er solgt 2 minutter efter billetsalget er åbnet.\nUanset – rygterne om Bitcoin’s snarlige død, er stærkt overdrevne.\nForrige indlægEn Bitcoin-solstrålehistorieNæste indlægBreadwallet – 100% funktionsdygtig Bitcoin-wallet til iPhone / iOS


Nyheder – Side 2 – Danske Gymnasier\nPolitikerne er klar til at sætte ind over for unges alkoholforbrug\nHvis vi vil gøre op med drukkulturen, er der brug for en mere ansvarlig alkoholpolitik, og her er en aldersgrænse på 18 år for køb af alkohol et rigtig fornuftigt sted at starte, mener Danske Gymnasiers forkvinde Birgitte Vedersø. Et flertal i Folketinget er klar til at gribe ind over for unges alkoholforbrug, der er […]\nAf Birgitte Vedersø, forkvinde for Danske Gymnasier, Pernille Brøndum, formand for Danske HF & VUC, og Thorkild Olesen, formand for Danske Handicaporganisationer Unge med psykiatriske diagnoser som ADHD, angst, depression, autisme, ordblindhed eller fysiske handicap, får langt sjældnere end andre unge en ungdomsuddannelse. En ny undersøgelse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd dokumenterer at blot 66 procent af […]\nFlere stx’er vælger naturvidenskab\nDe naturvidenskabelige studieretninger og valgfag er blevet mere populære siden gymnasiereformen Gymnasiereformens intention om at styrke de naturvidenskabelige fag på de almene gymnasier ser ud til at være lykkedes. Det viser en ny undersøgelse, som Danske Gymnasier har foretaget blandt 3.g-eleverne på sine medlemsskoler. Undersøgelsen viser, at andelen af 3.g’ere, der har naturvidenskabelige fag på […]\nAf Birgitte Vedersø, formand for Danske Gymnasier Der er ikke nødvendigvis en modsætning mellem et bredt optag og et rigtigt optag på gymnasierne, sådan som Nanna Højlund, næstformand i Fagbevægelsens Hovedorganisation, slog på tromme for tidligere på måneden. I dag vælger hovedparten af en ungdomsårgang gymnasiet, når de forlader grundskolen, og på den måde er […]\nEr jeres ordensregler gearet til den virtuelle undervisning?\nBliv klogere på retningslinjerne for ordensregler i den virtuelle undervisning Se eller gense oplægget om ordensregler i gymnasiernes virtuelle undervisning fra Læringsfestival 2021. I oplægget kan du blive klogere på, hvad man især skal være opmærksom på, når skolernes ordensregler tilpasses til også at favne den virtuelle undervisning. Hanne Hautop, rektor på Rosborg Gymnasium og […]\nAf Birgitte Vedersø, formand for Danske Gymnasier, og Hanne Leth Andersen, rektor og formand for Danske Universiteters Uddannelsespolitisk udvalg Ja, det er gennemgribende, når vi foreslår at indbygge fagligt relevante elementer af teknologiforståelse og digitalisering i fagene i gymnasiet, sådan som Danske Gymnasier og Danske Universiteter sammen skrev i Altinget for nylig. Men det er ikke rigtigt […]\nSelvejet er ikke skyld i konkurrence om elever\nAf Pernille Brøndum, formand for Danske HF & VUC, Ulla Koch, formand for bestyrelserne i Danske HF & VUC, Ole Heinager, formand for Danske Erhvervsskoler og -Gymnasier – Lederne, Lars Goldschmidt, formand for Danske Erhvervsskoler og -Gymnasier – Bestyrelserne, Nils-Georg Lundberg, formand for Gymnasiernes Bestyrelsesforening, Birgitte Vedersø, formand for Danske Gymnasier, Per B. Christensen, formand […]\nAf Birgitte Vedersø, rektor og formand for Danske Gymnasier, og Hanne Leth Andersen, rektor og formand for Danske Universiteters Uddannelsespolitisk udvalg Hvert eneste led i det danske uddannelsessystem skal for alvor op i gear, hvis vi skal sikre, at vi også på sigt er vel rustede til at klare os som samfund i en stadig […]\nDanske Gymnasiers anbefalinger til styrket fokus på digital dannelse og styrkede digitale elevkompetencer Danske Gymnasier anbefaler, at indsatsen for at styrke gymnasieelevernes digitale kompetencer øges. Eleverne skal være digitalt dannede, kunne mestre digitale værktøjer og forstå teknologi. Digitaliseringen udgør i disse år et så omfattende paradigmeskifte i rammerne for måden vi er sammen på, […]


Bonuslån • Smartbanker\nHvem kan låne penge hos Bonuslån?\nPrisen på et lån hos Bonuslån\nSådan låner du penge hos Bonuslån\nIndfri lånet før tid\nBonuslån er en dansk låneudbyder, hvor du kan låne mellem 100 og 10.000 kr. Der er derfor tale om et relativt lille lån, som typisk vil blive klassificeret som et kviklån. Du kan overveje at optage et lån hos Bonuslån, hvis du har brug for at få et mindre beløb ind på din konto rimelig hurtigt.\n2 - 3 mdr\nEn af fordelene ved Bonuslån er, at man kun skal være fyldt 18 år for at låne penge hos dem. Hos mange andre låneudbydere online er aldersgrænsen hævet for at sikre, at låntageren har en stabil økonomi, når han/hun låner penge. Hos Bonuslån er dette ikke nødvendigt, og det kan du benytte dig af, hvis du kun lige er fyldt 18 år. Det er dog vigtigt ikke at optage et lån, hvis din økonomi ikke kan holde til det. Hvis du er i tvivl om, hvorvidt du har råd til et lån, kan du altid lægge et budget over dine udgifter og indtægter. Det giver dig en klar idé om, hvad dine penge går til, og du vil også kunne se, om der er nogle steder, hvor du bruger for mange penge.\nPrisen på onlinelån varierer en del. Fælles for næsten alle er, at lånene stilles uden sikkerhed. Det gør, at renten på onlinelån normalt er lidt højere end på lån i fysiske banker. Renten på et lån hos Bonuslån er på 761,54 %. Det er ikke nogen hemmelighed, at et lån med en så høj rente ikke er billigt. Hvis du har mulighed for det, kan du derfor overveje, om der er andre andre og billigere muligheder for at låne penge.\nÅOP’en på et lån hos Bonuslån er også på 761,54 %. Det lyder umiddelbart af meget, og det er det også. Man skal dog huske, at ÅOP’en dækker over de årlige omkostninger i procent. Løbetiden hos Bonuslån er kun på 2-3 måneder, og derfor vil man aldrig skulle betale for lånet i et helt år, så længe man overholder betalingsaftalen.\nGenerelt er det nemt at låne penge online, og sådan er det også hos Bonuslån. Når du har valgt, hvor mange penge du ønsker at låne, klikker du dig videre til en side, hvor du skal angive forskellige oplysninger om dig selv. Disse oplysninger skal være korrekte, for at du får lov til at låne penge. I næste trin skal du nemlig skrive under med NemID, og hvis oplysningerne derfra ikke matcher med dem, du har angivet, er chancerne for at få lånet godkendt meget små. Til sidst skal du blot vente på svar på, om du er blevet godkendt eller ej. Ansøger du inden for deres åbningstid, får du svar med det samme, og pengene udbetales herefter med en straksoverførsel.\nHvis du pludselig har fået en sum penge til rådighed og har optaget et lån hos Bonuslån, har du mulighed for at indfri lånet før tid. Det sparer dig for en masse penge i renter i de måneder, hvor du så ikke vil skulle betale af på lånet. Selvom det måske virker åbenlyst, at man har mulighed for at betale lånet ud, når man vil, er det langt fra muligt hos alle låneudbydere. Det er derfor en fordel at optage et lån hos Bonuslån, hvis du regner med at kunne indfri lånet før tid.


Frispark til Don John: Mafia-boss løsladt som 100-årig – Ekstra Bladet\n6 minutter siden LIVE: Overraskelsen lurer 53 minutter siden Motorvej spærret efter uheld 23 minutter siden Dansker mister kæmpe rolle: 'Hjerteskærende' 20 minutter siden Manglende respekt: - Sindssygt! 14 minutter siden Ung mand fængslet for knivoverfald ved p-hus 6 minutter siden LIVE: Overraskelsen lurer\nLørdag d. 24. jun. 2017 - kl. 20:49\nUSA's ældste langtidsfange og en af mafiaens mest kendte og morderiske topgangstere får lov at dø som en fri mand\nMafia-bossen John Franzese med dæknavnet Sonny er her fotograferet som gangbesværet 93-årig. Nu er han døv og blind og efter sin 100 års fødselsdag er USA's ældste fange blevet løsladt og kørt ud i friheden i en rullestol. I New York er han blevet genforenet med sin familie. Foto: Bebeto Matthews/AP.\nGå, se og høre kan den legendarisk brutale topgangster John 'Sonny' Franzese ikke længere.\nStatsadvokaten i New York endte derfor op til weekenden med at give den 100-årige Don John's familie ret i, at Colombo-klanens underboss er færdig med at være en farlig mand.\nFredag anbragte en af Franzese otte børn supermagtens ældste fange i en kørestol og rullede ham ud af fængselshospitalets gitterport i Devens i USA. Han blev derefter genforenet med børn, børnebørn og oldebørn i New York.\nFotografier i New York Post afslører ubarmhjertigt, at der ikke er meget krudt tilbage i den mand, der fik sin første dom for svindel som 19-årig i 1938, og siden har modtaget et virvar af straffe for blandt andet bankrøverier, hasardspil, svindel og pengeafpresning.\nLig tørret i mikroovne\nMorddomme er det til gengæld aldrig lykkedes at fedte Don John ind i. Han har ellers ifølge New York Times været anklaget for op imod 50 drab.\nMafia-gangsteren John 'Sonny' Franzese i midten i retten i New York i 1966. Han blev allerede dengang fremstillet som Colombo-familens 'strong arm'. Foto: Anthony Camerano/AP.\nI 2010 erkendte han oven i købet overfor en FBI-muldvarp forklædt som 'good guy' at have begået 'flere end ti' mord i sin kriminelle karriere.\nI detaljer forklarede John Franzese stikkeren, hvordan han syltede sine fingre ind i neglelak før drabene, så politiets teknikere ikke kunne finde fingeraftryk, og hvordan han skaffede sig af med ofrene ved at tørre ligdelene ind i mikrobølgeovne og bagefter køre resterne igennem affaldskværne.\nFor farlig til at føre krig\nJohn Franzese skal være født i Napoli, men havde sin opvækst i New York. Som purung slog han igennem i Brooklyns underverden som en entreprenant lånehaj og gangster med kynisk tæft, sexappeal og store overarme.\nSonny kaldte han sig, og under det kunstnernavn blev han gode venner med typer som bokseren Rocky Graziano og sangeren Frank Sinatra, der begge plejede omgang med mafiaen. Den pomadiserede gadedrang steg hurtigt i graderne i den højt profilerede Colombo-familie.\nEfterretningstjenesten FBI's 'mugshot' af John Franzese som 49-årig. Foto: AP.\nDet kunne Anden Verdenskrig have sat en stopper for, men Franzese blev, afslører Associated Press, kasseret, fordi han udviste 'homicidal tendencies'. På godt dansk vil det sige, at han var lige lovlig livsfarlig til at føre organiseret krig.\nDe særlige evner udnyttede han i stedet til at skubbe irriterende rivaler væk i Colombo-klanens hierarki. En af dem blev efter politiets mening skubbet i en sø i 1966, men også den drabssag afværgede Don John, som på det tidspunkt var avanceret til underboss.\nStukket af sin egen søn\nI de sidste 40 år af sit liv opholdt John Franzese sig lige så meget bag tremmer som i det kriminelle miljø. Han magtede ikke at holde stien ren og led som olding den tort at blive angivet af sin egen søn, John Junior, som lige siden har levet på en hemmelig, beskyttet adresse.\nDon John eskorteres af to politifolk på toppen af sin kriminelle karriere. Mafia-bossen har samlet fået 50 års fængsel for en stor variation af lovbrud siden han første gang blev anholdt i 1938. Foto: Anthony Camerano/AP.\nDen høje alder var længe om at trykke. Som 93-årig olding fik John Franzese sin seneste dom. Han blev idømt otte års fængsel - og fik samtidig en række tillægsstraffe - for at have krævet beskyttelsespenge af to stripperbarer og en restaurant i New York.\nStatsanklager Cristina Posa mente, at Don John fortjente at dø i en fængselscelle, og at han i grove træk har et hovedansvar for at have 'glorificeret mafiaen igennem det seneste århundrede'.\nJohn Franzeses meritter menes at være inspirationskilde til film som 'Goodfellas' og 'This Thing of Ours'.\nDon John er manden i centrum i forbindelse med en retssag i New York i 2010. Gangsterens helbredstilstand er kun blevet ringere med årene. Foto: Bebeto Matthews/AP.


Det er sejt at sige 'konf', men kikset at sige 'konfi' - politiken.dk\nFor curlingbørn i dag, som jo ikke en gang kan holde styr på egne ting på blå mandag, betyder ' konfirmeret', eller, som det hedder, ' konfikid' eller ' konfibarn', at man er barnlig.\nFor curlingbørn i dag, som jo ikke en gang kan holde styr på egne ting på blå mandag, betyder ' konfirmeret', eller, som det hedder, ' konfikid' eller ' konfibarn', at man er barnlig. Foto: Mads Nissen\nKultur 7. maj 2018 kl. 11.29\nDet er sejt at sige 'konf', men kikset at sige 'konfi'\nRender du også til konfirmationer i denne tid? Så har Marianne Rathje et godt tip til at komme sproligt lettere igennem det hele.\nDet er sejt at sige ' konf' og kikset at sige ' konfi', og nogle gange bare slet ikke smart at være konfirmand - eller ' konfikids'.


Nyt nationalt råd til bekæmpelse af bander | Justitsministeriet\nMed et nyt nationalt Råd for Bandebekæmpelse styrker justitsminister Søren Pape Poulsen nu myndighedernes tværgående indsats over for bandekriminalitet. Rådet, der er blevet til efter ide fra København, Aarhus og Odense Kommuner, får til opgave at være et forum for koordinering og erfaringsudveksling vedrørende den overordnede indsats over for bandekriminalitet og vil bestå af repræsentanter for en lang række myndigheder. Rådet skal bl.a. have fokus på bandemedlemmers misbrug af offentlige ydelser.\nJustitsminister Søren Pape Poulsen nedsætter nu et nationalt Råd for Bandebekæmpelse. Med nedsættelsen af rådet skabes der endnu bedre rammer for myndighedernes samarbejde om at forebygge og bekæmpe bandekriminalitet. Rådet vil komme til at bestå af en række ministerier, landets største kommuner, KL, politiet og Skattestyrelsen.\n”Vi skal lægge det hårdest mulige pres på banderne, særligt når det handler om bandemedlemmers misbrug af offentlige ydelser. Det gør vi bedst ved, at myndighederne arbejder sammen. Vi skal ikke tolerere, at nogle mennesker, der tjener penge på grov kriminalitet som afpresning eller narkotikahandel, samtidig modtager midler fra de offentlige kasser, som de ikke har ret til. Derfor er jeg glad for, at vi nu får et fælles forum for den overordnede indsats over for bandekriminalitet, der er en hån mod vores samfund.”\nFra Københavns overborgmester Frank Jensen lyder det:\n”Det lykkedes ved fælles hjælp og ikke mindst en kæmpe indsats fra politiet at stoppe sidste års bandekonflikt. Men det vil være naivt at forestille sig, at banderne nu har pensioneret sig selv, og at en lignende situation ikke kan opstå igen i fremtiden. Jeg er glad for, at vi får et banderåd, som hele tiden har fokus på at bekæmpe og forebygge bandekriminalitet, også når der ikke lige er skyderier i gaderne.”\nAarhus’ borgmester Jacob Bundsgaard supplerer:\n”Det er helt afgørende, at kommunerne har de bedst tænkelige værktøjer til at sætte ind over for bandemedlemmer – lige meget hvor i landet de befinder sig. Vi har før oplevet, at postnumre kunne virke som et skjold for hårdkogte grupperinger, men det skal være slut. Fra Ringkøbing til Rudersdal skal der ikke være et eneste fristed for forhærdede bandekriminelle – presset på dem skal være konstant og kontant.”\n”Det nye råd skal være med til at sikre massivt pres på alle former for bandekriminalitet i Danmark. Også i de perioder, hvor banderne er mindre synlige i gadebilledet. Derfor er jeg tilfreds med, at justitsministeren har lyttet til vores opfordring om at oprette et nationalt råd for bandebekæmpelse, så banderne kan bekæmpes og begrænses så meget som muligt.”\nRådet sammensættes af repræsentanter for Justitsministeriet, Beskæftigelsesministeriet, Børne- og Socialministeriet, Skatteministeriet, Udlændinge- og Integrationsministeriet, Rigspolitiet, Skattestyrelsen, Kommunernes\nLandsforening (KL), Aarhus Kommune, Københavns Kommune og Odense Kommune.\nHerudover deltager Direktoratet for Kriminalforsorgen, Rigsadvokaten, Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK), Udbetaling Danmark og relevante politikredse, når der er anledning til det.\nRådet vil derudover efter behov kunne invitere andre relevante aktører til at deltage i rådets møder, f.eks. faglige eksperter, boligorganisationer, fagforbund mv.\nMed nedsættelsen af rådet bliver den arbejdsgruppe, som var et af initiativerne i Bandepakke III, gjort permanent og udbygget.\nLæs mere om Bandepakke III og de 12 yderligere initiativer mod bandekriminalitet her.


Trafikantadfærd i 2-sporede rundkørsler - PDF\nDownload "Trafikantadfærd i 2-sporede rundkørsler"\n1 Trafikantadfærd i -sporede rundkørsler Sporbenyttelse og konfliktende adfærd Indsæt foto så det fylder rammen ud Belinda la Cour Lund Poul Greibe 4. marts 008 Scion-DTU Diplomvej Lyngby\n3 Indhold Sammenfatning og konklusion...5 Indledning...9 Metode.... Diagramorienteringstavler og portaler i rundkørslens tilfarter.... Videooptagelser..... Valg af tilfartsspor Vognbanevalg set i relation til diagramorienteringstavler Konfliktende adfærd Valg af sporbenyttelse i rundkørsler benet rundkørsel i Farum Valg af sporbenyttelse i tilfart Valg af sporbenyttelse i frafart Sporbenyttelse i relation til diagramorienteringstavler Opsamling benet rundkørsel i Frederiksværk Valg af sporbenyttelse i tilfart Valg af sporbenyttelse i frafart Sporbenyttelse i relation til diagramorienteringstavler Opsamling benet rundkørsel i Frederiksværk Valg af sporbenyttelse i tilfart Valg af sporbenyttelse i frafart Sporbenyttelse i relation til diagramorienteringstavler Opsamling benet rundkørsel i Herning Valg af sporbenyttelse i tilfart Valg af sporbenyttelse i frafarten Sporbenyttelse i relation til diagramorienteringstavler/portaltavler Opsamling Konfliktende adfærd resultater Konfliktende adfærd i rundkørsel. 3-benet rundkørsel i Farum Konfliktende adfærd i rundkørsel. 4-benet rundkørsel i Frederiksværk Konfliktende adfærd i rundkørsel 3. 5-benet rundkørsel i Frederiksværk Konfliktende adfærd i rundkørsel 4. 4-benet rundkørsel i Herning Opsummering\n4 Bilag A Bilag B Bilag C Afstande...5 Registreringsvejledning...55 Køretøjsfordeling...6 Bilag D Konflikter\n5 Sammenfatning og konklusion Det har gennem en årrække været kendt, at bilister har svært ved at færdes i - sporede rundkørsler. Set ud fra et kapacitets- og trafiksikkerhedsmæssigt synspunkt er det vigtigt, at trafikanterne benytter de -sporede rundkørsler korrekt. Undersøgelsen ser på bilisters valg af sporbenyttelse frem til og igennem fire forskellige rundkørsler. I alle rundkørsler er der i tilfarterne opsat enten diagramorienteringstavler og/eller portaltavler, der sammen med vognbaneafmærkningen skal informere trafikanterne om sporvalg gennem rundkørslen. Det skal pointeres, at de fire analyserede rundkørsler er meget forskellige mht. geometri, og at der i denne undersøgelse kun indgår én rundkørsel med portaltavler. Resultaterne fra undersøgelsen viser, at bilisters valg af tilfartsspor ofte sker, når tilfarten udvides fra ét til to spor, eller i god afstand fra rundkørslens vigelinie. Dette uanset om der er opsat diagramorienteringstavler eller portaltavler i tilfarterne. Undersøgelsens hovedresultater er gengivet i tabel. For rundkørsel nr., og 3, hvor der er diagramorienteringstavler, ligger andelen af bilister, der vælger det tilfartsspor som diagramorienteringstavlen angiver, på mellem 97-00%. For bilister i rundkørsel, hvor der er opsat portaltavler, ligger den tilsvarende andel på mellem 87-98%, dvs. lidt lavere end for rundkørsler hvor der kun er diagramorienteringstavler. At andelen af bilister, der vælger det forkerte tilfartsspor, er højere for rundkørslen med portaltavler, kan bl.a. skyldes, at de vejvisningsmål der er angivet på portaltavlerne minder meget om hinanden. Det kan betyde, at specielt ikke-stedkendte bilister, kan have svært ved i tide både at nå at læse og forstå, hvad der står på portaltavlerne, inden de kører ind i rundkørslen (for portaltavler i rundkørsel 4, se figur 3.7). Andelen af trafikanter, der placerer sig hensigtsmæssigt frem til igennem og ud af rundkørslen, ligger på 8%-95% for rundkørsler med diagramorienteringstavler (rundk., og 3), og på 79%- 85% (rundk. 4) for rundkørslen med portaltavler. Der kan være flere forklaringer på, hvorfor trafikanterne placerer sig forkert i cirkulationsarealet. Nogle trafikanter foretager unødvendige vognbaneskift, for at køre en mere direkte vej gennem rundkørslen. Andre erkender først sent, at de har fået placeret sig i en forkert vognbane, og derfor bliver nødt til at foretage et hurtigt vognbaneskift, for enten at kunne komme ud af rundkørslen, eller for ikke at blive ledt ud af rundkørslen i en ren højresvingsbane. 5\n6 Rk. nr. Ben nr.: 3 4 Tavle i tilfart: Antal tilfartsspor Andel der benytter det rigtige tilfarts- Valg af tilfartsspor: spor set i forhold til destination: Spor Spor Hensigtsmæssig placering frem til og igennem rundkørslen Ben Diagram 98% 79% % 8% Ben Diagram 00% 90% 0% 8% Ben 3 Ingen - 00% - 88% Ben Diagram 99% 64% 36% 9% Ben Ingen 98% 43% 57% 85% Ben 3 Diagram 99% 7% 9% 9% Ben 4 Diagram 97% 47% 53% 90% Ben Diagram 00% 7% 8% 94% Ben Ingen 96% % 78% 84% Ben 3 Diagram 00% 55% 45% 95% Ben 4 Diagram - 00% - 94% Ben 5 Ingen - 00% - 9% Ben Diagram/Portal 87% 47% 53% 84% Ben Diagram/Portal 98% 6% 84% 85% Ben 3 Diagram/Portal 98% 84% 6% 79% Ben 4 Portal 94% 76% 4% 85% Tabel. Undersøgelsens hovedresultater for analyse af sporbenyttelse i de fire rundkørsler. Tallene i tabellen er baseret på gennemsnitsberegninger for de enkelte ben. Det kan konstateres, at størstedelen af uhensigtsmæssige vognbaneskift sker inden bilisten forlader rundkørslen, og oftest sker ved, at bilisten laver et hurtigt vognbaneskift fra cirkulationsspor ind over spor for at forlade rundkørslen i frafartsspor. Hvis man ser på valg af tilfartsspor, for de tilfarter hvor man frit kan vælge tilfartsspor set i forhold til destinationen, finder man at andelen der benytter tilfartsspor er meget forskellig for de fire rundkørsler. I rundkørsel vælger mellem 90 og 94% af bilisterne tilfartsspor, i rundkørsel er andelen 76-8%, i rundkørsel % og for rundkørsel 4 er andelen 77%. Valg af tilfartsspor afhænger formentligt både af geometri, trafikintensitet og vejvisning på den enkelte lokalitet. Det kan være svært alene på baggrund af denne undersøgelse, at konkludere om der er forskel på bilisters valg af sporbenyttelse igennem en rundkørsel set i forhold til, om der er opsat portaltavler i tilfarten eller ej. Men data tyder på, at andelen af bilister der foretager uhensigtsmæssige vognbaneskift, er lidt højere for den ene rundkørsel med portaltavler. Som supplement til adfærdsundersøgelsen, er der i hver af de fire rundkørsler, lavet en registrering af konfliktende adfærd mellem bilister der befinder sig i selve cirkulationsarealet, eller er ved at køre ind- eller ud af rundkørslen, se tabel. 6\n7 Resultaterne viser, at der er stor forskel på hvor mange konflikter, og hvilke typer af konflikter der opstår i de enkelte rundkørsler. Overordnet kan det konkluderes, at de fleste konflikter kan relateres til indkørende bilister, der ikke overholder deres vigepligt. Det medfører, at en eller flere cirkulerende trafikanter må foretage en opbremsning. Der er også registreret konfliktende situationer, der kan relateres til uhensigtsmæssige vognbaneskift i cirkulationsarealet. Denne type konflikt sker ofte umiddelbart før en frafart, hvor en bilist der kører i spor, skal ud af rundkørslen, og derfor foretager et hurtigt vognbaneskift ind foran trafikanter i spor. Rundkørsel nr.: Antal observerede konflikter Tabel. Antallet af registrerede konfliktende situationer i de fire rundkørsler. 7\n9 Indledning Vejdirektoratet i gangsatte i 007 en undersøgelse af trafikanters adfærd i - sporede rundkørsler. En af de problemstillinger man ønsker at få belyst, er hvorvidt bilisterne bruger den information om vej- og vognbanevalg, som er sat op i rundkørslens tilfarter. Det undersøges, om der er forskel på bilisters adfærd i rundkørsler med diagramorienteringstavler, set i forhold til rundkørsler hvor der er opsat portaltavler. Og i så fald, hvilken type informationstavle giver da det mest hensigtsmæssige valg af sporbenyttelse. Udover registrering af sporbenyttelse er der foretaget en registrering af konfliktende adfærd mellem bilister i cirkulationsarealet. Det er bl.a. undersøgt, om det er muligt at udpege specifikke steder i rundkørslerne, der kan relateres til konfliktende situationer, herunder trængselssituationer og situationer, hvor bilisterne ikke accepterer den aktuelle afmærkning. 9\n11 Metode Som baggrund for undersøgelsen er der foretaget videooptagelser af fire forskellige rundkørsler. Alle rundkørsler har to spor i cirkulationsarealet og to spor i til- og frafarterne i hovedretningen. De fire rundkørsler, der indgår i undersøgelsen, er:. 3-benet rundkørsel i Farum. 4-benet rundkørsel i Frederiksværk 3. 5-benet rundkørsel i Frederiksværk 4. 4-benet rundkørsel i Herning Bredde af cirkulationsareal samt til- og frafartsspor og radius af midterø fremgår af tabel.. For illustrationer af de fire rundkørsler med angivelse af relevante mål, se Bilag A. Rundkørsel nr. Bredde af spor i Bredde af Bredde af Radius af cirkulationsareal tilfartsspor frafartsspor midterø 4 4,3 m 3,5 5 m 4 5 m 0 m 4,5 4,75 m 3,5 m 3,5 4 m 5 m 3 4,5 5 m 3,5 4 m 3,5 4 m 5 m 4 4 m 3,5 4 m 4 4,5 m 6 m Tabel. Angivelse af bredde på cirkulationsareal samt til- og frafartsspor og radius af midterø i de fire rundkørsler. Diagramorienteringstavler og portaler i rundkørslens tilfarter I rundkørselsnummer, og 3 er der opsat diagramorienteringstavler i rundkørslens tilfarter. I rundkørsel nr. 4 er der både opsat diagramorienteringstavle og portaler i tilfarten. Afstanden fra diagramorienteringstavlernes placering og til vigelinien i de fire undersøgte rundkørsler er angivet i tabel.. I rundkørsel 4 er der både diagramorienteringstavler og portaltavler i alle tilfarter. I ben og ben 3, er der opsat portaltavler 50 m fra vigelinien. I ben og 4 er der opsat portaltavler i en afstand af hhv. 30 m og 00 m fra vigelinien.\n12 Rundkørsel: Ben Ben Ben 3 Ben 4 Ben 5 7 m 69 m - 8 m - 04 m 0 m 3 98 m - 6 m 305 m m 70 m 50 m 34 m* Tabel.: Angivelse af afstanden fra diagramorienteringstavlernes placering til vigelinien i de fire undersøgte rundkørsler. * Angiver at der i rundk. 4, ben 4, i stedet for en diagramorienteringstavle er opsat en A6 tavle.. Videooptagelser Der er foretaget videooptagelser i alle fire rundkørsler. For at kunne dække hele rundkørslen, er optagelserne foretaget fra en lift, som er hævet ca. 9 m over vejbane. Hermed er det muligt at se bilisternes sporbenyttelse gennem hele rundkørslen. Herudover er der benyttet et eller to ekstra kameraer i forbindelse med registrering af konfliktende adfærd samt bilisternes valg af vognbane i tilfarten. Foto : Liften med de tre kameraer der filmer rundkørslerne fra ca. 9 meters højde. Der er foretaget mellem 4 og 9 timers videoregistrering af hver af de fire rundkørsler, se tabel.3.\n13 Lokalitet Dato Tidsperiode. Farum d. 6. juni 007 Kl. 7:30-:00. Frederiksværk (4-ben) d. 6. juni-7. juni 007 Kl. 3:0 til 8:00 og kl. 7:5 til :0 3. Frederiksværk (5-ben) d. 30. marts 006 Kl. 6:50 til :30 4. Herning (4-ben) d. 0. august 007 Kl :00 Tabel.3: Angivelse af videoregistreringsperiode for de tre rundkørsler... Valg af tilfartsspor Det undersøges hvor langt fra vigelinien, bilisterne i de enkelte tilfarter, vælger det tilfartsspor, de benytter ved kørsel ind i rundkørslen. Valg af tilfart skal ses i forhold til diagramorienteringstavle, portaltavler samt afmærkning og geometri af de enkelte rundkørsler. Afstanden fra vigelinie i tilfart, hvor antallet af spor udvides fra ét til to tilfartsspor er angivet i tabel.4. Rundkørsel: Ben Ben Ben 3 Ben 4 Ben 5 40 m 40 m - >30 m 44 m 50 m 43 m 3 60 m 9 m 99 m >000 m 08 m 00 m 40 m Tabel.4: Afstand fra vigelinien til det sted i tilfarten hvor antallet af spor udvides fra et til to spor... Vognbanevalg set i relation til diagramorienteringstavler For at undersøge hvorvidt bilister, ved vejvalg frem til og igennem rundkørslen, benytter information fra diagramorienteringstavlerne, er der lavet en registrering af bilisternes vejvalg gennem rundkørslerne. Til kortlægning af bilisternes vejvalg er deres placering registreret i en række snit gennem rundkørslen, se figur.. Herved bliver det muligt at registrere hvornår i kørselsforløbet, bilisterne vælger at foretage vognbaneskift mv. For hvert snit registreres, om bilisten kører i tilfarts- /cirkulationsspor, i tilfarts-/cirkulationsspor eller midt mellem de to spor. En mere detaljeret beskrivelse af registreringsmetode kan ses i Bilag B. 3\n14 Figur.: Principskitse med angivelse af de snit (A-H) hvor bilistens placering i rundkørslen registreres. Ud over at registrere vognbanevalg registreres køretøjstypen. Køretøjstypen er inddelt i fem kategorier: ) person- og varebiler ) kassevogne og små lastbiler 3) sololastbiler og busser 4) lastbiler med anhænger 5) motorcykler. I det efterfølgende vil tunge køretøjer referere til køretøjskategori 3 og 4. Der foretages en undersøgelse af, hvor stor en andel af bilister der kører frem til, igennem og ud ad rundkørslen, som angivet på hhv. diagramorienteringstavle, portaltavler eller vejafmærkning. Eksempelvis vil bilister, der kører ind i rundkørslen fra et forkert tilfartsspor, eller foretager unødvendige vognbaneskift i selve cirkulationsarealet, blive kategoriseret som bilister, der ikke følger den angivne vejvisning. Et eksempel på et unødvendigt vognbaneskift kan eksempelvis være en bilist, der skal fra ben til ben 3 (se figur.). Bilisten benytter tilfartsspor ind i rundkørslen, men ved snit C skiftes der fra spor til spor, hvorefter bilisten i snit D igen skifter til spor, inden han forlader rundkørslen i frafartsspor. Det sporskifte bilisten foretager i snit C, er et såkaldt unødvendigt vognbaneskift, som er uhensigtsmæssigt, men ikke ulovligt. 4\n15 I bilag B er en principskitse med angivelse af målesnit for hver af de fire rundkørsler...3 Konfliktende adfærd Alle videooptagelser er gennemset for at registrere konfliktende adfærd mellem motorkøretøjer i cirkulationsarealet. Det undersøges, om konflikter/trængte situationer kan relateres til specielle steder i rundkørslen. Ved konfliktende adfærd forstås en situation, der involverer minimum to motorkøretøjer, og hvor den ene, eller begge parter, må foretage en reaktion i form af opbremsning, accelerering mv. for at undgå at de to køretøjer ender i en kollision. Der er foretaget registrering af konflikter for hele optageperioden, se tabel.3. Konflikterne inddeles i følgende kategorier:. Konflikter der kan relateres til indkørende bilister, der ikke overholder deres vigepligt.. Konflikter der kan relateres til uhensigtsmæssige vognbaneskift i cirkulationsareal (trængte situationer). 3. Konflikter der kan relateres til kø i cirkulationsarealet pga. tunge køretøjer eller lignende. 4. Andre typer af konflikter. 5\n17 3 Valg af sporbenyttelse i rundkørsler Der er for alle fire rundkørsler foretaget registrering af bilisters vognbanevalg ud fra ½ times videooptagelse i og udenfor myldretiden, se tabel 3.. Lokalitet Dato Tidspunkt for registrering I myldretid Udenfor myldretid. Farum (3-ben) d. 6/ :30 til 8:00 :30 til :00. Frederiksværk (4-ben) d. 6/ :50 til 6:0 3:0 til 3:50 3. Frederiksværk (5-ben) d. 30/ :50 til 7:0 :30 til :00 4. Herning (4-ben) d. 0/8 007 :00 til :30* :45 til 3:5* Tabel 3.: Dato og tidspunkt for videoregistrering af sporbenyttelse i de fire rundkørsler.* Registreringerne ved Herning er kun baseret på tidsperioder udenfor myldretid. Der er i registreringsperioden for de fire rundkørsler ikke registreret perioder med tilbagestuvning i cirkulationsarealet. For rundkørsel 4 var det, pga. problemer med liften, ikke muligt at foretage videoregistreringer i myldretiden. I følge de danske vejregler antages ved kapacitetsberegninger at /3 af bilisterne benytter tilfartsspor, og /3 af bilisterne tilfartsspor. I det følgende vil spor referere til det højre tilfartsspor, og spor til det venstre tilfartsspor benet rundkørsel i Farum Rundkørslen er tosporet og ligger i landzone i Furesø Kommune. I hovedretningen (ben og ben ) har rundkørslen to spor i både til- og frafarten, mens der kun er ét spor i til- og frafarten i det tredje ben (ben 3). Der er placeret diagramorienteringstavler i tilfarterne i hovedretningen, men ingen i ben 3. Rundkørslen samt diagramorienteringstavlerne er illustreret i Figur 3.. 7\n18 Figur 3.: Illustration af den 3-benede rundkørsel i Farum. I alt er der registreret.84 køretøjer i rundkørslen indenfor registreringsperioden på én time. I tabel 3.. ses OD-matricen for rundkørslen fordelt på ½ times registrering i og udenfor myldretiden. Andelen af tung trafik er 7% (for køretøjsfordeling se Bilag C). Som det fremgår af tabellen, er andelen af trafik væsentligt større i myldretiden. Hovedparten af trafikanterne kører fra ben til ben eller omvendt. 8\n19 Ind i rundkørslen ad ben nr.: Ud af rundkørslen ad ben nr.: Kl Total (3%) (6%) (7%) Total (00%) Kl Total (50%) (38%) (%) Total (00%) Tabel 3.. OD-matrice for Rundkørsel. Baseret på én times videoregistrering (alle køretøjer). 3.. Valg af sporbenyttelse i tilfart Figur 3. illustrerer hvor langt fra vigelinien bilister i ben og ben vælger det tilfartsspor, de benytter ved kørsel ind i rundkørslen. Der er ca. 70 m før vigelinien opsat en diagramorienteringstavle i ben og ben. For både ben og ben gælder, at tilfarten udvides fra ét til to kørespor ca. 40 m før rundkørslens vigelinie. Det fremgår at mere end 98% af bilisterne vælger tilfartsspor, når tilfarten udvides fra ét til to spor. Det skal bemærkes, at ingen af de registrerede bilister har foretaget mere end ét vognbaneskift på den observerede strækning i tilfarten. Rundkørsel. Afstand fra vigelinie bilister vælger tilfartsspor 00 99,8 99,6 99,4 Kumuleret andel i % 99, 99 98,8 Ben Ben 98,6 98,4 98, Afstand fra vigelinie (m) Figur 3.. Afstand fra vigelinie bilister vælger tilfartsspor for ben og ben. Eksempelvis ses, at ca. 98,5% af bilisterne i ben vælger tilfartsspor når vejbanen udvides fra ét til to spor ca. 40 m før vigelinien. 9\n20 I tabel 3.3, ses en opgørelse over andelen af bilister, der ved passage af vigelinien benytter tilfartsspor eller. Tabellen indeholder alle registrerede køretøjer i tilfarten. Det ses, at andelen af bilister der vælger tilfartsspor, ligger på mellem 4% og 7%, og at andelen tilsyneladende afhænger af trafikintensiteten. Jo flere biler i tilfarten, desto større andel vælger at benytte tilfartsspor. Udover de biler der fremgår af tabel 3.3, er der registreret i alt 0 køretøjer, der ved passage af vigelinien, er placeret midt mellem de to tilfartsspor. Ingen af disse køretøjer er klassificeret som tunge køretøjer (kategori 3 og 4). Antal/Andel indkørende der benytter tilfartsspor eller tilfartsspor (alle køretøjer) Ben nr.: Tilfartsspor Kl Kl Samlet Antal % Antal % Antal % 08 73% 59 88% % 77 7% % 98 % 5 9% 3 96% 643 9% 49 9% 6 4% 55 8% % 45 00% 00% Tabel 3.3. Antal hhv. andel af indkørende bilister der vælger at benytte tilfartsspor eller tilfartsspor. Der er kun ét tilfartsspor i ben 3. I Tabel 3.4, ses indkørende bilisters valg af tilfartsspor, hvis man frasorterer biler der svinger til højre ud af rundkørslen i den første frafart. Antal/andel indkørende der benytter tilfartsspor eller tilfartsspor ved kørsel ind i rundkørslen (ingen højresving) Ben nr.: Tilfartsspor Kl Kl Samlet Antal % Antal % Antal % 08 73% 59 88% % 77 7% % 98 % % 4 95% % 49 % 6 5% 55 0% % 00% 75 00% Tabel 3.4. Antal hhv. andel af indkørende bilister der vælger at benytte tilfartsspor hhv. tilfartsspor. Bilister der foretager højresving ud af den første frafart er frasorteret. Der er kun ét tilfartsspor i ben 3. I myldretiden ligger andelen af bilister, der benytter tilfartsspor, på hhv. % og 7%, mens de tilsvarende værdier udenfor myldretiden ligger på 5% og %. Udnyttelsesgraden af tilfartsspor, ligger altså væsentlige under de 33%, som vejreglerne antager ved kapacitetsberegninger. En mulig forklaring kan være, at rundkørslens kapacitetsgrænse ikke er nået i de registrerede perioder. 0\n21 3.. Valg af sporbenyttelse i frafart Af tabel 3.5 ses, at mellem 9% og 96% af alle bilister benytter frafartsspor når de kører ud af rundkørslen. Den høje andel skyldes formentligt, at rundkørslen har rigelig kapacitet til at afvikle den registrerede trafik. Der er ingen større forskel på bilisternes valg af frafartsspor i og udenfor myldretiden. Antal/Andel af bilister der benytter frafartsspor eller frafartsspor ved kørsel ud af rundkørslen Ben nr.: Frafartsspor Kl Kl Samlet Antal % Antal % Antal % 434 9% 36 96% 570 9% 45 9% 6 4% 5 8% 5 9% 6 9% 377 9% 8 8% 5 8% 33 8% % 37 00% 35 00% Tabel 3.5. Antal hhv. andel af bilister der ved kørsel ud af rundkørslen benytter frafartsspor hhv. frafartsspor. Det skal bemærkes, at der kun er ét frafartsspor i ben 3. Udover de registreringer der er angivet i tabel 3.5, er der registreret i alt 3 tilfælde, hvor et udkørende køretøj har placeret sig midt mellem de to frafartsspor. I to af disse tilfælde, er der tale om et tungt køretøj. Tunge køretøjer benytter stort set altid spor i både til- og frafart Sporbenyttelse i relation til diagramorienteringstavler I tabel 3.6, er lavet en opgørelse over bilisters valg af sporbenyttelse ved kørsel ind- og ud ad rundkørslen. Det ses, at 348 (9%) af de bilister der skal fra ben til ben vælger at benytte til- og frafartsspor, mens 6 (4%) benytter til- og frafartsspor. Af de bilister der skal fra ben til ben 3, vælger 73 (89%) tilfartsspor. De sidste 9 (%) vælger tilfartsspor, og følger dermed ikke den vejvisning, der er angivet på diagramorienteringstavlen. Af de bilister der skal fra ben til ben, vælger 479 (89%) til- og frafartsspor, mens kun 40 (7%) vælger at benytte til- og frafartsspor. Alle 76 (00%) bilister der skal fra ben 3 til ben, benytter frafartsspor, mens kun (85%) af de bilister, der skal fra ben 3 til ben, benytter frafartsspor.\n22 Bilist forlader rundkørsel i ben nr: 3 Bilist kører ind i ben nr.: Til/frafartsspor: Tabel 3.6. Bilisters valg af til- og frafartsspor i rundkørsel. I ben 3 er der kun ét til- og frafartsspor. I tabel 3.7 ses en opgørelse over, hvor mange trafikanter der, ved kørsel frem til og igennem rundkørslen, placerer sig som angivet på diagramorienteringstavlerne. Det skal bemærkes, at der ikke er opsat nogen diagramorienteringstavle i ben 3. Hvis man ser på bilister, der starter deres kørsel fra ben, placerer mellem 8% og 89% af bilisterne sig korrekt. Der er 3 trafikanter, som både starter og slutter i ben, ingen af disse bilister placerer sig korrekt. I langt de fleste tilfælde er der tale om bilister, der ved kørsel ud af rundkørslen kører fra cirkulationsspor og direkte ud af rundkørslen i frafartsspor. Af de bilister der kører ind i rundkørslen i ben, placerer mellem 76% og 00% sig rigtigt. 8 bilister foretager to unødvendige vognbaneskift i cirkulationsarealet, mens de resterende 9 kun foretager ét unødvendigt vognbaneskift. De fleste vognbaneskift foretages lige inden bilisterne forlader rundkørslen, hvor bilisten kører fra cirkulationsspor og direkte ud i frafartsspor. Disse vognbaneskift kan måske begrundes i, at bilisterne kører den mest direkte rute gennem rundkørslen uanset rundkørslens afmærkning. Der er ingen diagramorienteringstavle i ben 3, og bilisterne kan derfor alene køre efter afmærkning på vejbanen. Som det ses, placerer alle bilister der skal fra ben 3 til ben sig rigtigt, mens 43% af de bilister, der skal fra ben 3 til ben, foretager et unødvendigt vognskifte i cirkulationsarealet. I langt de fleste tilfælde er der tale om bilister, der ved kørsel ud af rundkørslen kører fra cirkulationsspor ud ad rundkørslen i frafartsspor.\n23 Bilist kører ud af rundkørslen i ben nr: Bilist kører Rigtig/forkert 3 ind i ben nr: placering: Antal % Antal % Antal % Rigtig Forkert Rigtig Forkert Rigtig Forkert Tabel 3.7. Angivelse af hvor mange trafikanter der ved kørsel frem til og igennem rundkørslen placerer sig, som diagramorienteringstavlen og vejafmærkningen angiver. Der er ingen diagramorienteringstavle i ben 3. Data tyder på, at bilisterne ved kørsel gennem rundkørslen i høj grad placerer sig som angivet på diagramorienteringstavlerne. De -4%, der ikke placerer sig korrekt, laver ofte et vognbaneskift umiddelbart efter, de er kørt ind i rundkørslen, og/eller umiddelbart inden de kører ud af rundkørslen Opsamling Samlet set kan det konkluderes, at bilisterne stort set altid vælger det tilfartsspor, som diagramorienteringstavlen angiver, og vælger tilfartsspor så tidligt det er muligt. Der hvor det går galt, er når bilisten kører i selve cirkulationsarealet, hvor bilisterne foretager unødvendige vognbaneskift. I de fleste tilfælde foretages der vognbaneskift umiddelbart inden, bilisten forlader rundkørslen. Den hyppigst forekommende situation er den, hvor en bilist i cirkulationsspor i sidste øjeblik inden udkørslen foretager et vognbaneskift for at forlade rundkørslen i frafartsspor. I tre tilfælde har en bilist kørt en hel omgang i rundkørslen, og i ingen af disse tilfælde placerer bilisten sig korrekt. 3\n24 3. 4-benet rundkørsel i Frederiksværk Den undersøgte 4-benede rundkørsel er beliggende i Halsnæs Kommune. Rundkørslen har to spor i alle til- og - frafarter i ben og ben 3 (hovedretningen), mens der kun er ét spor i frafarten i ben og ben 4, se figur 3.3. Figur 3.3. Illustration af den 4-benede rundkørsel i Frederiksværk. Som det også fremgår af figur 3.3 er spor i ben og ben 4 rene højresvingsspor, mens tilfartsspor i ben og 3 er kombineret højresvings- og ligeudbane. Der er registreret.970 køretøjer i rundkørslen. Fordelingen af bilisterne er angivet i OD-matricen i tabel 3.8. Andelen af tung trafik er 4% (for køretøjsfordeling se Bilag C). Hovedparten af bilisterne kører mellem ben og ben 3 (hovedretningen). 4\n25 Ind i rundkørslen ad ben nr.: Ud af rundkørslen ad ben nr.: Kl Total Total Kl Total Total Tabel 3.8. Samlet OD-matrice for den 4-benede rundkørsel i Frederiksværk baseret på én times registrering. 3.. Valg af sporbenyttelse i tilfart Der er registreret sporbenyttelse i tilfarten for ben og ben 3. Afstand fra vigelinie til tilfarten udvides fra ét til to spor er ca. 50 m i ben og >30 m for ben 3. For ben 3 har det kun været muligt at dække tilfarten i en afstand af ca. 80m fra vigelinien. Det har derfor ikke været muligt, at se hvor mange bilister der vælger at skifte tilfartsspor tidligere end 00 m fra vigelinien. I figur 3.4 ses en opgørelse over, hvor langt fra vigelinien bilisterne vælger tilfartsspor. Det ses, at 99% af bilisterne i ben 3 vælger tilfartsspor, når tilfarten udvides fra ét til to spor. Under % foretager vognbaneskift mindre end 0-50 m fra vigelinien. I ben ses, at 98% af bilisterne vælger vognbane mere end 5 m før vigelinien. De resterende % vælger vognbane i en afstand af m fra vigelinien. Ingen af de registrerede biler har foretaget mere end ét vognbaneskift på den observerede strækning i tilfarten. 5\n26 Rundkørsel. Afstand fra vigelinie bilister vælger tilfartsspor 00 99, ,5 Ben 3 Ben 98 97, Af st and f ra vigelinie ( m) 97 Figur 3.4 Afstand fra vigelinie bilist vælger tilfartsspor i ben og ben 3. Eksempelvis ses, at ca. 99% af bilisterne i ben har vælger tilfartsspor mere end 00 m fra vigelinien. I tabel 3.9 ses, en opgørelse af bilisters valg af tilfartsspor ved vigelinien. Det ses af tabellen, at andelen af bilister der vælger tilfartsspor i ben og ben 3 ligger på mellem 7% og 37%, andelen er lidt større i myldretiden. I tabellen, er udeladt 9 observationer, hvor en bilist har placeret sig midt mellem de to tilfartsspor ved kørsel ind i rundkørslen. I én af disse observationer, placerede bilisten sig midt mellem de to spor i hele kørslen frem til, igennem og ud af rundkørslen. Bilisters valg af tilfartsspor i rundkørsel - alle køretøjer Ben nr. Spor Kl Kl Samlet Antal % Antal % Antal % 6 65% % 60 64% 4 35% 5 37% % 7 37% 53 53% 80 43% 46 63% 55 5% 0 57% % 9 70% 4 7% 7 7% 97 30% 69 9% % 65 4% 4 47% 45 48% 90 58% 35 53% Tabel 3.9. Bilisters valg af tilfartsspor ved kørsel ind i rundkørslen. Det skal bemærkes at spor i ben og ben 4 er rene højresvingsspor. Biler kører ind i ben I tabel 3.0, ses en opgørelse over bilisters valg af tilfartsspor, hvis man frasorterer alle situationer, hvor en bilist er drejet til højre ud af rundkørslen i den første frafart. Da spor i ben og ben 4 er rene højresvingsspor, kan det af tabel 3.0, konstateres, at mellem 3% og 4% af bilisterne i disse to ben, placerer sig forkert, da de ikke svinger til højre, men fortsætter videre rundt i rundkørslen. Hvis man 6\n27 ser bort fra ben og ben 4 ses, at andelen af bilister der vælger spor, ligger på mellem 9% og 39%. Biler kører ind i ben: Ben nr. Bilisters valg af tilfartsspor i rundkørsel - uden højresving Spor Kl Kl Samlet Antal % Antal % Antal % 96 63% 348 6% 544 6% 4 37% 4 39% % 0 0% 4% % 45 00% 55 96% 00 98% % 0 69% % 7 9% 97 3% 69 30% 4 % 3 3% 4 3% 45 98% 87 97% 3 97% Tabel 3.0. Bilisters valg af tilfartsspor ved kørsel ind i rundkørslen. Bilister der foretager et højresving ud af rundkørslen, er ikke medtaget i opgørelsen. Det skal bemærkes, at spor i ben og ben 4 er rene højresvingsspor. 3.. Valg af sporbenyttelse i frafart En opgørelse over bilisters valg af sporbenyttelse ud af rundkørslen fremgår af tabel 3.. Som det ses af tabellen, vælger størstedelen af bilisterne af benytte frafartsspor ved kørsel ud af rundkørslen (74-85%). For ben ses, at andelen af bilister der vælger frafartsspor, stiger fra 7% til 6% i myldretiden. Kører ud af ben nr.: Bilisters valg af frafartsspor i rundkørsel alle køretøjer Spor Kl Kl Samlet Antal % Antal % Antal % 3 8% 94 85% 56 83% 5 8% 53 5% 04 7% 76 00% 37 00% 3 00% 33 83% 48 74% 66 77% % 48 6% 95 57% 4 00% 43 00% 65 00% Tabel 3.. Bilisters valg af frafartsspor ved kørsel ud af rundkørslen. I ben og ben 4, er der kun ét frafartsspor. 7\n28 3..3 Sporbenyttelse i relation til diagramorienteringstavler Der er opsat diagramorienteringstavler i tilfarten i ben, ben 3 og ben 4. Ifølge diagramorienteringstavlerne bør bilister, der foretager højresving ud af rundkørslen i den første frafart, altid benytte det højre tilfartsspor. Som det fremgår af tabel 3., placerer alle bilister på nær 5 (%) sig korrekt i det højre tilfartsspor. Samlet kan det konstateres, at mellem 97% og 98% af bilisterne placerer sig i det/de tilfartsspor, som diagramorienteringstavlen angiver. For bilister der skal ligeud i rundkørslen fra ben til ben 3, eller fra ben 3 til ben, kan bilisterne frit vælge tilfartsspor. Bilister der skal fra ben 4 til ben bør derimod altid benytte det venstre tilfartsspor, Her placerer (3%) af bilisterne sig fejlagtigt i det højre tilfartsspor. Af de bilister, der skal fra ben til ben 3, vælger 57 (75%) at benytte spor i både til- og frafart, mens 4 (0%) benytter til- og frafartsspor. Bilist forlader rundkørsel i ben nr.: 3 4 Bilist kører ind i ben nr: Til/Frafartsspor Tabel 3.. Angivelse af sporbenyttelse ved kørsel ind i og ud af rundkørsel nr.. Eksempelvis ses, at 385 bilister, der skal fra ben 3 til ben, benytter spor i både til- og frafarten. I tabel 3.3 ses en opgørelse over, hvor mange trafikanter der, ved kørsel frem til og igennem rundkørslen, placerer sig som angivet på diagramorienteringstavlerne. Det skal bemærkes, at der ikke er opsat nogen diagramorienteringstavle i ben. 8\n29 Tallene i tabellen for ben, er derfor alene baseret på antallet af trafikanter, som placerer sig hensigtsmæssigt set i forhold til afmærkningen på vejbanen. 84%-98% af de bilister der kører ind i rundkørslen fra ben, har en hensigtsmæssig placering. Godt halvdelen af de uhensigtsmæssige vognbaneskift sker i forbindelse med, at en bilist foretager et sent vognbaneskift fra cirkulationsspor for at forlade rundkørslen i frafartsspor. Der er registreret 6 trafikanter, som både starter og slutter i ben. Kun halvdelen af disse bilister placerer sig korrekt. Andelen af bilister fra ben 3 der placerer sig hensigtsmæssigt, ligger på mellem 90% og 00%. Seks bilister kører en hel runde i cirkulationsarealet. For ben 4 er andelen af bilister der placerer sig hensigtsmæssigt på mellem 7% og 97%. De unødvendige vognbaneskift sker ofte ved, at bilisten skifter fra spor til spor i cirkulationsarealet, inden de kører ud ad rundkørslen i frafartsspor. Bilister, der kører ind i rundkørslen fra ben, har ingen diagramorienteringstavle, og bør derfor benytte vognbaneafmærkningen. Stort set alle bilister (97%), der skal til højre ud af rundkørslen (fra ben til ben 3), placerer sig rigtigt. Kun 67-78% af de bilister, der skal fra ben til ben eller fra ben til ben 4, placerer sig korrekt. Disse bilister bør ifølge vejafmærkningen benytte tilfartsspor og så ved kørsel ind i cirkulationsarealet skifte til spor, da de ellers bliver ledt ud af rundkørslen i en tvungen højresvingsbane. De fleste uhensigtsmæssige vognbaneskift sker fra spor til spor, i det første snit efter bilisten er kørt ind i rundkørslen, og kan skyldes at bilisterne ved kørsel ind i rundkørslen pga. trafikken, har haft svært ved at køre direkte ud i spor, som vognbaneafmærkningen angiver. Bilist kører ind i ben nr.: Bilist kører ud af rundkørslen i ben nr.: Rigtig/forkert 3 4 placering: Antal % Antal % Antal % Antal % Rigtig Forkert Rigtig Forkert Rigtig Forkert Rigtig Forkert Tabel 3.3. Angivelse af hvor mange trafikanter der ved kørsel frem til og igennem rundkørslen placerer sig som angivet på diagramorienteringstavler og vejafmærkning Opsamling Samlet kan det konkluderes, at bilisterne stort set altid vælger det tilfartsspor, som diagramorienteringstavlen eller vognbaneafmærkningen angiver, og at de vælger tilfartsspor i god tid inden vigelinien. Der hvor det går galt, er oftest når bilisterne 9\n30 kører inde i selve cirkulationsarealet. Hvor mellem 3% og 33% af bilisterne foretager unødvendige vognbaneskift. Disse vognbaneskift sker oftest umiddelbart efter bilisten er kørt ind i rundkørslen, eller umiddelbart inden bilisten forlader rundkørslen benet rundkørsel i Frederiksværk Rundkørslen er tosporet og ligger i Halsnæs Kommune. Rundkørslen består hovedsageligt af bolig-arbejdsstedstrafik. I sommerperioden er der en del trafik tilfra sommerhusområderne i Nordsjælland. Cyklister og fodgængere benytter ikke cirkulationsarealet, men krydser i en stikrydsning der er tilbagetrukket fra rundkørslen. Der er to spor i til og frafarterne i ben og 3. I ben er der to spor i tilfarten og ét spor i frafarten. I ben 4 og 5 er der kun ét spor i både til- og frafarter. I ben, ben 3 og ben 4 er der ved tilfarten opsat diagramorienteringstavler, der informerer bilisterne om, hvilket spor der bør benyttes mod forskellige destinationer. Figur 3.5: Illustration af den 5-benede rundkørsel i Frederiksværk. 30\n31 Som det ses af figur 3.5, er det højre tilfartsspor i ben et rent højresvingsspor, mens det højre tilfartsspor i ben og 3 er kombinerede højresvings-ligeudbaner. Der er i alt registreret.63 indkørende biler i rundkørslen. I tabel 3.4 ses ODmatricen for den 5-benede rundkørsel i Frederiksværk med angivelse af start og slutdestination fordelt på de fem ben opdelt i og udenfor myldretid. Andelen af tung trafik er 7% (for køretøjsfordeling se Bilag C.). Ind i rundkørslen ad ben nr.: Ud af rundkørslen ad ben nr.: Kl Total Total Kl Total Total Tabel 3.4. OD-matrice for den 5-benede rundkørsel i Frederiksværk baseret på en times videoregistrering Valg af sporbenyttelse i tilfart I figur 3.6 ses en opgørelse over, hvor langt fra vigelinien bilisterne vælger, om de vil benytte spor eller spor ved kørsel ind i rundkørslen for ben og ben 3. Der er ca. 00 m hhv. 60 m før vigelinien opsat en diagramorienteringstavle i ben og ben 3. Tilfarten udvides fra ét til to spor ca. 60 m før vigelinien i ben og ca. 00 m i ben 3. For ben 3 har det kun været muligt at registrere bilister i tilfarten i en afstand af 60 m fra vigelinien, men som det fremgår af figur 3.6, har stort set alle valgt placering 60 m før vigelinien. 3\n32 Rundkørsel 3. Afstand fra vigelinie bilister vælger tilfartsspor 00 99, ,5 Kumuleret andel i % 98 97,5 97 Ben Ben 3 96, , Afstand fra vigelinie (m) Figur 3.6 Afstand fra vigelinie bilist vælger tilfartsspor for ben og ben 3. Eksempelvis ses at 97% af bilisterne i ben 3 vælger tilfartsspor mere end 60 m fra vigelinien. I ben 3 vælger 97% af bilisterne vognbane, når tilfarten udvides fra ét til to spor. De resterende 3% foretager vognbanevalg i en afstand af m før vigelinien. I tabel 3.5 ses en opgørelse af bilisternes valg af tilfartsspor ved vigelinien. Tabellen indeholder alle registrerede køretøjer i tilfarten, på nær 0 bilister, der ved kørsel ind i rundkørslen, har været placeret midt mellem de to tilfartsspor. Det ses, at andelen af bilister der vælger tilfartsspor ligger på 8% til 78%. Andelen, der benytter spor, er størst i de perioder, der er mest trafik. Jo flere biler i tilfarten, desto større andel vælger at benytte spor. Dette skyldes formentligt, at bilisternes forsinkelse falder ved brug af spor, eller sagt på en anden måde, kapaciteten udnyttes bedre, når trafikanterne benytter begge tilfartsspor. 3\n33 Antal/Andel indkørende bilister der benytter tilfartsspor eller tilfartsspor (alle køretøjer) Kl Kl Samlet Ben nr.:tilfartsspor: Antal % Antal % Antal % 07 66% 9 7% % 08 34% 5 8% 59 3% 44 39% 4 % 85 8% 66 59% 48 78% 4 7% % 9 55% 95 59% 59 36% 75 45% 34 4% % 75 00% 77 00% % 5 00% 37 00% Tabel 3.5. Antal hhv. andel af indkørende bilister der vælger at benytte det højre spor (spor ) eller det venstre spor (spor ). Ben 4 og 5 har kun ét spor i tilfarten. Det skal bemærkes, at spor i ben er et rent højresvingsspor. I tabel 3.6 ses bilisters valg af tilfartsspor, hvis man frasorterer bilister der foretager højresving ud af den første frafart i rundkørslen. Antal/Andel indkørende bilister der benytter tilfartsspor eller tilfartsspor (ingen højresving) Kl Kl Samlet Ben nr.:tilfartsspor: Antal % Antal % Antal % 79 6% 89 64% 68 63% 08 38% 5 36% 59 37% 6 8% 7 5% 3 6% 66 9% 48 95% 4 94% % 73 49% 3 49% 59 50% 75 5% 34 5% % 75 00% 7 00% % 0 00% % Tabel 3.6. Antal/andel af indkørende bilister der vælger at benytte spor eller spor i tilfarten. Det skal bemærkes, at spor i ben er et rent højresvingsspor. Mellem 36% og5% af de indkørende bilister vælger at benytte spor (her ses bort fra spor i ben som er en ren højresvingsbane).. I 3 tilfælde (6%), har en bilist fra ben, fået placeret sig i højresvingsbanen, selvom de skal videre rundt i rundkørslen. 33\n34 3.3. Valg af sporbenyttelse i frafart I tabel 3.7, er lavet en opgørelse over bilisters valg af sporbenyttelse i frafarten. Som det fremgår af tabellen, ligger andelen af bilister der vælger frafartsspor på mellem 3 og 5%. Der er tilsyneladende en tendens til, at bilister i højere grad benytter frafartsspor, når der er meget trafik. Tung trafik benytter hovedsagligt spor i både til- og frafarten. Bilisters valg af frafartsspor i rundkørsel 5 (alle køretøjer) Kl Kl Samlet Kører ud af ben nr: Frafartsspor: Antal % Antal % Antal % 74 59% 03 54% 77 56% 5 4% 87 46% 38 44% 08 00% 9 00% 37 00% % 49 68% % 54 5% 70 3% 34 46% % 8 00% 88 00% % 09 00% 68 00% Tabel 3.7. Bilisters valg af frafartsspor i de to registrerede tidsperioder. I ben, 4 og 5 er der kun ét frafartsspor Sporbenyttelse i relation til diagramorienteringstavler I tabel 3.8 ses bilisters valg af sporbenyttelse ved kørsel ind i, igennem og ud af rundkørslen. Der er opsat diagramorienteringstavler i ben, ben 3 og ben 4. Bilister der skal svinge til højre ud af den første frafart, skal ifølge diagramorienteringstavlerne, alle benytte tilfartsspor. I tabel 3.8 ses, at alle bilister der kører fra ben til ben, fra ben 3 til 4 og fra ben 4 til ben 5 alle, som angivet, benytter tilfartsspor. Bilister der skal ligeud fra ben til ben 3, og fra ben 3 til ben, kan frit vælge tilfartsspor. Af de bilister der skal fra ben til ben 3, benytter 63 (7%) spor i både til- og frafart, mens 88 (4%) benytter spor i både til- og frafart. 8 (5%) af de bilister der skal fra ben 3 til ben benytter til- og frafartsspor, mens 7 (44%) benytter tilog frafartsspor. 34\n35 Bilister der skal fra ben 3 til ben 4 eller fra ben 3 til ben 5, bør ifølge diagramorienteringstavlen benytte det højre tilfartsspor, hvilket alle også gør. Alle bilister, der skal fra ben 3 til ben, benytter som angivet på diagramorienteringstavlen det venstre tilfartsspor. Bilister der skal fra ben til ben 4 eller fra ben til ben 5, vælger i alle tilfælde, på nær (%), at benytte det venstre tilfartsspor som diagramorienteringstavlerne angiver. Der er ikke opsat nogen diagramorienteringstavle i ben, men tilfartsspor er et rent højresvingsspor, hvilket alle bilister på nær overholder. Antal bilister der forlader rundkørslen i ben nr.: Bilist kører ind i ben nr.: Til/frafartsspor: Tabel 3.8. Bilisters valg af til- og frafartsspor for rundkørsel 5. Samlet set kan det konkluderes, at langt hovedparten af trafikanterne vælger det tilfartsspor, som diagramorienteringstavlerne angiver. Kun i ét tilfælde har en bilist valgt et forkert tilfartsspor. I tabel 3.9 ses en opgørelse over, hvor mange trafikanter der, ved kørsel frem til og igennem rundkørslen, får placeret sig uhensigtsmæssigt. Det skal bemærkes, at der ikke er opsat nogen diagramorienteringstavle i ben. Tallene i ben er derfor alene baseret på antallet af trafikanter, som placerer sig som angivet på vejafmærkningen. Andelen af bilister, der placerer sig rigtigt i forhold til diagramorienteringstavlerne, ligger på 83% til 00%. Andelen er mindst for bilister, der skal fra ben 4 til ben. Her er der hovedsageligt tale om bilister, der i sidste øjeblik foretager et vognbaneskift fra cirkulationsspor ind over spor for at køre ud ad rundkørslen i frafartsspor. For ben er andelen af bilister der placerer sig som angivet på vejafmærkningen på mellem 68% og 9%. Hovedparten af bilister, der skal fra ben til ben, fore- 35\n36 tager oftest et unødvendigt vognbaneskift umiddelbart inden de forlader rundkørslen, hvor de skifter fra spor til spor. Kører ud af rundkørslen i ben nr: Kører ind Rigtig/forkert i ben nr.: placering: Antal % Antal % Antal % Antal % Antal % Rigtig Forkert Rigtig Forkert Rigtig Forkert Rigtig Forkert Rigtig Forkert Tabel 3.9. Opgørelse over bilister der placerer sig rigtigt (hensigtsmæssigt) ved kørsel frem til og igennem rundkørsel 3, set i forhold til vejvisning på diagramorienteringstavler og vognbaneafmærkning Opsamling Samlet kan det konkluderes, at bilisterne stort set altid vælger det tilfartsspor, som diagramorienteringstavler eller vognbaneafmærkning angiver. Valg af tilfartsspor sker oftest, når tilfartssporet udvides fra ét til to spor. Der hvor det går galt, er når bilisterne kører inde i selve cirkulationsarealet, hvor mellem 0% og 3% af bilisterne foretager uhensigtsmæssige vognbaneskift. Størstedelen af disse vognbaneskift sker umiddelbart inden bilisten kører ud af rundkørslen, og oftest ved at bilisten skifter fra spor til spor benet rundkørsel i Herning Rundkørslen i Herning ligger i by/landzone, og er tosporet. Der er to spor i alle til- og frafarter i hovedretningen, mens der kun er ét frafartsspor i ben og ben 4. Der er placeret både diagramorienteringstavler og portaler i tilfarterne i ben, ben og ben 3. I tilfarten i ben 4 er der i stedet for en diagramorienteringstavle placeret en A6 tavle samt portaler. Diagramorienteringstavlerne er placeret først og herefter portaltavlerne. I figur 3.7, er rundkørslen samt portal- og diagramorienteringstavler illustreret. 36\n37 Figur 3.7: Illustration af den 4-benede rundkørsel i Herning. OD-matricen for den 4-benede rundkørsel i Herning kan ses i tabel 3.0. Andelen af tung trafik er 9% (for køretøjsfordeling se Bilag C). 37\n38 Ind i rundkørslen ad ben nr.: Ud af rundkørslen ad ben nr.: Kl. :00 til : Total Total Kl. :45 til 3:5 3 4 Total Total Tabel 3.0. OD-matricen for den 4-benede rundkørsel i Herning baseret på én times videoregistrering Valg af sporbenyttelse i tilfart I figur 3.8 er angivet, hvor langt fra rundkørslens vigelinie en bilist vælger, hvilket tilfartsspor han vil benytte ved kørsel ind i rundkørslen. Tilfartsspor har to spor i tilfarten mere end 000m før vigelinien. Det har kun været muligt at dække tilfarten i ben i en afstand af ca. 80 m fra vigelinien. For ben 3 har det været muligt at dække de 00m fra tilfarten udvides fra ét til to tilfartsspor. For ben 4 har det kun været muligt at dække de sidste 00 m før vigelinien. Rundkørsel 4. Afstand fra vigelinie bilister vælger tilfartsspor Kumuleret andel % Ben Ben 3 Ben Afstand fra vigelinie (m) Figur 3.8. Afstand fra vigelinie bilist vælger tilfartsspor for ben, ben 3 og ben 4.For ben 3, ses at mere end 90% af bilisterne i ben 3 vælger tilfartsspor, når vejen udvides fra ét til to tilfartsspor 00 m før vigelinien. 38\n39 Som det fremgår af figur 3.8, vælger mere end 99% af bilisterne i ben tilfartsspor mere end 80 m fra vigelinien. De resterende foretager vognbaneskift i en afstand af m fra vigelinien. 94% af bilisterne i ben 3 vælger tilfartsspor, når tilfarten udvides fra ét til to spor. 5% vælger spor i en afstand af m fra vigelinien, mens % vælger spor i en afstand af 0-50 m før vigelinien. For bilister i ben 4 ses en lidt anden fordeling. Her foretager 78% af bilisterne valg af vognbane i en afstand af mere end 00m fra vigelinien. De resterende vælger vognbane i en afstand af 0-00 m fra vigelinien. Hovedparten af dem der foretager et skift tæt på vigelinien, er bilister der er kørt ud på Silkeborgvej fra en sidevej der ligger ca. 70 m fra vigelinien. Det skal bemærkes, at det højre tilfartsspor er et rent højresvingsspor, og at det de sidste 8 m før vigelinien ikke er tilladt at foretage vognbaneskift. Samlet set kan det konkluderes, at hovedparten af bilisterne vælger tilfartsspor, når tilfarten udvides fra ét til to spor eller kort efter. I tabel 3. ses indkørende bilisters valg af sporbenyttelse ved kørsel ind i rundkørslen. Hvis man ser på ben 3, benytter 5% - 6% af bilisterne tilfartsspor. Den tilsvarende andel ligger på 53-54% for ben. Antal indkørende der benytter tilfartsspor, eller tilfartsspor - alle køretøjer Kl. :00-:30 Kl. :45-3:5 Samlet Ben nr.: Tilfartsspor: Antal % Antal % Antal % 56 46% 60 47% 36 47% 84 54% 78 53% 36 53% 6 3% 9 0% 5 6% 4 87% 36 80% 77 84% % 58 84% % 7 5% 3 6% 58 6% % 80 76% % 53 4% 58 4% 4% Tabel 3.. Antal hhv. andel af indkørende bilister der vælger tilfartsspor eller tilfartsspor. Det skal bemærkes at spor i ben og ben 4 er rene højresvingsspor. Ses bort fra de højresvingende bilister, ser fordelingen af bilister, der vælger hhv. tilfartsspor eller tilfartsspor, ud som angivet i tabel 3.. Det ses, at der ikke er den store forskel på valg af sporbenyttelse i de to tidsrum. Andelen af bilister, der benytter tilfartsspor, ligger for ben og ben 3 på mellem 4% og 8%. For spor i ben og ben 4, kan det konstateres, at i alt bilister placerer sig i højresvingsbanen, selvom de skal videre rundt i rundkørslen. 39\n40 Ben nr.: Tilfartsspor Antal indkørende der benytter tilfartsspor eller tilfartsspor (ingen højresving) Kl. :00-:30 Kl. :45-3:5 Samlet Antal % Antal % Antal % 33 4% 38 44% 7 43% 84 58% 78 56% 36 57% 0 0% 5% 3% 4 00% 36 95% 77 97% 8% 35 8% 57 8% 3 7 8% 3 9% 58 8% 5 0% 5 9% 0 0% % 49 9% 9 90% Tabel 3.. Antal hhv. andel af indkørende bilister benytter spor eller i tilfarten. Det skal bemærkes at spor i ben og ben 4 er rene højresvingsspor Valg af sporbenyttelse i frafarten I tabel 3.3 ses antal/andel af bilister der forlader rundkørslen i frafartsspor eller spor. Som det fremgår af tabellen, er der ikke nogen forskel på de to tidsperioder. Andelen af bilister der vælger at benytte spor ved kørsel ud af rundkørslen, ligger på -9%. Dvs. at langt størstedelen af bilisterne benytter frafartsspor. Valg af frafartsspor i rundkørsel 4 - alle køretøjer Kl. :00-:30 Kl. :45-3:5 Samlet Kører ud af ben nr.: Frafartsspor: Antal % Antal % Antal % 80 87% 35 89% % 43 3% 38 % 8 % 7 00% 68 00% 39 00% 7 8% 38 8% 65 8% 3 9 9% 3 9% 6 9% % 8 00% % Tabel 3.3. Antal hhv. andel af udkørende bilister der vælger at benytte hhv. frafartsspor eller frafartsspor Sporbenyttelse i relation til diagramorienteringstavler/portaltavler I tabel 3.4 ses en opgørelse over bilisters valg af sporbenyttelse ved kørsel ind og ud af rundkørslen. Hvis man ser på de bilister, der foretager højresving ud af den første frafart i rundkørslen, lægger alle bilisterne sig i det højre tilfartsspor som angivet på portaltavlerne. Dog er der 5% af de bilister der skal fra ben 4 til ben 3 som fejlagtigt vælger tilfartsspor. Bilister der skal fra ben til ben 3 bør ifølge portaltavlerne benytte tilfartsspor. Trods dette er der 46 (7%) som vælger tilfartsspor. 40


Sådan Hækl en afghansk Brug Jakobs Ladder Stitch / slotimports.com\nSådan Hækl en afghansk Brug Jakobs Ladder Stitch\nAfghanerne er en af de mest almindelige hæklede objekter, fordi afghanerne tjener et nyttigt formål, er relativt let at lave, gøre store gaver og kan tilpasses på utallige måder. Den Jakobsstige afghansk er unik, fordi stiger dannes ud af kædesting og derefter snoet sammen til at ligne kolonner af strikning. Jakobsstige afghanerne er ikke svært, fordi simple sting bruges som kæde og dobbelt hækling og mest komplekse søm anvendes, er dobbelt eller tredobbelt forreste stolpe søm.\n• Chain indtil du har en kæde (dvs. multipla af ti) bredde, du ønsker for den afghanske. Husk, at de fleste afghanere har brug for omkring 240-300 kæder til en passende bredde. Husk også, at byggeprocessen af Jakobs Ladder del af de afghanske midler, at den afghanske vil få lidt mindre i bredden, når du er færdig.\n• Spring fire kæder og dobbelt hæklet i hver af de næste ni kæder.\n• Chain ti.\n• Spring de næste ti kæder.\n• Dobbeltklik hæklet i hver af de næste ti kæder.\n• Fortsæt med at kæde ti, springe ti kæder og dobbelt hæklet i de næste ti kæder indtil udgangen af rækken. Dreje.\n• Fortsæt på samme måde, som du gjorde for række én for hver række, indtil den afghanske er den størrelse, du ønsker. Du må ikke lukkes.\n• Find den højre kolonne af kæder. Det skal ligne en stige.\n• Træk den nederste kæde over ovenstående kæde eller den anden kæde, på stigen.\n• Træk den anden kæde på stigen over (tredje) kæde ovenfor.\n• Fortsæt med at trække den aktuelle kæde over kæden ovenfor, indtil toppen af kæden stigen.\n• Sæt en tråd i den øverste kæde løkke til at forhindre løkken glide ud.\n13. Gentag den samme metode, du brugte til den første kæde stigen med hver kæde stige i den afghanske.\n• Hækl en kant rundt om afghanske, med enkelt eller dobbelt hæklet i hvert sting, der starter, hvor du sluttede tilføje rækker til de afghanske. Når du kommer til hver top løkke af kæden stigen, slip sting i sløjfen. Når du kommer til hver bund hul, dobbelt eller tredobbelt forreste stolpe hækles i begge sider af hullet på samme tid.\n15. Deltag grænsen sammen med en slip søm. Lav en knude i garnet og skære garnet med en saks forlader 4 inches. Træk halen af garnet i den afghanske med en hæklenål.\nSådan Stop Katte i at bruge et blomsterbed som et toilet\nSådan Find en savnet person Brug Fødselsdag Only\nSådan Frys Æbler til senere brug\nSådan at bage Sandwich Buns Brug Rhodes Frozen Bread Dough\nSådan Frys Peaches til senere brug\nSådan Gør RSVP Cards Bruge Print Shop 21\nSådan Gør DNA Modeller Brug af papir\nSådan at rydde op efter brug af en brandslukker\nForskel på reumatoid artrit & septisk arthritis\nHvilke lande kræver 6 måneders pas gyldighed?\nIndendørs Sedum Planter\nSådan får Overskud Army Tanks\nHvordan kommer man til REM søvn hurtigere\nSådan Size Bløde Claws\nSådan bruges en White Westinghouse selvrensende ovn\nSkotland Distillery Train Tours\nHvad er en Pergamyn Bag?