Projekter - TUR Transporterhvervets Uddannelser\nFormålet med analysen er at få afdækket kompetencekravene for renovationschauffører. Derudover analyseres behovet for etablering af nye arbejdsmarkedsuddannelser inden for brancheområdet. Konklusionerne beror på kvalitative interviews med renovatører og renovationschauffører om kompetencekrav eller -mangler både nu og i fremtiden. Herefter listes en række anbefalinger til kompetencer inden for de respektive kompetenceområder.\nAnalysen er udarbejdet af MB Analyse på vegne af TUR, december 2019\nAnalyse af kompetenceefterspørgsel for havne –, lager – og terminalmedarbejdere\nAnalysen peger på hvilke nye kompetencer, virksomheder forventer, at tendenser vil have for medarbejdere, der beskæftiger sig med havn, lager og terminal de kommende fem år. Rapporten beror på en række primære kilder, bl.a. bygger rapporten på det nyere desk-research-studie ’Fremtidens transport, handel og logistik: Effekten af digital og teknologisk udvikling på beskæftigelsen af chauffører og la-germedarbejdere’ udarbejdet af Valcon A/S for Handels-, Transport- og Servicesektorens Kompetenceudviklingsfond i 2019.\nAnalyserapporten er udarbejdet af Valcon A/S på vegne af TUR, oktober 2019\nAnalysen har til formål at klarlægge kompetencekravene til taxi- og OST (Offentlig Servicetrafik) chauffører samt at undersøge behovet for etablering og revidering af arbejdsmarkedsuddannelser inden for brancheområdet. Analysen belyser, hvordan branchen er blevet påvirket og har udviklet sig som konsekvens af den nye taxilov, der trådte i kraft pr. 1. januar 2018. Da loven har medbragt en omfattende liberalisering af erhvervsmæssig persontransport i mindre køretøjer, undersøger analysen også, hvilke udfordringer branchen møder, og hvilke tendenser branchen modarbejder i forhold til nye muligheder, som loven medfører.\nAnalyserapporten er udarbejdet af MB Analyse for TUR, juni 2019\nAnalyse af FKB 2720 Redning\nAnalysen undersøger, om beskrivelserne af arbejdsindholdet inden for fire områder (ambulance, redning, autohjælp og patientbefordring) i FKB 2720 er tidssvarende, og om der stadig er et fællesskab mellem de fire områder. Analysen kortlægger relevansen i at bevare alle fire områder i én samlet FKB kontra opdeling i flere FKB’er.\nAnalysen er udarbejdet af Corina Roig fra Alumbra, marts 2019\nAnalyse af hvordan uddannelser for flygtninge/indvandrere gennemføres set i relation til senere deltagelse i regulære faglige AMU kurser\nAnalysen sætter fokus på, hvordan transportskolerne anvender mulighederne for at tilbyde og gennemføre uddannelser målrettet tosprogede, og i hvilket omfang de sikrer en dansksproglig opkvalificering gennem fælleskatalogets F/I kurser. Analysen tager udgangspunkt i de to uddannelser; Personbefordring med bus og Godstransport med lastbil, da de begge indeholder kørekortet til hhv. bus og lastbil og er adgangsgivende til at arbejde som ufaglært chauffører i hhv. bus- eller godstransportbranchen.\nAnalyserapporten er udarbejdet af konsulent fra MB Analyse for TUR, december 2018\nFormålet med evalueringen har været at få afdækket erfaringerne med anvendelsen af 6 ugers jobrettet uddannelse inden for Transporterhvervets Uddannelser. Et væsentligt led i evalueringen har været at evaluere behov, struktur samt indholdet i de forskellige jobrettede uddannelser, således at evalueringen kan danne grundlag for eventuelle ændringer af uddannelserne fremadrettet. Evalueringen har desuden skullet pege på eventuelle behov for udvikling af nye jobrettede uddannelser målrettet ledige. Det har ligeledes været evalueringens formål at afdække eventuelle udfordringer for gennemførelse af de jobrettede uddannelser, der ikke kan gennemføres som én samlet uddannelsespakke på én skole. Endelig har evalueringen skullet belyse anvendelse af individuelle kompetencevurderinger inden deltagelse i de jobrettede uddannelser, samt mulighederne for at de jobrettede uddannelser kan være meritgivende i forhold til erhvervsuddannelserne.\nAnalyserapporten er udarbejdet af konsulenter fra Mærsk Nielsen HR for TUR, december 2016\nAnalyseprojektet AMU-kursuspakker målrettet jobprofiler indenfor vejgodstransport\nEffektive godstransporter skaber økonomisk vækst i erhvervslivet. Danmark har derfor brug for et udviklingsorienteret godstransporterhverv. TUR har med denne analyse ønsket, at afdække, hvordan man kan identificerer de små målgrupper indenfor vejgodstransport, og hvilke kompetencer der er behov for hos denne målgruppe, samt at afdække af denne målgruppes uddannelsesbehov.\nFormålet med analyseprojektet har været at få opbygget hensigtsmæssige AMU-kursuspakker målrettet specifikke jobprofiler inden for vejgodstransport. Derfor har analysen skullet afdække behov for udvikling og synliggørelse af nye AMU-kursuspakker. Igennem de sidste årtier har den hurtigt voksende teknologiske udvikling inden for teknologi, hjælpeudstyr og materiel på køretøjer, køreteknik, internationale regler osv. medført et stigende behov for løbende kompetenceudvikling af chauffører inden for vejgodstransport. Arbejdsmarkedsuddannelserne inden for vejgodstransportområdet er løbende blevet tilpasset de ændrede krav og behov. TUR oplever dog, at der er et behov for at få synliggjort AMU-kursuspakker, der kan bidrage til, at flere chauffører og godstransportvirksomheder får indsigt i mulighederne for at deltage i kursusforløb, der kan bidrage til en mere sammenhængende kompetenceudvikling af chaufførerne.\nNogle af de skoler, der udbyder og gennemfører arbejdsmarkedsuddannelser til turistbusbranchen, har peget på et behov for revision af de eksisterende og udvikling af nye arbejdsmarkedsuddannelser. Formålet med analysen har været at få afdækket kompetencekravene til turistbuschauffører. Analysen har desuden analyseret behovet for etablering af nye arbejdsmarkedsuddannelser inden for brancheområdet og kommer med forslag til en række AMU-kursuspakker.\nAnalyserapporten er udarbejdet for TUR af Mærsk Nielsen HR, december 2016\nInnovativ undervisning inden for personbefordring. Et idékatalog til faglærere\nEn del af kursisterne i arbejdsmarkedsuddannelser inden for personbefordring har udfordringer med at komme igennem uddannelsen, og kravene til erhvervelse af kørekort inden for personbefordring er høje. Formålet med idékataloget er derfor at give en række idéer til, hvordan arbejdsmarkedsuddannelserne kan udvikles og gennemføres på en innovativ måde, der kan få flere kursister godt igennem uddannelsen. Idéerne er udviklet på baggrund af to arbejdsseminarer med deltagelse af relevante faglærere og repræsentanter fra TUR Forlag og TUR.\nIdékataloget er udarbejdet for TUR af Mærsk Nielsen HR, februar 2017\nAnalyse af uddannelsesbehov for chauffører der transporterer levende dyr\nAnalysen kortlægger tendenser omkring lovpligtig efteruddannelse af chauffører, som kører med levende dyr. Der vises tre hovedpointer: 1) Chauffører og vognmænd ved ikke nok om mulighederne for efteruddannelse 2) Man kan ikke forvente, at virksomhederne har styr på, hvilke skoler der udbyder hvilke kurser 3) Chaufførerne er interesserede i at lære mere om deres jobområde.\nAnalysen er udarbejdet for TUR af Charlotte Søndergaard fra Navigator, december 2016\nTransporterhvervets nuværende udfordringer i forbindelse med erhvervelse af kørekort kat. C, C/E og D, D-erhverv og B-erhverv\nNotat om udfordringer ved erhvervelse af store kørekort.\nUdarbejdet af TUR\nKørekort på personbefordringsområdet. En analyse med særlig opmærksomhed på fremmedsprogede deltagere\nAnalysen peger på årsagerne til de høje dumpeprocenter ved køreprøver til erhvervskørekort til bus, kategori D erhverv. Analysen har et særligt fokus på udfordringerne for fremmedsprogede, der ønsker at få erhvervskørekort til bus i hovedstadsområdet. Formålet med analysen er at afdække 1) årsagerne til de høje dumpeprocenter til køreprøven, 2) hvilke udfordringer deltagerne har for at bestå den teoretiske køreprøve, 3) hvilke udfordringer deltagerne har for at bestå den praktiske køreprøve og 4) de særlige udfordringer de fremmedsprogede deltagere har for at bestå såvel den praktiske som den teoretiske køreprøve.\nUdarbejdet for TUR af Mærsk Nielsen HR, december 2015\nAnalyse af identifikation af små målgrupper indenfor vejgodstransport og afdækning af uddannelsesbehov\nEffektive godstransporter skaber økonomisk vækst i erhvervslivet. Danmark har derfor brug for et udviklingsorienteret godstransporterhverv. Transporterhvervtes Uddannelser ønsker med denne analyse, at afdække hvordan man kan identificere de små målgrupper inden for vejgodstransport, hvilke kompetencer der kræves af denne målgruppe samt afdækning af denne målgruppes uddannelsesbehov.\nUdarbejdet for TUR af konsulentfirmaet Lilli K. Larsen, December 2015.\nDe køretekniske uddannelser - en analyserapport\nFormålet med analysen har været at få afdækket, hvorvidt de køretekniske uddannelser er tidssvarende og relevante. Analysen har også skullet afdække, hvorvidt der er overlap mellem de køretekniske arbejdsmarkedsuddannelser.\nDet har desuden været analysens formål at få afdækket behov for udvikling af nye arbejdsmarkedsuddannelser inden for det køretekniske område. TUR har gennem årene udviklet en række køretekniske arbejdsmarkedsuddannelser, der skal tilgodese branchens behov. Nogle af uddannelserne har primært fokus på glatbanekørsel, andre har fokus på manøvrering, og endelig er der uddannelser, der har fokus på energirigtig kørsel.\nDet har været behov for at få identificeret samtlige køretekniske arbejdsmarkedsuddannelser, så der kunne analyseres på forskelle og ligheder i de forskellige uddannelser. Analysen skal danne grundlag for revidering af uddannelserne samt for udvikling af nye uddannelser. TUR har behov for at synliggøre arbejdsmarkedsmarkedsuddannelserne i forhold til AMU-målgruppen og virksomhederne, og analysen kan bidrage hertil.\nUdarbejdet for TUR af Mærsk Nielsen HR i samarbejde med konsulenter fra TUR\nMILJØ, BÆREDYGTIGHED, KLIMA OG ENERGIRIGTIG KØRSEL - En analyse af behovet for nye uddannelser\nFormålet med analysen har været at afdække behovet for nye arbejdsmarkedsuddannelser inden for miljø, bæredygtighed, klima og energirigtig kørsel. Analysen har haft til formål at belyse virksomhedernes nuværende anvendelse af relevante arbejdsmarkedsuddannelser samt analysere behovet for udvikling af de nye arbejdsmarkedsuddannelser, der kan tilgodese branchens behov. Formålet har desuden været at belyse eventuelle behov for ændringer i de nuværende arbejdsmarkedsuddannelser, så de i højere grad har fokus på de miljø- og energimæssige aspekter inden for vejgodstransport.\nDer er i de senere år kommet et øget fokus på Grøn Transport, der har til hensigt at nedbringe CO2-udledningen fra vejgodstransport. Aftalen om en grøn transportpolitik fra 2009 indeholdt blandt andet en ramme på 200 millioner kroner til forsøgsprojekter, som skulle bidrage til at afprøve nye transportløsninger med det formål at nedbringe CO2-udledningen. Trafikstyrelsen har givet tilskud til en række forsøgsprojekter, der har fokus på at finde energieffektive løsninger inden for transportområdet, f.eks. nye løsninger inden for drivmidler, udvikling af teknologi samt adfærd og mobilitet. Godstransport fylder meget i bybilledet i myldretiden, hvilket koster både tid og CO2. Forsøgsprojekterne, der omhandler godstransport, har til opgave at fokusere på denne udfordring, så CO2-udledningen og presset på infrastrukturen i myldretiden reduceres.\nHorisontale og vertikale kompetenceløft - en analyse indenfor vejgodstransport\nAnalyse af muligheden for at intensivere uddannelse i energiøkonomisk og defensiv kørsel med anvendelse af data fra køretøjets CAN-bus, videooptagelse af kørslen samt inddragelse af GPS data/Google maps.\nProjektets formål har været at undersøge, hvordan uddannelsen i energiøkonomisk og defensiv kørsel for buschauffører kan styrkes med inddragelse af ny teknologi.\nProjektet har testet et nyt hardware/software system, som bruges i undervisningen af buschauffører og som underbygger en intensivering og udvikling af de metoder, der i dag anvendes i uddannelse af chauffører i energirigtig og defensiv kørsel. Projektet har gennemført tests og indsamlet erfaringer i Danmark i forbindelse med både korte og længere uddannelsesforløb og har derudover undersøgt erfaringer fra et lignende koncept i Belgien, gennemført af FCBO Formation Bus Opleiding. Formålet har således været at udvikle og beskrive en metode, som, over for chaufføren, dokumenterer den gennemførte øvelseskørsel på en måde så chaufføren direkte lærer af egne synlige erfaringer.\nUdarbejdet for TUR af Lilli K. Larsen\nAnalyse af de ændrede logistikmønstre\nAnalysens formål har været at afdække, hvorledes ændringer i logistikmønstre påvirker behovet for uddannelse indenfor transportområdet. Effektive godstransporter skaber økonomisk vækst i erhvervslivet. Danmark har derfor brug for et udviklingsorienteret godstransporterhverv. Der transporteres over en halv million ton gods rundt i landet hver eneste dag. Analysen skal medvirke til at belyse i hvilken retning logistikmønstret bevæger sig inden for godstransport, og hvilke uddannelsesmæssige udfordringer vi står overfor i den forbindelse. Endvidere skal det belyses, hvorledes uddannelsen forankres i en funktionel uddannelsesstruktur, som kan danne grundlag for en mere systematisk anvendelse af AMU, og som fremadrettet kan bidrage til at løfte ufaglærte chauffører til faglærte chauffører. Rapporten indeholder anbefalinger til, hvordan erhvervsskolerne og TUR kan bidrage til at indpasse i en fremtidig uddannelsesstruktur og være med til at løfte ufaglærte chauffører til faglærte. Analysens resultater vil blive præsenteret på en konference for skoleledere.\nUdarbejdet af Lilli K. Larsen\nAnalyse af begrebet bæredygtighed\nProjektets formål har været at afdække, hvilke transportløsninger der kan kaldes bæredygtige. Analysen skal bidrage til overvejelser, men også give nogle bud på, hvordan vejgodstransportbranchen tolker begrebet bæredygtig transport – og hvilke uddannelsesmæssige behov der ses i fremtiden på baggrund af denne tolkning. Det har desuden været et væsentligt formål at finde frem til muligheder for, hvorledes uddannelse inden for bæredygtig transport kan indpasses i fremtidens uddannelsesstruktur og løfte ufaglærte chauffører til et faglært niveau.\nTransporterhvervets Uddannelser ønsker med dette idékatalog til faglærere at bidrage til innovativ undervisning, således at uddannelsesdeltagerne får et endnu større udbytte af at deltage i arbejdsmarkedsuddannelserne. Der er i idékataloget et særligt fokus på de lovpligtige EU-Efteruddannelser inden for vejgodstransport, men kataloget kan også være til stor inspiration for faglærere, der underviser på andre arbejdsmarkedsuddannelser. Det særlige fokus på de lovpligtige EU-Efteruddannelser bunder i de udfordringer, der kan være ved planlægning og gennemførelse af disse uddannelser, som godschaufførerne skal deltage i hvert 5. år. Deltagerne er chauffører med stor praktisk erfaring, og en del af dem har på forhånd en opfattelse af, at deltagelse i de lovpligtige efteruddannelser er spild af tid. Der skal altså noget særligt til at motivere disse chauffører til at involvere sig i de læreprocesser, der skal igangsættes på uddannelserne. Dette stiller nogle ekstra store krav til faglærerne om at forny undervisningen, således at chaufførerne får et godt udbytte af at deltage i undervisningen – også selvom de allerede har nogle eller alle de kompetencer, der fremgår af den handlingsorienterede målformulering for den lovpligtige efteruddannelse, de deltager i. Evalueringsresultaterne i Viskvalitet.dk viser, at deltagertilfredsheden på en del af de skoler, der gennemfører de lovpligtige efteruddannelser, er markant lavere, end det er tilfældet for arbejdsmarkedsuddannelserne inden for Transporterhvervets Uddannelser som helhed. Dette er endnu en grund til, at faglærerne får ny inspiration til planlægning og gennemførelse af uddannelserne. Faglærere fra forskellige skoler, der underviser på de lovpligtige EU Efteruddannelser har bidraget til udvikling af dette idékatalog.\nUdarbejdet for TUR af Mærsk Nielsen HR\nTransporterhvervets Uddannelser ønsker med denne praktiske vejledning at bidrage til skolernes gennemførelse af individuel kompetencevurdering i forhold til arbejdsmarkedsuddannelserne – IKV i AMU. Vejledningen kan medvirke til en større gennemslagskraft af individuelle kompetencevurderinger inden for TUR’s arbejdsmarkedsuddannelser. Gennem deltagelse i kompetence-vurderingerne kan voksne med realkompetencer inden for et fagligt område få udleveret AMU-uddannelsesbeviser og AMU-kompetencebeviser, der dokumenterer deres kompetencer, og de kan få udfærdiget en uddannelsesplan, der kan bidrage til målrettet voksen- og efteruddannelse i AMU. Faglærere, konsulenter, uddannelseschefer, kursussekretærer og skolernes frontpersonale kan gennem læsning af denne praktiske vejledning få inspiration til, hvordan IKV i AMU kan organiseres, planlægges og gennemføres på en måde, der sikrer størst muligt udbytte for deltagerne, og som samtidig er håndterlig for skolerne. Skolernes medarbejdere kan desuden få viden om de regler, der gælder for IKV i AMU, samt om hvordan de kvalitetssikrer IKV i AMU. Den praktiske vejledning bygger bl.a. på resultaterne af en analyse af skolernes anvendelse af IKV i AMU inden for Transporterhvervets Uddannelse.\nI forbindelse med Udviklingspuljen i 2013 har TUR fået udviklet en analyse under overskriften 'Buspassagerers forventninger til chaufførers kundeservice - og implementering af resultater i uddannelsesmål'. Resultatet af denne undersøgelse peger på, at kunderne har store forventninger til buschaufførernes kundeservice og at service netop er én af nøglerne til at få flere kunder i bussen. Rapporten fremsætter endvidere forslag til en måde, hvordan der kan sættes større fokus på kundeservice, herunder konflikthåndtering og crowd control. Disse anbefalinger kommer til at indgå i TURs igangværende serviceeftersyn af AMU og kommende revision af uddannelsesmål.\nUdarbejdet af Corina Roig (Alumbra) for TUR.\nProjektets formål har været at afdække, hvilke pædagogiske værktøjer der medfører det optimale udbytte for deltagere på de lovpligtige efteruddannelser for erhvervschauffører. Det har desuden været formålet at belyse, hvorledes de pædagogiske værktøjer og metoder, der anvendes i undervisningen, i samspil med lærernes faglighed kan tage afsæt i og imødekomme deltagernes varierede teoretiske og faglige udgangsniveauer.\nUdarbejdet af af konsulenter fra Teknologisk Institut, Arbejdsliv og Mærsk Nielsen HR for TUR.\nKnap 40 procent af alle unge, der starter på grundforløbet på en erhvervsuddannelse, falder fra eller skifter mellem forskellige uddannelser. Denne problemstilling har der i løbet af de sidste par år være stor fokus på, især i forhold til skolernes rolle og muligheder for at begrænse frafaldet. Med afsæt i dette har TUR haft til formål at undersøge, om disse faktorer i samme grad gør sig gældende i forhold til transporterhvervets uddannelser. Er det denne kulturkløft og misforståede hensigter, der ligger bag afbrudte uddannelsesaftaler, eller er der andre årsager, der kan forklare frafaldet?\nTaxikørsel - kompetencebehov for chauffører der kører taxi\nI denne rapport rettes der med analysen fokus mod taxikørsel, som i disse og de senere år har oplevet store forandringer. Det gælder på en lang række områder som f.eks. faldende efterspørgsel på den 'klassiske' taxi, flere og større opgaver i transportbranchen fordelt efter udbudsprincipper, større diversitet i opgaverne, ændrede betingelser for rekruttering til branchen samt nye udfordringer hvad angår nye målgruppers behov, det være sig faglige, sproglige, sociale eller personlige. De ændrede betingelser er i dag en del af virkeligheden for både vognmænd og chauffører og lægger derfor op til, at det vurderes, om udviklingen peger på nye behov for efteruddannelse eller en revision af eksisterende uddannelsestilbud.\nUdarbejdet af Kubix for TUR\nFlextrafik - kompetencebehov for chauffører i flextrafik\nDenne rapport indeholder en analyse af behovene for efteruddannelse hos chauffører, der kører flextrafik.\nFlextrafik omfatter offentlig trafik udbudt af trafikselskaber i henhold til lovgivning om bl.a. social service, lov om offentlig sygesikring og folkeskoleloven, men også åben rutekørsel etableret i privat eller offentligt regi. Flextrafik er ikke en ny form for behovsstyret offentlig personbefordring, men en ny organisering af behovsstyret offentlig befordring initieret af kommunalreformen. Flextrafik bygger på offentlige udbud af både garantibiler og variable biler og er åbent for biler med taxi-, bus- og EP tilladelser. Flextrafik er i fire af de fem regioner koordineret gennem et tværregionalt Bektra-samarbejde, der via it-systemet Planet sikrer, at det altid er den billigste og nærmeste bil, der får tildelt en bestilt tur.\nAnalyse af kompetencer og kompetenceniveaer - DIS\nAnalysens hovedsigte er - på et overordnet beskrivende niveau - at få skitseret hvilke kompetencer, der er nødvendige i typiske arbejdsfunktioner inden for distribution af post herunder implicit afgrænsning i forhold til tilgrænsende områder (administration, ledelse, mv.). Dertil kommer, at der afledt heraf kan tegne sig et billede af, om der er behov for kompetenceudvikling - hvis medarbejderne fornemmer, at de "mangler" kompetencer i forhold til jobfunktionen. Analysen skal overordnet set således helst give et retvisende billede af jobfunktionerne i et typisk omdelingscenter og af de tilhørende nødvendige kompetencer.\nStyrket læse-, skrive-, regneindsats målrettet chauffører - Rapport\nStyrket læse-, skrive og regneindsats målrettet chauffører - Idékatalog\nProjektets formål er, at arbejdsmarkedsuddannelserne mere aktivt kan bruges som værktøj i et styrket samarbejde mellem skoler og virksomheder. Projektets sigte er at finde/give eksempler, som kan inspirere til forskellige modeller for, hvordan og på hvilke områder samarbejdet kan styrkes, samt at pege på initiativer, som kan anvendes målrettet personer med læse-, skrive- og regnevanskeligheder, f.eks. kombinerede AMU-FVU-forløb. Resultaterne fra analysen er dels beskrevet i et idékatalog, og dels i et notat.\nUdarbejdet af Teknologisk Institut og Mærsk Nielsen HR\nFormålet med denne analyse har været at belyse udviklingstendenserne i branchen samt specifikke kompetencekrav til chaufførerne med det formål at afdække, om der er behov for nye arbejdsmarkedsuddannelser. Etablering af nye relevante arbejdsmarkedsuddannelser, som relaterer sig til jobfunktionerne i branchen, kan være til gavn for såvel virksomheder som medarbejdere. TUR har ønsket af få afdækket, om målrettede arbejdsmarkedsuddannelser til kurer- og budtjenesten kan tilgodese især unge medarbejdere, hvis primære kompetence er, at de har et lille kørekort. For eksempel gennem deltagelse i lidt længerevarende uddannelsesforløb bestående af en kombination af forskellige arbejdsmarkedsuddannelser.\nDenne undersøgelse er gennemført med henblik på senere hen at kunne tilrettelægge efteruddannelsestilbud i AMU-regi til de medarbejdere, der varetager håndteringen af bagage, cargo, flysidefunktioner, markservice og supportfunktioner i danske lufthavne. Det overordnede formål med projektet har været at undersøge, hvorvidt der er udviklingstendenser inden for lufthavnsbranchen, der skaber nye kompetencekrav til medarbejdere i danske lufthavne\nUdarbejdet af Teknologisk Institut, Arbejdsliv\nFremtidens transport- og distributionsmedarbejdere i postsektoren\nProjektet har til formål at levere et nuanceret og dækkende billede af jobprofiler og kvalifikationsbehov inden for postområdet gennem en beskrivelse af status og udviklingstendenser i forhold til arbejdsfunktioner inden for områderne transport og distribution. Ligeledes at afspejle de forskellige virksomhedstyper, der allerede er, eller er på vej ind i jobområdet. Jobprofilkataloget og kvalifikationsanalysen kan anvendes af arbejdstagere, arbejdsgivere, uddannelsesinstitutioner og organisationer, der eksempelvis vejleder om jobudvikling og uddannelse inden for postområdet. Ligeledes vil projektet danne et godt udgangspunkt for at gennemføre kvalificeret kompetenceudvikling for ledige såvel som ansatte i sektoren, blandt andet gennem at kvalificere Transporterhvervets Uddannelsesråds (TUR) arbejde med udformning af uddannelsesmål på området.\nKvalifikationsanalyse og jobprofilkatalog\nStartpakker i AMU\nFormålet med dette projekt er - sammen med en række skoler - at analysere og udvikle disse særlige opkvalificeringsforløb, også kaldet "startpakker", inden for godschauffør, personbefordring og lager-området, som er de områder, der har størst behov for nytilgang. En startpakke indeholder forslag til kurser afholdt under ikke kun AMU, men også FVU, hvor dette er relevant. Startpakken indeholder tillige anbefalinger til virksomheden om den oplæring, der bør foregå i virksomheden imellem uddannelsesperioder, eller kombineret med disse. Der er altså være tale om praksisnær kompetenceudvikling.\nEn håndbog om kursusforløb for nye medarbejdere uden transportfaglige kvalifikationer\nLæring om bord\nFiskerne anvender megen ny teknologi. Det drejer sig om navigations- og radioudstyr, plottere til søgning efter fisk, fangstredskaber, udstyr til mærkning og opbevaring af fisk mv. Teknologier som har et stort anvendelsespotentiale. Formålet med denne undersøgelse er om potentialet af disse nye teknologier udnyttes fuldt ud. Og kan en bedre anvendelse af teknologien skabe større sikkerhed på skibene?\nErhvervsfiskeres behov for efteruddannelse\nSikkerhed og sundhed bag rattet\nFormålet med denne vidensanalysen har været at få analyseret og beskrevet kostens betydning for trafiksikkerhed, psykisk trivsel og risikofaktorer for hjertekarsygdomme blandt lastbilchauffører. Undersøgelsen er gennemført af Ph.d. cand. scient. Jens Steen Nielsen og Bach. Scient. Mette-Marie Linding. Resultaterne er meget overraskende. Overraskende fordi det på blot 2 uger er lykkedes os at forbedre chaufførens reaktionstid, helbreds- og humørtilstand. De observerede ændringer har medført en langt bedre helbredstilstand end forventet. Derudover viser det sig bl.a., at man ved at tilegne sig en fast måltids rytme kan reaktionsevnen forbedres med op til 16 %.\nUdarbejdet af Be-you Healthcare for TSU\nFormålet med projektet har været at udvikle og afprøve metoder til vurdering af deltagernes praktiske færdigheder, dels for at kvalificere faglærernes bedømmelser, og dels for at give deltagerne en differentieret og sikker bedømmelse af opnåede færdigheder. Det har samtidig været hensigten at udvikle metoderne, så de vil kunne danne grundlag for en mere differentieret undervisning samt en mere nuanceret vurdering til brug for dialog mellem skole, virksomhed og deltager.\nEt TUP-projekt med fokus på praksis på kran- og truckuddannelser i AMU\nSafe EU Driver - dansk udgave\nSafe EU Driver Handbook\nI 2003 introducerede den Europæiske Union et nyt direktiv (2003/59/EC) med henblik på at regulere den grundlæggende kvalifi kation og periodiske uddannelse af professionelle chauffører. Dette EU direktiv blev offentliggjort den 10. september 2003 og er trådt i kraft. Medlemslandene skal sikre at love, vedtægter og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme direktivet, er effektueret inden for tre år. Dette betyder at samtlige medlemslande skal have ændret deres bestemmelser senest i september 2006 for at kunne revidere deres undervisningsprogrammer, således at de lever op til direktivets krav.\nDirektivet har stor indflydelse på kravene til uddannelse af chauffører i fremtiden. Det vil angå alle parter, lige fra regeringer til arbejdsgiverforeninger og fagforeninger, at få tilrettet og implementeret ændringerne effektivt i den nationale lovgivning, så de ligger på linie med EU direktivet. Kort sagt, direktivet har sat rammerne, og nu skal rammerne udfyldes med den bedst mulige uddannelse.\nDenne håndbog giver fælles anbefalinger for uddannelse, minimumskvalifikationer og uddannelseskrav. Disse anbefalinger er givet for valgmuligheden "uddannelse og prøve" for de grundlæggende kvalifikationer. For de lande, der har valgt optionen med udelukkende "prøve", kan håndbogen tjene som en henvisning til de emner og den viden som den studerende skal have tilegnet sig inden prøven. Anbefalingerne for den grundlæggende kvalifikation "uddannelse og prøve" optionen, svarer til et kursusforløb på 280 timer. Varigheden af en intensiv grundlæggende kvalifikation er det halve heraf, det vil sige 140 timer, men indholdet er det samme. Der henvises til direktiv 2003/59, bilag 1, afsnit 2 og 3.\nSafe EU Driver Project 2005-2007\nAMU - også for personer med læse-, skrive- og regnevanskeligheder\nFormålet med udviklingsprojektet har været at gennemføre forsøg, der kan bidrage til planlægning og gennemførelse af arbejdsmarkedsuddannelserne, så disse bliver mere attraktive og relevante for personer med læse-, skrive- og regnevanskeligheder. Projektet har taget afsæt i følgende udviklingsområder:\nAt afdække og udvikle metoder, der kan bidrage til test af potentielle uddannelsesdeltageres\nlæse-, skrive- og regnefærdigheder - herunder hvordan testmetoder kan udformes med afsæt i de konkrete kursers faglige krav til deltagerne.\nAt sætte fokus på, hvordan man gennem udvikling af nye måder at tænke undervisningsformer og -tilrettelæggelse kan tage højde for kursisternes læse-, skrive- og regnevanskeligheder - herunder hvordan man mere målrettet kan anvende resultaterne fra test af deltagerne i planlægning og gennemførelse af undervisningen.\nAt afdække og udvikle metoder til at motivere personer med læse-, skrive- og regnevanskeligheder til deltagelse i arbejdsmarkedsuddannelser. Herunder at arbejdemed at nedbryde barrierer og fordomme blandt deltagerne.\nUdarbejdet af Teknologisk Institut for TUR med finansiering af UVM\nAnalyse af indsatsen over for kursister med læse- og/eller skrivevanskeligheder\nFormålet med analyse-/udviklingsprojektet har været at afdække gældende praksis, når kursister med læse-, skrivevanskeligheder deltager i AMU transportuddannelser. Herunder:\nGøres der noget overhovedet, med henblik på afdækning af kursisters eventuelle læse-, skrivevanskeligheder, forud for kursusdeltagelse?\nAnvendes der særlige tekniske hjælpemidler?\nEr kendskabet til tilgængelige tekniske hjælpemidler udbredt på skolerne?\nEr tilgængelige tekniske hjælpemidler tilstrækkelige og velegnede?\nEndvidere har projektets formål været:\nAt udarbejde forslag til mulige forbedringer af indsatsen for målgruppen\nAt udarbejde en vejledning til skolerne, hvor gamle og nye tiltag beskrives\nAt denne vejledning til skolerne, integreres eller suppleres med vejledning til virksomheder, faglige organisationer og elever med læse-, skrivevanskeligheder\nAt man, med baggrund i information om bl.a. hjælpemuligheder, kan motivere personer med læse-, skrive- og regnevanskeligheder til deltagelse i arbejdsmarkedsuddannelser. Herunder nedbryde barrierer og fordomme blandt deltagerne.\nAnalyse af behovet for uddannelser til transport- og logistikdisponering\nDenne undersøgelse har to sigter:\nAfdække kompetence- og uddannelsesbehovene for de grupper, som arbejder med logistikfunktioner, disponering og kørselsledelse.\nVurdere særlige udviklingsbehov for medarbejdere i disse funktioner med baggrund som "operative medarbejdere".\nEt vigtigt perspektiv er, om en anden og evt. hensigtsmæssig kompetence-udvikling kunne have støttet disse medarbejdere i den funktion, de har i dag.\nI undersøgelsen inddrages følgende virksomhedsgrupper:\nLager og godskonsolidering\nRutebil og turistkørsel\nUdviklet af Institut for Transportstudier for TUR\nFinansieret af UVMs AMU-udviklingsprogram\nRapport: Udviklingstendenser og jobprofiler på lagerarbejdspladser i Danmark\nDenne rapport om lagerområdet er udarbejdet som et resultat af projektet 'Nye jobprofiler på lagerområdet'. Projektet er finansieret af Transporterhvervets Uddannelsesråd (herefter TUR). Opgaven har været at tilvejebringe profiler på jobfunktioner, der er dækkende for lagerområdet. Jobprofilerne skal anvendes af TUR i deres arbejde med at udarbejde kompetencebeskrivelser og uddannelsesmål til nuværende eller potentielle medarbejdere på lagerområdet. Desuden skal jobprofilerne indgå i uddannelsesrådets vejledning og samarbejde med uddannelsesinstitutioner.\nProjektet har dermed følgende tre formål:\nAt levere et nuanceret og dækkende billede af jobprofiler inden for lagerområdet gennem en beskrivelse af status og udviklingstendenser i forhold til lagerjobbene inden for forskellige virksomhedstyper.\nJobprofilbeskrivelserne skal anvendes af arbejdstagere, arbejdsgivere, uddannelsesinstitutioner og organisationer, der eksempelvis vejleder om jobudvikling og uddannelse inden for lagerområdet.\nProjektet skal ligeledes danne udgangspunkt for at gennemføre kvalificeret kompetenceudvikling for ledige såvel som ansatte i branchen, blandt andet gennem at kvalificereTURs arbejde med udformning af uddannelsesmål på lagerområdet.\nUdarbejdet af Teknologisk Institut for TUR\nUdviklingsmidler fra UVM - Projekt nr. 2004-2837-147\nUd i det blå - uddannelsesbehov inden for turistbusbranchen\nDen danske turistbusbranche er under et voldsomt konkurrencepres.\nFor det første: Hvor den hidtil har kunnet konkurrere på at levere persontransport billigere end alle andre transportformer, har lavprisselskaberne i flytrafikken taget over som det billigste og langt hurtigere tilbud. I dag foretages 60 % af ferierejser med fly og kun 9 % med bus. Kun 4 % af erhvervsrejser foregår med bus.\nFor det andet: De meget populære sovebusser er underlagt krav om ombygning som kun få busselskaber anser for økonomisk rentable, hvilket gør at turistbus-branchen for såvidt angår kørslen til destinationer syd for Hamborg og Amsterdam er blevet reduceret betydeligt.\nDet har derfor været en hypotese at branchen stod over for en situation, der efterlyser strategiske overvejelser om, hvordan turistbusbranchen kan udvikle nye produkter og serviceydelser. Denne analyse ser på, hvilke overvejelser turistbusvognmændene gør sig om de fremtidige muligheder, og hvordan kompetenceudvikling af eksisterende turistbuschauffører kan være et led i at fremme disse udviklingsmuligheder.\nAnalysens opgaver er:\nAt beskrive turistbusbranchen ud fra eksisterende statistiske og forskningsmæssige kilder.\nAt beskrive hvilke strategiske overvejelser branchen gør sig om den aktuelle situation og de fremtidige muligheder.\nAt beskrive hvilke behov for kompetenceudvikling vognmændene har i relation til fremtidige udviklingstendenser.\nAt pege på konkrete behov for arbejdsmarkedsuddannelser.\nChauffør med hjerte\nMålet med analysen er at pejle udviklingstendenser i buschaufførernes arbejde og arbejdsvilkår og at vurdere om der er behov for at justere det eksisterende udbud af arbejdsmarkedsuddannelser, fx ved at tilføje nye aktiviteter.\nEt af projektets fokuspunkter retter sig mod kulturmødet mellem chauffører og kunder med forskellige etnisk og kulturel baggrund og kulturmødet internt mellem chauffører. Det er en tese, at dette kulturmøde er en udfordring, som stiller særlige krav til buschaufførerne og dermed også til deres uddannelse. Derfor kredser notatet om denne problemstilling med henblik på at få klarlagt omfanget af og indholdet i de udfordringer, der ligger i det daglige kulturmøde mellem buschauffører og kunder og mellem chauffører med forskellig etnisk baggrund.\nFremtidige uddannelsesbehov for rutebuschauffører.\nUdarbejdet af Kubix for TUR og med finansiering af UVM\nRapport: Markedsføring af nye, korte erhvervsuddannelser til transport\nTUR har som fagligt udvalg fået godkendt nye korte erhvervsuddannelser i UVM, som er trådt i kraft d. 1. januar 2005. Der er tale om to nye ordninger: Trinafstigning efter 1 år på hovedforløbet - også kaldet kort uddannelse - og en fuldstændig erhvervsuddannelse for personer med forudgående erhvervsfaglig uddannelse med afkortet praktiktid - kaldet Den 2. vej. Begge de nye ordninger er ukendte for branchen og virksomhederne, men vi har allerede mødt stor interesse for at få præsenteret ordningerne ude i virksomhederne.\nDet primære formål med dette projekt er derfor at gøre branchens virksomheder opmærksomme på de nye uddannelsesmuligheder og dermed skaffe flere lærerpladser.\nFinansieret af Arbejdsgivernes ElevRefusion - AER\nProjekt nr. 50-02-555\nAnalyse af Det maritime efteruddannelsessystem\nDenne analyse er udarbejdet i efteråret 2005 på baggrund af Efteruddannelsesudvalget TUR's ønske om at få afdækket hvilke målgrupper der indenfor det maritime område kunne have interesse i at bruge Arbejdsmarkedsuddannelser. Den foreliggende analyse er primært udarbejdet på grundlag af interviews med nøglepersoner med tilknytning til forskellige brancher indenfor det maritime område - lodspersonale, havnebetjente, småfærger, mindre erhvervsfartøjer, skaldyrsopdrættere og havbrug.\nPå baggrund af interviews med nøglepersoner i forskellige brancher indenfor det maritime område\nFinansieret af UVM - Projekt nr. 2005-09-01\nBrancheudvalget for erhvervsfiskere\nPå en lang række områder er vilkårene for industrier, produktion og logistik dramatisk forandret inden for de seneste årtier. Nye kundekrav, ændrede offentlige rammevilkår og nye teknologier ses som resultatet af denne udvikling og ændrer forudsætningerne på afgørende områder i disse år. Et eksempel herpå er kravene om 'sporbarhed'. Nye forretningskoncepter har set dagens lys som et resultat heraf, hvor behovet for hurtig udvikling og leverance af kundetilpassede og individuelle produkter og services stiller hidtil uhørte krav til effektiviteten og fleksibiliteten af både produktions- og logistiksystemer. I kølvandet herpå arbejdes med nye teknologier, der dels har til formål at hjælpe til at opfylde kravene, dels medvirke til at gøre processer enklere og mere sikre. Et eksempel herpå er 'RFID-teknologien'. De skitserede udviklingstendenser vil i et eller andet omfang påvirke de processer, som indgår i vare- og forsyningsflow herunder ikke mindst operationer tilknyttet logistikken og i særlig grad lagersiden. Dette notat vil se på disse forhold og forsøge at give et bud på hvorledes fremtiden tegner sig med vægt på logistikken i almindelighed og lager i særdeleshed.\nEn kort afdækning af forhold om sporbarhed og RFID i forsyningskæder, samt de evt. virkninger, dette måtte få på jobindhold og kompetencer i fremtiden med særlig vægt på lagersiden.\nOpsummering af nye AMU og EUD uddannelser\nTransportbranchen er fortsat et af de områder, hvor folk kan få beskæftigelse uden lange teoretiske uddannelser - men erhvervet kan ikke bruge folk, der kun har et stort kørekort. Branchen har derfor gennem Transporterhvervets UddannelsesRåd (TUR) udviklet en række nye uddannelser og kurser til AMU og erhvervsuddannelse, som kan sikre kommende erhvervschauffører de nødvendige kompetencer. Dette notat oplister uddannelserne.\nSendt til AF og RAR\nErhvervsuddannelsen til redder. En procesevaluering\nPå en bevilling fra Driftsudvalget for Redderuddannelser har Danmarks Pædagogiske Universitet (DPU) i perioden efteråret 2003 til foråret 2005 gennemført en evaluering af Erhvervsuddannelsen til redder. Nærværende rapport indeholder resultaterne af denne evaluering.\nDanmarks Pædagogiske Universitet 2005\nPå vegne af Driftudvalget for Redderuddannelser\nRapport om uddannelsesbehov inden for tanktransportområdet\nDenne rapport er resultatet af et arbejde, som blev igangsat i 2004 af Branchegruppen for Tanktransport, nedsat under Transporterhvervets UddannelsesRåd. Rapporten er finansieret af Undervisningsministeriet, og er en del af den bevilling, som TUR blev tildelt i 2004 til forsøgs- og udviklingsarbejder. Rapporten og de gennemførte interview er foretaget af Ivar Frederiksen fra Selandia. Rapporten bygger på den spørgeramme, som dannede baggrund for interview med en række meget store, mellemstore og mindre virksomheder inden for tanktransportområdet. Som det vil fremgå, er alle typer af virksomheder inden for tanktransportområdet blevet inddraget i besvarelsen af spørgsmålene om branchens uddannelsesbehov.\nAnalyse med interview af 16 virksomheder\nBranchegruppen for Tanktransport\nLevering af kompetencer direkte til virksomhedens medarbejdere, hvor fjernundervisning indgår i leverancen\nResumé - Rapport fjernundervisning\nFormålet med projektet er at afdække betingelserne for at levere praksisnær kompetenceudvikling, hvor fjernundervisning indgår som bestanddel. Det er indhold fra eksisterende AMU-planer, der benyttes. Det var en klar hensigt med projektet at afdække såvel positive som negative erfaringer med fjernundervisning, og det blev i høj grad tilfældet. Denne rapport skal derfor ses som en vejledning til skoler, deltagere og deltagernes virksomheder om de forhold, der skal tages højde for, når dele af uddannelser skal afholdes som fjernundervisning.\nTUP nr. 2003-2834-0072. Afsluttende rapport.\nBehovet for nye korte og trindelte uddannelser inden for transportområdet - en analyse i to lokalområder\nTransportområdet har besluttet at etablere både nye korte uddannelser og uddannelser, der er trindelte. Formålet med dette projekt er at afdække behovet for disse nye muligheder, både hos virksomheder og hos potentielle lærlinge. Der gennemføres en analyse i to lokalområder, Vestsjælland og Trekantsområdet. Ud fra en fastlagt spørgeramme gennemføres der interview med 11 virksomheder, dækkende lastbilbranchen, busbranchen og lagerområdet, hvor de nye muligheder præsenteres for virksomhederne og deres interesse og behov for at anvende disse nye muligheder afdækkes. Der gennemføres tillige interview med den lokale A-kasse, der dækker området, med Forsvaret og med AF. Disse tre sidste burde være i stand til at vurdere om der findes en målgruppe bestående af potentielle lærlinge, der kunne have interesse for at benytte disse nye muligheder.\nFoU-puljen 2004, projekt nr. 107548\n-Bedre undervisning i trafikadfærd for professionelle erhvervschauffører.\nDenne handlingsplan er udarbejdet i et samarbejde mellem erhvervsskoler, AMU-centre og TUR. Vi har sammen ansvaret for de offentligt finansierede faglige uddannelser for professionelle chauffører, og vi vil med denne handlingsplan sikre, at disse uddannelser lever op til høje og fælles standarder.\nFølgende har pr. 2. november 2004 tiltrådt handlingsplanen:\nFredericia-Middelfart tekniske skole\nP2 Nygaards Køreskole\nUddannelsescenteret for Kollektiv Trafik\nGeografisk vejledende oversigtskort over udbydere af transportuddannelser, som har tiltrådt handlingsplanen.


Date: Mon, 19 Mar 2007 23:53:34 +0100\nReferences: <etn0pj$lj4$1@www.sslug.dk> <etmu8c$9ho$1@www.sslug.dk> <etmv6v$g8f$1@www.sslug.dk> <a21d34490703191504u3441d3acq9485927b89fa56ae@mail.gmail.com> <etn1vq$qe4$1@www.sslug.dk> <etn3a7$1jf$1@www.sslug.dk>\nAnders M wrote:\nGider du måske sådan konkret fortælle, hvad du gjorde - eventuelt\nhvilken kommando/pakke (og måske hvilket kort du har)? Det kunne være\nandre kunne få glæde heraf en (anden) dag?\nØh? Som nævnt, jeg installerede den nyeste nvidia driver.\nSå har du fået en hurtigere grafikafvikling på systemet med i prisen.\nIngen hokus pokus. Bare kør installationsfilen (uden X-server slået til).\nJeg tror at det er den funktion, der hedder lås session, der har været\naktiveret. Jeg bruger den ikke selv, men det lyder som den.\nMon ikke det har været nogle skidte opengl symlinks i den gamle driver-pakker der har fået X til at gå ned pga en openGL screensaver?\nOg så har (x)dm genstartet X ?\nNext by Date: Re: [TEKNIK] Ordbogs modul til Kbabel, Niels Rasmussen\nPrevious by Thread: Re: [TEKNIK] Ubuntu smider mig ud (logger mig af)


Hvad kaldes nordiske gudinder som sif og frigg. De Nordiske Guder\nDe Nordiske Guder | Sagn og Eventyr Wikia | FANDOM powered by Wikia Odin vendte dog kort tid efter tilbage og tog hende til sig igen. Den er født i Udgård, men som lille bliver den af mig ukendte årsager hentet til Asgård. Efter at Balder har haft drømme om blod og død, tager hans moder Frigg alt levende og dødt i ed på, at de ikke vil skade hendes søn. Indenfor religionsvidenskaben har der længe været en debat om det, hvor der både har været fremført argumenter for og imod idéen, uden at man har kunnet opnå en generel enighed. Den er så stor, at den når hele vejen rundt og bider sig selv i halen. Han lader trilogien udspille sig i en forhistorisk verden, "Middle Earth", på dansk "Midgård". Loke har også i en spøg klippet Sifs hår kvinder sperm pic. Frigg (norrønt Frigg) er Odins hustru i den nordiske mytologi. vævning, syning, madlavning o.l. I flere myter beskrives gudinderne Frigg og Freja på næsten samme måde. . I Västergötland findes fx en sted, der kaldes Friggeråker. . Hvad henviser hertil · Relaterede ændringer · Læg en fil op · Specialsider · Permanent. Frigg spiller en meget vigtig rolle i den nordiske mytologi. den selvstændige hustru, og ikke den evigt tro og fromme hustru, som nogle af de andre gudinder.\nHVAD KALDES NORDISKE GUDINDER SOM SIF OG FRIGG - nye restauranter københavn 2016. Nordiske Gudinder\nHvad kaldes nordiske gudinder som sif og frigg, penis logo Navigationsmenu\nMåske kender du Odin og Tor? Men kender du også historien om mordet på guden Balder? Nordisk Mytologi, Den nordiske gudeverden. Betegnelsen på visse nordiske gudinder, der dannede et hof omkring Odins kone Frigg. En af de første jætter af slægten Rimturserne også kaldet Frostjætterne. Thor og Sifs bolig i Trudvang, der har rum og rager højere op mod .. Det rammer alt hvad han sigter på. Link: Idun. Lofn: Smuk gudinde og terne som sammen med Frigg fungerede som en af Asynjerne. Ran: Ran er den nordiske havgudinde og herskerinde over et dødsrige beliggende på bunden af havet. Sif: Denne har fået sin egen side. transfake penis Gruppen omfatter flere af de fremtrædende figurer i de nordiske myterbl. OdinThorFrigg og Balder. Mange arkæologiske og litterære levn viser, at aserne blev dyrket over hele Norden indtil Vikingetidenog i mange af de germanske lande indtil 8.\nLink: Idun. Lofn: Smuk gudinde og terne som sammen med Frigg fungerede som en af Asynjerne. Ran: Ran er den nordiske havgudinde og herskerinde over et dødsrige beliggende på bunden af havet. Sif: Denne har fået sin egen side. 7. nov Frigg er i hovedparten af de mytiske sagn fremstillet som Odins vise med de betydelige sammenfald kan de to gudinder være udviklet af et. jan Måske kender du fortællingerne om de nordiske guder Odin og Tor? Odin har to ravne, Hugin og Munin, der hver morgen flyver ud i verden og fortæller Odin, hvad der sker Loke har også i en spøg klippet Sifs hår af. Man er ikke helt sikker på, om Frigg og Freja oprindeligt er den samme gudinde. 7. nov Frigg er i hovedparten af de mytiske sagn fremstillet som Odins vise med de betydelige sammenfald kan de to gudinder være udviklet af et. jan Måske kender du fortællingerne om de nordiske guder Odin og Tor? Odin har to ravne, Hugin og Munin, der hver morgen flyver ud i verden og fortæller Odin, hvad der sker Loke har også i en spøg klippet Sifs hår af. Man er ikke helt sikker på, om Frigg og Freja oprindeligt er den samme gudinde. jul Frigg, central gudinde, gift med Odin. I Snorres Edda skildres hun som den vigtigste af asynjerne; hun har en kreds af asynjer omkring sig som. Frigg: Frigg er gift med Odin. De har 6 sønner og en datter. Hun er gudinde for ægteskabet og moderskabet. Til at begynde med Hun var synsk og vidste alt, hvad der skulle ske, men hun røbede intet og Frigg kaldes også Frigga og Frea . Som i den græske mytologi arbejder man med 12 hovedguder: Odin, Frigg, Thor epprop.smukbrudgom.com Hun kaldes undertiden "den grædende gudinde", fordi hun mistede sin Thors farligste våben er hammeren Mjølner, som altid rammer, hvad han sigter på. Engang mens Thor er ude at jage jætter, sniger Loke sig ind, mens Sif ligger. Frigg (norrønt Frigg) er Odins hustru i den nordiske mytologi. I litteraturen beskrives hun som Odins ligeværdige, når det gælder viden om verdens skæbne, men modsat ham tier hun. Kun i digtet Baldrs draumar skildres Frigg som aktivt handlende i forsøget på at ændre skæbnens gang, da hun først beder alle ting i verden skåne sin søn Balder og .\nHVAD KALDES NORDISKE GUDINDER SOM SIF OG FRIGG - sæd donation az. Nordiske Gudinder\nFrigg norrønt Frigg er Odins hustru i den nordiske mytologi. I litteraturen beskrives hun som Odins ligeværdige, når nordiske gælder viden om verdens skæbne, men modsat ham tier hun. Kun i som Baldrs draumar skildres Frigg som aktivt handlende frigg forsøget på at ændre skæbnens gang, da hun først beder alle ting i verden skåne sin søn Balder og siden, da det mislykkedes, at græde for ham. Frigg har flere tjenere, de vigtigste er Fullader er hendes tjenestepige og Gnasom er hendes sendebud. Frigg kan genfindes i jernalderens sydgermansk religion som Frija eller Frea, men da kildematerialet gudinder religionen i denne sif er langt mere hvad end til vikingetidens i Nordenså er det usikkert i hvor høj grad de ligner kaldes.\nhvad kaldes nordiske gudinder som sif og frigg Netop som den beskyttende moder, påkaldtes Frigg ofte ved fødsler eller til at beskytte børn. Frigg er generelt den selvstændige hustru, og ikke den evigt tro og fromme hustru, som nogle af de andre gudinder. Er den smukkeste og blideste af guderne. Han er gud for lyset, for rejsende, for pengevæsen og for årets gang. Han er søn af Odin og Frigg. Balder dør, da Loke lokker den blinde gud, Høder, til at skyde på ham med en pil, der er skåret af en mistelten. Myten om Balders død er en af de vigtigste historier i den nordiske mytologi.\nokt Den Nordiske Mytologi er en samlet betegnelse for den mængde af legender og myter, Guderne kaldes også for Aser, og de kvindelige guder kaldes for Asynjer. Odin er søn af Bestla og Borr, og han er gift med Frigg. Thor er gift med Asynjen Sif og er far til sønnerne Modi og Magni og datteren Trud.\njan Måske kender du fortællingerne om de nordiske guder Odin og Tor? Odin har to ravne, Hugin og Munin, der hver morgen flyver ud i verden og fortæller Odin, hvad der sker Loke har også i en spøg klippet Sifs hår af. Man er ikke helt sikker på, om Frigg og Freja oprindeligt er den samme gudinde. Frigg: Frigg er gift med Odin. De har 6 sønner og en datter. Hun er gudinde for ægteskabet og moderskabet. Til at begynde med Hun var synsk og vidste alt, hvad der skulle ske, men hun røbede intet og Frigg kaldes også Frigga og Frea . jul Frigg, central gudinde, gift med Odin. I Snorres Edda skildres hun som den vigtigste af asynjerne; hun har en kreds af asynjer omkring sig som. I eddadigtene bruges ordet áss om guder i al almindelige, mens gudinder omtales som asynja, det gælder også guder, som ellers omtales som vaner. I digtet Skírnismál bliver Frej fx kaldt "Asernes fyrste" (Ásabragr). I Yngre Edda introduceres Njord som "den tredje blandt aser", og Freja som den anden blandt asynjur efter Frigg.\nHvad kaldes nordiske gudinder som sif og frigg, bbr ejendomsoplysninger Navigationsmenu\nI det følgende vil jeg præsentere de vigtigste af asatroens guder, inden jeg vil berette om deres bedrifter. Som i den krondyrkølle mytologi arbejder man med 12 hovedguder: Odin, Frigg, Thor m. De bor ikke på Olympens top, men i Asgård, som ligger højt over jorden. medicin mod hæmorider håndkøb Frigg er i hovedparten af de mytiske sagn fremstillet som Odins vise hustru og som bekymret mor. Hun har muligvis et fælles ophav med Freja, men har tilsyneladende ikke været dyrket i noget større omfang i vikingetiden. I den ældre Edda fortælles der en historie, hvor Odin skal besøge den kloge jætte Vaftrudner for at prøve sin visdom.\nMar 25, · (vi ved ikke hvad køn endnu), men vi har tænkt på at give dem nogle nordiske gude/gudindenavne. De navne vi lige kan komme på er: Frigg, Freja, Idun og Sif. Thor, Tyr, Loke, Heimdal, Balder, Odin, Frej, Hugin, Munin og Høder. Men hvis der er nogle, som kender nogle andre gode navne, så ville det være dejligt med nogle andre . Og hos Saxo er hun utro med en træl og så pyntesyg, at hun stjæler det guld, der smykker en statue af Odin. En anden kurre på tråden mellem ægtefællerne ses i eddadigtet Grímnismál, hvor en konkurrence mellem dem om, hvem der har størst magt over skæbnen, er igangsætter for mytens handlingsforløb. Freja kan ses som en parallel til . Nordiske Gudinder. Freja: Smuk gudinde og terne som sammen med Frigg fungerede som en af Asynjerne. Sif: Denne har fået sin egen side. (Du synes måske, at det lyder lidt usandsynligt, men den teknik, som Odin anvender, kaldes at gjalre, hvilket betyder at udøve magi ved at synge med høj skrigende (gjalrende) stemme, som man oplever hos heksedoktorer og åndemanere. Thor er søn af Odin og Fjørgyn (ikke Frigg, som man som altid rammer, hvad han sigter på. Og meget praktisk Sif har et langt gylden hår som både hun og. Han er gift med gudinden Sif, og med hende har han sønnen Modi og datteren Trud, som begge er et udtryk for hans mod og styrke. Med jættekvinden Jarnsaxa har han sønnen Magni, der har umådelig styrke. Thor har sit hjem i det prægtige hus Bilskirner, der har rum og ligger i Thors herredømme, der kaldes Trudvang eller Trudheim.\nFølge: Undertøj » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvad kaldes nordiske gudinder som sif og frigg epprop.smukbrudgom.com


Hotel Ekincik i Koycegiz til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nEkincik Koyu, Koycegiz, Koycegiz, Tyrkiet, 48800 - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Hotel Ekincik\nNår du besøger Koycegiz, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Hotel Ekincik, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHotel Ekincik tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotels bedste faciliteter omfatter gratis trådløst internet på alle værelser, reception åben hele døgnet, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring, parkeringsservice.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, opvarmning, skrivebord, minibar, altan/terrasse, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som boblebad, privat strand, sauna, dykning, fiskeri. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Hotel Ekincik til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Koycegiz.


De Nattergale - JPop.com\nDe Nattergale er et vestjysk band/komikertrio bestående af Viggo Sommer, Uffe Rørbæk Madsen (som holdte en pause pga. tinnitus, og derfor mangler på den sidste af deres plader) og Carsten Knudsen. Deres musikstil er som regel jazzinspireret, men indeholder elementer fra flere forskellige genrer. De Nattergale var i 1990'erne en stor tv-succes, blandt andet med deres blanding af jysk og engelsk (med mindre islæt af københavnsk og tysk) i The Julekalender, senere suppleret med Canal Wild Card, hvor de igen var samlet alle sammen. Read more on Last.fm\nDe Nattergale er et vestjysk band/komikertrio bestående af Viggo Sommer, Uffe Rørbæk Madsen (som holdte en pause pga. tinnitus, og derfor mangler på den sidste af deres plader) og Carsten Knudsen. Deres musikstil er som regel jazzinspireret, men indeholder elementer fra flere forskellige genrer. De Nattergale var i 1990'erne en stor tv-succes, blandt andet med deres blanding af jysk og engelsk (med mindre islæt af københavnsk og tysk) i The Julekalender, senere suppleret med Canal Wild Card, hvor de igen var samlet alle sammen. De Nattergale er, sammen med Niels Hausgaard, nogle af de få nutidige musikere der fortrinsvis synger på jysk dialekt.\nVi må da håbe det bli'r bedre i morgen\nDet ku' da ha' været møj værre\nVi Må Da Håbe Det Bli'r Bedre Imorgen


Fujitsu ETERNUS storage-system er klassens bedste - Fujitsu Denmark\nFujitsu ETERNUS storage-system er klassens bedste\nFujitsu ETERNUS hybrid-system giver enterprise arrays og specialbyggede all-flash-alternativer baghjul, viser ny benchmark af det uafhængige standardiseringsorgan Storage Performance Council.\nAugust 29, 2014 Fujitsus mid-range disk-storage-system, ETERNUS DX600 S3, er vurderet som best-in-class af det uafhængige Storage Performance Council1 (SPC-1). Det vurderes, som det bedste valg for data-intensive applikationer såsom krævende databasesystemer, real-tids-analyser og store datamiljøer, online transaktioner til et stort antal brugere samt for alle typer af internet-applikationer. Fujitsus nyeste generation af hybrid dual controller-systemer til storage-optimering har igen i år opnået best-in-class benchmark performance (IOPS), price-performance ($/IOPS) og med sub-millisecond response times2.\nDen udvidede levetid og de reducerede migreringsomkostninger skyldes ETERNUS DX600 S3s evne til at kunne levere en ekstra stor fri kapacitet i områder, hvor man kan forvente eksponentiel datavækst. Den høje IOPS performance har en meget positiv påvirkning for antallet af virtuelle maskiner, der kan hostes på storage-systemet, hvilket betyder, at ETERNUS DX er en ideel storage-konsolideringsplatform til VMware eller Hyper-V.\nBenchmark-analysen fremhæver, hvordan storage-systemet minimerer ventetid ved effektivt at kunne anvende en lang række Solid State Drives (SSD'er) uden samtidigt at skabe interne flaskehalse. Hertil kommer, at mange kunder ikke længere behøver at investere i dyre specialudviklede all-flash arrays, da systemet har en responstid på kun 0,61 millisekunder under fuld belastning. Det kan dermed imødekomme kravene til mange high-performance data-applikationer.\nTestresultaterne er publiseret på Storage Performance Councils (SPC) hjemmeside fra den 25. juli 2014. Se reference-dokumenter for den fulde benchmark-analyse (Submission Identifier A00146):\nDet fulde sortiment af ETERNUS DX S3-systemer og ETERNUS SF16 management software er globalt tilgængelig og sælges via Fujitsu’s forhandlere. Alle ETERNUS DX S3-systemer har samme enkle administration og deler den samme fleksible HW-arkitektur. Dette sikrer kunderne en stor beskyttelse af investeringen samtidig med en stor skalerbarhed og opgraderingsmulighed som garanti for unødige og store omkostninger på lang sigt. Den nyeste version af ETERNUS SF-software introducerer ny management-funktionalitet for kunderne, så som automatisk Tiering og Quality of Service-funktionaliteter\n1. Storage Performance Council (SPC) er et uafhængigt standardiseringsorgan, der fokuserer på storage-branchen. Organet er pioner inden for benchmark-analyser målrettet behov og udfordringer i storage-branchen. SPC-benchmark giver en grundig, revideret og pålidelig målestok for resultater. Yderligere information er tilgængelig online på: http://www.storageperformance.org\nFujitsu henviser til SPC benchmark-test som en gyldig og uafhængig måde for kunderne at vurdere performance-resultater: http://www.storageperformance.org/specs\nSPC benchmark 1 testprogram er designet til at simulere forretningskritiske applikationer for mange komplekse transaktioner. Pseudo-operationelle arbejdsbyrder for Online Transactions (OLTP), databaseoperationer og e-mail systemer er genskabt til at måle systemets performance hvad angår læsning og skrivning.\n2. Med den seneste SPC benchmark 1 fra Storage Performance Council har Fujitsu ETERNUS DX600 S3 slået alle mid-range hybrid dual controller arrays samt flere multi-controller enterprise class storage-systemer i form af IOPS, $/IOPS og svartid.\nMed en svartid på 0.61 millisekunder ved 100 procent belastning opnåede ETERNUS DX600 S3 den højeste score nogensinde i SPC-1 benchmarks historie.\nDa systemet er i stand til at køre mere end 320.000 SPC-1 IOPS, spiller Fujitsus mid-range system i samme liga som mange enterprise-systemer til en højere pris med et lignende niveau af ydeevne til mange all-flash arrays.\nFujitsus dual-controller ETERNUS DX600 S3 tilbyder fremragende pris og performanceniveau på US $1,54 / SPC-1 IOPS


Hold om mig - JDB - Fars hjælp. - Movellas\n19. Fars hjælp.\nJeg blev stoppet af Pattie. ”Hey, hey, Carlina hvad sker der?” spurgte hun bekymret. ”Spørg din søn!” sagde jeg hårdt og grædende. ”Hvad mener du? Hvad har han nu rodet sig ud i?” spurgte hun. Jeg grinte en smule over hendes kommentar og tørrede forsigtigt mine tårer væk. ”Jamen pigebarn, hvad er der dog sket, du har jo grædt?!” spurgte Pattie medlidende. ”Jeg skal hjem” sagde jeg panisk og ledte efter udgangen. Hun trak blidt fat i min skulder. ”Nej det skal du ikke!” sagde hun. ”Jo, jeg må ikke være her mere for Justin!” sagde jeg og fortrød med det samme at jeg havde sagt det. Pattie gik med lange skridt ind i det rum hvor Justin og Jasmine sad. Jeg ville stoppe hende, for det var ikke meningen at hun skulle blandes ind i det. ”Pattie, nej.. stop” sagde jeg og løb hen til hende. Men det var for sent. Justin og Jasmine kiggede begge mærkeligt på mig, hvorefter Jasmine grinte lydløst af mig. Jeg klaskede hænderne op foran mit hoved. ”Pattie, nej lad være. Jeg kan alligevel ikke forklare mig ud af det!” sagde jeg og gik. ”Carlina du kommer her” sagde hun en smule hårdt. Jeg turde kun gøre hvad hun sagde, så jeg gik tilbage. ”Hvad mener du med at du ikke kan forklare dig ud af det...?” spurgte Justin, en smule stille. ”Hun er jo totalt forelsket i dig, og blev bare pisse jaloux!” kom det fra Jasmine. ”Jasmine er du sød at holde mund” sagde Pattie til hende. Hun holdte mund. Jeg svarede ikke, men kiggede i stedet ned i jorden. Jeg kunne mærke tårerne presse sig på, og til sidst brudte jeg sammen. Jeg kunne ikke styre mig selv og satte mig til sidst ned i sofaen. Alle så forskrækket på mig, ja selv Jasmine. Pattie lagde en arm rundt om min skulder. ”Justin, nu holder du dig til din koncert. Men det her slipper du ikke fra. Du ved at Carlina stadig er meget skrøbelig efter ulykken” sagde Pattie hårdt. Pludselig fik jeg nok. Jeg fik virkelig nok. Det her handlede ikke om Alice, og kunne folk ikke snart forstå at jeg også havde andre følelser, og kunne græde over andre ting også?! Åbenbart ikke!..\n”Forhelved.... Det er ikke det!” sagde jeg grådkvalt og rejste mig fra sofaen. ”Det her handler om at JUSTIN..” jeg lagde ekstra pres på JUSTIN. ”Bad mig om at skride, uden overhovedet at vide hvad der var sket!” sagde jeg surt. ”Jeg vidste jo godt hvad der var sket!” sagde han. Tårerne trillede stadig ned af mine kinder. ”Havde du overvejet at det ikke var rigtig” sagde jeg med en rolig, men også meget grådkvalt stemme. Han kiggede forvirret over på Jasmine. Pattie sagde ikke noget. Men kiggede forvirret på os alle 3. Jeg kunne ikke holde det ud mere, så jeg valgte at gå. Eller jeg valgte at løbe. Jeg var fuldstændig ligeglad med alle vagterne, og alle fansene. Jeg fandt en udvej, og jeg stod nu blandt en masse skrigende fans. Jeg fik med tålmodighed mast mig ud gennem en masse Justin Bieber fans. Der var rimelig langt hjem, men jeg var ligeglad, jeg skulle hjem, så jeg begyndte at gå. Det var koldt, meget koldt, og jeg havde ikke ret meget tøj på. Et par små snefnug strejfede himlen, men ellers var luften ren.\nEfter en time og 10 minutter stod jeg endelig ude foran vores hoveddør. Jeg overvejede heftigt hvad jeg skulle fortælle min far, inden jeg gik ind. Jeg gik forsigtigt ind af døren og håbede på at han ikke ville spørge. Men jeg var ikke heldig. Selvfølgelig var jeg ikke heldig. ”Carlina kommer du allerede hjem?” spurgte han forvirret. ”Ja, jeg måtte ikke være der mere” sagde jeg med en meget lille og stadig grådkvalt stemme. ”For hvem dog?” spurgte han. ”Justin” sagde jeg ligegyldigt og fortsatte ovenpå. Selvfølgelig gik han efter mig. Jeg havde lyst til at sige at han skulle skride, men det var ikke min stil. ”Hvorfor måtte du ikke være der mere?” spurgte han medlidende og satte sig hen på sengen ved siden af mig. ”Et mindre skænderi” sagde jeg og min stemme blev lidt roligere. ”Vil du snakke om det søde?” spurgte mig far og lagde en arm om min skulder. Jeg nikkede. Jeg ville gerne snakke om det, og jeg var sikker på at han ville forstå. Men jeg kunne næsten bare ikke fortælle ham sandheden uden også at nævne at jeg var en smule forelsket i Justin. Så jeg ville bare fortælle at Jasmine brugte ham og det gjorde mig ked af det, på Justins vegne.\n”Hvad så?” spurgte han og et lille smil viste sig på hans læber. ”Justin og Jasmine er kærester..” begyndte jeg, men fortsatte straks. ”Men Jasmine kan slet ikke lide Justin, det sagde hun til mig.” sagde jeg snøftende. ”Så jeg råbte en smule af hende, fordi jeg ikke synes hun kan være det bekendt, Justin kom så uheldigvis på det tidspunkt” sagde jeg og kiggede ned i jorden. ”Og så smed han dig ud?” spurgte min far og satte brynene i vejret. ”Altså Jasmine leger rundt med ham hele tiden, og hun gav ham en hel anden forklaring, så ja han smed mig ud!” ”Jeg ved bare at Justin aldrig vil tro mig. Og jeg vil have at Jasmine fortæller ham sandheden” sagde jeg bestemt. Min far smilede. ”Du er et godt menneske, min skat. Præcis ligesom din mor” sagde han og nussede min kind. Jeg smilede en smule. ”Men hvad får Jasmine ud af at være kæreste med Justin hvis hun ikke kan lide ham?” spurgte han undrende. ”Hun mener at det er godt for hendes 'image' hun er virkelig ALT for selvglad!” sagde jeg surt. ”Du må jo prøve at snakke med Justin, og håbe på han lytter til dig. Du gør jo det rigtige, fortæller sandheden, så må han jo selv bestemme om han vil tro på løgnen eller sandheden” sagde min far smilende. Jeg nikkede, han havde ret. ”Men husk, Justin ved ikke hvilket der er løgnen, og hvilket der er sandheden, så han er i en meget svært situation” sagde han blidt og gik derefter ud. Jeg smed mig udmattet på min seng. Min far havde altid hjulpet mig, og jeg var dybt taknemlig. Godt nok havde jeg ikke fortalt min far sandheden, sådan detaljeret, men tæt på, og jeg ville derfor følge hans råd. Jeg ville snakke med Justin, og håbe på at han ville tro på sandheden.


hvor længe skal en flæskesteg have – Langtidsstegning – Guide til langtidsstegning for et – TOG\nhvor længe skal en flæskesteg have – Langtidsstegning – Guide til langtidsstegning for et\nPrøv fx stegning ved lav temperatur en dag, hvor spisetiden ikke betyder så meget, så du ved, hvor lang tid en flæskesteg skal have i din ovn eller grill. Spar på fedtet. Hvis du vil spare på kalorierne/fedtet –så skær fedtkanten af mellem svær og kød og fedtindholdet i en skive flæskesteg\n11-04-2018 · Stegetid på flæskesteg: Hvor længe skal en flæskesteg stege, hvor meget kød til hver og hvad med kernetemperatur? Her er den komplette guide inkl. video.\nFlæskesteg med sprød svær. Der findes flere metoder til at opnå knasende sprødt svær. Karolines Køkkenskole viser dig her én metode, hvor du koger fedtet fra flæskesværen i vand. Dette sikrer dig en perfekt flæskesteg med sprød svær.\n02-11-2009 · Hvis stegen ikke skal spises straks, pakkes den i stanniol indtil servering ; Flæskesteg – stegt ved lav temperatur – Det er nødvendigt at bruge et stegetermometer, da stegetiden varierer meget fra ovn til ovn. Gør stegen klar som beskrevet ved flæskesteg af svinekam. Stik et stegetermometer ind midt i kødet. Stil den midt i en kold ovn.\n10-12-2002 · Og opskrift på sprød svær er også forkært. Skal du have en rigtig sprød svær, det sidste 5-10 minutter af stegning stil flæskesteg på den laveste hylde så der kommer god afstand fra topplade og sæt oven på girl og max temperatur. Du få svær lige så sprøde som chips. Nam nam, flæskesteg, det skal jeg have i dag 🙂\nJeg plejer at lade svinet ligge på grillen indtil den når 65grader, men hidtil har jeg kun skulle lave en ½ flæskesteg hvilket ca har taget en times tid. Men nu skal jeg altså til at lave en hel steg, og så er jeg kommet i tvivl om hvor længe den skal have? Skal jeg regne med dobbelt tid eller tager det samme tid som en\nSådan laver du flæskesteg. Gnid din flæskesteg, og især sværene, godt med salt. Stik peberkorn og laurbærblade ned mellem sværene og læg stegen på en rist i bradepande, så sværen ligger lige, den kan rettes op med lidt sammenkrøllet alufolie. Kom vand, grønsager og timian i bradepanden.\n21-12-2018 · Så skal du have dit stegetermometer ind i stegen, og det skal side lige i kerne af stegen. Jeg er er så heldig har have termometer integreret i min oven, på den måde kan jeg hele tiden se, hvor længe der går inden kernetemperaturen er opnået.\n25-02-2014 · Hvor lang tid er det nu en flæskesteg skal have i ovnen og på hvor mange grader?, den er på 1,4 kg. Ja ved godt at det er barnemad for nogle, men har levet i 8 år med en ovn der ikke kunne lave flæskesteg,nu har jeg endelig en, min mor er rigtig god til det, men kan ikke komme til at spørge hende om det i dag\nJa min mor har meldt sin ankomst til aftensmad Så jeg har for en halv time siden taget en flæskesteg op på 2300 g. Er klar over den ikke når at tøge op..\nAnden steges på en rist i en dyb bradepande ved 160 grader – cirka 35 minutter per halve kg and uden fyld. Brug ikke saks, men kniv . Når anden skal parteres, vil mange måske finde fjerkræsaksen frem, men det fraråder Jan Hallgren: »Man risikerer at få splinter af ben i kødet. Brug hellere en god tynd kniv.\n21-12-2018 · Jeg fuldte opskriften sidste år og blev den bedste and nogensinde, så forventningerne er høje i år. Jeg skal have gang i 2 x 2,5kg fritgående øko ænder. Jeg laver den ene i dag og den anden den 24.dec, så kan jeg også lave sovsen idag. Hvor lang stegetid skal en and af 2,5 kg. have?\nHvor meget skal der til? Som tommelfingerregel bør man købe 200 gram flæskesteg pr. person, hvis det er eneste kød på julebordet. Vælg en steg med cirka en cm fedtkant, og undgå de brede svinekamme, hvis familien skærer fedtkanterne fra. Ellers bliver spildet for stort, og mængden af indkøbt kød skal være over 200 gram pr. person.\nJeg smed den på en rist, i en kold ovn, der var indstillet på 200 grader. Nu må vi lige se, om den blir kul udenpå og rå indeni Sabrina k. Lige med på en lytter, holdkæft hvor er du sjov jeg lå flad af grin da du skrev det jeg lige har kopieret. Det er sgu lidt sjovt :0) Glæder mig til at høre hvordan det gik.\nFyld en skål med koldt vand. Her kan du lægge din frysepose med kød i og lade det tø op i vandet. Sørg for, at posen er lukket helt tæt, så der ikke kommer vand ind i den. Det går hurtigere at tø maden op i en skål med vand end at lade det ligge på køkkenbordet. Det er vigtigt, at du ikke lader skålen med maden stå for længe.\nHvis du gerne vil have et tvist af and over din flæskestegssovs, og du ikke har stegt en and ved siden af flæskestegen til at bidrage til stegeskyen, kan du tilføje en teskefuld andefond. Servering. Flæskesteg, sovs og rødkål serveres sammen med brunede og hvide kartofler samt\nHjemmelavet flæskesteg med sprød svær er en fantastisk vinterklassiker, og en af de vigtigste ting er at få sværen sprød. Flæskesteg med sprøde svær er ikke så svært som det kan lyde, man skal bare lige forberede sig lidt, inden flæskestegen kommer i ovnen.\n24-07-2012 · Skal I have flere andre retter – eller er stegen til en almindelig aftensmad til familien, kan du sætte mængden ned til eksempelvis 200 gram. Spørg din slagter, hvis du er i tvivl om, hvor meget kød, du skal bruge. Brug en svine- eller nakkekam. Rids sværene i det rå kød. Ridserne skal være med 0,5-1 centimeters mellemrum.\n19-12-2014 · – Skal I have and, så tag den op af fryseren, to dage før den skal steges, og læg den i køleskabet – eller stil den udenfor i en termokasse, hvis temperaturen er til det. Få opskriften på den perfekte julemiddag – langtidsstegt and med sovs og brunede kartofler – En gås, som jo er større, skal tøs op tre dage før stegning.\n29-08-2013 · Vidste du at lår, bryst eller vinge skal have forskellige tilberedningstider? Se her del for del, hvornår kyllingen er færdig.\n09-05-2015 · Noget af det mest danske mad du kan lave, er en flæskesteg , og det er absolut det bedste ved julen – eller bare alle de dage du laver flæskesteg 🙂 Selvom flæskesteg er en helt klar favorit som noget der serveres til jul, kan den sagtens laves alle andre dage på hele året også.\nHvordan laver man en langtidsstegt flæskesteg? Det er den bedste metode til tilberedning af flæskesteg, så gør endelig det hvis du har tiden til det. En langtidsstegt flæskesteg skal have syv timer ved 130 °C almindelig luft i ovnen, og den bliver mør som smør, bedre flæskesteg fås ikke.\nFantastisk inspirerede tråd, mine tænder løber i vand. Jeg har 3 små lammekøller på 1 kg hver som jeg har tænkt at smide i en stegeso med grøntsager og stege den v. 100 c . Kan se du ikke anbefaler stegeso, skal de bare ud på en bradepande med grøntsager og øl i. Hvor lang tid skal de have ved hvor\nForfatter: Bo Christiansen\n20-10-2016 · Læg ribbenstegen i et ildfast fast, og kom en smule vand i bunden af fadet. Lidt mere hvis du skal bruge noget til sovs efterfølgende. Stik nogle laurbærblade ned mellem nogle af sværene. Sæt ribbenstegen ind i en kold ovn, og sæt ovnen til 200 grader varmluft. Nu skal den stå der og hygge sig i halvanden time (90 minutter).\nJeg tænker så, at de stege vi skal have, dem laver jeg på grillen. Tanken er, at når de er færdige putter jeg dem i en flamingokasse/høkasse, hvor de kan ligge og trække/stege færdige – og blive holdt varme. Men hvor meget før kan jeg lave dem, hvor længe kan de holde sig varme?\nI fryseren bevarer maden både næringsindhold, smag og udseende – i hvert fald i en periode. Mad kan dog ikke holde evigt i fryseren. Med tiden vil konsistens, duft og smag ændre sig. Du bliver dog ikke syg af at spise mad, der har ligget længe i fryseren, for bakterievækst stopper ved minus 10 grader celsius.\n09-11-2013 · Flæskesteg på 5 kg. Hvor længe skal en oksefilet have? Kan man grille rodfrugter? Spørg om hjælp til din grillmad & tilbehør her.\nOpskrift med video – Flæskesteg er godt, men den hellige gral inden for for flæskesteg er at få sprød svær. De fleste kæmper med det. Får man så endelig sværen sprød så er kødet fuldstændigt sejt. Her er en opskrift der giver tricksene til både saftig steg og sprød svær.\nSkal man lave flæskesteg, så skal man lave den på grillen. Det er næsten umuligt at lave en dårlig flæskesteg flæskesteg på grillen, hvis bare man følger nogle enkle og simple råd. Her fortæller jeg lidt om hvordan jeg gør det.\nHar en flæskesteg på ca 1,5Kg i fryseren og vil høre hvor lang tid sådan én er om at tø op i køleskabet? og hvor lang tid kan den optøet steg herefter holde sig i fryseren? Sidste spørgsmål for nu hvor længe ska’ den have i ovnen ved 100grader?\nHej Jeg skal have 6 mennesker til julemiddag (incl. mig selv) i dag. Jeg har noteret at jeg skal købe følgende: Rødkål Flæstesteg Kartofler (hvide) Kartofler (brune) Sovs (fløde) Risalamande Kirsebærsovs Mandler Vanilie chips (sukker og margarine til de brune kartofler har jeg) Hvor meget skal je\nJeg skal lave porchetta til 8 dejlige kvindfolk på lørdag og jeg har bestilt et svineslag ved slagteren på 3kg (så er der til burgere/sandwich dagen efter:)) Men hvor længe tror du den skal have? Jeg skal grille den på min Weber Master touch kuglegrill med briketter.\nSå nu skal jeg bare lige have det til at passe sammen, sådan at gæsterne kan få hovedretten ca. 20-30 min efter suppen. Det er ikke altid nemt, at finde ud af hvad der skal vaskes sammen, hvor meget vaskepulver der skal i maskinen, og hvor mange grader man skal vaske med, derfor har vi lavet en speed drawing video der.\nHvor lang tid skal en 3,5kg flæskesteg have på en Q300? Grillopskrifter; Hvor lang tid skal en 3,5kg flæskesteg have på en Q300? Hvor længe skal en oksefilet have? Kan man grille rodfrugter\nNu skal du IKKE sætte dig i sofaen. Bare et minut for længe ved høj grillvarme kan give forbrændt flæskesvær, så hold godt øje med den på dette stadie. Flæskestegen skal ende med at have en kernetemperatur på cirka 65 grader.\n31-03-2013 · En svær skal altså ikke poppe op på den måde, de smager ikke ordentlig. 200 grader i 90 min, så er der flækesteg venner, svære er det ikke, jeg kan slet ikke se ideen i langtidstegt flæskesteg når der alligevel skal skrues højt op til sidst bare for at få en nogenlunde svær.\n10-09-2010 · Jeg skal lave flæskesteg iaften på 2 kg. Jeg har kun prøvet det en gang før så er på bar bund. Hvor lang tid skal den have i en varmluftsoven? Skal den ind mens ovnen er kold eller varm? Den skal stå på et rist med vand nedenunder ikke?\n11-06-2011 · Du er altid sikker på at en flæskesteg på grill giver glade gæster, Det skulle prøves: Ødelægge en lækker flæskesteg ved at marinere den med olie og bbq krydderi. Og hvor blev det bare godt og super Det er en livsstil at have en Weber grill, og den skal passes og plejes, som var det dit kæreste eje. Giv en\n02-03-2009 · Langtidsstegning af flæskesteg (svinekam) giver en mør og saftig flæskesteg Ny bruger. Glemt Men ok, en kold vinterdag hvor man alligevel vil være indendøre hele dagen, så går det jo nok fint. Ellers en god følg helt opskriften, den er helt super, det er så mørt og sprødt, man skal bare have\nVi kender de tåkrummende historier, hvor mennesker har været tvunget til at ty til kannibalisme. Men hvad ville der ske, hvis man i en lignende situation var helt alene, og derfor kun havde sin egen krop at overleve på? »Hvad sker der, hvis man spiser sig selv? Og hvor længe kan man overleve?« spørger vores læser Sidsel Petersen.\nKødet skal ikke hvile. Det er ligeledes en myte at en steg har bedst af at hvile i 15 til 20 minutter efter at have opnået sin kernetemperatur. Når en steg hviler, taber den kødsaft (bliver mere tør) og stegen “koger” vindere, hvilket betyder at kernetemperaturen stiger op til 5°C yderligere.\nPost by Stefanie Det er jo mortens aften på fredag. Jeg har desværre ikke fri fra arbejde før kl 17. Så mit spørgsmål er, man kan få disse ænder der er parteret og lige til at\nFlæskesteg; Brune kartofler; Risalamande Svar: Flæskesteg! Fordi protein øger din forbrænding mere end kulhydrater. Så hvis du skærer alt det synlige fedt fra, er det o.k. at fejre jul godt med gris, and, gås, kalkun – og fisk. Hvor længe skal du gå en\nForfatter: Maiken Buchwald\nRigtig mange smider madvarer ud, fordi de er usikre på, hvor længe de forskellige ting kan holde sig, men faktisk kan mange madvarer holde længere end man tror. Se her en\nnår der nu er en slagter tilstede, må jeg jo lige spørge hvordan jeg skal lave denne steg. Har kun prøvet en gang før! Stegen er ca 700-800 gram stor, lidt flad i det. Min ovn er meget ustabil mht varme, kager, tærter etc bliver altid ujævnt bagt og skal altid have ca 10-30 min ekstra. Jeg har intet stegetermometer.\nJeg skal have barnedåb næste søndag, kl. 9 og gæsterne skal med hjem og vente til vi spiser. Vi skal have en stor 3 kilos oksehøjreb, så vi kan smække den i ovnen kl. 8.30 og skal nok spise ved 13 tiden. Den kan altså stege i ca. 4 timer. Hvor mange grader skal den så have, når jeg bruner den først?\nHvor ser din porchetta lækker ud! Den må jeg have prøvet herhjemme. Vi var i Rom i sommers og fik en sen nattetime porchetta-sandwiches. Stedets specialitet var en sandwich af noget ciabatta-agtigt flute med en hjemmelavet oliventapenade, nogle\nNoget kød skal pakkes om inden nedfrysning. Hold orden, så du ikke skal lede efter madvarerne, og dermed have køleskabsdøren stående længe åben. Har du købt kød i supermarkedet skal du pakke kødet om, inden du fryser det. Originalemballagen kan nemlig virke isolerende, og forhindrer derfor at maden kan fryses ned hurtigt.\n9. Hvor længe inden den skal drikkes, skal en flaske Amarone åbnes? Den må gerne åbnes 2-3 timer før servering, og må meget gerne dekanteres for at give den ilt. Mikael Lyng ,som har skrevet en bog om Amarone, anbefaler gerne man dekantere flasken dagen før og hælder den tilbage på flasken, hvis der er tale om en god flaske.\nEn lækker flæskesteg skal have knasende sprød svær og samtidigt være saftig. Opnår man det har man helt enkelt den bedste flæskesteg! Når man steger kamsteg er de to ting desværre modsætninger for den magre steg kan let blive tør af den varme, der er nødvendigt for de sprøde svær.\nDu kan altid tilbagekalde dit samtykke ved at blokere brugen af cookies i din browser. Yderligere oplysninger om vores brug af cookies, herunder hvordan du blokerer og sletter cookies, kan findes i vores fortrolighedspolitik , hvor du også kan læse vores vilkår for behandling af dine personoplysninger.\nEr din and frossen, så tag den op af fryseren 2-3 dage før du skal bruge den, og læg den i køleskabet til optøning. På dagen hvor du skal have anden renser du anden ved at fjerne de resterende fjerstubbe (hvis der er nogle), og tage posen med indmad ud af anden.\nJeg har længe tænkt på at afprøve udfordringen med en flæskesteg i stegesoen. (fjern laurbærbladene inden). Stegen skal ca. have en kernetemperatur på 65 grader. De sidste 5 minutter fik stegen grill fra oven i 5 Tilberedningstiden afhænger meget af hvor stor din flæskesteg er. Gå efter en kernetemperatur på max. 65-68 grader.\nSæt stegen på en rist midt i ovnen. Sørg for at sværene er nogenlunde plane ved at lægge sammenkrøllet sølvpapir under stegen, hvor det er nødvendigt. Den skal have 20-30 minutter. Hold løbende øje. Lav roux Lav en roux ved at smelte smør i en gryde\nKødet skal gennemsteges til en kernetemperatur på 75°C for at dræbe bakterier som salmonella 2. og man bliver ikke nødvendigvis syg af at have den. Den kan findes i vand og jord, og du kan trygt bruge rå æg og tilberede kylling i dit køkken. Så længe du husker på hygiejnen og tager dine forholdsregler,\nVil gerne høre hvor længe en culottesteg på 2 kg skal være i ovnen den skal være rosa i midten, jeg vil helst ikke have den i en gryde. jeg kan ikke rigtig finde ud af det da den ene siger noget og en anden noget andet Venligst Ingess. Svar: Rids fedtlaget ligesom en flæskesteg.\nEn tommelfingerregel siger 1 time pr. kg. i almindelig ovn for en flæskesteg, hvilket vil sige omkring 1,5 time for de fleste flæskestege fra køledisken (omkring 1,5 kg). Der er stor forskel på højde af de forskellige stege og hvor længe de skal tilberede, så fremfor stegetid, så hold øje med temperaturen – det er den, som sikrer du får en saftig steg.\nHvor længe maden kan holde sig i fryseren afhænger også af, om nedfrysningen er foregået korrekt, fortæller Lars Sonne-Hansen, der er forstander og husholdningslærer på Suhrs Højskole. Hovedreglen er, at mad altid skal fryses hurtigt ned og tøs langsomt op i køleskabet.\nVed du, hvor lang tid varerne egentlig kan holde sig i køleskabet? Mælk kan godt holde en dag eller to ekstra i køleskabet uden at En flæskesteg kan nemlig blive skåret op og solgt i forskellige Derfor skal du have spist den senest tre-fire dage efter udløbsdatoen. Spegepølse: Den er saltet og fedtholdig. Men bliver den for\nHvor længe må tilberedt mad stå uden for køleskabet? Når aftensmaden serveres, må der kun gå en halv til en hel time, fra man har lavet maden og spist af den, og indtil rester stilles i køleskab. Laver man mad til gæster f.eks. dagen før, skal maden dampe af ca. 20 minutter og derefter i køleskab.\nHvad enten julemiddagen står på and, gås eller flæskesteg, bliver resultatet bedst, hvis man tager sig god tid, – og for resten passer ovnen sig selv. Obs! Publiceret første gang 11. december 2014 Hvordan er det nu lige, man gør, og hvor længe skal den være i ovnen? Det er ikke alle, der\nEr der en venlig sjæl der kan hjælpe mig. Vi skal have Flæskesteg i aften, og så vil jeg prøve at stege den i vores weber, da alle siger det er super. Jeg har Googlet lidt for at se hvor længe den skal stege. men det eneste jeg lige har fundet er ca. 1 time. Aha, men jeg ville mene at det vel kommer an på størrelsen af stegen. Den vejer c\nMange siger, at kød skal hvile ligeså længe, som det har stegt. 2½ times hviletid bliver måske lige i overkanten, men ½ times hviletid kan gøre underværker for en flæskesteg. Et viskestykke er bedre end sølvpapir. Stegen skal have en slutkernetemperatur på 70 grader, så det passer ca. med, at den er 65 grader, når den kommer ud af\nOg emballagens datoer kan vi ikke stole på, for der er mange penge i at skrive en lidt kortere holdbarhed på et produkt, påpeger hun. – Det er ikke maden, der fejler noget, det er datoen, den er gal med, siger hun. Herunder kan du finde tommelfingerregler for, hvor længe madrester kan holde sig i et køleskab.\nMan regner med en and på tre-fire kg. til fire personer. Rens anden og tag indmaden ud. Gnid den ind-og udvendig med salt og peber, og fyld den med æblesnitter (gerne Belle de Boskoop) og svesker. Æblerne skal være befriet for blomst og kernehus, men om man vil have skrællen med, er en smagssag. Det samme gælder sveske- stenene.\nStegen skal cirka have 1 time pr. kilo, den vejer. og så bliver den ikke så tør, som en flæskesteg ellers godt kan blive. Men med en grill stiller det sig nok noget hvis man griller en hel kylling, på Webers originale “kyllingetrone”. Mørere og saftigere kylling skal man lede længe efter!) Jeg har længe ønsket mig en\nhvor længe holder syn? Hejsa Det er fordi, jeg skal ha indreg. en gammel traktor og vogn. Begge dele er et regristrerings syn, da tingene aldrig har været synet eller indreg. Men jeg skal\nHvis du ikke før har brugt en Sous Vide, skal du være forberedt på, at tilberedningstiden er meget længere end ved normal tilberedning. F.eks. skal en Entrecote bøf tilberedes over 1½ – 2 timer, hvor en roastbeef skal have helt op i mod 5-8 timer. Tilberedningstiden afhænger i\nSvinekam fra dansk svinekød skåret fri for ben til klassisk flæskesteg med sprøde svær. Køb flæskesteg på Coop.dk, hvor længe cookies opbevares på dit udstyr. Tiden regnes fra den seneste gang, og/eller benytter du en MAC, skal du starte med at finde ud af,\nvi bliver kun 9 – hvorfor en hel flæskesteg og en hel and er lige i overkanten – så flæskesteg bliver helt traditionel, mens anden bliver confit de canard – iminimalt arbejde selve juleaften. Vi bliver 8 voksne og skal have en stor and (3600gr), 2 julemedistere og 2 x halv svinekam Der skal jo være nok til rester til 8 voksne igen 1\nJeg laver altid en andebryststeg, men principperne kan også bruges til en hel and. Jeg regner med, at anden skal stege i ca 8 timer, men bruger altid mit stegetermometer. Hvis jeg skal stege både and og flæskesteg (f.eks. juleaften), kommer de i ovnen samtidig og stegetermometeret sættes i flæskestegen. Læg en rist over en bradepande.\nSom tommelfingerregel kan du komme frem til, hvor langt du skal gå for at forbrænde det, du spiser, ved at dividere antal kalorier med din vægt. Resultaterne kan dog variere fra person til person, da forbrændingen er afhængig af flere faktorer, blandt andet vægt,\nHvor længe er det en svinesteg skal have pr kg ? Giv stegen 1½ time med låg på ( kg. steg) eller lidt mere ved en større steg. Flæskesteg er noget af det bedste der kan serveres, året rundt. I morgen skal jeg grille en svinekam på 3. Det tager ikke længere tid at stege en kam på 3.\nNu skal jeg heller ikke få det til at lyde som om, at saftig flæskesteg med de perfekte sprøde svær er ren barnemad. I så fald ville så mange af os ikke have oplevet at sætte tænderne i en svinekam, der var både tør og trist, med flæskesvær så hårde, at selv de stærkeste perlerækker i familien måtte abdicere for en\nEt par dage efter kunne jeg så smutte forbi og hente et stort flot slag med både kød og fint skind (vi skal jo gerne have en sprød svær på porchettaen). Slaget blev sammen med en kuglegrill, en rotisseri (sådan et spyd til grillen der drejer rundt ved motorkraft) transporteret fra Aalborg og til Langeland hvor\nSelvom det lyder svært at lave en god flæskesteg, er det faktisk ikke specielt krævende. Så længe du kan følge med i en opskrift, skulle du gerne være meget fint med. Selve flæskestegen skal du ikke gøre så meget ved, den skal bare have en masse tid i ovnen, hvilket er det, der gør den forholdsvis overskuelig at lave.\nOg mens man bliver mere og mere træt, skal man udstråle ro og overskud og masser af alt det, man ikke har: tid, for det skal man jo have masser af her op til jul. Men det er ikke det, jeg tænker på! Nej, at julen er en farlig tid slog mig, da jeg forleden på DR 1 hørte en reklame for Børnenes Ulandskalender.\nhvor længe skal jeg regne med det tager for en dygtig mekanikker at skifte Kobling, pladeskiflte hvor længe hej jeg skal hente bil i weekenden men ved endnu ikke om det bliver fredag lørdag eller søndag?? kan jeg bare køre til skat i morgen og sige, halløj jeg skal have prøveskilte til den her weekend, ogs\nvarm den sammen med den hele flæskesteg i en brandvarm ovn lige inden servering. Har du et stegetermometer, kan du bruge det til at tjekke om anden er færdig. Den skal have en centrumtemperatur på ca. 70 grader i overlåret. Vil du gerne være sikker på, at anden får sprødt skind, så tjek anden, når den har stegt næsten færdig.\nJeg har endnu ikke prøvet at lave flæskesteg i vores ovn, så jeg er rimelig spændt på, om sværen kan blive ordentlig osv., da vi har gasovn. Er der nogen af jer, der har erfaringer med det? Hvor længe skal stegen have cirka? -og er der overhovedet forskel på, om det er gasovn eller almindelig?\nBrødet skal være helt tørt – ellers tør det i ovnen. Bræk eller skær det i mindre stykker. Kør det på foodprocessor eller blender til rasp. Du bestemmer selv finheden alt efter hvor længe du kører det. Nu skal du blot beslutte, om dit hjemmelavede rasp skal indgå i en fars, sidde rundt om en krebinet eller noget helt tredje.\n21. maj 2019 – Udforsk opslagstavlen “Flæskesteg” tilhørende elarsen1423 på Pinterest. Se flere idéer til Flæskesteg, Madopskrifter og Mad ideer.\nDe to andre ting er saltlagens styrke og hvor længe man har emnet i lagen. Jeg bruger selv forskellig styrke alt efter hvad emnet skal bruges til og hvor salt jeg ønsker det skal være. Et stykke kød der efterfølgende skal koges, f.eks. en rullepølse bliver ikke særlig salt selv om du bruger en\nHej Birthe, Jeg må lige vende den med min søster, som lavede en fantastisk andesteg sidste år til jul på grillen. Jeg forstiller mig at jeg ville stege den på indirekte varme med et stegetermometer i, og så lade være med at lette låget, medmindre der skal ekstra kul på eller den er færdig.\nNogle steder får anden følgeskab af en flæskesteg, der spiser med velbehag af 74 % af os. Gåsen er jo den traditionelt set ’ægte’ julespise. Ikke desto mindre står der kun gås på bordet hos 5 % af vi danskere juleaften. Det kan der være flere forskellige årsager til. Vigtigst er vel, at en gåsesteg altså er ret stor.\nFor når man bor og lever i et grænseområde, skal der for de offentligt finansierede medier være en forpligtigelse til at fremme integrationen og ikke stoppe sendevognen, hvor grænsen tidligere gik. TV Lorry har længe haft en forpligtigelse i forhold til hele Øresundsregionen. Den samme forpligtigelse skal TV Syd have.\nSuper dejlig side, har efterhånden anvendt den en del gange, både direkte afprøvning og som inspiration. Står pt med en hummer fra fryseren, lad os kalde den et forsøg ift håndtering inden en rigtig (dyr!) hummer kommer på tale. Kom i tanke om at have læst denne opskrift, og jeg vil lade mig inspirere.\nI vores familie spiser vi kun and Juleaften, ikke flæskesteg, og jeg er stor fan. Min søster og jeg dropper som regel frokosten Juleaftensdag så vi Placer anden i en opvarmet ovn på en rist med en bageplade ser der er skrevet 3600 gram sorry min fejl ..men hvad hvis den kun vejer 3000 gram, hvor længe skal den så have.\nSådan laver du en mør skinkeculotte med sennep. Pas med ikke at stege skinkeculotten for længe, da den så bliver tør. Foto: Guffeliguf.dk.\nVi skal spsie kl 17.30, og vi skal både have and og flæskesteg, og bagefter ris a la mande. Efter vi har ryddet op, danser vi om juletræet, og så er det gavetid. Regner med at Xenia når at få en gave eller to inden sengetid, ellers venter vi bare til juledag. Håber blot på at hun når at få dansen om juletræet med.det vil hun elske\nVi elsker flæskesteg med sprøde svær. Juleaften skal der steg på bordet – og i mange hjem er det flæskestegen, der har tradition for at berige julebordet. Sådan har det været i mange år. Faktisk kan flæskestegen som julemad spores flere hundrede år tilbage, hvor man lod grisene spise sig fede og mætte i løbet efteråret.\n“Flæskestegen stammer helt tilbage fra cirka år 1880, hvor det blev mere normalt at have et støbejernskomfur, der var nødvendig for at lave en steg. And er noget, der kommer ind i billedet på et lidt senere tidspunkt. Anden var på daværende tidspunkt anset som en lidt finere spise, der især var populær i\ngirl with the pearl earring story – Girl With a Pearl Earring\nbliv omdeler løn – Log ind\ntræpiller horsens – Absolut Træpiller


Skau & Co.: Med tid til det hele\nPå sådan en første "rigtige" feriedag er tiden gået langsomt. Jeg kan nå det hele eller ingenting. Noget er nået, noget er ikke.\nOpvaskemaskinen kører glad af sted, vasketøjet venter stadig. Frokosten er nydt og støvsugeren har været i gang.\nSamtidig med en smule indkøb er der taget billeder af det nu færdige sjal - de ligger stadig i kamerarets dyb. The er brygget - og drukket. Og strikketøjet er udskudt til cykelentusiasterne går i gang.\nDet er ved at være nu, så nu vil smække benene op, nyde luften der strømmer ind ad åbne døre og vinduer, og strikke en pind eller to med Rolf og Ritter som baggrundsstøj.\nOg så vil jeg overveje nødvendigheden af yderligere oprydning. I første omgang kun overveje...