1. Delkonklusion Delkonklusion PDF\n1. Delkonklusion Delkonklusion... 27\nDownload "1. Delkonklusion... 24. 2. Delkonklusion... 27"\n2 1 Indholdsfortegnelse. INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDENDE RESUME... 3 KAPITEL 1 INDLEDNING... 3 INDLEDNING... 3 DEFINITION AF SOCIALT PROBLEM... 5 REDEGØRELSE PÅ 4 NIVEAUER... 5 Mikroniveau:... 5 Mesoniveau:... 5 Exoniveau... 5 Makroniveau... 6 PROBLEMFORMULERING... 6 AFGRÆNSNING... 7 CENTRALE BEGREBER... 7 METODISK TILGANG... 8 PROJEKTETS OPBYGNING... 8 KAPITEL 2 - REDEGØRELSE FOR DEN SOCIALE INDSATS OG DET FÆNOMEN, SOM DEN KONKRETE SOCIALE INDSATS RETTER SIG IMOD BESKRIVELSE AF QUICK CARE KAPITEL 3 EMPIRISK UNDERSØGELSESMETODE DATABEARBEJDNING ANALYSESTRATEGI OG KODNING KAPITEL 4. PROJEKTETS TEORETISKE UDGANGSPUNKT MOTIVATIONSARBEJDE MOTIVATIONSTEORIEN KAPITEL 5. PRÆSENTATION AF EMPIRIEN VALG AF INFORMANTERNE BESKRIVELSE AF DE RESPONDENTER SOM JEG HAR INTERVIEWET RAMMERNE OMKRING INTERVIEWSITUATIONEN ETISKE OVERVEJELSER KAPITEL 6. ANALYSE DELANALYSE Delkonklusion DELANALYSE Delkonklusion DELANALYSE Delkonklusion KAPITEL 7. KONKLUSION, PERSPEKTIVERING & METODEKRITIK KONKLUSION PERSPEKTIVERING METODEKRITIK LITTERATURLISTE BILAG BILAG 1. OBSERVATIONSREFERAT AF OBSERVATION FORETAGET I QUICK CARE BILAG 2. TRANSSKRIBERET INTERVIEW MED BORGER JESPER BILAG 3. TRANSSKRIBERET INTERVIEW AF BORGER SONJA BILAG 4 TRANSSKRIBEREDE INTERVIEW AF MEDARBEJDER, PER I QUICK CARE BILAG 5 STØTTENDE INTERVIEWGUIDE TIL BORGER I QUICK CARE BILAG 6 INTERVIEWGUIDE TIL MEDARBEJDER I QUICK CARE\n3 2 BILAG 7. FØLGEBREV TIL UDLEVERING AF SPØRGESKEMAER BILAG 8. KONSTRUERET SPØRGESKEMA BILAG 9. BESVARELSER AF SPØRGESKEMA BILAG 10. KOMMENTARER FRA SPØRGESKEMA BILAG 11. MASLOW S BEHOVSPYRAMIDE... 69\n4 3 Indledende resume Jeg har i denne opgave valgt, at tage udgangspunkt i sygedagpengemodtagere der bliver sendt i aktivering. Helt konkret har jeg beskæftiget mig med aktiveringstilbuddet Quick Care, som er en privat ejet virksomhed som aktiverer blandt andet sygemeldte borgere med henblik på, at de skal blive arbejdsmarkedsparate. Quick Care opererer flere steder i landet, men den afdeling som jeg har taget udgangspunkt i findes i Stevns Kommune. Ideen til dette projekt, fik jeg da jeg var i praktik i sygedagpengeafdelingen i Stevns kommune. I min praktikperiode var jeg vidne til, at loven løbende ændrede sig indenfor dette område og der kom dermed ekstra fokus på, at sende sygemeldte borgere i aktivering. Jeg observerede, at mange af de borgere der blev visiteret til aktivering, var utilfredse med situationen og havde den holdning, at hvis man var syg så var man syg og dermed skulle man ikke sendes i aktivering. Dette vakte min interesse, for hvad der egentlig sker med disse mennesker der bliver sendt i aktivering hos Quick Care. Jeg ønskede at finde ud af hvordan det påvirkede den enkelte at blive sendt i aktivering som sygemeldt og hvilke metoder Quik Care, gøre brug af i deres bestræbelse på, at gøre den sygemeldte borger arbejdsmarkedsparat. Da det kun var en lille procentdel af de visiterede borgere, som jeg fik kendskab til under min praktikperiode, ønskede jeg, at finde ud af om den utilfredse holdning til, at blive sendt i aktivering var generel, eller et udtryk for en tilfældighed. I den forbindelse har jeg lavet jeg en kvantitativ undersøgelse, der skal være med til, at påvise den generelle holdning inden for dette område. Kapitel 1 Indledning Indledning At være borger i det danske universelle velfærdssystem indbefatter, at man via et veletableret system er sikret i forhold til forsørgelse og trivsel. 1 Sammenholdt med Grundlovens 75 stk. 2 2 som udtrykker, at alle er berettiget til hjælp fra det offentlige, så frem man ikke kan forsørge sig selv, dog mod at underkaste sig de forpligtigelser som loven forviser. Her står det klart, at man som borger af det danske samfund har krav på hjælp fra det offentlige såfremt, man ikke er i stand til at forsørge sig selv. Det der står mindre klart er hvilke forpligtelser denne hjælp forudsætter. 1 Ejrnæs, Morten, Guldager, Jens, Hansen, Kenneth Finn, Hansen, Henning, Jørgensen, Carsten og Kruse, Filip. Sociologi og socialt arbejde 2005 s\n5 4 Samfundet er under konstant udvikling hvilket bevirker at lov og regler for, hvad der kræves af os som borgere af det Danske samfund, er under konstant ombygning. Konjunkturændringer, demografiske tendenser samt politiske retninger er medvirkende til, at kravene til hvert enkelt individ løbende ændres. I forhold til hvordan vi forholder os til gruppen af sygemeldte borgere, er der sket et såkaldt paradigmeskift i løbet af de senere år. Fokusset på denne gruppe har flyttet sig fra, tidligere at have været rettet mod den sygemeldtes barriere, fokuseres der i dag i stedet på den sygemeldtes funktionsniveau. Dette giver sig udslag i udførelses af ressourceprofiler, fastholdelsesplaner, mulighedserklæringer og brug af anden aktør. I dag er det vanskeligt at være syg og ikke samtidig være aktiv. Regeringen har en vision og en målsætning om, at reducere sygefraværet med 20 % inden år Dette har bevirket, at lovgivningen omkring varetagelses af de sygemeldte borger har ændret sig. Disse ændringer er løbende sket fra 1. juni 2009 og frem til 1. januar 2010, hvor den sidste ændring trådte i kraft, i form af ændring af refusionsreglerne for kommunerne. Denne ændring af refusionsreglerne har bevirket, at kommunerne har været ekstra opmærksomme på, at få aktiveret de sygemeldte borgere, for derved at opnå maksimal refusion. Er det rimeligt, at man som syg skal i aktivering, kunne man spørge sig selv om og er det godt eller skidt for borgeren. Det er svært at svare på, når man befinder sig midt i en proces af nye tiltag. Effekten af ændringen af lovgivningen vil formentlig først kunne måles, efter en længerevarende periode. Men i den mellemliggende periode vil der være en del mennesker, som bliver berørt af disse nye forpligtelser. Grunden til, at dette har vakt min interesse, er at jeg under mit praktikforløb i en sygedagpengeafdeling, var med til at administrere denne nye lovgivning inden for området. Dette indbefattede, at jeg på baggrund af vurderinger, var med til at visitere borgere til aktivering. Her forekom det mig, at det ikke var alle borgere der var tilfredse med dette indgreb. Dette har medvirket til, at jeg har fundet det interessant, at undersøge hvad der konkret gøres for den enkelte sygemeldte borger i den konkrete indsats, i bestræbelsen på at gøre den sygemeldte arbejdsmarkedsparat. Hvad betyder det og hvordan påvirker det den enkelte, at deltage i aktivering, har været spørgsmål der har været udslagsgivende for, at jeg har valgt at undersøge dette fænomen. 3\n6 5 Jeg har valgt, at tage udgangspunkt i Quick Care, som er et af de arbejdsmarkedsprojekter, som vi visiterede vore borgere til i den pågældende kommune. Definition af socialt problem Jeg vil starte med at redegøre for hvad et socialt problem er og jeg har valgt, at benytte mig af Peter Bundesens definition af et socialt problem. Det er en observeret uønsket social (livs) situation, som der er en udbredt opfattelse om, at kollektive institutioner har et ansvar for at søge afhjulpet 4 Redegørelse på 4 niveauer Hvad betyder det for den enkelte at være sygemeldt og dermed udelukket fra arbejdsmarkedet? Og hvad betyder det i forhold til relationerne til andre? Og hvilken påvirkning har det på organisations plan hvis sygefraværet ikke reduceres? Og hvilken indvirkning har det på samfundsplan? Det vil jeg kort skitsere i næstkommende afsnit. Mikroniveau: At være sygemeldt kan have store personlige konsekvenser for den enkelte. Det at være syg, hvad enten det drejer sig og sygdom i bevægeapparatet eller sygdom af psykisk karakter, kan i sig selv være en omvæltning af hele ens livssituation. Folk som pludselig bliver syge kan befinde sig i en krise situation 5 og derved have brug for ekstra hjælp. Hvis man er syg over en længere periode, kan det have konsekvenser for ens identitetsfølelse og derved påvirke ens omgivelser. Ens sygdom kan medføre, at man er udelukket for arbejdsmarkedet, hvilket betyder at man er udelukket for en daglig deltagelse i et fællesskab. Hvis man er i besiddelse af en høj arbejdsidentitet og har brug for arbejdsrelateret anerkendelse, kan det at være syg og derved fraværende fra arbejdslivet være en stor belastning i ens hverdag. Mesoniveau: Hvis det ikke lykkes for den enkelte at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet, kan det have store konsekvenser for ens omkringliggende relationer. Det kan betyde, at ens økonomiske situation ændrer sig, hvilket kan påvirke hele familien. Ens sociale status ændrer karakter og relationen til andre er derfor i fare for at blive påvirket. Exoniveau Som sygemeldt bliver man en del af et system, som varetager ens sag. Sygedagpengeafdelingen som der er tale om i dette tilfælde, vil gå ind og vurdere hvilke foranstaltninger der skal til, for at den sygemeldte kan bevare tilknytningen til 4 Bundesen, Peter. Sociale problemer og socialpolitik 2006 s Koester, Thomas & Frandsen, Kim Introduktion til psykologi 2005 s. 949\n7 6 arbejdsmarkedet. Der vil for den enkelte sagsbehandler være forskellige hensyn at tage blandt andet lovgivningen, som løbende ændrer sig inden for området. Rammerne for hvad der kan tilbydes, den enkelte under sit sygdomsforløb varierer og det kan resultere i, at det ikke er den optimale hjælp, som sagsbehandleren kan tilbyde den sygemeldte i den konkrete sag. Dette kan resultere i, at den sygemeldte kommer længere og længere væk fra arbejdsmarkedet. Hvilket vil kunne medvirke til, at de tilstødende sociale problemer der opstår i sådan et forløb forværres og der vil være risiko for, at det vil være svært at rette op på igen. Makroniveau Før 2008 under højkonjunkturens 6 år var der lav ledighed og dermed risiko for, at der ville mangle hænder til, at udføre kommende arbejdsopgaver i samfundet. Dette udløste ekstra opmærksomhed på, de sygemeldte borgere og der blev udarbejdet en handlingsplan 7, der skulle afhjælpe dette problem. Denne handlingsplan var et resultat af en aftale mellem regering og arbejdsmarkedets parter, som skulle hjælpe med at reducere sygefraværet. Man har via forskningsresultater, kunnet konkludere, at jo længere tid man er væk fra arbejdsmarkedet, jo sværere er det at komme tilbage. Dette ville kunne medføre, at man ville stå med en gruppe mennesker, som er på overførelsesindkomster og derved en økonomisk belastning for samfundets økonomi, i stedet for bidragsydere til samfundet :Integrationen på arbejdsmarkedet er den eneste vej til, at blive et fuldt integreret medlem af samfundet, når vi kigger på de politiske beslutningstageres indstilling til sygefraværet i Danmark. Visionen om at reducere sygefraværet og derved sørge for, at de sygemeldte ikke mister tilknytningen til arbejdsmarkedet må siges at være det eneste ene, set i forhold til regeringens udspil, dette i et forsøg på ikke at ekskludere sygemeldte borger fra samfundets fællesskab 8 Jeg har i denne opgave valgt, at forholde mig til microniveauet, set i forhold til hvad der sker med den enkelte som er sygemeldt som står udenfor arbejdsmarkedet. Problemformulering Jeg har på baggrund af min interesse for arbejdsmarkedsproblematikken specielt med fokus på hvilke tiltag der gøres for, at få sygemeldte tilbage på arbejdsmarkedet, valgt at undersøge hvilken indsats der gøres for at hjælpe den syge med, at fastholde tilknytningen til arbejdsmarkedet. Jeg har valgt at beskæftige mig med Quick Care, som er et af de projekter 6 3%B8jkonjunktur 7 8 Andersen, Jørgen Goul, Larsen, Christian Albrekt og, Jensen, Jan Bendix. Marginalisering og velfærdspolitik 2003 s.276.\n8 7 som varetager en indsats i forhold til, at gøre sygemeldte arbejdsmarkedsparate i forbindelse med et sygdomsforløb. Jeg har i min undren fundet det interessant, at finde ud af hvad der konkret sker og hvilke konsekvenser det har for den enkelte, når de starter op i et aktiveringsforløb under deres sygdomsforløb. Derfor har jeg valgt, at formulere min problemformulering som et hovedspørgsmål understøttet af to hjælpespørgsmål. Min problemformulering lyder således: Hvilken betydning har det for den sygemeldte og hvordan påvirkes den sygemeldte af, at blive sendt ud i et aktiverings projekt som Quick Care? - Hvilke metoder bruger Quick Care i deres indsats overfor den sygemeldte borger? - Hvordan er holdningen blandt sygedagpengemodtagere i forhold til, at blive sendt i aktivering, når man er syg? Afgrænsning Projektet Quick Care henvender sig både til kontanthjælpsmodtagere, ledige og sygemeldte på sygedagpenge. Jeg har i min analyse, valgt kun at koncentrere mig om sygemeldte borgere der er på sygedagpenge i henhold til Lov om Dagpenge. 9 Dette på baggrund af, at der ville være alt for mange faktorer, at skulle tilgodese under udarbejdelsen af empirien, hvis jeg valgte at tage udgangspunkt i alle førnævnte kategorier. Undervejs fandt jeg det interessant, at undersøge om der er forskel på, hvordan mænd og kvinder mestrer denne livssituation, som de befinder sig i, men jeg har valgt ikke at skelne mellem kønnene, da det ville blive for omfattende i forhold til opgavens størrelse. Ligeledes fandt jeg det også interessant om ens habitus har indflydelse på hvordan man påvirkes og hvilke holdninger man har til det, at skulle aktiveres i et sygdomsforløb. Dette ville dog også kræve en langt større indhentelse af empiri og derfor kræve et længere tidsforløb, end der er sat til rådighed til udførelse af denne opgave. Centrale begreber Behov Ordet behov vil i sin betydning fremgå som værende de behov den enkelte får dækket ved sin deltagelse i aktivering. Disse behov som er nødvendige at få opfyldte for, at medvirkende til at gøre den sygemeldte arbejdsmarkedsparat Relation Relationen i denne opgave vil tage sit udgangspunkt i relationen mellem medarbejder og borger. Måden hvor på interaktionen imellem den sygemeldte og medarbejderen foregår og derfor er udslagsgivende for opnåelse af en positiv relation. 9 Lov om sygedagpenge. Lov juni 2006\n9 8 Påvirker I forhold til ordet påvirker, mener jeg hvilken indvirkning det har på den enkelte borger og om det derved har nogen effekt. Arbejdsmarkedsparathed: At være arbejdsmarkedsparat i forhold til de sygemeldte borgere, som jeg har valgt at koncentrere mig om, betyder at de enten vil overgå til at stå ledige i deres respektive a-kasse eller vender tilbage til job på arbejdsmarkedet. Metodisk tilgang Min metodiske fremgangsmåde vil som udgangspunkt tage sit afsæt i den fænomenologiske 10 tankegang. Jeg vil i min i bestræbelse på, at få belyst min problemformulering foretage nogle kvalitative interviews. Tilgangen til disse interviews vil bero på den induktive tilgang. Jeg har ikke på forhånd fastlagt, hvilken teoretisk vinkel, jeg ønsker at analysere min indhentede empiri ud fra, og jeg vil under mine interviews møde op med åbenhed for respondentens selvforståelse og derved ikke være forudindtaget. Min dialog med respondenten vil hovedsagligt være baseret på både af cirkulære og lineære 11 spørgsmål, da hensigten med interviewene både er afklarende og undersøgende karakter. I min fortolkning af mine interviews vil jeg anvende den hermeneutiske 12 tilgang, hvilket vil sige at jeg ud fra udvalgt teori sammenholdt med min empiri, vil analysere mig frem til en forståelse af helheden baseret på de enkelte dele 13. Jeg har ligeledes valgt, at lave en bredere vurdering ud fra et positivistisk syn. Jeg har i den henseende valgt, at udlevere et udarbejdet spørgeskema hvis hensigt er, at måle en generel holdning til emnet. Dette har jeg valgt da et af mine underspørgsmål i min problemformulering drejer sig om Hvilken holdning der er til, at sygemeldte i dag sendes i aktivering Jeg vil gennem udarbejdelsen af min opgave, holde den kvalitative metode op i mod den kvantitative metode. Grunden til at jeg har valgt at kombinere flere undersøgelses metoder og derved triangulere mine resultater, er for opnå større sikkerhed omkring undersøgelsens resultater. Projektets opbygning I opbygning af opgaven vil jeg bestræbe mig på, at holde den røde tråd hele vejen igennem udarbejdelsen. Jeg vil under hele arbejdsprocessen holde mig for øje, at det er 10 Boolsen, Merete Watt. Introduktion til sociologisk metode s Hermansen, Mads. Løw, Ole, Petersen, Vibeke. Kommunikation og samarbejde i professionelle relationer, 2004 s tik 13 Boolsen, Merete Watt. Introduktion til sociologisk metode s. 13\n10 9 problemformuleringen der er min styrepind. Ligeledes vil jeg være opmærksom på, at det er vigtigt for læseren, at der er et naturligt flow i overlapningen af afsnit, for at læseren derved opnår et optimalt udbytte af gennemgangen. Jeg vil starte med at redegøre for hvilken social indsats, jeg har valgt at beskæftige mig med, samt få konkretiseret hvem der er berørt af fænomenet og dermed har et problem, som kræver en social indsats. Efterfølgende vil jeg redegøre for hvordan jeg har tænkt mig at indhente den nødvendige empiri, set i forhold til min udarbejdede problemformulering. Jeg vil komme ind på hvorfor jeg har valgt de på gældende undersøgelsesmetoder samt fordele og ulemper ved mine respektive valg. Måden hvorpå jeg har valgt at bearbejde min indsamlede empiri vil jeg beskrive samt begrunde. Dernæst vil jeg give læseren et indblik i hvilken strategi jeg har haft, set i forhold til hvordan jeg har brugt interviewene konstruktivt, i min bestræbelse på at nå frem til en konklusion. I forhold til den hermeneutiske del af opgaven vil jeg beskrive hvilke teorier jeg har valgt at tage afsæt i, i forhold til fortolkning af min indhentede empiri. Dette afsnit vil blive efterfulgt af en præsentation af den empiri, som jeg har valgt at indhente i undersøgelsen af den sociale indsats. Hvem der er en del af min empiri og hvorfor, vil blive beskrevet samt hvilke etiske overvejelser jeg har haft i min indhentelse af empirien. Da rammerne omkring selve interviewsituationen kan have indvirkning på resultatet, vil jeg i et afsnit beskrive måden hvorpå interviewene foregik. Kapitel 2 - Redegørelse for den sociale indsats og det fænomen, som den konkrete sociale indsats retter sig imod. Som tidligere nævnt har jeg valgt, at beskæftige mig med sygemeldte borgere der bliver sendt i aktivering. Jeg har valgt, at koncentrere mig om den kategori af sygemeldte borgere, der er på sygedagpenge i henhold til Lov om Sygedagpenge 14. Borgere der sygemeldes fra deres a-kasse eller deres arbejdsplads, skal indkaldes til en samtale på kommunen i henhold til Lov om sygedagpenge Ved gennemførelse af første samtale og i henhold til gældende regler jf. 15 i Lov om Sygedagpenge 16, har socialrådgiveren pligt til, at foretage en samlet vurdering af den 14 Lov om sygedagpenge 2 Lov juni Ibid. : 8 16 Ibid. : 15\n11 10 sygemeldtes konkrete behov for behandling og indsats efter Lov om aktiv beskæftigelsesindsats 17, dette for at fremme arbejdsfastholdelse, hurtigst mulig raskmelding og iværksættelse af den nødvendige indsats. Ved første samtale har borgeren været sygemeldt gennemsnitlig i 8 uger, alt efter hvilken kategori man som sygemeldt tilhører 18. I forbindelse med regeringens målsætning om at reducere sygefraværet har man ændret lovgivningen på sygedagpenge området. Baggrunden for at denne ændring er sket, er at regeringen ud fra forsknings resultater har kunnet påviser, at jo længere tid man er væk fra arbejdsmarkedet, jo svære er det at vende tilbage. Denne udelukkelse fra arbejdsmarkedet ville for at den enkelte kunne betyde, at der vil være grobund for andre sociale problemer ud over ens sygdom. En anden bevæggrund for at ændre lovgivningen var, at Claus Hjort Frederiksen, som var den daværende beskæftigelsesminister kunne konstatere, at der i denne højkonjunkturs tid, med lav ledighed og stor økonomisk vækst var mangel på arbejdskraft. Dette medførte, at fokus på de sygemeldte blev intensiveret. Man indgik derfor en trepartsaftale arbejdsgiver, kommunerne og regeringen imellem. Denne trepartsaftale resulterede i en handlingsplan, der skulle gå ind og understøtte målet for en reducering i sygefraværet. For at tydeliggøre alvoren i denne målsætning, har regeringen ændret refusionsreglerne for kommunerne i forhold til de sygemeldte borgere. Der er sket en mærkbar reduktion i refusionen fra regeringen til kommunerne i forhold til tidligere, medmindre at kommunerne formår, at aktivere deres sygemeldte borgere. Dette har bevirket at kommunerne i forhold til tidligere har ekstra fokus på aktivering af de sygemeldte. Det leder mig hen til den konkrete sociale indsats, som jeg har valgt at beskæftige mig med. Beskrivelse af Quick Care Quick Care 19 er et af de tilbud som kommunerne benytter sig af i forhold til aktivering af de sygemeldte borgere. Quick Care er en privat ejet virksomhed som gennem de sidste 3 år har udviklet et arbejdsmarkedsorienteret koncept, hvor de har specialiseret sig i at afklare og opkvalificere fysiske og psykosociale ressourcer i forhold til borgere, der på grund af sygdom står udenfor arbejdsmarkedet. Quick Care opererer i 23 kommuner landet over. De lejer sig ind i hvad der måtte være hensigtsmæssige lokaler, i forhold til formålet. Konceptet beror meget på fysisk aktivitet og der skal derfor være mulighed for tilgang til motionsredskaber. Quick Care arbejder tæt sammen med flere danske kommuners jobcentre og andre aktører som måtte være relevante i hold til den sygemeldte borger. Dette for at skabe et inter-, intra- 17 Lov om aktiv en beskæftigelsesindsats. Lov juni Lov om sygedagpenge 13 Lov juni\n12 11 eller tværfagligt samarbejde, hvor borgerens behov er i centrum, og hvor alle arbejder i samme retning. Gennem hele forløbet følges borgeren tæt i form af løbende individuelle samtaler, hvilket giver dem mulighed for at ændre og justere i det individuelle og skræddersyede program, såfremt det er nødvendigt. Quick Care arbejder ud fra et holistisk menneskesyn, hvor det hele menneske er i centrum. Desuden lægger Quick Care vægt på at deres medarbejdere er selvstændige og målrettede og besidder essentielle menneskelige egenskaber som empati, moral og respekt for det enkelte menneske. Den anvendte metode som de gør brug af i deres samarbejde med borgeren, er den motiverende samtale. Der er i øjeblikket 64 borgere 20, som er tilknyttet projektet i Stevns kommune hvoraf de 50, er borgere som er på sygedagpenge. Sygdoms omfang og diagnoser er vidt forskellige borgere imellem. Halvdelen af borgerne er visiteret på grund af en fysisk lidelse og den resterende halvdel har en psykisk lidelse eller symptomer på dette. Det faste personale i projektet består af fysioterapeuter, dertil kommer der andre sundhedsfaglige faggrupper, som er tilknyttet projektet. Gennem hele forløbet formidles den viden, som skabes om borgerens fysiske og psykosociale ressourcer, løbende til sagsbehandleren på jobcenteret. Helt konkret betyder det, at Quick Care dagligt har kontakt til sagsbehandleren i den pågældende kommune. Dette gør det muligt for sagsbehandleren at foretage relevante justeringer og tiltag i præcis det øjeblik, der er behov for det. Ligeledes deltager Quick Care i diverse møder, rundbordssamtaler og går gerne i dialog med en eventuel arbejdsgiver omkring den sygemeldtes situation. Alt sammen for at sikre de mest optimale vilkår for, at borgeren fastholdes, udplaceres eller genplaceres på arbejdsmarkedet. Overskrifterne i Quick Cares kerneområder, er aktiv deltagelse, tidlig indsats og at skabe tryghed for den enkelte. Et forløb hos Quick Care varer højst i 3 måneder, kan dog forlænges så frem det er nødvendigt, men i gennemsnit vil et forløb vare 8 uger for den enkelte 21. Borgeren som bliver visiteret af socialrådgiveren vil møde op i Quick Care til en samtale, her vil der efterfølgende blive kortlagt et særskilt program for den sygemeldte. Det tilstræbes at hver enkelt borger møder 4 gange om ugen af 2 ½ times varighed fordi 10 timers ugentlig aktivering er kravet for at kommunerne kan opnå fuld refusion for de sygemeldte borgere. Der vil dog være mulighed for, at nedskrive timeantallet 22, hvis det i samarbejde med 20 Bilag 4 s Ibid. : s Bekendtgørelse om sygedagpenge nr juni\n13 12 socialrådgiveren, menes nødvendigt for den pågældende borgers situation. Når borgeren er startet op i Quick Care, vil der hver anden uge blive lavet en vurdering. Undervejs i forløbet arbejder den sygemeldte med selvevaluering, dette sker via motiverende samtaler og på baggrund af udleverede skemaer. Ved opholdets afslutning vil der blive foretaget en slutevaluering og den sygemeldte skal udfylde et skema omkring vurdering af egen situation, dette er baseret på en subjektiv vurdering. Quick Cares hovedformål er, at få gjort de sygemeldte arbejdsmarkedsparate enten til en a- kasse eller til deres respektive arbejdsgiver. Quick Care udarbejder løbende egne statistikker over deres formåen i forhold til, at få gjort folk parate til at komme tilbage til arbejdsmarkedet. I øjeblikket har de opnået at få gjort ca. 60. %, af de deltagende borgere arbejdsmarkedsparate 23. Hvilket er en succes i forhold til deres målsætning om, at 45 % skal være arbejdsmarkedsparate på fuld tid efter et forløb hos dem og 10 % skal være delvis arbejdsmarkedsparate efter endt forløb 24. Kapitel 3 Empirisk undersøgelsesmetode. Jeg har valgt at benytte mig af tre forskellige undersøgelsesmetoder under udarbejdelsen af min opgave. Jeg lagde ud med at besøge Quick Care en hel dag. Jeg havde på forhånd aftalt, at jeg ville observere hvad der skete på stedet. Forinden den pågældende dag, havde jeg besluttet mig for, at jeg ville udføre en ikke-deltagende observation. Dette på baggrund af, at det jeg ville opnå i første omgang var at mærke stemningen og at observere relationerne inden for dette afgrænsede sociale system. Min observation var af kvalitativ karakter, da jeg ikke på forhånd havde fastlagt, hvilken fortolkning af de specifikke fænomener jeg ville studere. 25 Jeg ville danne mig et indtryk af selve projektet, uden at påvirke den daglige gang på stedet. Disse observationer skulle så lede mig hen til hvilke spørgsmål, der efterfølgende ville være relevante at stille kommende respondenterne. Jeg opdagede dog undervejs, at det var svært at foretage en ikke-deltagende observation i sin rene form 26, da det var uundgåeligt ikke at blive inddraget i samtalerne med borgerne. Det kunne ikke undgås at der opstod en vis nysgerrighed over min tilstedeværelse. Om der er tale om Rosenthaler effekten 27, er svært at sige, men da jeg under min observation kunne spore en interesse for min tilstedeværelse, kan 23 Bilag 4. s Ibid. : s Harboe, Thomas. Indføring i samfundsvidenskabelig metode.2006 s Fangen, Kathrine. Deltagende Observasjon (udleveret kompendium) s Harboe, Thomas. Indføring i samfundsvidenskabelig metode, 2006 s. 55\n14 13 det godt i sin enkelthed have haft indflydelse på hvordan jeg har registreret omstændighederne på stedet og derfor haft indflydelse på udfaldet af min observation. Jeg har deslige foretaget tre kvalitative interviews, et med en medarbejder på Quick Care og to med brugere af stedet. Jeg havde på forhånd valgt, at mine interviews skulle gennemføres som et åbent interview hvor jeg i princippet lagde op til, at det var borgeren der bestemte hvad der skulle tales om. 28 Jeg havde forinden udarbejdet en spørgeguide 29 til hvert enkelt interview, hvor der var plads til fleksibilitet i form af tilstødende spørgsmål og nyopståede mulige emner, da formålet var at få et indblik i respondents subjektive oplevelse af sin livsverden, set i forhold til det, at være i aktivering som sygemeldt 30. Jeg har valgt at foretage en kvantitativ måling, i form af udlevering af et konstrueret spørgeskema til de sygemeldte borgere. Dette med henblik på at denne kvantitative undersøgelse, vil kunne give et billede af hvilken generel holdning der er til det, at blive sendt ud i aktivering under et sygdomsforløb. Dette ville ikke være muligt, hvis jeg kun forholdte mig til de to udførte kvalitative interviews. Man kan sige, at der er tale om at teste, om de svar man får under gennemførelsen af interview, er retvisende i forhold til gennemsnittet. Dette på baggrund af, at der kan være andre faktorer der spiller ind, når man sidder i en interviewsituation, hvor man har mulighed for at uddybe sine svar, samtidig med at der foregår en interaktion respondent og interviewer imellem. Ulempen ved undersøgelser via spørgeskemaer er, at folk kan opleve, at de fastlåses i kategorier og derfor bliver i tvivl om hvad de skal svare og derfor måske undlader at svare. Grundlæggende vil jeg bruge de to metoder til at understøtte hinanden i bestræbelsen på at få besvaret min problemformulering. Jeg lagde ud med at bruge min observation til at finde ud af, hvad der foregik på stedet og hvilke relationer der var borgerne og personalet imellem. Efterfølgende har jeg så haft mulighed for, at bruge dele af mit observationsreferat til hjælp i analysen. Jeg har undladt at benytte mig af fokusgruppe-interview 31, da tilbuddet som udgangs punkt er baseret på individuel tilgang. Dette på baggrund af, at de sygemeldte borger som er i aktivering hos Quick Care, kommer med vidt forskellige forudsætninger samt sygdomsforløb. Det skal være muligt for en depressiv borger, at deltage uden at det kræver at man involverer sig socialt, hvis man ikke har overskud til det. Udførelsen af fokusgruppe-interview ville jeg ellers have fundet interessant i denne sammenhæng. Det ville kunne have skabt en 28 Kruuse, Emil. Kvalitative forskningsmetoder, (udleveret materiale) kap Bilag 5 s. 57 & Bilag 6 s Kvale, Steinar. Interview. En introduktion til det kvalitative forskningsinterview.1997 s Harboe, Thomas. Indføring i samfundsvidenskabelig metode s. 48\n15 14 debat/dialog i forhold til denne nye livssituation som de befinder sig i. Interaktionen mellem de sygemeldte, ville måske have frembragt nye vinkler, nuancer og dimensioner på emnet, hvilket formentlig både ville have været til gavn for de sygemeldte selv og mig som intervieweren. Databearbejdning Måden hvorpå jeg har valgt, at bearbejde min indsamlede empiri, i form af 3 kvalitative interviews 32, udlevering af spørgeskemaer 33 samt en dag hvor jeg observerede, er ved hjælp af transskribering, skrive referat og udarbejde statistisk materiale, på baggrund af de udleverede spørgeskemaer. Alle mine gennemførte interviews er optaget på diktafon, da alle respondenterne var indforstået med dette. Dette valgte jeg ud fra, at det derved ville være lettere for mig at koncentrere mig om, at interviewe den pågældende omkring det valgte emne 34 Jeg har valgt, at transskribere alle mine interviews, da det iflg. Kvale giver mulighed for at opdage nye ting undervejs, når man gennemlytter optagelsen og derved giver mig det bedste grundlag af analysere ud fra. Ved udførelsen af transskriberingen af mine interviews, har jeg valgt at gengive det talte i en mere flydende skriftlig form 35, dette for at det efterfølgende ville blive nemmere at læse og dermed lettere at bruge i min analysedel. Jeg har undladt at skrive ord som øh, æh, da det ingen relevans har for analysen af min problemformulering. I forhold til interviewet med Sonja, er der visse dele som jeg har undladt at transskribere, da der under interviewet kom flere personlige ting frem, som jeg ikke mener, har nogen relevans for selve opgaven. I forhold til min ikke-deltagende observation, har jeg valgt at skrive et referat 36, af de observerede hændelser, dette med henblik på at bruge informationerne i min analyse. De udfyldte spørgeskemaer, vil jeg klassificere og efterfølgende analysere dem i datamatricer 37. Da nuancerne ikke har været det væsentlige i denne kvantitative undersøgelse, har jeg udarbejdet mit spørgeskema hovedsagligt båret af lukkede spørgsmål. Hvilket har gjort at jeg har valgt dikotomi som mulig svarskategori 38. Jeg har valgt at tilføje; ved ikke som muligt 32 Bilag 2 s. 35 Bilag 3 s. 41 & Bilag 4 s Bilag 8. s Kvale, Steinar. Harboe. Interview. En introduktion til det kvalitative forskningsinterview s Ibid.: s Bilag 1. s Harboe, Thomas. Indføring i samfundsvidenskabelig metode s Ibid. s. 99\n16 15 svar, da det vil give respondenten mulighed for, ikke at svare på det konkrete spørgsmål, hvis de ikke ønsker det. Analysestrategi og kodning Efter transskribering samt gennemgang af mine kvalitative interviews prøvede jeg, at analyse mig frem til hvilke hovedtemaer der var gennemgående i mine kvalitative interviews Da jeg forinden udførelsen af interviewene, havde bestemt mig for, at de skulle foretages ud fra fænomenologiske forudsætninger, havde jeg ikke en struktureret interviewguide, som jeg kunne forholde mig til under bearbejdningen. Jeg har derfor via mine transskriberede interviews, forsøgt at finde fælles temaer fra de interviewede sygemeldte borgere. Dette vil jeg holde op imod det, som jeg observerede under en dag i Quick Care og efterfølgende beskrev i et observationsreferat. Jeg vil i min analyse tage udgangspunkt i citater fra mine interviews. Da jeg har valgt, at triangulere min interviews med en kvantitativ undersøgelse, vil jeg benytte mig af de analyserende statistikker 39 til at understøtte, de udtalte meninger med. Kapitel 4. Projektets teoretiske udgangspunkt Jeg har på baggrund af min problemformulering og min empiri, valgt at inddrage følgende teorier til brug i analysedelen; Per Revstedts teori om motivationsarbejde og Abraham Maslow`s Motivationsteori. Dette valg er truffet ud fra, at disse teorier er relevante i forhold til emnet og at de derved ville kunne hjælpe med, at afdække min problemformulering på bedste vis. Jeg har valgt at benytte mig af K. B Madsens bog om Abraham Maslow, da denne fortolkning henviser til Marslows egne værker, såsom Motivation and Personality som omhandler det konkrete emne. Min første indskydelse af valg af teori, var at benytte mig af; Stigma, af Goffman, da jeg mente, at der var en mærkbar risiko for, at de sygemeldte følte sig stigmatiseret, på grund af udelukkelse af arbejdsmarkedet og derved ikke deltagende i fællesskabet Men efter, at jeg havde gennemgået min indsamlede empiri, måtte jeg konstatere, at det ikke var det der fyldte i deres fortællinger. De var mere optaget af, hvad der konkret skete for dem lige nu og her, hvilke behov de fik tilfredsstillet i deres deltagelse i Quick Care og hvad der skulle ske med dem i fremtiden. Ikke så meget om hvilken rolle de havde i forhold til samfundet. 39 Bilag 9\n17 16 Begrundelsen for, at jeg har valgt motivationsarbejde som teori, er fordi jeg under indhentelsen af min empiri opdagede, at dette var metoden de anvendte hos Quick Care, i forhold til at aktivere de sygemeldte. Motivationsarbejde Definitionen på motivation. Ifølge Per Revstedt Motivation defineres som en menneskelig stræben efter at leve så meningsfuldt og selvrealiseret som muligt. Denne stræben er udtryk for menneskers inderste natur: at være konstruktiv, målrettet, social og aktiv 40 Motivationsarbejdet har sine rødder i den humanistiske psykologi. Menneskesynet er positivt og udgangspunktet er, at man tror på, at der i hvert eneste menneske findes en kerne af godhed og at der ikke findes nogen håbløse tilfælde 41. Alle mennesker er i besiddelse af et potentiale, der bare skal motiveres og gøres kendt for den enkelte. Tankegangen er baseret på, at intet menneske ønsker at gøre sig selv eller andre ondt, hvilket vil sige at udgangspunktet er konstruktivt 42. Ved en mulig modvillighed hos personen, opfattes det som et indirekte ønske om kontakt og modstanden er et udtryk for en tillidsprøve og en beskyttelse i form af et forsvar, alt dette for at undgå at blive afvist. Denne teori om forsvarets teori kaldes for kontaktrebus. Oversat betyder det at; det er et indirekte kontaktforsøg i form af en gåde 43. Motivationsarbejdet med borgeren er afhængig af motivationsprocessen og relationen, medarbejder og borger imellem. Relationen er kernen i motivationsarbejdet. Medarbejderen skal være i stand til, at formidle engagement, håb, tiltro, respekt, forståelse og ærlighed for, at en mulig motivering kan finde sted. Motivationsarbejdet indeholder også teorien omkring processen i arbejdet. Processen er vigtig at forstå for medarbejderen for, at bevare sit engagement i personen. Motivationsniveauet hos borgeren ændres løbende, hvilket vil sige at der i kølvandet af motivation efterfølgende kommer et rekyl 44. Her er det vigtigt at medarbejderen forstår at se positivt på denne forandringsproces for, at kunne forsætte motivationsarbejdet med personen 45. Metoder og teknikker der anvendes i motivationsarbejdet er konfrontation og kontinuitet. Konfrontationen er måden hvorpå, man fører en samtale med en latent motiveret person, det er selve metodikken i samtalen. Kontinuiteten er kendetegnende ved, at man 40 Revstedt, Per. Motivationsarbejde s Ibid.: s Ibid. : s Ibid. :s Rekyl: betyder tilbagegang 45 Revstedt, Per. Motivationsarbejde s. 81\n18 17 skaber et tidsperspektiv for personen og derved signalere, at man ikke har tænkt sig at svigte personen 46. Motivationsteorien. Jeg har valgt at tage udgangspunkt i Abraham Maslows teori om motivation. Maslows værdigrundlag er baseret på den humanistiske tilgang. Motivationsteorien indbefatter 3 principper som er grundlæggende for definitionen 47. Det første er, at det indeholder et krav om, at det bør være centreret omkring mennesket, deraf det humanistiske aspekt. Det andet er, at motivationsteorien kan både bruges i forhold til psykisk eller fysisk syge til såvel sunde psykiske raske mennesker. Det sidste krav beror på, at det bør omhandle om både de ubevidste såvel som de bevidste valg. I den forbindelse forbindes de ubevidste valg med de basale behov som personen behøver og de bevidste valg sidestilles med de vedrørende midlerne til, at få tilfredsstillet de basale behov. Motivationsteorien indeholder også et klassifikationsprincip såsom behovsbegrebet, som er det grundlæggende i denne teori. Ifølge Maslow er der en sammenhæng mellem motivation og behov. Motivations begrebets formål er, at finde en årsagsforklaring til hvilken adfærd mennesket har og hvilke drivkræfter der ligger bag denne adfærd 48. Behov er en hypotetisk betegnelse for centrale strukturer, hvori der med mellemrum foregår dynamiske(aktiverende) processer. Disse processer har foruden den aktiverende virkning også en styrende virkning 49 Maslow betegner et behov som der er aktivt for en motivator 50. Jeg vil ud fra ovenstående gøre rede for motivationsteorien grundlæggende hypoteser. Motivationsteorien indeholder 3 hypoteser 51. Den hierarkiskhypotese, multi-motivationshypotese og den funktionelle autonomi-hypotese. Den hierarkiske hypotese bygger på en grov klassifikation af menneskeligbehov. Behovene er illustreret i en pyramide. Pyramiden er inddelt i 5 forskellige lag 52 Denne inddeling tager udgangspunkt i, at alle mennesker har et medfødt hierarkisk system hvor det organiske system vil fremtræde som det stærkeste. Higen efter at få tilfredsstillet det organiske behov vil blive efterfulgt, af de 4 næste behovsinddelinger i pyramiden, sikkerhedsmæssig, socialbehov, selvhævdelsesbehov og 46 Ibid. : s Madsen, K.B. Abraham Maslow, 1981 s Ibid.; s Ibid.; s Ibid.; s Ibid.; s Bilag. 11\n19 18 behovet for selvaktualisering. Det kan dog forekomme, at der kan være forskel i styrken efter at få opfyldt de enkelte behov, ligeledes kan der være forskel på hvilket behovs-niveau vi hver især befinder os på. Dette afhænger af vores personlighedsstruktur og sammenholdt med de ydre omstændigheder som vi befinder os i 53. Jeg vil i min analyse gøre brug af Den hierarkiske hypotese. Kapitel 5. Præsentation af empirien Jeg har som tidligere nævnt valgt, at basere min udarbejdelse af min opgave på baggrund af tre kvalitative interviews. To interviews af to sygemeldte borgere og et interviews af en medarbejder i Quick Care. Jeg har valgt at transskribere samtlige interviews og efterfølgende har jeg vedlagt dem som bilag. Dog har jeg har på baggrund af en observationsdag i Quick Care udarbejdet et observationsreferat og ligeledes vedlagt det som bilag. Derudover har jeg foretaget en kvantitativ undersøgelse i form af udlevering af et konstrueret spørgeskema, til de sygemeldte. Resultaterne af disse spørgeskemaer vil ligeledes figurere i min opgave som bilag. Valg af informanterne Min sampling af respondenter har for det første beroet på, at det skulle være folk som var sygedagpengemodtagere. Den udvalgte population skulle udgøre et repræsentativt udvalg af befolkningen, som er sygemeldte og er sendt ud i aktivering landet over For det andet ønskede jeg også at interviewe en fagperson, som til dagligt arbejder med denne gruppe mennesker. Jeg kontaktede Quick Care og blev sat i forbindelse med den daglige leder af Quick Care i Stevns kommune og han indvilligede i, at deltage i mit projekt. Efterfølgende satte han mig i forbindelse med en sygemeldt borger, som gerne ville lade sig interviewe. Efter endt interview gik det op for mig, at det ikke var nok, at interviewe en borger som stod i denne situation. Under interviewet var respondenten tydeligvis påvirket af situation og derfor ekstra opmærksom på diktafonens tilstedeværelse, hvilket ifølge Harboe vil sige, at der er tale om en kontroleffekt og der vil derfor være risiko for, at respondenten ændrede sin vanlige sociale adfærd under interviewet 54 Quick Cares medarbejder og jeg snakkede frem og tilbage, om hvordan udvælgelsen af næstkommende respondent skulle foregå. Løsningen blev, at det blev en tilfældig borger, som på det givne tidspunkt ønskede at lade sig interviewe. Denne 53 Harboe, Thomas Indføring i samfundsvidenskabelig metode.2006 s Ibid.; s.41\n20 19 sampling kaldes ifølge Harboe for selvselektion 55, da den beror på tilfældig udvælgelse. Ulempen ved denne metode er, at det oftest kun er de særlige aktive eller kritiske der ønsker at deltage. Jeg har undladt, at benytte mig af fokusgruppe-interview, da tilbuddet som udgangs punkt er baseret på individuel tilgang. Dette på baggrund af, at de sygemeldte borgere, som er i aktivering hos Quick Care, kommer med vidt forskellige forudsætninger samt sygdomsforløb. Det skal derfor være muligt for en depressiv borger, at deltage uden at det kræver at man involvere sig socialt, hvis man ikke har overskud til det. Udførelsen af fokusgruppe-interview ville jeg ellers have fundet interessant i denne sammenhæng. Det ville kunne have skabt en debat/dialog i forhold til denne nye livssituation, som de sygemeldte befinder sig i. Interaktionen mellem de sygemeldte ville måske have frembragt nye vinkler, nuancer og dimensioner på emnet, hvilket formentlig både ville have været til gavn for de sygemeldte selv og mig som intervieweren. Beskrivelse af de respondenter som jeg har interviewet Jeg har valgt at præsentere borgerne med fiktive navne, hvilket vil fremgå i resten af opgaven. Præsentation af 1 borger Jesper er 40 år og uddannet klejnsmed, han har arbejdet indenfor faget i 20 år, men valgte for to år siden at prøve noget nyt. Jesper søgte derfor en stilling som serviceleder og fik den. Jesper blev sygemeldt i maj måned sidste år på grund af stress. Efter et stykke tid forsøgte han gradvist at starte op igen, men måtte opgive dette. Jesper har derfor gået sygemeldt på fuld tid siden september 09. Efterfølgende er Jesper startet op i Quick Care, hvor han går 4 gange om ugen. Efter at Jesper har været aktiveret i Quick Care de sidste 3 måneder, er han nu i den situation, at han håber på, at der ikke går så lang tid før han kan komme i gang igen, Præsentation af 2. borger. Sonja er 58 år og ufaglært. Sonja har hele sit liv arbejdet, som ufaglært medarbejder på forskellige arbejdspladser indenfor industrien. Sonja blev sygemeldt sidste år i september, på grund af sygdom i bevægeapparatet. Sonja har været i virksomhedspraktik, hvilket ikke var en succes derfor fik hun efterfølgende tilbuddet om at komme i Quick Care, hvor hun har været de sidste 4 måneder. Sonja mistede sin mand for 4 år siden, så hun bor i dag alene i deres hus. På baggrund af vurderinger fra Quick Care og i samarbejde med Sonjas sagsbehandler, er Sonja i dag indstillet til førtidspension, hvilket hun afventer svar på. I den mellemliggende tid forsætter hun sin aktivering i Quick Care. 55 Ibid.: s. 84


windows Archives - René Clausen Nielsen\nHvor bor Hestehovedet?\nI går fik jeg to besøg her på siderne, fordi en eller anden (håber virkelig ikke, at der var tale om to af hinanden uafhængige personer) havde googlet “hvor bor van nistelrooy“. Og jeg indtager da rigtignok også de to første pladser. Meget imponerende. Men jeg ved det nu ikke. Men nu vi er i […]\nTags firefox, internet-explorer, mac, Nørderi, usa, windows\nEn af de nyere spændende ting ude på det dersens net er Muiso. Det er en tjeneste, der kobler nogle af idéerne fra Pandora sammen med social software. Man downloader et lille program, som sender informationer om musiklytning til Muiso-siden, hvor man har sin egen profil (se evt. min). Desuden gemmer programmet sig også i […]\nTags ego, Film, Musik m.m., musik, Social-Software, windows\n10 Comments on Endelig er den her\nEller. Det er den ikke. Men den er pÃ¥ vej. Jeg har for fÃ¸rste gang nogensinde udsigt til at eje en splinterny computer. Desuden er det min fÃ¸rste delecomputer. Lene og jeg har taget det stÃ¸rste skridt et par kan tage – vi skal dele computer. Men den er til gengÃ¦ld top-najs. Vi bestilte den […]\nTags Nørderi, windows


Bedste PC-sager 2021: de bedste sager til gaming PC builds | Chad Wilken's\nde bedste PC-sager findes i mange former og størrelser. De vil huse PC ‘ ens komponenter enten relativt ydmygt, eller med alle E .centricitet af en Gundam design—dit opkald. Ikke alene får du langt mere for dine penge i dag, herunder RGB belysning og endda indbyggede fan controllere, de fleste moderne tilfælde er en doddle at bygge ind, samt. Hvis alt går efter planen, vil du stå tilbage med en gaming-PC, du vil være stolt af at kalde din egen.,\nde bedste PC-sager tilbyder et springpunkt til din spil-PC-opbygning, men kan også være det sidste touch, der får din maskine til at skille sig ud fra resten. Du har også et bredt udvalg at vælge imellem. Nogle af os kan lide at gå store og prangende, mens andre foretrækker en mere minimalistisk tilgang. Og selvfølgelig kan du købe en forudbygget gaming-PC, hvis du vil, men de fleste vil fortælle dig, at det ikke er det samme som at lægge dit eget blod, sved og tårer i en PC-sag, der afspejler dit sande indre tech-head.,først skal du tænke på, hvor stort bundkortet du vil bruge, og hvor meget lagerplads du skal bruge, før du kaster penge rundt. Ikke mindst: hvor stort er dit grafikkort? Hvis du ikke tager disse overvejelser, før du køber en PC-sag, kan du ende med at skulle sende den lige tilbage igen.\nen pc i fuld størrelse understøtter de gigantiske e-at.-tavler, men vil tage et ton plads under eller på dit skrivebord. Small form factor-sager som NZXT H200i kan kun plads til Mini-ITX boards, og kan være begrænsende for andre komponenter, som store Gpu ‘ er., Mid-to .er PC-sager er et meget mere almindeligt valg, der understøtter alle at.og en håndfuld E-at. – tavler. Størrelse betyder faktisk noget.\nNår du har besluttet på sagsstørrelsen, sker den sjove del næste gang. Der er snesevis af funktioner og muligheder, du kan overveje som I/O-porte, kølekonfigurationer, vinduer, luftstrøm, belysning til at starte. Bare tag et kig for dig selv.\nmeget ligesom den oprindelige Cooler Master Cosmos, C700P er en heftig bæst med en tilsvarende stor prisseddel. Vi vil dog hævde, at det er værd at udgiften., Et smukt styrdesign, buet glaspanel og slankt farveskema matches af funktioner, der understøtter selv de mest avancerede komponenter (inklusive e-at.bundkort og store GPU ‘ er).\net større fodaftryk betyder, at du heller ikke bliver skubbet til plads, hvilket gør det til en fornøjelse at bygge ind. Derudover er RGB-belysningen subtil nok til, at den ikke distraherer dig, mens du spiller. Ja, det er meget at bruge på et kabinet. Men de, der er villige til at gå ud på en bygning, får en sag med alt, hvad de har brug for for at skabe en fantastisk PC.,\nvil du have flere fulde tårnanbefalinger? Se vores guide til den bedste fuld tårn sag.,\nOne of Corsair’s more recent cases, the Carbide 275R, might just be the ultimate minimalist’s case., Bortset fra et lille “sejl”-logo på frontpanelet, grøfter 275R yderligere branding af hensyn til et rent design til stilen-besat. Selvom designet kan være minimalt, er funktionaliteten ikke.\ni modsætning til N..ts tilsvarende minimale S340, kan Carbide 275R understøtte en 360 mm radiator foran og op til seks 120 mm fans. Med en beskeden pris på $80 er 275R en god sag for begyndere såvel som avancerede brugere, der ønsker at oprette en slank brugerdefineret løkke.,Phanteks har lavet nogle utrolige sager gennem årene, men Evolv.skiller sig ud som et fremragende chassis til alle, der leder efter en mid-to .er-instans med lidt noget ekstra. Det ekstra er evnen til at glide to systemer i sin behagelige form—der er plads til et IT. – system i toppen for at gå over det vigtigste at. – system. Det er lidt af en klemme for sikker, men det er muligt.\nHvis dine krav ikke er helt så vanvittige, så finder du det rummeligt at bygge ind, og der er nok pæne små detaljer og funky designvalg til at dække næsten enhver bygning, du har i tankerne., Der er plads til alt-i-en flydende kølere i toppen (op til 360mm) og foran (op til 420mm), den leveres med et universelt ventilatorhub, tre Phanteks Premium 120mm fans og har kabeldækkende klapper bagpå, så det ser godt ud, uanset hvilken side du ser på. Du kan også skubbe en ærlig latterlig mængde opbevaring ind i den.\ndet har et overdækket frontpanel med et støvfilter bag det, hvilket påvirker luftstrømmen, så de, der ønsker at bygge brugerdefinerede sløjfer, vil måske se efter et NetFront system i stedet, men ellers er der så meget at elske her., Du behøver ikke at bygge to systemer i det for at føle, at det er penge godt brugt, og det er ikke så mange penge i første omgang, givet hvor dygtig den er, og hvor godt det ser ud.\nNZXT H210i er en lidt opdateret version af H200i, der kan prale af en USB-3.1 Gen Type 2-C-port på frontpanelet. Bortset fra, at det er den samme sag, som i sig selv er hovedsageligt en miniature version af vores favorit mid-tower, H710i. Bygget til at understøtte mini-ITX bygger, H210i handler om emballage en high-end-system til et kompakt, minimalistisk pakke.,\nsom sin større bror er sagen udstyret med n..ts smarte hub og inkluderer også to fans og en RGB LED-strimmel. Med rigelig støtte til væskekøling og komponenter i fuld størrelse er H200i det perfekte kompromis mellem mindre IT.-bygninger og større mellemstore tårne.\nHvis mini-IT.er dine ting, se flere anbefalinger i denne vejledning til de bedste mini-it. – sager.,”>\nIf you’re the type of gamer that requires total concentration, a quiet PC case can be critical., Når din PC begynder at varme op, og fans begynder at blæse i fuld kraft, kan din engang tavse PC hurtigt blive til noget, der ligner en brølende jetmotor. Det er tidspunkter som disse, når en stille PC-sag kan komme godt med, og intet gør jobbet helt som Cooler Master ‘ s Silencio-serie. Silencio S600 mid to .er ser enkelt ud på ydersiden, men interiøret er fyldt med intelligent teknik og lyddæmpende materialer i høj kvalitet for at hjælpe med at drukne unødvendig støj., Normalt kommer dette med et alvorligt kompromis for luftstrømmen, men S600 gør et ret anstændigt arbejde med at flytte luft og holde tingene kølige på trods af sine tavse egenskaber.\nHvis du leder efter en semi-lydløs bygning, men også vil vise dine komponenter, kommer S600 i en hærdet glasversion eller en stålversion, hvilket giver dig en vis fleksibilitet til dine egne specifikke behov. Sagen er udstyret med to 120 mm p .m-fans og tilbyder anstændig væskekølingsstøtte med radiatorer op til 280 mm i størrelse., Hvis du leder efter noget lidt mindre, giver Cooler Master også den mat.-venlige S400. når vi taler om rummelige bygninger, er Corsair Obsidian Series 1000D en behemoth af en PC-sag klar til at huse de største og dårligste systemer. Stående højt på et svimlende 27,3 tommer, har dette “super-tårn” plads nok til at rumme 18 fans og op til fire massive radiatorer installeret samtidigt.,\nud over den stjernernes kølestøtte har 1000D et unikt triple-kammer-design med praktiske opbevaringsrum i fransk dørform og teleskopiske radiatorbakker for nem installation. Fordi det er 2021, er der selvfølgelig også et RGB-oplyst frontpanel I / O med indbygget smart belysning og ventilatorstyring med tilladelse fra Corsairs integrerede Commander Pro-controller. Obsidian 900D har længe været et top valg for massive, over-the-top bygger og det passer kun, at 1000D var designet til at banke det fra sin trone.,dit: Newegg)\nInitially known for its silent power supplies and fans, be quiet!, kom ind på case-markedet med en stor splash og har gjort det ganske godt i en kort periode siden den første case-lancering i 2014. En af de nyere kasser, Dark Base Pro 900, er stadig et af vores stærkt anbefalede fulde tårne takket være det slanke design og entusiastvenlige interiør.\nden mørke Base Pro 900 er stor nok til at understøtte de største bundkort og radiatorer op til 420 mm i størrelse. Sagen har også total modularitet med muligheder for et omvendt bundkortlayout og endda nogle smarte funktioner som trådløs chargingi-opladning og forudinstalleret LED-belysning.,\ndet værste ved Lian-Li PC-011 Dynamic er, at dens brugsanvisning er uforståelig. Hvis du allerede ved, hvordan man bygger en PC, skulle det dog ikke være for svært at sammensætte den.\nFor det meste, det er en standard hærdet glas mid-tower tilfældet med et par klokker og fløjter at gøre det hele værd, den varige trial and error at PC ‘ en bygning erfaring. For en har den tre aftagelige paneler-en på forsiden og en på hver side. Dette giver naturligvis en nem installation., Inkorporering af en væskekøler i sit udsatte loftområde er en ubesværet virksomhed.\nNår alt er på plads, forudsat, at du har den eftertragtede Razer Udgave af PC-011 Dynamiske, du kan komme i gang tilpasning af belysning ordninger i tri-slange selskabets Synapse 3 software, koordinere det med dine andre Razer enheder undervejs.


FCM-spiller raser ud\nFilip Novák forstår ikke… hvorfor han stadigvæk spiller i Herning.\n-\tJeg er stadig meget skuffet over, at det ikke lykkedes at finde en ny klub til mig…\nSådan siger Filip Novák til Herning Folkeblad, efter FCM-backen ikke forlod Superligaen på transfervinduets sidste dag, selvom der skulle have været interesse fra Italien, Holland, Belgien og England. Dette forstår Filip Novák ikke helt.\n- Jeg aner ikke, hvad der gik galt. Det har jeg spurgt mig selv om flere gange i ugens løb - og samme spørgsmål har jeg stillet til min agent (tjekken Viktor Kolár, red.) og FC Midtjylland, siger FCM-backen og afslutter om muligheden for at tage til samarbejdsklubben Brentford.\n- I sidste ende var Brentford min eneste mulighed for et klubskifte i dette transfervindue. Jeg sagde ja til at blive udlejet til Brentford, men forhandlingerne kom for sent i gang. Man nåede ikke at gennemføre papirarbejdet i tide…