Lån til tandlæge - Få dit smil tilbage | Lendo\nLån til tandlæge via Lendo\nVi går ud fra, at du er kommet herind, fordi du søger information om lån til tandlæge. Måske har du brug for at gå til tandlægen, men du har ikke råd. Vi kender det godt. Et tandlægebesøg er ikke noget, vi typisk sparer op til. Det kan være demotiverende at spare op til noget, der ikke er en fantastisk oplevelse.\nDet kan ske, at vi kan komme i situationer, hvor vi får brug for et lån til tandlæge. Ingen kan forudse at vågne op en dag med smerter i en tand. Det er heller ikke til at forudse, hvor mange penge tandlægen vil have for at ordne smerterne i din tand.\nLån til tandlæge er en meget reel sag. Det er alle sager sådan set, men ingen skal gå rundt med smerter og bekymringer, fordi de ikke har råd til at gå til tandlæge.\nHvordan kan Lendo hjælpe med lån til tandlæge\nSkab bedre mulighed for lån til tandlæge\nHvilke andre lån end lån til tandlæge kan jeg søge via Lendo?\nÅrsagen til at et lån til tandlæge er okay at tage\nLån penge her hos Lendo og sammenlign lån fra flere banker og låneudbydere. Vi giver dig mulighed for at tage et privatlån, som du har fået hjælp til at vurdere at være det billigste lån for dig. Om det er lån til tandlæge eller til andre formål, det blander vi os ikke i.\nLån til tandlæge via vores låneberegner og få svar i løbet af 24 timer. Når du udfylder vores låneberegner, er det gratis og uforpligtende. Du kan søge om andet end lån til tandlæge. Ingen blander sig i, hvad du vil bruge pengene på. Hvis du har tandpine, vil vi dog håbe, at du tager et lån til tandlæge, så du ikke går rundt med smerter.\nI løbet af 24 timer vil du modtage lånetilbud fra banker og låneudbydere. Derefter er det op til dig, hvilket lån til tandlæge, du vil vælge. Dine behov er i fokus, når du bruger vores sammenligningstjeneste. Det er vores største mission at sørge for, at du tager et lån til tandlæge, som du kan være tryg ved.\nBemærk at et lån på 10.000 er det laveste du kan låne via os. Så hvis tandlægeregningen er under 10.000 kroner, kan du altid sætte resten ind på din opsparing. Som sagt behøver hele beløbet ikke være et lån til tandlæge. Det blander vi os slet ikke i. Du er selvfølgelig også meget velkommen til at låne mere end 10.000. Du kan faktisk låne helt op til 500.000 - både ved et nyt lån og ved et samlelån. Samlelån kan du læse mere om i næste afsnit.\nEr økonomien ikke for god i forvejen? Er du bange for, at du ikke kan få lov til at låne? Det er aldrig en skam at spørge. Det værste der kan ske er, at du får et nej. Du betaler intet for at bruge vores låneberegner. Det er en service til dig, så du kan undersøge dine muligheder for et lån til tandlæge og mange andre ting.\nVi har muligvis en løsning til dig. Har du mange lån i forvejen? Eller måske blot et lidt for dyrt lån? Har du på fornemmelsen, at du godt kunne have lånt penge billigere et andet sted, dengang du optog lånet? Vi vil gennemgå, hvad du kan gøre, hvis du har ét dyrt lån, og hvis du har mange små lån. Et lån til tandlæge er nødvendigt, så du ikke går rundt med smerter. Det er vigtigt at have råd til det. Læs videre nedenfor.\nEr du træt af at afbetale til et dyrt lån? Det er nemt at undersøge, om det kan blive billigere. Ved en refinansiering af lån kan du tage det samme lån hos en anden bank eller låneudbyder. Låneudbyderen vil kontakte den gamle låneudbyder og indfri dit lån med dit nye, billigere lån.\nHar du mange små lån, er det muligt at samle dem til ét lån. Overvej hvor mange penge du betaler i gebyr for hvert lån du har. Det løber hurtigt op i mange penge hver måned. I vores låneberegner kan du indtaste alle dine små lån, som du gerne vil samle. Du kan i samme omgang indtaste det nye lån til tandlæge. I løbet af 24 timer vil du få lånetilbud, som du kan sammenligne. Du kan samle lån for op til 500.000 kroner. Et samlelån kan give dig luft i økonomien til at kunne tage lån til tandlæge og få dit smil igen.\nNogle steder er det muligt at få et rentefrit lån til tandlæge. Det kræver dog, at du betaler lånet ud inden for et bestemt antal måneder. Her hos os er det muligt at tage et lån med en løbetid fra 1 til 12 år. Der er renter på de forbrugslån vi formidler, men der er større frihed til selv at vælge afdragsperioden via de låneudbydere og banker vi samarbejder med.\nDet kan være, at du har brug for et lån til tandlæge, som ikke går for meget ud over dit månedlige rådighedsbeløb. Du har mulighed for at vælge en længere afdragsperiode for at bibeholde din økonomiske frihed hver måned. Jo længere afdragsperiode jo lavere vil dit månedlige afdrag være.\nDa vi formidler forbrugslån, er det faktisk muligt at låne til lige det, du har lyst til. Vi udbyder ikke kviklån, så du får ikke lånet ind på kontoen i løbet af 15 minutter. Dog hjælper vi dig med at tage et billigt lån til tandlæge og alt muligt andet, du har brug for.\nMange tager et billån hos os, fordi de finder ud af, at det er billigere end hos selve bilforhandleren. Andre tager lån til renovering af boligen, fordi de ikke skal stå til regnskab for hvad, de bruger pengene på, når de tager et lån uden sikkerhed via os. På samme måde kan du også bruge pengene som et ferielån eller andet, du har brug for og lyst til. Hav dog altid en plan for dit lån og læg gerne et budget, inden du låner penge.\nDet kan være svært at kaste sig ud i at bruge penge på en tandpine. Du havde måske lige glædet dig til at bruge pengene på noget andet? Eller du havde tænkt dig, at hvis du skulle tage et lån, så ville det være til noget lidt mere spændende end et lån til tandlæge?\nVi forstår det godt. Og så er det ovenikøbet svært for mange at tage til tandlægen, fordi de har tandlægeskræk.\nMen det kan desværre have negative konsekvenser, hvis du ikke gør noget ved tandpinen. Udover smerterne kan misligholdelse af tænderne i værste tilfælde betyde, at de rådner og ryger ud. Når det sker, kan det endda være, at du er nødt til at tage et endnu større lån til tandlæge. Så vi vil anbefale, at du finder en løsning. Det skal selvfølgelig være en løsning, der passer til dig og din økonomi. Hvis du har tandlægeskræk, findes der tandlæger, der er specialiserede i at hjælpe dig med din tandlægeskræk.\nDet første du kan gøre, er at udfylde vores låneberegner og få det bedste lån til tandlæge. Du forpligter dig ikke til at sige ja til et lån til tandlæge, hvis du ikke får et, der matcher dig. Men vi håber, at du får gjort noget ved tandpinen hurtigst muligt.\nLån til tandlæge FAQ\nHvor meget kan man låne til tandlæge via Lendo?\nMan kan låne lige fra 10.000 til 500.000 til tandlæge. Det er op til en selv, hvor meget man vil låne. Hvis man har andre låneformål, kan man i samme omgang låne til mere end tandlæge.\nEr det fornuftigt at tage lån til tandlæge?\nDet korte svar er “Ja!”. Hvis man ikke har penge til at få ordnet sin tandpine, vil vi anbefale, at man tager et lån til tandlæge. Det er ærgerligt at gå rundt med ondt i tanden, fordi man ikke har penge til at komme afsted til tandlægen. Det kan desværre have negative konsekvenser, hvis man lader en tandpine være.\nKan man få et lån til tandlæge med det samme via Lendo?\nDet er ikke muligt at få udbetalt lånet i løbet af 15 minutter, som man kan ved nogle kviklånsudbydere. Vi vil gerne have, at man vælger det bedste lån til tandlæge. Derfor får man i løbet af et døgn efter man har udfyldt vores låneberegneren forskellige lånetilbud. Vi kan hjælpe med at finde det bedste lån, så man ikke kommer til at stå med et for dyrt lån på grund af et tandlægebesøg.\nHvad gør man, hvis man ikke endnu kender den præcise pris hos tandlægen?\nTandlægen vil altid kunne give et cirkatal på, hvad det koster for den behandling, man skal have. Hvis man er i tvivl, om det kan blive dyrere, er man velkommen til at låne lidt ekstra. Vi blander os ikke i, hvad man bruger pengene til. Det er helt op til en selv, om man vil bruge sit lån til tandlæge til andet end tandlæge.


Hem » Kroatien » Istrien » Pula » CIP761\nDette usædvanlige feriehus ligger i en sidegade og er yderst stilfuldt indrettet efter nutidens krav til moderne komfort. I stueplan ligger den elegante opholdsstue med køkken og spisestue. I samme plan ligger wellnessområdet med vinduesfront ud mod poolen og terrassen og det frodigt grønne. Hvad der gør ferien endnu bedre er det udendørs område med køkken, kamin og desuden kan I parkere to biler i garagen i souterrain. På den indhegnede grund er der yderligere tre parkeringspladser. Ud over med trappe, er etagerne også forbundet med elevator. Den store dejlige overdækkede terrasse er en af husets andre store fordele. Oplev også Pula med mange kulturelle og historiske attraktioner. I kan også bestille en yderligere rengøring og en kok på stedet.


amerikanske diffus kode coffre casino\nnærmeste casino til minot nd\nI oktober, verdens største casino hub sendt en 8.8 procent år-til-år stigning til MOP21.82 milliarder dollars (milliarder)—sin bedste måned siden januar 2015, når GGR udgjorde MOP23.84 mia amerikanske diffus casino sikker kode. Regeringen, men er ikke røre fra sin konservative prognose til 2017, på trods af casino industrien er stabil bedring.\nPaulo Martins Chan, leder af Gaming Inspektion og Koordinering Bureau (DICJ), der for nylig mødtes med city state ' s seks casino operatører efter hændelsen for at minde dem om lokale love amerikanske diffus kode coffre casino. Det er også markerede, at tredje måned i træk med år-til-år vækst i Macau, som indspillede sin første væksten i August lige efter 26 måneders tilbagegang nærmeste casino til mobile i alabama.\nFå de seneste gambling nyheder fra Calvin Ayre. Chui, i særdeleshed, er at holde sig til hans forventninger om, at økonomien vil "vokse ved lave enkelt-cifre i 2017." På en briefing i Macau, den administrerende direktør sagde, at hans indtægter mål af MOP200 milliarder (milliarder) til 2017 forbliver uændret nærmeste casino til minot nd. Macau ' s oktober vækst, hvilket oversteg analytikernes forventninger, blev tilskrevet nyåbnede casino resorts, der øgede udgifter i særlige administrative region.\nLøn udvalg af casino forhandler


Sådan børnesikrer du din tablet | Smartbite\nTablets er allerede en integreret del af undervisningen i flere skoler og daginstitutioner, da undersøgelser viser, at nogle børn har lettere ved at regne og stave med en skærm i hånden. Denne udvikling har også påvirket antallet af tablets i hjemmet, hvor mange forældre drager fordel af tablettens mange muligheder. Den stigende interesse for tablets gør nødvendigheden for regler og kontrol større, da der gennem en tablet er ubegrænset adgang til film, serier, apps og billeder. Men hvordan børnesikrer man sin tablet og skåner dem for upassende indhold? Vi har nedenfor opstillet gode råd til de tre mest populære tablets: iPad air, Samsung Galaxy og Sony Xperia.


Torsdag eftermiddag lød startskuddet til det fjerde Folkemøde i Allinge på Bornholm. I år var det borgmester Winni Grosbøll og statsminister Helle Thorning-Schmidt, der bød velkommen.\n”Velkommen til Folkemøde 2014. Velkommen til Bornholm”.\nSådan lød ordene, da Bornholms regionsborgmester Winni Grosbøll på Cirkuspladsen i Allinge åbnede Folkemødet, der løber af stablen torsdag, fredag, lørdag og søndag.\n”Folkemødet er blevet stedet, hvor hele Danmark mødes og vender politik og stort og småt i en afslappet ramme,” sagde borgmesteren.\nHun bemærkede, at der netop er gennemført en måling af, hvilke ord danskerne forbinder med Folkemødet.\n"Det ord, der kom ind på førstepladsen, var "Bornholm". Men derudover er det ord som ”politikere”, ”politik”, ”debat”, ”folkeligt”, ”festligt”, ”sommer” og ”mange mennesker”, som danskerne forbinder med Folkemødet,” sagde Winni Grosbøll.\n"Danmarks smukkeste kulisse"\nStatsminister Helle Thorning-Schmidt slog i sin tale fast, at Folkemødet hører hjemme i netop Allinge, som hun betegnede som ”Danmarks smukkeste politiske kulisse”.\n"Jeg er en stor fan af traditioner, og jeg er ikke i tvivl: Folkemødet og Bornholm kører sammen,” sagde statsministeren.\nHun bemærkede, at da det første Folkemøde fandt sted i 2011, håbede arrangørerne, ”med vanlig bornholmsk beskedenhed”, at der ville komme 2000 mennesker. Der kom i stedet 10.000. Året efter var det tal steget til 30.000, og i fjor var man kommet op på over 50.000 deltagere.\n"Jeg tør ikke gætte, hvor vi ender i år, men jeg tror, at der kommer mange flere end 50.000 deltagere. Det er meget godt gået,” sagde Helle Thorning-Schmidt.\nBagefter var der musik og sang ved Povl Dissing og Søren Huus, efterfulgt af dirigent Michael Bojesen og vokalgruppen Ars Nova Copenhagen.


Forskel på god og dårlig kunst | Information\nDet er ikke - til forskel hvad nogle fejlagtigt tror - kunsthistorikerens fornemste opgave at diktere smagsdomme ned over alt og alle\nMed stor interesse har jeg fulgt Informations kunstdebat i de sidste par uger. Dis-kussionerne har kredset om forsøget på at definere kunst, samt om kravet til, kunsthistorikere, kuratorer, kunstkritikere om at gøre det. I den forbindelse er det relevant at se på den meget udskældte og til tider dogmatiske amerikanske kritiker Clemment Greenberg (CG).\nCG var fortaler for den amerikanske abstrakte ekspressionisme. Han er siden '1960'erne blevet kritiseret - til tider berettiget - for sin arrogante måde at forholde sig til kunsten på. Ikke mindst for at ignorere megen kunst.\nDet var klart CG's opfattelse, at der på den ene side var kunst, som han gad at bruge tid på og på den anden side en hel del kunst, som han ikke fandt værd at beskæftige sig med.\nSom kritiker var CG meget selektiv. Flere kunsthistorikere finder dette problematisk for det senere billede af den amerikanske kunstscene. Her er nogle kunstretninger frem for andre kommet til at stå frem, og man kan let få det billede, at der i 40'erne og 50'ernes USA, ikke eksisterede megen anden kunst end den abstrakt ekspressionisme.\nHvis man ser bort fra CG's dogmer og arrogance, er han imidlertid interessant, ikke mindst i en diskussion af kunst og ikke-kunst. Jvf. CG lander mange mennesker, i forsøget på at definere kunst på, at kunst er identisk med god kunst og alt andet ikke er kunst.\nDette er en interessant iagttagelse, som jeg mener er blevet understøttet i flere indlæg i Information i den seneste kunstdebat.\nCG mente, at ovenstående antagelse var problematiske af to årsager. For det første mente han ikke, at man kan definere kunst. Han henviste til Dumchamps pissekumme, der sprængte rammerne i det øjeblik, den blev institutionaliseret gennem en plads på museum. På ét sekund blev den betragtet ud fra et andet regelsæt og med et andet fokus end i pissekummens oprindelige miljø. Kummen var først ikke-kunst, for i det næste sekund at blive det.\nFor det andet var det ifølge CG det uinteressant overhovedet at forsøge at definere kunst. I stedet skal fokus rettes mod et mere frugtbart sted - med forsøget på at definere god og dårlig kunst. Denne definition af god og dårlig kunst er individuel fra betragter til betragter, fra kunstner til kunstner, fra kunsthistoriker til kunsthistoriker og fra kritiker til kritiker. Og det er der ikke noget problematisk i. Det problematiske opstår ved forsøget på at objektivere denne opfattelse og ophæve den til endegyldige sandheder, hvilket mange fejlagtigt har hævdet at CG forsøgte.\nCG's udgangspunkt var marxistisk i tråd med Frankfurterskolen, inden for hvilken Habermas blev en af de centrale skikkelser. I opgøret med den positivistiske tankegang, talte Habermas om en humanistiske videnskab - en hermeneutisk videnskab baseret på fortolkning. Denne tankegang åbnede op for en værdiladet videnskab. Der blev åbnet op for individuelle tolkninger.\nCG's (og dermed ikke nødvendigvis alles) kriterium for god kunst, var et krav om æstetisk indhold. Ikke et æstetisk indhold alene, men hvis ikke værket havde et æstetisk indhold, fandt han det uinteressant. Kunsten skulle afprøve grænser og måtte gerne chokere - kunsten skulle røre ham. Og megen kunst rørte ham ikke. Store dele af kunsten fra 60erne og frem, mente CG hovedsageligvis var 'ide' og virkede dermed ikke i sig selv særlig interessant på ham.\nDet ikke er så interessant at prøve at fastlåse begrebet kunst, da det er et begreb, der altid vil være i bevægelse og aldrig er til at indfange. Det er derimod vigtigt at være bevidst om individuelle og subjektive udgangspunkter for holdningen til et værks kvaliteter.\nDer findes kunst der 'lykkes', og kunst der ikke 'lykkes', men vurderingen af dette er højst individuel, hvilket ikke gør disse vurderinger uinteressante, men blot åbner op for at kunst kan betragtes og tolkes på mange måder afhængig af kontekst og forudsætninger.\nDet er dermed heller ikke - til forskel for hvad nogle fejlagtigt tror - kunsthistorikerens fornemste opgave at diktere smagsdomme ned over alt og alle.\nDerimod ser jeg det som kunsthistorikerens fornemmeste opgave, at bore sig ind i værket og de forskellige diskurser omkring dette, for at åbne op for - og hjælpe betragteren til - fordybelse og mulighed for, at opleve den rigdom og kompleksitet af følelser og holdninger, det enkelte værk og hele kunstens verden indeholder.


Om denne site\nHvad er godt og hvad er mindre godt?\nAt jeg her især fokuserer på ting, der i større eller mindre grad har irriteret mig. Det betyder, at denne tekst kan fremtræde overvejende negativ, fordi jeg ikke vil udpensle de gode ting (som dog er de fleste).\nDette er derfor ikke nogen anmeldelse af systemet; men lidt brok over noget, der kunne være gjort bedre.\nEn Ubuntu installation går efterhånden så let, at den sædvanlige jamren fra mange sider over, at Linux er svært - og at det kun er for nørder, den holder bare ikke!\nPrisen for dette er dog, at man som bruger stort set ikke får nogle valg under installationen; man må pænt tage imod, hvad Cononical har fundet på. Det kan man så så (hvis man alligevel er bare lidt nørdet) lave om på.\nDet forekommer mig, at stabiliteten af det grafiske system (Unity) er blevet bedre end på forrige version (12.04). Den tidligere version gav af og til fejlmeddelelser. Disse fejl havde dog tilsyneladende ikke nogen konsekvenser, som jeg bemærkede; men det efterlader unægteligt et dårligt indtryk. Jeg har ikke set noget tilsvarende på 14.04.\nI modsætning til tidligere kan man nu vælge at lade de enkelte programmers menuer fremkomme i det enkelte programs eget vindue i stedet for helt oppe i toppen af skærmen. Det savnede jeg meget i det gamle system, så det anser jeg for en stor forbedring.\nAt installere programpakker fra "Software Center" i de tilbudte versioner kræver stort set blot et museklik. Det bliver lidt sværere, hvis man gerne vil have en nyere version, end den Canonical tilbyder - herom senere.\nNogle af de programmer, jeg har måttet efterinstallere er:\nUnison (replikering af filsystemer - brugt som en slags backup)\nEmacs (editor og ellers lidt af hvert)\nGuvcview (tillader brugen af indbygget web-cam)\nGcolor2 (hug en farve fra skærmen til brug i f.eks. billedbehandling)\nOpen Clipart (just det - cliparts uden copyright)\nCUPS pdf printer (driver der tillader enkelt at printe til PDF fil)\nOg så er der lige et hængeparti med den indbyggede kortlæser.\nI modsætning til tidligere, så bliver GIMP ikke installeret automatisk i denne version; men programmet er dog med i "Software Center", så det er enkelt at få det. Som fotograf er det et program, jeg absolut ikke vil undvære.\nDet ser også ud til, at den meget kedelige "save as" fejl, der var i tidligere version, er afhjulpet. Det betyder, at man kan gemme billeder med "Save as" eller "Export as" uden at GIMP crasher. Jeg har en formodning om, at den tidligere fejl lå i Unity og ikke i GIMP selv - jeg ved det dog ikke.\n2 - Unison\nEt program der på en nem måde gør det muligt at synkronisere to filsystemer. Jeg bruger det nærmest som back up program, selv om det egentlig ikke er et "ægte" sådant. Ulempen kan være, at bliver en fil utilsigtet slettet, og det forbliver uopdaget, så vil denne sletning også brede sig til sikkerhedskopien ved næste kørsel. Det jeg dog normalt ikke haft problemer med. Bl.a. fordi jeg altid har to back up diske, som jeg så veksler imellem.\nEn HTML editor - der vist nok også kan bruges til mange andre sprog. Programmet Quanta, som jeg tidligere brugte, vedligeholdes ikke mere, og desuden er de (X)HTML konstruktioner, dette program understøttede, jo ved at gå af mode.\nEfter en kort tilvænning er jeg godt tilfreds med Bluefish. En HTML editor, som ikke ødelægger layoutet på den skrevne kode. Dette i modsætning til nogle af afskyelige WYSIWYG editorer, der tidligere fandtes.\nNå - programmer af denne art er vel ikke så udbredte i disse Facebook tider!\n4 - Emacs\nAlle editorers moder! Den kan til alt held stadig fås - softwareverdenens schweitzerkniv. Den ville jeg meget nødig undvære. Den kunne der skrives tykke bøger om. Det vil jeg undlade her - blot konstatere, at den ligner sig selv.\n5 - Guvcview\nSikke et navn! Men det er et lille program, som det var nødvendigt at efterinstallere for at få det indbyggede web-cam til at virke. Forhåbentlig kun når jeg selv vil - men man ved jo aldrig i disse overvågnings "1984" tider\n6 - Gcolor2\nEn "nice to have" ting til at sample en farve fra skærmen, så den kan bruges i billebehandling f.eks. Giver også mulighd for at finjustere en farve som (r,g,b) både i decimal og hex.\n7 - Open Clipart\nTonsvis af småtegninger, der ikke er belagt med copyright e.l. Så de kan frit benyttes.\nDer dog en dråbe malurt i bægeret. De er organiseret ikke efter emne eller tema; men efter ophavsmandens (damens) navn. Det gør det meget besværligt at finde en tegning, der illustrerer et bestemt emne, stemning eller situation. Især når det tages i betragtning, at der er 13.396 tegninger fordelt i 1.048 direktorier!\nIndtil videre har jeg som en slags løsning gjort det, at jeg har lavet en liste (en tekstfil) med alle filnavne. Filnavnene indeholder nemlig både et led med forfatternavn og et led med emne. Man kan jo så søge efter et emne med grep, emacs eller hvad man nu finder bekvemmest. Måske ikke ideelt; men på kort sigt trods alt en måde at finde nålen i høstakken på.\nBrug af disse cliparts i PDF filer\nI forbindelse med udarbejdelsen af et LibreOffice document som skulle bruges til en folder i en forening, jeg er medlem af, ville jeg indsætte nogle af disse cliparts i dette dokument. Da filen herefter skulle sendes til folk, der skulle trykke den, så skulle den eksporteres til PDF format, da man ikke kan regne med, at modtageren kan læse ODT eller DOCX formater, så layout og skrifttyper tolkes korrekt - det viser erfaringen.\nDet viste sig, at størstedelen af teksten blev konverteret til grafik, det vil sige teksten bliver omdannet til et billede af tekst og man mister dermed evnen til at kunne søge i teksten, ligesom diverse aliasing artifakter kan opstå og gøre kvaliteten i udskriften for dårlig.\nDet viser sig, at det var de omtalte cliparts, der var årsagen. Det er PNG filer, hvor man har udnyttet dette formats evne til at have transparente lag; det vil sige figurerne kan være helt eller delvist gennemskinnelige. Fordelen er, at en sådan figur kan anbringes på en hvilken som helst baggrund uden at der opstår et hvidt rektangel omkring figuren. Men da PDF ikke understøtter denne egenskab (i det mindste ikke de PDF versioner, jeg har til rådighed), så skal billedernes gennemskinnelighed fjernes.\nNu viser det sig, at det er muligt at redigere billeder med eksterne programmer direkte i LibreOffice. Man kan således åbne billedet i f.eks. GIMP og så fjerne, hvad der i GIMP terminologi kalder billedets alfa layer som styrer gennemsigtigheden. Så billedet ganske vist en hvid baggrund; men skal det bruges på en i forvejen hvid baggrund, så ses det ikke. Derved undgår man, at store dele af teksten bliver til et rasterbillede ved PDF konverteringen.\n8 - CUPS (Common Unix Printing System)\nPå mit tidligere system var en CUPS PDF printerdriver installeret som standard. Det var den så ikke længere, hvorfor jeg selv måtte gøre det. På denne måde kan man "udskrive" dokumenter f.eks. et Firefox web skærmbillede direkte til en PDF fil uden at bruge papir (som jeg kun sjældent benytter). Det er ofte enklere end at gemme web siden som HTML med billeder og det hele. Især hvis filen efterfølgende skal sendes til tredie part. Eller hvis siden blot skal gemmes til eget brug, f.eks. et kontoudtog fra netbank.\nDen indbyggede kortlæser til SD kort virker ikke. Det har indtil videre ikke været mig muligt at finde en driver til den. Så jeg kører med en ekstern USB kortlæser. Den har desuden den fordel, at den kan læse også ældre kort typer som f.eks. Compact Flash. Da jeg stadig har mit Nikon D300 kamera (som bruger CF kort), så ville jeg måske alligevel være nødt til at bruge en ekstern læser.\n'De Lyse Sider' senest opdateret: Tue Sep 18 10:48:13 2018


▷ Køb Max Ranger Luftgevær online [Se bedste tilbud] - FairByg.dk\nHjem▷ Køb Max Ranger Luftgevær online [Se bedste tilbud]\nDesignfund.dk er aktuelt en af de bedste internet foretagender der sælger boligartikler. Deres udvalg omfatter over 4000 produkter fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-score på 8,9 af 10 viser stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 826 anmeldelser, hvoraf 583 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 12763 mennesker fans af Designfund.dk, og herpå har webbutikken modtaget 31 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,2 af 5, hvilket ligeså er ret så flot.\nDubuy.dk er aktuelt iblandt de bedste internet forhandlere med boligartikler. Forretningens udvalg består af ca. 18000 produkter fra forskellige brands. Forretningens Trustpilot-rating på 8,7 ud af 10 vidner om enorm tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 2677 vurderinger, hvoraf 2129 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 15637 brugere tilhængere af Dubuy.dk, og her har forretningen modtaget 535 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,35 ud af 5, som tillige er særdeles flot.\nMoebelKompagniet.dk er i dag en af de førende e-firmaer inden for boligartikler. Firmaets udvalg indbefatter på den anden side af 1500 produkter fra forskellige brands. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9 ud af 10 tilkendegiver god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 239 vurderinger, hvoraf 206 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 9539 personer fans af MoebelKompagniet.dk, og her har butikken modtaget 109 evalueringer med en middel vurdering på 4,9 ud af 5, som lige så vel er vældig godt.\nIllux.dk er i dag iblandt de mest populære online forretninger med boligartikler. Netshoppens udvalg omfatter ca. 1000 produkter fra diverse brands. Netshoppens Trustpilot-score på 9,2 ud af 10 bevidner enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 235 anmeldelser, hvoraf 194 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7513 mennesker fans af Illux.dk, og her har virksomheden modtaget 44 bedømmelser med en middel vurdering på 4,7 af 5, som ligeså er ekstremt beundringsværdig.\nWallstickerland.dk er aktuelt imellem de bedste online shops i Danmark med boligartikler. Firmaets sortiment udgøres af omtrent 500 varer fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 7,8 af 10 røber enorm tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 59 anmeldelser, hvoraf 41 af dem giver topkarakter. På Facebook er 39170 mennesker fans af Wallstickerland.dk, og her har netshoppen modtaget 32 anmeldelser med en middel score på 4,3 af 5, som tillige er ret så imponerende.\nMax Ranger Luftgevær søges online\nEn lang række netbutikker i Danmark foreslår i øjeblikket diverse forskellige metoder til levering. En der er meget anvendt er i vore dage afhentningssteder, og så afhenter du blot din bestilling præcis når det passer dig. Leveringsmetoden er jo ekstremt gnidningsløs, samt mange gange tilmed den mest letkøbte fragtmulighed.\nDu burde endvidere beslutte dig for at få produkterne leveret hjem til dig eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsmetoden viser sig jævnligt et hak dyrere, men ligeledes temmelig overkommelig. Den prisbilligste fragttype af max ranger luftgevær er uden tvivl at du selv henter pakken, men det nødvendiggør at du lever i nærheden af max ranger luftgevær online butikkens lager.\nLeveringstidspunktet kan vise sig at være yderst udslagsgivende når du behøver pakken med det samme, så herved er det relativt vigtigt at man kigger nærmere på den anslåede leveringstid ved den respektive vare.\nEn del max ranger luftgevær webshops tilbyder 1 dags levering på en hel del produkter, men som imidlertid kræver at handlen gemmenføres før et aftalt tidspunkt, således at de kan nå at få max ranger luftgevær fikset forinden medarbejderne holder fyraften.\nIndtil flere online butikker garanterer gratis levering, men undertiden forudsætter det at man indkøber for et bestemt beløb. Alternativt burde du tage den prisbilligste fragtmulighed, der tit – uanset om man befinder sig nær Horsens, Frederikshavn eller Vejen – er at få bragt dine varer til et udleveringssted.\nDet er virkelig problemfrit for almindelige dødelige at søge information om priser på max ranger luftgevær hos diverse netbutikker, og for det har flere forretninger på nettet fundet det uundgåeligt at sænke salgsværdien på en række af deres produkter – til piger og drenge, og desuden også til herrer og damer – markant, og endda nogle gange tilbyde portofri fragt.\nDet kan ikke desto mindre være gavnligt at eftergå indtil flere online shops efter max ranger luftgevær udsalg forud for at du placerer ordren, sådan at man er på den sikre side med at skaffe sig den mindst kostelige pris.\nDu bør bare ikke undervurdere, at ifald en e-shop afsætter max ranger luftgevær til en udsalgspris som kan ses som utrolig fordelagtig, burde det i nogle tilfælde være et signal om en uægte internet handler. Køb med gængse betalingskort er dog omsluttet af et reglement, hvilket skærmer dig overfor uoprigtige internet virksomheder.\nGenerelt slår vi et slag for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning kunne du benytte et afbetalingstilbud som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at finansiere regningen over et længere tidsrum.\nForinden folk køber max ranger luftgevær på en netbutik burde de faktisk kigge på webshoppens handelsvilkår, dog er det i mange tilfælde et omfattende projekt.\nEn nem løsning kunne derfor være at tjekke hvorvidt internet webshoppen er e-mærke tilsluttet, da det kan være et fingerpeg om at webshoppen opfylder de opstillede regler, samt at netshoppen fra tid til anden evalueres af fagmænd der har indsigt i reglerne på området. Det giver dig mulighed for hjælpende service, for så vidt du forvoldes problemstillinger ved din handel.\nYderligere er det fornuftigt at kunden er påpasselig med de elementære regler der kan have indflydelse på transaktionen, for eksempel hvilken ombytningsrettighed på max ranger luftgevær online butikken kører med. I den forbindelse er det i øvrigt afgørende, at man altid beholder ens ordrekvittering, så man fremadrettet vil kunne bekræfte sin ordre, hvad end man er på udkig efter varer til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembyder forholdsvis uafhængige muligheder for at vurdere en længere række aktuelle køberes vurderinger og herved støtter vi, at du sonderer e-forretningens max ranger luftgevær vurderinger inden du færdiggør din shopping.\nFacebook bringer dig desuden aldeles hensigtsmæssige genveje til at få indblik i online forretningens pålidelighed. Desuden er der en del e-forretninger som gør det muligt at ytre en vurdering af købsoplevelsen, hvilket lige så vel kan udnyttes til at vurdere kundetilfredsheden.\nDenne side er finansieret af annonceindtægter. Vi arbejder sammen med en mængde internet firmaer i form af at vi promoverer virksomhedernes produkter, og indtjener godtgørelse ifald en bruger fra vores side foretager en bestilling.\nOrientering om max ranger luftgevær og internet foretagender opretholdes nu og da, men vi tager ikke ansvar for reguleringer der måtte være lavet efter at vi senest opdaterede vores informationer.


Shop Birkenstock Arizona Narrow Fit - Hvid | Flats - Nelly.com\nBirkenstock er et familieejet skomærke og er i dag et af Europas største i branchen. Fodskibet gør Birkenstocks produkter unikke. Det har en anatomisk opbygning som giver fodens hulrum støtte og krop...Birkenstock er et familieejet skomærke og er i dag et af Europas største i branchen. Fodskibet gør Birkenstocks produkter unikke. Det har en anatomisk opbygning som giver fodens hulrum støtte og krop Læs mere


marianne jørgensen: 2012-02-12\nI morgen kommer familien hjem fra en uges skiferie. Min ferie er, kort sagt, forbi.\nMen det har været en hel speciel og fredelig uge, denne ferieuge, som så altså slutter i morgen. Ingen mand eller teenage-unger til at forstyrre, kun det sædvanlige morgenbord for folkene, Sally Sørøver der skulle luftes, og så ellers mig og en pc.\nJeg er kommet videre i mit projekt historisk roman. 8-9 sider. Men der er langt igen - og jeg kan kun glæde mig over, at jeg har god tid i næste uge også, når hverdagen atter raser.\nDet er en ordentlig mundfuld, sådan at skrive romaner. Man skal have god tid. Tid, til at lukke sig selv ind i en "osteklokke", et skriveunivers, hvor man dybest set kun kigger ud i virkeligheden for at blive fodret. Jeg er på vej derind. Det skal nok lykkes. Også selvom ferien er forbi om lidt.\nIndsendt af mjø ;o) kl. 16.21 Ingen kommentarer:\nDen lille fugl, jeg fangede med kameraet på Grenen for snart en uge siden, hedder en Sandløber: Calidris alba. Det er en vintergæst i Danmark, den yngler ved polarciklen og den er så fin.\nIndsendt af mjø ;o) kl. 18.59 Ingen kommentarer:\nFamilien samlet på toppen\nJa, eller i bunden... hvad ved jeg?\nDet væsentlige er, at jeg nu har set dem samlet, og talt med deres Hr. Fader (ham i sort, 2. fra højre), og det siges, at alle har det godt. Lærkebarnet mener sågar, at hendes fader er ved at lære det: "Jeg tror, han har overvundet sin frygt", vurderede hun tidligere i dag.\nJeg har ikke overvundet min frygt. Hverken for ski, eller, for de andre på ski.\nJeg satser heeelt vildt på, at de kommer hele hjem, alle fire.\nIndtil videre går det godt. Både hér og der. Jeg arbejder. De andre holder ferie. En rimelig fordeling. Selvvalgt og derfor retfærdig. Og måske kan mit højeste ferieønske i år så blive til virkelighed... noget for noget.... hehehehe....\nIndsendt af mjø ;o) kl. 15.47 1 kommentar:


ARMEDANGELS ØKOLOGISK t-shirt, Lidaa Tee soft moss\nLidaa er en basis t-shirt hos ARMEDANGELS, hvilket betyder, at den altid er med i kollektionen i skiftende farver efter årstid. ARMEDANGELS tøj er udelukkende blødt og behageligt tøj og når denne t-shirt er en fast del af kollektionen, er det fordi, den er populær, bla for sin dejlige kvalitet og sit gode fit. Enkel i snittet i flot grønlig nuance - en gennemgående farve i ARMEDANGELS tøj dette efterår, der står super godt til deres flotte cacao :-)\nDu får en super dejlig og behagelig t-shirt, du vil elske at hive ud af garderoben, hvis farven er dig og du er glad for en god basis t-shirt. Den er i 100% Gots-certificeret økologisk bomuld, da ARMEDANGELS altid vælger de bedste kvaliteter og udelukkende har bæredygtigt og økologisk tøj i kollektionen: Eco & Fair.\nLidaa Tee i soft moss\nSlim fit, ikke så stor i størrelsen, Længde: 64 cm i str. M\n100% økologisk bomuld, fairtrade, Peta approved vegan og Gots-certificeret\nVask: 30° finvask. Må ikke bleges, renses el tørretumbles\nARMEDANGELS er et stilsikkert tysk fashion-mærke, der dog ikke har noget med fast fashion at gøre, men fra start i 2007 udelukkende har skab mode øko & fair og har flere gode certificeringer, der viser, at det ikke bare er tom snak men alvor for ARMEDANGELS. De er nemlig både Gots-certificerede, Peta og fairtrade. Har det også betydning for dig, vil du elske denne t-shirt lidt mere end så mange andre - for først og fremmest er den rigtig dejlig og så giver det andet bare en endnu bedre smag i munden og følelse i kroppen :-)\nT-shirten er som sådan ganske enkel i snittet med rund hals og korte ærmer. Fittet er 'slim' - altså mere tætsiddende - selvfølgelig uden at være ubehagelig eller genere og stramme. T-shirten er designet i Køln, hvor ARMEDANGELS har til huse og fremstillet i Portugal. Er faktisk designet til efterårskollektionen og har en dejlig kvalitet, men kan selvfølgelig bruges året rundt - med noget over, når det bliver koldt :-) Feks. en af de flotte cardigans fra ARMEDANGELS :-)\nFind mere dejligt bæredygtigt, tjekket og økologisk tøj her fra ARMEDANGELS


Indvandrere bragte landbruget til Danmark | LandbrugsAvisen\n16. marts 2015 13:28\nIndvandrere bragte landbruget til Danmark\nArkæolog Lasse Sørensen redegør i sin ph.d.-afhandling for, at det var indvandrere, der bragte landbruget til Danmark.\nDet var vesteuropæiske indvandrere, der for 6000 år siden bragte landbruget til Danmark.\nDet konkluderer arkæolog Lasse Sørensen i sin ph.d.-afhandling ”From hunter to farmer i Northern Europe. Migration and adaption during the Neolithic and Bronze Age”, som er udarbejdet på Københavns Universitet og Nationalmuseet, skriver Nationalmuseet.\nLasse Sørensen mener, at landbrugets spredning til Skandinavien i stenalderen var et resultat af, at mennesker fra etablerede landbrugssamfund indvandrede og bosatte sig i Danmark.\n”Indvandrerne fra syd havde de rette kompetencer og evnen til at lære den indfødte jæger-samler-befolkning i Danmark om landbruget… Det kræver en stor viden at dyrke jorden. Det forudsætter en helt anden teknologi, end den jæger-samlere er i besiddelse af,” fortæller Lasse Sørensen.\nLasse Sørensen fører i sin ph.d.-afhandling beviser for, at det var agerbrugere fra det nuværende Belgien, Frankrig, Sydtyskland og Schweiz, samlet kaldet Michelsberg-kulturen, der ekspanderede mod nord.\nDet har været en gængs opfattelse, at landbruget opstod som en følge af intern social konkurrence blandt jæger-samlere i Sydskandinavien, men Lasse Sørensen mener, at det ligger i landbrugssamfundets natur at vokse. Det skaber fødemæssigt overskud, der resulterer i øget befolkning, og på et tidspunkt må de ekspandere.\nMichelsberg-folkene ekspanderede omkring 4400. f.Kr. til Nordtyskland, og 400 år senere slog de sig ned i Danmark og Sydskandinavien.\nmangel på konkurrence\nLasse Sørensen fortæller, at en af fordelene var, at der i Skandinavien ikke var andre bønder at konkurrere med. Den danske Ertebølle-kultur var jægere og samlere, der levede af jagt og fiskeri, og de derfor ikke konkurrerede om de samme føderesurser.\nLasse Sørensen forestiller sig, at det var ”spejdere” fra Michelsburg-kulturen der sonderede terrænet og slog sig ned. Senere fulgte større grupper af indvandrere trop, og i løbet af få generationer opstod der en helt ny materiel kultur, der lå langt fra de danske jæger-samleres oprindelige kultur.\nDet tyder på, at integrationen gik godt. De udefrakommende indvandrere sparkede innovation i den danske jæger-samler kultur, og der opstod et særegent landbrugssamfund, hvor jagt og fiskeri spillede en supplerende rolle, fortæller Lasse Sørensen.\nDer opstod omkring 3.800 f.Kr. et behov for at hævde ejerskab over jorden, og bønderne begyndte at begrave deres døde i stendysser, der skulle markere ejendomsretten til jorden. Landbruget havde for alvor etableret sig: Danskerne var blevet bønder.\nElev søges til kvægbrug med 200 køer i Spjald\nHandlekraftig/Kvalitets orienteret markmand\nPlanteavl House: 208 m² Commercial: 1.343 m² Area: 38,65 ha\nPlanteavl House: 0 m² Commercial: 691 m² Area: 19,72 ha\nFritidslandbrug House: 150 m² Commercial: 663 m² Area: 7,67 ha\nPlanteavl House: 222 m² Commercial: 1.774 m² Area: 27,42 ha\nSkovejendomme House: 0 m² Commercial: 0 m² Area: 4,91 ha\nPlanteavl House: 0 m² Commercial: 0 m² Area: 4,08 ha\nPlanteavl House: 306 m² Commercial: 1.229 m² Area: 62,88 ha\nKvægbrug House: 222 m² Commercial: 3.272 m² Area: 77,24 ha\nFynsk hovedgård sættes til salg for 81 millioner kroner\n25. Maj 09:04\nSlot vækster trods stort udbyttetab: Køber to nye ejendomme og sætter flere køer i stald\n25. Maj 13:55\nSuccesfuld hestehandler beskyldt for snyd\n23. Maj 12:53\nHvedeprisen på kraftig retur: Nyt og lavere niveau forude\n25. Maj 13:51\n24. Maj 13:24\n21. Maj 12:59\n21. Maj 15:35\nStyrelsen ændrer ansøgningsfrist og krav til minivådområder for at give mere fleksibilitet\nUdtagning af landbrugsjord: To styrelser blev advaret om problem med kompensation for mere end et år siden\n27. MAJ 15:14\n27. Maj 15:26\n27. MAJ 13:00\nSlagteridirektør sætter noteringen op igen: Vi skal være vakse ved havelågen\nDet peger fortsat op: Danish Crown Beef lægger 75 øre på hvert kilo kød\n27. MAJ 15:01\nMælkeproducent har 25 medhjælpere med på dyrskue: Samler familien\n27. MAJ 14:05\n27. MAJ 13:04\nMollerup Mølle udnævner ny direktør fra egne rækker\n27. MAJ 12:28\nL&F formand på Roskilde Dyrskue: Det her er som at åbne Orange Scene på festivalen\nMark 27. MAJ 13:08\nPløjefri dyrkning er både plus og minus i forhold til skadedyr\nMark 27. MAJ 11:07\n27. maj 07:41\nSøer kan blive udfordret af ubalance i fedt- og kulhydratindhold i foderet\n27. maj 07:21\n27. maj 07:11\n25. maj 11:32\nMaskiner 27. maj 10:05\nToyota aktuel med ny elektrisk praktiker\nMaskiner 25. MAJ 16:39\nDen er god nok: Claas på vej med ny model af stortraktoren over dem alle\nMaskiner 25. MAJ 16:11\nMed dansk hjælp kan en Claas traktor nu også tænke på jordpakning\nClaas har fundet de smalle bælter frem til stortraktor\n25. maj 15:43\nIngen hydraulik i trinløs transmission: John Deere viser unik nyhed på Roskilde Dyrskue\n25. maj 14:45\nNu ryger stort dansk dækforsøg i verdenspressen\n25. maj 13:48\nMaskinhandler sælger resterende aktier til Danish Agro\n25. maj 09:36\n27. MAJ 12:00\nBekymret Fritzner: Tendens til magtfuldkommenhed i regeringen\n27. MAJ 11:21\nNy plantefestival skal sikre flere danske frugter og grøntsager på menuen\n27. MAJ 10:51\nEfterslæb på mælkeprisen: Derfor stiger noteringen så voldsomt\n27. MAJ 10:27\nØko-protein: Lang vej til selvforsyning\n27. MAJ 09:31\n27. MAJ 09:00\nStarten på forårets sidste weekend minder mest om efterår\n25. Maj 09:02\n24. Maj 15:16\n27. Maj 13:08\n27. Maj 11:07\nStudie: Det betyder noget, hvordan du taler til grisen\n25. Maj 08:04\nUSA-vaccine mod afrikansk svinepest består vigtig test\n24. Maj 10:54\nMere tryk på avl for soholdbarhed\n24. Maj 08:14


Døve bliver hørende\nHvad? Hvad siger du? Høreproblemer er stigende i en stadig mere larmende verden, hvor vi omgives af kraftig lyd fra alt lige fra brølende fly og borende vejarbejde til rockkoncerter.\nHøj musik kan være stimulerende, men desværre rammer tonerne lige ind i et evolutionært kompromis: Modsat mange andre dyr kan pattedyr ikke gendanne ørets sanseceller. Mennesker har ca. 16.000 sanseceller i hvert øre, og er de én gang væk, er man døv for evigt.\nEller det troede man i hvert fald. Nu har ny forskning vist, at de evolutionære mekanismer ligger gemt i os, og at det er muligt at få forsøgsdyr til gendanne sansecellerne. På sigt giver det håb om, at millioner af døve mennesker verden over kan få hørelsen igen.\nBølgende hår opfanger lyd\nMan skulle egentlig tro, at evolutionen og den naturlige udvælgelse sørgede for, at alle levende væsner udvikler sig mod perfektion, men sådan er det langt fra. Biologien er fuld af kompromiser, og det er hørelsen et godt eksempel på. Sagens kerne er fine rækker af mikroskopiske, små børster på overfladen af ørets sanseceller, hårcellerne. De sidder i et væskefyldt, sneglehusformet rum i det indre øre. Børsterne reagerer på lyde på samme måde, som tang på havbunden vajer med bølgernes rullen. Lyd er dybest set svingninger af luftens molekyler, og når de rammer trommehinden i det ydre øre, dannes bølger inde i sneglen, som hårcellerne opfanger. Hvert øjeblik på dagen giver hårcellerne besked til hjernen, uden man tænker nærmere over det – lige indtil man ikke har dem længere. Hårcellerne og de små børster er skrøbelige,og ud over tidens slid kan de ødelæggesaf kraftig lyd, sygdom og forskellige former for medicin og kemikalier.\nNedsat hørelse er den mest udbredte sanseskade. Ifølge Verdenssundhedsorganisationen, WHO, lever op mod 300 mio. mennesker med moderat til stærkt nedsat hørelse. Størstedelen, fordi hårcellerne er ødelagte. Mange tilfælde skyldes alderdom – gennemsnit har man mistet 40 pct. af cellerne som 65-årig.\nMystisk forsøgsresultat viste vej\nEgentlig troede man heller ikke, at andre dyr kunne få hørelsen tilbage, hvis hårcellerne blev ødelagt. Men de seneste årtierhar man opdaget, at flere dyr som fx fisk, hajer, padder og fugle kan gendanne hårcellerne. Faktisk ser det ud til, at pattedyr er en undtagelse blandt hvirveldyrene. Men sådan behøver det ikke at være. Den seneste forskning tyder på, at evnen ligger gemt i os, og hvis man kan vække mekanismen fra sin evolutionære slummer, vil man potentielt kunne give døve hørelsen tilbage.\nIdeen opstod midt i 1980’erne i den nyansatte Edwin Rubels laboratorium ved University of Washington. Et forsøg blev ved med at give et resultat, der simpelt hen ikke kunne være rigtigt. Rubel studerede, hvordan et antibiotika kunne ødelægge hørelse ved at udsætte kyllinger for stoffet. I en måned, efter at antibiotikaet var givet, talte han antallet af døde hårceller. Men i stedet for at få flere og flere døde hårceller, fik kyllingerne færre og færre, indtil der efter tre uger slet ikke var nogle døde celler. Det stred imod alt, hvad man vidste om hørelse og neurobiologi på det tidspunkt. Rubel varierede forsøget f lere gange, indtil han indså, at resultatet vitterligt måtte være rigtigt. Han gik herefter videre og opdagede, at ikke kun kyllinger kan reparere sig selv, men sågar også voksne fugle og andre fugle end høns.\nRubel opdagede også, at de nye hårceller blev dannet fra et lager af stamceller kaldet støtteceller ved siden af hårcellerne ved at dele sig til to celler – én hårcelle og én ny støttecelle. Rubel var ikke den eneste, som havde fået det banebrydende resultat. I juni 1988 offentliggjorde de to forskere Edwin Rubel og Jeffrey Corwin fra University of Hawaii deres fund i det anerkendte videnskabstidskrift Science. I begyndelsen var der ikke mange, som troede på dem – bla. fordi det var lettere at tilskrive forsøgene nogle få sære fugle end at ændre hele billedet. Og resultatet rejste nye spørgsmål, som fx hvorfor mennesker og pattedyr så ikke kunne gendanne hårceller?\nHøns har omtrent 10.000 hårceller og en lidt kortere snegl, men deres indre øre ligner på alle andre måder menneskets – bortset altså fra evnen til at gendanne hårceller. Ingen ved, hvorfor pattedyr ikke gendanner hårcellerne, men Rubel gætter på, at svaret skyldes et kompromis langt tilbage i vores evolutionære historie. Pattedyr kan skelne højere frekvenser end fugle, og måske har de to evner ikke været mulige at forene, simpelt hen fordi støttecellerne giver en ekstra masse, der gør det umuligt for systemet at vibrere ved de højeste, fine frekvenser.De tidlige pattedyr var små, kortlivedespidsmuslignende natdyr, så den naturlige selektion kan måske have favoriseret dyr, der kunne høre bedre i deres unge dage end dem, der kunne gendanne hørelsen, når de blev ældre. Andre forskere peger på, at systemet kan være lukket ned som en overordnet beskyttelse mod kræft. Efterhånden som pattedyr begyndte at leve længere og blive kønsmodne i en højere alder, har det måske været for risikabelt at have et system, der kan løbe løbsk og dele sig uhæmmet. Ligegyldig hvad årsagen har været, fornemmede forskerne, at de var stødt på noget nyt og væsentligt, så de fortsatte deres forsøg. Flere hvirveldyr blev føjet til listen, og snart var det, som om pattedyr var de eneste blandt hvirveldyrene, hvis støtteceller ikke kunne lave nye hårceller. Sammenlignet med øjets ca. 120 millioner lysfølsomme celler er det indre øre et ret enkelt system, som i store træk er bevaret på tværs af hvirveldyrene.\nDer er ikke nogle umiddelbare forskelle på støtteceller hos pattedyr og ikke-pattedyr, så Corwin spurgte sig selv, om de molekylære mekanismer bag gendannelse kunne være bevaret, så vi måske inderst inde stadig gemmer på mekanismen. Corwin begyndte derfor at undersøge forskellige pattedyr, og i 1993 kom gennembruddet.\nMennesker kan danne hårceller\nCorwin viste, at hårceller også kan gendannes i det indre øre hos voksne marsvin. Endnu mere opsigtsvækkende viste han samme år, at også celler fra det menneskelige indre øre kan dele sig i en petriskål og danne de børster, der er karakteristiske for hårceller. Både hos mennesker og marsvin groede de nye celler dog langsomt og i ret begrænset omfang. Men det vigtige var, at princippet var bevist. Nu handlede det om at forstå de molekylære mekanismer bag.\nDen tråd greb Yehoash Raphael fra University of Michigan. Mens Corwin forsøgte at identificere vækstfaktorer, der kan aktivere støttecellerne, gik Raphael en mere frugtbar vej. Han valgte at undersøge, hvilke gener der styrer dannelsen af det indre øre og især hårcellerne under fosterudviklingen. Sammen med japanske kolleger lykkedes det efter f lere år at stille skarpt på et enkelt gen, Atoh1. Det var kendt fra bananf luer, hvor det er centralt for udviklingen af øjnene.\nAtoh1-genet er specielt ved at regulere andre gener, og Raphael opdagede, at det kun var aktivt i hårcellerne. Han besluttede sig for at se, hvad der skete, hvis man satte et aktivt Atoh1-gen ind i støttecellerne. For at kunne gøre det, blev han nødt til først at modificere en virus, der normalt sætter sit eget arvemateriale ind i værtscellernes dna, så virus kunne sætte Atoh1 ind. Et stort arbejde med mange faldgruber, men det lykkedes, og i 2003 offentliggjorde forskerne, at marsvin kunne udvikle nye hårceller. Og ikke nok med det. Atoh1 satte også gang i andre processer, der fik nerveceller til at danne forbindelser til de nye hårceller.\nMarsvin får hørelsen tilbage\nDet så altså ud til, at Atoh1 var selve nøglen til at gendanne hårceller, og når de var dannet, sørgede cellerne selv for at etablere de rette forbindelser til hjernen. To år senere gentog forskerne forsøgene på marsvin med ødelagte hårceller, og nu viste det sig rigtig nok, at dyrene både dannede nye hårceller og nerveforbindelser. Yehoash Raphael kunne oven i købet vise, at lyd aktiverede de rigtige områder af hjernen, og han konkluderede dermed, at dyrene faktisk kunne høre.\nHelt problemfri er metoden dog ikke. Mange af de nye hårceller ser ikke helt normale ud, men ligner snarere syge blandingsceller. Man ved heller ikke, hvor god hørelse marsvinene egentligfik. Før man overfører metoden til mennesker, skal man naturligvis være helt sikker på, at den virker på dyrene. Dertil kommer sikkerhedsproblemer i forhold til at sprøjte virus ind i mennesker.\nSenere har andre forskere studeret støttecellerne fra museører fra nyfødte og 14 dage gamle mus. Forsøgene viste, at celler fra nyfødte mus af sig selv begynder at danne hårceller, mens celler fra 14 dage gamle mus næsten ikke gør. Forsøget slog endeligt fast, at pattedyr har den evolutionære mekanisme til at gendanne hårcellerne, og at de benytter den under fosterudviklingen.\nMen trods de lovende resultater, ligger der endnu en del arbejde forude med at udrede de molekylære mekanismer. Forskerne mener, at der formentlig vil gå mere end 10 år, inden de første døve kan få hørelsen tilbage. Men man er godt på vej og har de nødvendige redskaber. Det er ikke længere et spørgsmål, om vi kan gendanne hørecellerne, men derimod et spørgsmål om hvornår.


Den Bedste Total-Body Øvelse 🚑 Fitness-N-Health.com\nDenne øvelse kan se underligt, men det er fantastisk\nVigtigsteErnæring & Fitness: Denne øvelse kan se underligt, men det er fantastisk\nFor fuldt ud at forstå, hvordan man gør en øvelse kaldet "kick through", skal du se en demonstration. Det er godt, da vi har oprettet en med denne video.\nMen for fuldt ud at forstå hvordan værdifuld Det kan være, du skal faktisk prøve det. Watching gør det ikke retfærdighed.\n"Det er en total kropsbevægelse, der involverer alt: din kerne, hofter og skuldre, og også balance og koordination", siger David Jack, en af skaberne af Mændens sundhedsorgan Battle, en banebrydende trænings-dvd, der er designet til at give dig den ultimative fitnessudfordring. "Det er ligesom breakdancing, men endnu bedre."\nDen bedste del: Du kan udføre bevægelsen langsomt for at holde dine muskler under spænding længere. Eller du kan gøre det hurtigt og eksplosivt for at øge din puls og gøre det til en kardio øvelse.\nJack foreslår begge tilgange. For eksempel: Start med et par langsomme reps, fremskynde for nogle få reps, og sænk derefter langsomt tilbage. "Selv om bevægelsen er den samme, vil den udfordre dine muskler på helt forskellige måder," siger han.\nSe videoen ovenfor for at lære at udføre kick gennem (også kaldet "front step through"). Så prøv det selv at opdage, hvad det egentlig handler om.\nask me #4 Giftes? yndlings neglelak.\nDisse mælkefri mælkpakker lige så meget protein som de almindelige ting\nThe Marine Workout\nShed dit ekstra dæk\nHvorfor cyklister bør tage kreatin\nDen Single-Move Shredder, der Torches Fat Fast\nSear Blomkål T-Bone "Steaks"\nErnæring & FitnessMedicinsk videnSygdomme Sitemap


Hvorfor ikke få sagt hvad I vil? | Skive Folkeblad\n18. juni 2021, 14.54\nMatthias Landeværn Nielsen.\nAf Matthias Landeværn Nielsen\nbyrådskandidat for Venstre til Skive Byråd, Rosenhaven 48, Jebjerg.\nPOLITIK Erik er blevet en levebrøds-politiker, og generelt er borgerne ved at være trætte af din udskammende og direkte upolitiske måde af føre en personlig hetz mod alle andre politikere.\nVi har endnu ikke set et eneste politisk tiltag fra Nye Borgerlige, og det må siges i lige nu bare sidder på sidelinjen og råber op. Jeg lovede at holde mund med, hvad der er sket internt i bestyrelsen, så længe jeg sad der, men at lyve om min personlige holdning er ikke ok, du fortolker til din egen fordel og skaber en splittelse mellem os, desværre.\nJeg holder mit ord, hvis du holder dit, ellers må offentligheden jo få kendskab til hvordan I i Nye Borgerlige virkelig er, og at du blandt andet dybest set kun er der for pengene nu. Og jeg vil påpege jeg står fuldt ud bag vores siddende borgemester, Peder Christian Kirkegaard, og derfor stiller jeg op for Venstre i Skive.\nJeg vil helst ikke se andre sidde inde på det kontor. Jeg ville da ønske du havde samme holdning, men det lyder det desværre ikke til, og det er en skam. For hvem vil du så se som borgmester i Skive efter valget? Dig selv eller måske en socialdemokrat?


Om - conteur.dk\nHvad sker der på conteur.dk?\nPå conteur.dk er det primære fokus centreret omkring kontormøbler og kontorindretning, men uden det bliver kedeligt og tørt. Årsagen til at kontormagasinet conteur.dk har åbnet dørene, er nemlig for at inspirere danske virksomheder til at se arbejdspladsen som mere end et sted, hvor der bare knokles hårdt for stærke resultater.\nPå den moderne arbejdsplads bør der være mere fokus på indretning og møblering med formålet at skabe nogle glade og tilfredse medarbejdere. Det forholder sig nemlig således, at glade og tilfredse medarbejdere arbejder mere effektivt og i det hele taget opretholder et højere produktivitetsniveau. De fleste mennesker gør meget ud af, at deres hjem er pænt og hyggeligt, da vi trives bedre i behagelige omgivelser. På samme måde bør vores fælles arbejdsplads være indbydende og inspirerende. En inspirerende arbejdsplads skaber nemlig inspirerede medarbejdere.\nVi mener, at kontoret mangler nyt blod.\nHer på conteur mener vi, at det danske kontor skal skubbes i en ny retning, hvor kontoret i højere grad afspejler, hvem vi er som personer. Ikke hvad vi foretager os som virksomhed. Indholdet på magasinet skal ikke opfattes som faste retningslinjer for hvad, der er rigtigt eller forkert. Vi er blot interesserede i at dele en masse idéer og på den måde inspirere til at tænke i nye baner, når kontoret skal renoveres eller nye kontormøbler skal indkøbes.\nSideløbende med inspiration til kontormøbler og kontorindretning i det hele taget, er der også en masse underholdning at finde på conteur. Det præsenteres i både sjove, alternative og spændende indpakninger. Det kan være verdens vildeste kontorer, videnskabelige undersøgelser med relevans for arbejdspladsen eller noget helt tredje. Det vigtigste er, at conteur er i stand til at formidle værdiskabende indhold, vores læsere kan bruge i det virkelige liv – på den ene eller anden måde.\nIndholdet er skrevet af hovedskribenten bag siden, Joen Rude Falsner, som er kendt fra Stayclassy.dk, hvilket er en af Danmarks største blogs inden for herremode og livsstil.\nHvis du har et spørgsmål eller forespørgsel, er du meget velkommen til at rette henvendelse. Det kan du gøre i kontaktsektionen. Du kan forvente svar inden for kort tid.


Turen går til Paris: Cykler for julemærkehjemmene - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Roskilde\nTour de Taxa cykler til Paris for at samle ind til Julemærkefonden. Team København havde fredag morgen afgang fra Julemærkehjemmet Liljeborg i Roskilde. Foto: Kim Rasmussen\nArtiklen: Turen går til Paris: Cykler for julemærkehjemmene\nTuren går til Paris: Cykler for julemærkehjemmene\nRoskilde - 19. juli 2019 kl. 09:41\n26 ryttere fra cykelholdet Tour de Taxas Team København drog fredag morgen af sted fra Julemærkehjemmet Liljeborg i Roskilde for at sætte kursen mod Paris. Forude venter otte etaper, som hver er på cirka 200 kilometer, med undtagelse af den sidste etape fredag den 26. juli ind til Paris, der »kun« er på 100 kilometer.\nLæs også: Cykeltur til Paris udviklede Petras forhold til sin far\nFormålet med Tour de Taxa er at samle ind til julemærkehjemmene, og der er fem hold på landsplan. Med på Team København er blandt andre Claus Ulriksen fra Tune, som også var med sidste år, men denne gang får selskab af sin 22-årige datter Petra, som bor i Roskilde.\n- Min kone og min datter tog imod os i Paris sidste år, og Petra syntes, det så hyggeligt ud og sagde, at hun gerne ville prøve det, fortæller Claus Ulriksen.\n- Jeg købte cyklen i september og har trænet sammen med de andre siden marts, siger Petra Ulriksen, som ikke før har dyrket motionscykling på det plan.\nPetra Ulriksen er den yngste deltager på Team København, mens Preben Poulsen fra Ballerup er den ældste på holdet med sine 75 år. Han stiller i øvrigt op sammen med sin søn, Allan Hasemann, 51, og udgør holdets andet forældre-barn-par.\n- Det er vores første Tour de Taxa, men min far og jeg har de sidste 15 år taget en tur sammen hvert år, hvor vi har cyklet en uge i bjergene. Vi hørte om Tour de Taxa, da vi var på cykelmesse i Roskilde for et par år siden, så vi har taget tilløb til det. Men min far bliver jo ikke yngre, og det er med at gøre det, mens vi stadig kan, siger Allan Hasemann.\nDet er muligt at støtte Petra og Claus Ulriksens indsamling på: indsamling.julemaerket.dk/fundraisers/far-og-datter-cykler-til-paris-for-julemaerkehjemmene


Peptalk og foredrag om stress og arbejdsglæde\nForedrag og Peptalk giver inspiration og ny viden\nHumoristiske peptalk og foredrag der flytter mennesker\nSkab glæde, energi, sammenhold og grundlag for adfærdsændringer med en inspirerede peptalk. Der kan være flere formål med at booke en peptalk eller et foredrag, så jeg designer derfor disse, så indholdet matcher netop jeres ønsker, behov og tidsramme.\nLige nu er mit foredrag ”Sæt turbo på livsglæden” meget populært, men jeg holder også foredrag og peptalk om ledelsesformer, ledelsesudvikling, forandringsledelse og motivation. Hertil kommer emner som personlig udvikling, work life balance og forebyggelse af stress.\nMange virksomheder og organisationer har i dag store udfordringer med for højt fravær på grund af stress, og derfor efterspørges emner som arbejdsglæde, work life balance og stress ofte. Der er fokus på medarbejdernes trivsel, engagement og motivation, som alt sammen styrker arbejdsglæden, støtter effektiviteten og styrker virksomhedernes konkurrenceevne og bundlinje.\nVi designer peptalk og foredrag efter jeres behov\nArbejdsglæde, trivsel, engagement og motivation er som regel en betingelse for high performence og solide bundlinjer. Foredrag ledelse og foredrag motivation er derfor naturlige elementer, når vi designer vores foredrag om arbejdsglæde til jer.\n"Sæt turbo på livsglæden"\nSæt turbo på livsglæden er en inspirerende og humoristisk peptalk om hvordan man selv kan påvirke sin livsglæde, få bedre work life balance, forebygge stress samt styrke sit parforhold. Sidstnævnte del af denne peptalk handler om vores parforhold, der har stor indvirkning på både livsglæde og stress. Denne del af mit foredrag tager udgangspunkt i min bog "Kunsten at leve sammen", der er en "kogebog" til bedre parforhold. Læs mere om bogen her\nTak for et inspirerende foredrag i går. Jeg har efterfølgende fået en hel del positive tilkendegivelser over det, du fortalte. Det har sat mange tanker i gang hos mit hold, og det er fremragende.\nFra ledelse til lederskab - du har ikke noget valg!\nForedrag om ledelse nu og i fremtiden. Hvad er ledelse og hvad er lederskab? Hvordan udvikler man sit lederskab....\nStress eller bare travlt - stress håndtering for ledere og kolleger\nForedrag om stress og hvad man kan gøre for at forebygge det. Hvordan udvikler stress sig, og hvad er symptomerne på stress? Hvem har ansvaret for at stress ikke rammer dig og din kollega?\nMotivation i teori og praksis - hvorfor er det så svært?\nForedrag om motivation med teoretisk redegørelse og praktiske eksempler og værktøjer\nWork life balance og parforhold\nForedrag om balance i livet. Hvordan får vi det hele til at hænge sammen uden at miste os selv og hinanden. Om sammenhængen mellem stress og parforhold, og hvor vigtigt det er at have et stærkt, sundt og lykkeligt parforhold\nPeptalk eller foredrag tilpasset jeres behov\nVi skræddersyr peptalk og foredrag i forhold til jeres aktuelle behov og målgruppe\nPeptalk og foredrag om selvindsigt, personlig udvikling og adfærd. Hvorfor ser vi verden så forskelligt og hvad er årsagen til vores forskellige reaktioner?


Arbejdsledere til NCC Råhus: Aarhus, Kolding og Fyn | NCC\nAnsøgningsfrist: 03-02-2022 - Alle\nNCC har travlt i Jylland og på Fyn, hvorfor vi søger nye kollegaer til spændende konkrete projekter.\nHar du god byggeteknisk indsigt og det helt rette gemyt til at skabe en god dialog med dine samarbejdspartnere? Kunne du tænke dig – både selvstændigt og i team - at være med til at præge råhusarbejdet på vores store og mindre projekter i NCC?\nSå bliv arbejdsleder i NCC Råhus Vest. Du bliver en del af et fantastisk team af unge og erfarne projektfolk med et smittende engagement. Hos os kommer de digitale værktøjer i brug til stor gavn i form af bedre kommunikation, visualisering og opfølgning.\nGod byggeteknisk indsigt og solide samarbejdsevner\nVi leder efter dig, der har gode kommunikationsevner, for det er gennem den tætte konstruktive dialog, vi får teamet og samarbejdspartnere til at præstere. Desuden har du en god dømmekraft, så du forstår, hvilke problemstillinger der kræver en hurtig beslutning, og hvilke der kræver grundigere analyse. Vi mener desuden, at arbejdsglæden trives, fordi folk er engagerede og bevidste om at medvirke til at skabe den gode stemning. Så det håber vi, du vil bidrage til.\nHos NCC ved vi, at vores styrke ligger hos vores kompetente medarbejdere. Derfor gør vi meget for at etablere et højt fagligt ståsted, hvor vores medarbejdere kan udvikle sig sammen. Det har betydet, at vores trivselsmålinger ligger helt i top, og at vores medarbejdere har lyst til at blive hos os. Det er vi stolte af. Det betyder også, at vi i NCC har stort fokus på at holde os opdateret med faglige kurser og efteruddannelse. Senest har vi udvidet vores råhus-kompetencer med træbyggeri.\nDagligdagen vil veksle mellem at være ude på byggepladsen og inde bag skrivebordet. Dine arbejdsopgaver vil bl.a. omfatte:\nDaglig produktionsledelse og planlægning\nRekruttering og ledelse af timelønnede (danske og udenlandske)\nOptimering af byggeprocesser vha. LEAN\nBestille og koordinere leverancer, samt sørge for logistikstyring på byggepladsen\nDaglig sparring og koordinering med den øvrige del af projektteamet\nSikre et fortsat højt sikkerhedsniveau på byggepladserne\nBidrage til en bæredygtig produktion med både nye og velkendte metoder og materialer\nSikre bygherren en god oplevelse ved at bygge med NCC\nDu har faglig erfaring med råhusentrepriser og evt. tømrerentrepriser. Har styr på både helheden og på detaljen, evner at forene teori og praksis samt er handlekraftig.\nErfaring vægtes højt – men har du en personlighed, som matcher resten af teamet og viljen til at lære, er du også vores målgruppe.\nEt selvstændigt og ansvarsfuldt job, som du selv er med til at præge. Du får engagerede kolleger, der vil hjælpe dig godt i gang, og et stort netværk i en innovativ virksomhed. Der er plads til initiativer i et uformelt arbejdsmiljø, præget af stor faglighed samt gode udviklingsmuligheder, både personligt som fagligt.\nHvis du vil vide mere, er du velkommen til at kontakte Områdedirektør Søren Andersen på telefon 24 88 77 62 eller via mail soa@ncc.dk.\nEr du interesseret, så send venligst din ansøgning og dit CV via linket nedenfor. Vi afholder løbende samtaler med egnede kandidater til stillingerne, da de skal besættes snarest muligt.\nNCC i Midt og Syd beskæftiger sig med alle former for byggeri i både fag-, hoved- og totalentreprise. Afdelingen har egne timelønnede indenfor fagene jord-, kloak-, betonarbejde samt elementmontage. Forretningen udvides også med montage af trækonstruktioner med støtte fra nordiske kolleger.\nNCC er en værdibaseret virksomhed, hvor kerneværdierne er ærlighed, tillid og respekt. Som bygge- og anlægsvirksomhed er vi med til at skabe rammerne for fremtidens samfund, og vi lægger vægt på at udvikle og bygge ansvarligt, miljøbevidst og med fokus på mennesker. Vi prioriterer sikkerhed og kvalitet højt, og vi ønsker at tiltrække, udvikle og fastholde branchens mest kompetente medarbejdere.\n+45 24 88 77 62


anmeldelse: en vej ud - Xbox One\nDette sted er et fængsel, disse mennesker er ikke dine venner\nEn vej ud dedikerede hele titlen til kun en handling i dens historie. Det er lidt vildledende at kalde dette et fængselsspil (selvom ja, de kommer til sidst ud), fordi det også er en masse andre ting. En vej ud er en hævnesaga, en Bonnie og Clyde-lignende overliste og løber over politiets fortælling, et bindingseventyr og en skyldtur, der maskerer sig som en road trip.\nHvad der er tilbage er dette lappedeppet dynen af pastiche, en B-film Frankenstein af en million ting, der er blevet gjort på biografen. Men så vidt videospil går, En vej ud er ofte en strålende samarbejdsoplevelse, der er legitimt underholdende - og det vil være nok til at overbevise dig om at vende det blinde øje til mange af de forfattere, der er lige så delikate som en slegge.\nEn vej ud (PC, PS4, Xbox One (revideret) )\nUdvikler: Hazelight Studios\nEn vej ud er et rent samarbejdsspil, idet det ikke kan spilles på nogen anden måde. Der kræves to personer, enten gennem sofa co-op eller online spil. (Det er værd at bemærke, at det at købe spillet i det væsentlige giver dig en ekstra kopi til gave til en ven. Mens denne person kan spille gennem hele historien, kan de ikke låse resultater og trofæer op.)\nDer er god grund til dette tvungne samarbejde. En vej ud er struktureret således, at en partner er nødvendig i de fleste hvert øjeblik. Nogle af det gøres på forudsigelige måder - som en, der står på en platform, mens den anden person flytter den - men meget af det er bedre end det. En tidlig sekvens har begge spillere i tilstødende celler, hvilket kræver, at en person skal fungere som et udkig efter vagter, mens den anden skaber en flugtluge gennem bagsiden af toilettet. Lidt senere manøvreres duoen op ad en ventilationsaksel ved at gå back-to-back og langsomt klatre ved at bevæge deres ben på nøjagtigt samme tid.\nPå grund af dette delte ansvar, En vej ud 's hovedpersoner er lige så vigtige, selvom meget forskellige mennesker. Vincent er en rationel og for det meste stille mand, der er helt i begyndelsen af en 14-årig dom for forbrydelser med hvid krave (med en fisketiltag, der også er anlagt); Leo er en brudbrudder, der har været i ryggen i seks måneder på grund af væbnede røverier og anklager om store tyverier.\nDe har dog ligheder. De er begge familiemænd. Leo har en ung søn, som han prøver at skjule sit kriminelle liv for. Vincent gik i fængsel, da hans kone kun var uger væk fra at føde deres første barn. Deres stærkeste fælleshed er imidlertid et hårdt had mod en mand ved navn Harvey. At bryde ud og levere bare comeuppance er den største motivator for denne fortælling, der er afhængig af hævn mere end noget andet.\nUndervejs begynder Vincent og Leo at forstå hinanden. De finder måder at læne sig på og støtte hinanden følelsesmæssigt på, som når Leo i sidste ende (og uventet) foreslår, at Vincent skal skrive et brev til sin kone, der fortæller hende, hvilken slags mand og far han vil være. Det tager dog et stykke tid at komme dertil. Tidlige intime interaktioner mellem de to går af stabilt og akavet. Der er separate øjeblikke, hvor de begge forklarer de hjertebrydende situationer, der førte til deres fængsler; hver gang svarede lytteren simpelthen med 'det er usleben'.\nJeg gjorde opmærksom på, at jeg huskede det første 'der er usleben', fordi jeg troede, det føltes så menneskeligt. Hvad siger du, når nogen fortæller dig noget så knusende, at du ikke har et godt svar? Hvad siger du, når du har lyst til, at dine ord ikke nogensinde er gode nok til at tjene som nogen form for trøst? Du ender med at mumle noget som 'åh, nej' eller 'Jeg er så ked af det' eller 'det er uslebne'. Men at få den anden karakter tilbage i form med nøjagtigt den samme sætning, det er dårligt at skrive.\nÆrligt talt, En vej ud er fyldt med dårlig skrivning. Det er fyldt med den slags klichéede onlineforinger, der er øremærket til 80'ernes forbrydelsesfilm. På et tidspunkt siger Vincent bogstaveligt 'Jeg vil hellere være ude af vægt end en løs kanon'. Dette er regelmæssige forekomster, og de slipper nødvendigvis af, når de forguder nikker til deres indflydelse. De føler sig mere som tvunget vædder, der ikke løfter historien på nogen måde.\nEn af En vej ud 's mere stilfulde tricks ligger i præsentationen. Det delte skærmformat egner sig til glatte overgange fra cutcenes og ind i hver spillers perspektiv. Nogle gange, når en person udløser et særligt vigtigt øjeblik, vil skærmen vokse i deres favør og nedlægge den anden spillers forestillinger til en eftertanke. Det er dog et dobbeltkantet sværd, da det kan føre til nogle ekstremt dumme interaktioner. Der er en hospitalscene, hvor min partner forsøgte at give håb til en dødssyg kræftpasient; Jeg var i den anden ramme og så hvor længe jeg kunne balancere mig selv i en kørestol.\nMen for alle de latterlige situationer og frygtelige dialog er det let at forblive fortrolig med En vej ud . Åbenbare påvirkninger som Shawshank indløsning og Scarface sørg for et spil, der føles kendt og alligevel underholdende. (Seriøst, der er endda en rækkefølge, hvor du sætter din høje støjfremstilling til tordenens knæk.) De eksplosive sætstykker og det kreative samarbejde udgør enhver bungled udstilling.\nDer er en konstant stemning omkring En vej ud der får det til at virke som om det er mere opfindsomt, end det virkelig er. Se bort fra det, og du står tilbage med en anstændig nok historie med nogle virkelig underholdende videospil-øjeblikke. Det er campy sjovt, og det er helt fint. Bare forvent ikke for meget mere.


Socialdemokratiet vil styrke de lokale medier – Camilla Fabricius – Folketingsmedlem\nDe lokale medier er livsnerven i vores lokalsamfund. Det er her, vi får nyt om, hvad der rører sig i vores by, og hvor vi debatterer lokalstof. Jeg er virkelig glad for, at der rundt om i Østjylland er kommet flere mindre lokalmedie. For vi bor i en stor region, som har hver deres lokale historier og vinkler, derfor giver det giver fin mening, at enkelte by og lokal områder har sin egen dækning.\nI regeringens nye medieudspil, som lige er blevet præsenteret, er der netop stort fokus på de lokale og regionale medier. Det er rigtig godt, for det er hele fundamentet for et levende lokaldemokrati. En presse tæt på borgerne med relevante nyheder og en kritisk tilgang til lokale magthavere er helt afgørende for den demokratiske samtale. Det kan lyde lidt højtravende. Men det er vigtigt, at nogle interesserer sig for og afdækker de ting, som er vigtige for os lokalt i vores hverdag.\nI Socialdemokratiet vil vi også meget gerne understøtte lokalmediernes omstilling fra papir til den digitale virkelighed. For selvom jeg personligt synes, at det er hyggeligt at sidde med papiravisen derhjemme, så må jeg konstatere, at jeg lige så tit – hvis ikke oftere – læser nyheder, når jeg sidder i toget på vej hjem til Østjylland fra Christiansborg. Når man har tre timers transporttid hver vej, er det bare smartest – og sådan forbruger mange nyheder. Det skal lokalaviserne omstille sig til, så de forbliver relevante.\nJeg glæder mig også over, at vi med udspillet vil styrke DR’s lokale dækninger. Eksempelvis bringer P4 Østjylland os god og gennemarbejdet journalistik. Vi har allerede annulleret den tidligere blå regerings planlagte besparelser på DR, men vi vil videre end det. Den lokale og regionale dækning skal styrkes.\nMed udspillet vil vi sikre, at der er en stærk og relevant lokaljournalistik i hele landet, og jeg glæder mig til at følge de kommende forhandlinger.


Deltag i Danmarks første frivilighedsdag - Epilepsiforeningen\nForside / Nyheder / Nyheder / Deltag i Danmarks første frivilighedsdag\nDeltag i Danmarks første frivilighedsdag\nFredag d.30. september fejrer Danmark den nye nationale frivillighedsdag: Frivillig Fredag. Dagen bliver indført af socialministeren i anledning af at 2011 er udnævnt til europæisk år for frivilligt arbejde. Frivillig Fredag vil fremover falde på den sidste fredag i september.\nSelve Frivillig Fredag er lagt an som en aktivitetsdag, hvor flest mulige danskere skal prøve kræfter med frivilligt arbejde i alle dets facetter. Vi opfordrer alle foreninger til at dele idéer på sitet www.frivilligfredag.dk. Her kan man også blive inspireret af andre arrangementer og planlægge aktiviteter i samarbejde med andre fx skoler, organisationer, virksomheder eller kommuner og eventuelt inddrage øvrige borgere.\nI tiden op til Frivillig Fredag vil der være en række arrangementer som debataftener, foredrag og workshops om og med den frivillige verden


Udelukket | Danpal.dk\n← Dagen derpå\nModstand mod Muren – Beit Sira opretholder den folkelige modstand →\nUdgivet den 3. april 2006 af admin\nAf Sammy Ketz, The Jordan Times 28.3.2006\nABU DIS, Vestbredden (AFP)\nFor palæstinensere i Abu Dis – afskåret som de er fra deres naboer i Øst-jerusalem af en betonmur – var den israelske besættelse at foretrække frem for den apartheidpolitik som vil blive fremskyndet efter det israelske valg.\nIsraels fungerende premierminister Ehud Olmert forventes at vinde stort i tirsdagens valg på et program som går endnu videre mht. adskillelsen mellem den jødiske stat og palæstinenserne end det projekt der blev påbegyndt af den komaramte premierminister Ariel Sharon.\nDet var Sharon som beordrede opbygningen af den massive barriere, der er blevet rejst ned igennem Vestbredden. Barrieren føles voldsomst i kvarterer som Abu Dis, hvor beboerne finder sig selv udelukket fra at besøge deres landsmænd i Østjerusalem, hvortil de tidligere kunne rejse frit.\nMange palæstinensere som er fanget på den forkerte side af sikkerhedshegnet frygter, at Olmerts løfte om at fastlægge Israels grænser endeligt – med eller uden overenskomst med palæstinenserne – vil gøre deres liv endnu hårdere.\nFor Hassan Ekermawi, hvis købmandsbutik ligger i skyggen af ”muren” i Abu Dis er situationen i dag den værste siden Østjerusalem og Vestbredden blev erobret af Israel i 1967 Mellemøstkrigen.\nIsrael annekterede Østjerusalem, men ikke Vestbredden som indbefatter Abu Dis og andre områder som af palæstinenserne opfattes som forstæder til Den hellige By.\nIndtil murens opførelse – som Olmerts regering påstår er nødvendig for at forhindre indtrængen af eventuelle angribere – var indbyggerne i Abu Dis i stand til at finde arbejde i Østjerusalem og besøge venner og familie.\n”Jeg foretrækker langt besættelsen eftersom vi i det mindste da kunne komme omkring og leve vort liv. Den adskillelse som er ved at blive gennemført, vil ødelægge os,” siger Ekermawi.\nIdet han peger på den ni meter høje betonmur fortæller butiksindehaveren om hvordan den har påvirket dagliglivet.\n”Den har afskåret os fra familie, skoler, hospitaler – alting.\nIsraelerne har anbragt os i en ghetto.\nHvis jeg ønsker at besøge min søster, som bor lige på den anden side af muren, tager det mig halvanden time. Derfor har jeg ikke set hende i tre år.”\nAlle palæstinensere er overbeviste om, at Israels intention er at bruge barrierens 670 km lange linieføring, der inkluderer de største jødiske bosættelser, som basis for landets endelige grænse.\nDe palæstinensere, der bliver omringet på østsiden af muren må leve med et kæmpe netværk af vejspærringer og kontrolposter, hvis virkninger er skjult for de israelske borgeres øjne.\nDet liberale israelske dagblad Haaretz udtrykte det således i weekenden:\n”Udviklingen i det system af restriktioner, som Israel har påført palæstinenserne har fået Vestbredden til at smuldre hen i dusinvis af lukkede eller delvist lukkede enklaver isolerede fra hinanden på trods af deres geografiske nærhed.”\nRashid Abu Hilal, som arbejder i Jerusalems Princes Basma center for handikappede børn, fortæller hvordan før i tiden var i stand til uden problemer at tage ind og arbejde på Jaffa Street, Jerusalems vartegn.\n”Tiderne har sandelig forandret sig”, siger han og fremviser den håndfuld identitetspapirer og elektroniske kort, som han nu er nødt til at have for at komme på arbejde.\n”Selvfølgelig foretrak jeg besættelsen. Adskillelsen medfører alle ulemperne ved okkupationen, men ingen af fordelene”, siger han.\nRashid, som taler flydende hebraisk, fortæller, at 80% af de unge som bor i Abu Dis området sidder fast i fattigdom, fordi de ikke længere kan arbejde i Israel.\n”Giv dem et job, en løn som gir dem mulighed for at forsørge deres familier, så tror jeg, de ville vælge noget andet end angreb”, siger han.\nIfølge en frisk vælgerundersøgelse foretaget af Det Palæstinensiske Center for Offentlig Mening, så tror 40% af palæstinenserne, at en ensidig adskillelse ikke vil bringe sikkerhed for israelerne og 31% tror, den vil lede til ny vold.\n”Den ensidige separation er en slags ”luksusbesættelse”.\nIsrael blander sig i alt hvad der angår palæstinensernes daglige liv, men kan skjule det bag muren”, siger Zakaria Al Qaq, akademiker fra Østjerusalems Al Quds Univesitet.\nQuq siger, at De palæstinensiske Hjemmestyremyndigheder skulle imødegå Israels strategi ved simpelthen at opløse sig selv.\n”Det ville være bedre at skulle imødegå en reel okkupation eftersom Israel så ville være under opsyn af det internationale samfund frem for denne autonomi som lader Israel opføre sig som det vil mens de får det til at se ud som om palæstinenserne styrer deres egne affærer.”\nOversat fra engelsk for DPV af Inger Lumholt


Odds1.dk - alt om sportsbetting - odds1.dk\nOdds1.dk - alt om sportsbetting\nÅlen & Tussen\nEkspertråd: Ketcher Hjørnet\nEkspertråd: Premier League\nEkspertråd: Fodbold generelt\nVIND: Månedens tipper\nOdds1 drives af Ecosys A/S, Mørksøvej 23, 8600 Silkeborg, CVR-nummer 30556372\nBet25 A/S er ligeledes ejet af Ecosys A/S, og er licenseret af Spillemyndigheden.\nSiden benytter cookiesOK - fjern denne besked.Læs vores cookie-politik\nFor at skrive i chatten, skal du acceptereVilkår for brug\nHvis du sænker beløbet træder det i kraft med det samme.\tNuværendeUdløberNæsteNy\nJeg vil udelukkes fra at kunne spille i: 24 timer 7 dage 1 måned Permanent\nForrige login: You have to verify account details\nOBS! Har du en Odds1-bruger fra tidligere, skal du oprette en ny bruger med samme e-mail, for at bevare den!\tBrugernavn:\nOBS! Har du en Odds1-bruger fra tidligere, skal du oprette en ny bruger med samme e-mail, for at bevare den!\tHar du ikke NemID?Bestil her\nKan du ikke huske din NemID kode?Bestil en ny her\nHvis du vil gøre det nemmere for dig selv, kan vi også anbefale at du benytter nøgleviser frem for nøglekort. Den kan bestilles hos Nets for 99 kr.Bestil en nøgleviser\nOdds1.dk og den danske spiludbyder Bet25.dk er begge ejet af Ecosys A/S, så med dit nye Odds1-brugerlogin har du nu også mulighed for at spille direkte på Odds1.dk. Dit login er nemlig samtidig et login til Bet25.dk.\tOpret bruger\nNæste\tNemID Auth\nHar du ikke NemID?Bestil her\nBy + Postnr:\nPassword skal indeholde mindst et tal og et stort bogstav.Dit password skal være mindst 8 tegn langt.\nA) Log ind med NEMID på Odds1.dk på en PC og du vil kunne se dit brugernavn i højre hjørne. Password er det som du lavede da du oprettede konto. eller


Racer / Sussex Spaniel\nEn Sussex er en blid og hengiven hund med en helt igennem positiv holdning til livet, velafbalanceret og har let ved at komme ud af det med fremmede mennesker og fremmede hunde. Den har en del jagtinstinkt, men falder fint til som selskabshund i en sporty familie, der er indstillet på at tilfredsstille dens krav til aktivitet og nærkontakt.\nDen er altid parat til fysisk motion og har et stort behov for at få lov til at bruge sin næse. Den er meget knyttet til familien og vil nødig være uden selskab for længe ad gangen.\nDen noget tunge hund holder et behersket tempo, men den er glad for a bevæge sig og meget udholdende. På jagt adskiller den sig fra andre spaniels ved at give hals når den følger et spor. Jægeren kan på hundens stemmeleje høre, hvilket vildt den er på sporet af. Den holder god kontakt og begiver sig sjældent ud på stor afstand.\nPelsen er tæt, rigelig og glat tilliggende med passende underuld til at beskytte mod vejret. Strukturen gør hunden mindre egnet til at arbejde i vand. Pelsplejen består i en ugentlig gennembørstning og frisering samt trimning hver tredje måned. Ører, øjenrande og løbefolder skal holdes rene.\nRacen har fået navn efter grevskabet Sussex i Sydøst England hvor den var velkendt allerede i slutningen i 1700 tallet. Der er mange myter omkring dens udvikling, men ingen af dem har med sikkerhed kunnet bekræftes før omkring 1866. Racen har i flere perioder befundet sig på grænset til at forsvinde, og så sent som i 1929 er der forekommet krydsninger med Field spaniels, Engelsk Springer Spaniel og Cocker Spaniel.\nFCI Standard Nr. 127 - 12.01.2011 (EN) (ORG 13.10.2010)\nAnvendelse: Stødende jagthund.\nHelhedsindtryk: Tæt og kraftigt bygget. En aktiv og foretagsom hund, hvis karakteristiske bevægelse er en udpræget rullen – forskellig fra alle andre Spaniels.\nTemperament: Har medfødte arbejdsevner. Giver hals under arbejde i tæt bevoksning. Venligt gemyt.\nHoved: Meget harmonisk.\nSkalle: Bred, moderat buet fra øre til øre, hverken flad eller æbleformet, med en midterfure. Markante øjenbrynsbuer. Nakkeknuden er udtalt, men ikke spids.\nNæse: Leverbrun, med veludviklede næsebor.\nØjne: Af nøddebrun farve, ganske store, men ikke runde og udstående. Udtrykket er blidt, og blinkhinden ses kun lidt – hvis den ses.\nØrer: Tykke, ganske lange og dråbeformede, moderat lavt ansatte, netop over øjenhøjde. De bæres hængende tæt ind til skallen.\nHals: Lang, stærk og let buet. Hovedet bæres ikke meget over ryglinien. Kun en smule løst skind ved struben, men behængt med godt markeret “kalvekrøs”.\nKrop: Hele kroppen er stærk og vandret fra manke til hofter, uden nogen form for talje.\nRyg: Veludviklet og muskuløs, både i bredden og dybden.\nLænd: Veludviklet og muskuløs i både bredde og dybde.\nBryst: Dybt og veludviklet, ikke for rundt og bredt. De bageste ribben skal være dybe.\nHale: Traditionelt kuperet (NB! Kupering er forbudt i Danmark).\nKuperet: Lavt ansat og aldrig båret højere end ryglinien. Kuperes traditionelt til en længde på 13 til 18 cm. Halen er dækket af tykt hår uden faner.\nUkuperet: Lavt ansat, middellang og ikke båret højere end ryglinien. Den løber gradvis ud i en spids og har moderat behæng. En livlig haleaktion er typisk for racen.\nSkuldre: Skråtstillede og frit bevægelige Over-/underarm: Benene er temmelig korte og stærke med kraftig benstamme og muskulatur.\nHåndrod: Svær og stærk.\nMellemhånd: Kort og med god knoglekraft.\nForpoter: Runde med fyldige trædepuder og god behåring mellem tæerne.\nBagpart: Korte og stærke bagben med god benstamme. De må ikke virke kortere end forbenene eller være overvinklede.\nLår: Muskuløse og med kraftig knoglebygning.\nMellemfod: Haseleddet er kraftigt og stærkt.\nBagpoter: Runde, med fyldige trædepuder og god behåring mellem tæerne.\nBevægelse: Præcis aktion både for og bag med en karakteristisk, rullende bevægelse.\nHårlag: Rigeligt og fladtliggende, uden tendens til krøl, og med tilstrækkelig underuld til beskyttelse mod vejret. Ørerne er dækket at et blødt, bølget hårlag, som dog ikke er alt for rigeligt. For- og bagpart har moderat behæng.\nFarve: Varm, gylden leverbrun, idet hårspidserne har en gylden nuance. Den gyldne farve er dominerende.\nStørrelse: Ideel skulderhøjde: 38 til 41 cm Vægt: Ca. 23 kg.\nEnhver hund, der tydeligt viser psykiske eller fysiske abnormiteter, skal diskvalificeres.\nStandarden udgivet af FCI 12. JANUAR 2011.\n¤ ¤ NB! Denne udgave erstatter standard udsendt af DKK i APRIL 2006 ¤ ¤


BUREAUKRATI 21 kommuner: Lovgivning står i vejen for en fornuftig beskæftigelses-indsats Af Kåre Kildall Rysgaard Onsdag den PDF\nDownload "BUREAUKRATI 21 kommuner: Lovgivning står i vejen for en fornuftig beskæftigelses-indsats Af Kåre Kildall Rysgaard Onsdag den 17."\n1 BUREAUKRATI 21 kommuner: Lovgivning står i vejen for en fornuftig beskæftigelses-indsats Af Kåre Kildall Rysgaard Onsdag den 17. juni 2015, 05:00 Del: Regler og proceskrav på beskæftigelsesområdet er firkantede, uforståelige for borgerne og spild af ressourcer. Sådan lyder kritikken fra 21 kommuner, der vil befries fra snærende lovgivning. Christiansborg vil sammen med KL rydde op i detailstyring og lovjungle. Eksempel på et overflødigt lovkrav: Jobcentret skal hver fjerde uge følge op på syge borgere. Det gælder også, selv om borgeren har kræft og får kemoterapi hver tredje uge. Både borgerens og jobcenterets tid kan bruges bedre, mener kommunerne bag ansøgningen. Foto: Scanpix Mange regler på beskæftigelsesområdet giver ikke mening. Det er budskabet fra 21 kommuner, der alle har søgt om at blive frikommuner. I ansøgningerne taler kommunerne om firkantede procesregler, unødvendigt høje dokumentationskrav, og Faxe og Roskilde Kommuner nævner, at proces og aktivitetskrav er tidskrævende, koster unødvendigt mange ressourcer og i øvrigt er uforståelige for borgerne.»regler er indført i god mening, men virker forkerte. Man får strammet garnet så meget, at man kvæler barnet,«mener Bent Jørgensen (V), formand for beskæftigelses- og socialudvalget i Roskilde. Problemet er, at nogle regler og krav er så detaljerede, at de spænder ben for en god beskæftigelsesindsats, lyder det fra de nordjyske kommuner, der sammen har søgt om frikommunestatus.»vi kan ikke altid tilrettelægge den indsats, som giver mest mening for borgerne. Vi er nødt til at følge lovgivning og proceskrav uden at se på, om det giver mening,«fortæller Netta Ben- Page 1 of 5\n2 Yedidia, konsulent i jobcentersekretariatet i Aalborg Kommune. Direktør i beskæftigelses og integrationsforvaltningen i Københavns Kommune Michael Baunsgaard Schreiber mener, der er mange gode ting i beskæftigelseslovgivningen og de reformer, der er vedtaget.»men det er klart, at når man udruller love og regler, er der hjørner, hvor man godt kunne gøre det mere fleksibelt. Det er positivt, at kommunerne har mulighed for foreslå forenklinger,«siger han. Lad os slippe for lovgivning Ugebrevet A4 har fået aktindsigt i kommunernes ansøgninger om at blive frikommuner. Kommunerne vil især gerne befries for stiv lovgivning inden for socialområdet, efterfulgt af erhvervs- og beskæftigelsesområdet. På beskæftigelsesområdet har kommunerne sendt fire forskellige ansøgninger afsted. Bag ansøgningerne står 21 kommuner, som har arbejdet sammen i klynger og udformet ønskerne om at slippe for regler. Ufleksibelt samtale-show Højt på ønskesedlen står, at kommunerne gerne vil slippe for skemalagte samtaler med ledige og syge. For eksempel skal jobcentret følge op på syge borgere hver fjerde uge. Det gælder, selv om borgere har kræft og får kemoterapi hver tredje uge, så behandling og samtaler ikke hænger sammen.»det giver ingen mening at følge op hver fjerde uge, når man ved, at der er et langt sygdomsforløb, men det kan ikke fraviges. Borgerne bliver trukket i ydelse, og kommunen i refusion, hvis reglerne ikke bliver fulgt,«siger Bent Jørgensen fra Roskilde Kommune. Også de nordjyske kommuner klager over stive sygedagpenge-samtaler. Den sygemeldte skal stille til samtale på et bestemt tidspunkt, men kan nogle gange blot fortælle, at vedkommende skal undersøges af lægen eller på hospitalet ugen efter.»så ville det give mere mening, hvis vi skubber samtalen med kommunen, så den ligger efter lægebesøget,«fortæller Netta Ben-Yedidia. Heller ikke kravet om faste samtaler til alle nyledige dagpengemodtagere er hensigtsmæssigt, mener de nordjyske kommuner. 40 procent af de nyledige har fundet job i løbet af tre måneder, så ressourcerne ville blive brugt bedre på at screene de ledige og vurdere, hvem har brug for mange samtaler nu og her og hvem der kan vente lidt med samtalerne, fordi de måske blot venter på at blive genansat efter en vinterfyring. Rehabliteringsteam drukner i unødvendige sager Flere kommuner håber også at slippe for regler og proceskrav med rehabiliteringsteam, der tager sig af sager om ressourceforløb, fleksjob og førtidspension. Der anvendes for mange ressourcer på at afholde samtaler i rehabiliteringsteam,»som hverken fører til en bedre indsats eller bedre proces for borgeren,«skriver København, Aarhus, Odense, Esbjerg og Randers Kommuner i deres ansøgning, mens de nordjyske kommuner fortæller, at problemet er, at alle jobafklaringssager skal forelægges rehabiliteringsteammøde»uanset om der er behov for en tværfaglig indsats eller ej.«udfordringen er, at for mange borgere skal forbi rehabiliteringsteamet, mener direktør i beskæftigelses- og integrationsforvaltningen Michael Baunsgaard Schreiber fra København. Page 2 of 5\n3 »Kommunerne har for lidt mulighed for at vurdere, hvem der har gavn af rehabiliteringsindsatsen. Det gavner ikke altid borgere at komme igennem en lang og dyr proces,«siger han og mener blandt andet, det er værd at vurdere, om borgere skal gennem lange ressourceforløb, hvis alt peger på, at de ender med en førtidspension. Dokumentation er unødvendig og dyr Det ligger også kommunerne på sinde at slippe for krav til dokumentation. For eksempel nævner flere kommuner, at de spilder tiden med at indhente lægeerklæringer, som»ikke er brugbare eller nødvendige.«det gælder blandt andet i sygedagpengesager, ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension, skriver landets største kommuner. Det ene system holder det andet beskæftiget, men borgeren bliver ikke hurtigere rask af den grund. Bent Jørgensen, formand for beskæftigelses- og socialudvalget i Roskilde Direktøren for beskæftigelses- og integrationsforvaltningen i København oplyser, at kommuner f.eks. er forpligtigede til at indhente lægeerklæringer inden første samtale i sygedagpengesager, men det hænder, at borgeren ikke er udredt ordentligt endnu, og så må kommunen betale for flere lægerklæringer. En lægeerklæring er også spild af penge, når kommunerne allerede har oplysningerne fra hospitalet eller på anden måde, lyder det fra de nordjyske kommuner og Faxe og Roskilde.»Det er fint nok med dokumentation, men problemet er, når det ikke tjener et formål. Det ene system holder det andet beskæftiget, men borgeren bliver ikke hurtigere rask af den grund,«siger Bent Jørgensen, formand for beskæftigelses- og socialudvalget i Roskilde. En borger femten sagsbehandlere Helt centralt i kommunernes ansøgninger er ønsket om at lave en mere fleksibel indsats, der i højere grad tager udgangspunkt i borgeren. Det skinner tydeligt igennem ansøgningen fra Ishøj, Vallensbæk og Varde, der hedder:»en borger. En plan.«her beskriver kommunerne, hvordan en kontanthjælpsmodtager kan have én sagsbehandler på jobcentret, hvor hun får udarbejdet en jobplan og mentorstøtte. I socialcentret får hun hjælp med sin angst og er visiteret til en hjemmevejleder, mens familiecentret rådgiver hende om at håndtere sønnens ADHD. Mange forvaltninger skal hjælpe borgeren, men indsatsen bliver i værste fald ikke sammentænkt.»de grelle historier er, at borgere kan have op til 15 sagsbehandlere og støttemedarbejdere. Udfordringen er, at de forskellige forvaltninger ikke kan se hinandens planer. Borgerne bliver forvirret over, hvorfor der skal være så mange medarbejdere, og frustreret og demotiveret over at fortælle sin historie igen og igen,«fortæller Anne Birgitte Dyhrberg Nørregaard, udviklingskonsulent og projektleder i Ishøj Kommune. I dag er udfordringen, at forvaltninger ikke frit må dele informationer om borgeren, som skal beskyttes i forhold til persondataloven. Det giver en risiko for, at den ene forvaltning ikke ved, hvad den anden gør. Det kan resultere i dobbelt-indsatser og frustrerede borgere. Tanken er derfor at have én gennemtænkt plan for borgeren på tværs af forvaltninger. I Faxe og Roskilde vil man tage mere udgangspunkt i den enkelte borger ved, at kommunen frit skal kunne fastlægge længden på jobrotationsordninger, så det er lettere at finde et godt match. Page 3 of 5\n4 Hvis en borger har behov for hjælp i flere forvaltninger, kan en leder synes, at der ikke er økonomi i at hjælpe borgeren, fordi en anden forvaltning får fordelene. Det er Kafkask. Majbrit Berlau, formand for Dansk Socialrådgiverforening I Nordjylland drejer fleksibiliteten sig om at give vurdere, hvornår de ny-ledige får mest muligt ud af samtalerne. Nogle har behov for mange intensive samtaler nu og her. Andre har først lidt behov senere.»vi er ikke ude på at lave en minimumsindsats. Det skal være en god indsats, som giver mest mulig mening,«siger Netta Ben-Yedidia, konsulent i Aalborg Kommune. Flere faglige vurderinger tak Socialrådgiverforeningen mener, at frikommune-ansøgninger viser, at der de seneste 15 år er kommet for mange proceskrav og regler.»det er en lære til Christiansborg. Hvis man gerne vil have forandringer til at fungere i praksis, sker det ikke altid ved at indføre mange proceskrav, for i virkeligheden, får man ikke det, man ønsker,«siger Majbrit Berlau, formand for Dansk Socialrådgiverforening. Hun anbefaler i højere grad at lytte til socialrådgivere og lade dem fagligt vurdere, om rehabiliteringsteam er løsningen, om der er behov for lægeerklæringer, og om det er nødvendigt at gennemprøve borgere forfra og bagfra for at lave en rådighedsvurdering. Samtidig kalder hun løsningen med, at en borger har én plan for genial.»den økonomiske styring fungerer ikke, fordi lederne kigger snævert på bundlinjen for deres eget område. Hvis en borger har behov for hjælp i flere forvaltninger, kan en leder synes, at der ikke er økonomi i at hjælpe borgeren, fordi en anden forvaltning får fordelene. Det er Kafkask,«siger Majbrit Berlau. Der kan være behov for en større fleksibilitet og samarbejde mellem forvaltninger, mener professor Jacob Nielsen Arendt fra KORA, som gerne ser større individuelle hensyn. Lovgivning virker nemlig ikke lige godt over for alle grupper ledige.»for eksempel har kadencen i jobsamtaler en skræmmeeffekt over for de lidt stærkere ledige og er med til at holde dem til ilden. Men de svagere grupper har ikke altid behov for en meget fast og rigid struktur,«siger han. Der er en årsag til, at reglerne blev indført. Tidligere kunne der gå et halvt til et helt år uden kommuner kaldte ledige til samtale. Det duer ikke. Bent Bøgsted, arbejdsmarkedsordfører (DF= Politikere: Reformer skal justeres Fremover kan kommunerne måske slippe for en del af den besværlige lovgivning. I forbindelse med økonomiaftalen for 2017 er KL og regeringen blevet enig om at forenkle lov om aktiv beskæftigelsesindsats. Beskæftigelsesministeren ønsker, at reformer ikke kun virker på papiret, men også i virkeligheden.»vi skal have de regler, der er behov for, og der, hvor vi kan forenkle lovgivningen, skal vi gøre det. Med refusionsreformen, som trådte i kraft i år, har vi lavet et system, hvor kommunerne kan have fokus på effekten af indsatsen og ikke på, om de får mere eller mindre i refusion. Detailstyringen vil på nogle områder blive overflødig, når vi har et logisk Page 4 of 5\n5 system, der gør det til sund fornuft at vælge den vej, der får flest ledige i job,«skriver Jørn Neergaard Larsen i en mail. Socialdemokraterne er parat til at se på, om der er behov for at fjerne mere detailstyring.»man kan ikke lave så store reformer, hvor alt rammer lige i øjet. Der vil være ting, der skal laves om,«erkender beskæftigelsesordfører Leif Lahn Jensen (S) og oplyser, at forligskredsen overvejer, hvad der skal ændres. Dansk Folkeparti mener, at en af hurdlerne er, at det er blevet for vanskeligt at få førtidspension. Det belaster også kommunerne, når svage borgere sendes formålsløst rundt i systemet.»problemet er, at der ikke er sat klare regler for, hvornår førtidspension er oplagt, og man kun skal kunne arbejde under en time for at skulle på fleksjob. Når grænsen er så lav, tvinges kommunerne til at sende folk på den ene arbejdsprøvning efter den anden,«mener arbejdsmarkedsordfører Bent Bøgsted, der også godt kunne forestille sig andre ændringer i lovgivningen, men kommuner skal ikke have frit slag til for eksempel at droppe samtaler til ledige.»der er en årsag til, at reglerne blev indført. Tidligere kunne der gå et halvt til helt år uden kommuner kaldte ledige til samtale. Det duer ikke. Hvis man skal slække på regler, må det ikke gå ud over den ledige; men gavner det borgeren og kommunen, er det ok,«siger han. S: Ikke let at droppe bureaukrati Beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen (V) ønsker også at rydde op i lovgivningen, der gennem mange år er knopskudt i takt med nye reformer og initiativer. Det er dog ikke så ligetil, som det lyder at fjerne overflødig lovgivning, mener socialdemokraternes Leif Lahn Jensen.»Christiansborg vil gerne give fri og afbureaukratisere. Det er bare ikke så let, for så skal man tage hensyn til ældre, til selvstændige, til kontanthjælpsmodtagere, og hver gang man skal tage hensyn til nogen, skrives det ind i loven, der bliver sværere og tungere,«siger han og oplever, at ønsket om særlige hensyn kommer alle vegne fra - også fra fagbevægelsen. Copyright 2014 Ugebrevet A4 Islands Brygge 32D 2300 København S T: E: Kontakt os Page 5 of 5