Forrige premierefilmThe Raven\nNæste premierefilmMen in Black III\nI filmen 'Du kan vente dig' møder vi fem par, der alle venter barn, og som alle møder forskellige udfordringer i deres hverdag, der ændres til det ugenkendelige, alt imens de venter på deres nye familiemedlem.\nDagene byder både på glæder og overraskelser undervejs, og hvor meget kan man beholde af sit gamle liv, efter man er blevet forældre? Parrene må indse at ikke alting bliver som ventet - både på godt og ondt, og uanset hvor forberedt man er.\n'Du kan vente dig' er baseret på den populære graviditetsguide 'What to Expect When You're Expecting' skrevet af Heidi Murkoff og Sharon Mazel. På rollelisten er bl.a. stjerner som Cameron Diaz, Anna Kendrick (Twilight-filmene, Up in the Air, 50/50) og Jennifer Lopez.\n'Du kan vente dig' er instrueret af Kirk Jones (Nanny Mcphee).\nVælg bedømmelseGive Du kan vente dig 1/6Give Du kan vente dig 2/6Give Du kan vente dig 3/6Give Du kan vente dig 4/6Give Du kan vente dig 5/6Give Du kan vente dig 6/6Fortryd bedømmelse\n"Fyldt med karakterer, der er for endimensionelle til at være troværdige og en historie, der er for fragmenteret til at engagere. Hvor havde det været befriende at få lov at gå lidt i dybden og faktisk føle noget. Andet end den snigende kedsomhed, der sætter ind allerede efter den første halve time." (Louise Kidde Sauntved)\n"... aldeles ulidelig. Klichéerne står i kø for at skvatte uskønt over hinanden..." (Steffen Jungersen)\n"... for pæn, poleret og usammenhængende." (Morten Dürr)\n"Magen til blævrende bavl skal man lede længe efter... nærmest en hån mod alle homo sapiens, der ønsker at formere sig." (Peter Albrechtsen)\n"... kliché efter kliché... Instruktøren burde have snuppet en fortrydelsespille, så var vi i hvert fald blevet skånet." (Katrine Sommer Boysen)\n"... helt efter bogen, forstået på den måde, at den på typisk Hollywoodfacon leverer feel good-opmuntring til alle, der overvejer at få børn. Men ... filmen byder ikke på nogen overraskelser." (Sophie Engberg Sonne)\nat så mange lovende film ikke blev vist i biffen, men det gjorde denne.........\nDu Kan ikke Vente Dig en God Film!\nTil trods for den hysterisk morsomme trailer, der byder på jokes med komisk timing, og talrige smilegivende replikker, så er filmen det modsatte, hvilket vil sige at filmen er en uforkuseret såkaldt: "Komediefilm", uden liv i, der heller ikke er særligt original. Det er hvad man skal regne og vente med at støde på, i denne ufatteligt klichefyldte, langsommelige, usjove, og bare dårlige film af Kirk Jones. Mandens nye film 'Du Kan Vente Dig', der handler om en af de vigtigste ting i livet og som samtidigt skulle vise det med søde jokes, er en forfejlet og usammenhængende genresammenblanding, der istedet for at hylde gaven, bare ødelægger, nedgøre og fornærmer den. Har du lige set traileren, og venter en film der gerne skulle være enormt sjov og original, så tro om igen, for der er ca. 95% chance for at du vil blive skuffet.\nDet er dog kun lige inden den endelige slutning på filmen, hvor den faktisk levere noget der ikke gøre filmen til en decideret skuffelse, men det er alligevel ikke nok til at redde den, fra at være et flop i 2012. Dog må jeg lige sige at skuespillet var ganske fint og troværdigt, fordi de mesterlige skuespillere får liv i deres karakterer, men desværre ikke i filmen.\n'Du kan vente dig' kan IKKE anbefales. Den er en af den slags film, der ikke burde køre i biffen, men bare skulle overføres direkte på DVD, så man vil kunne brænde den når man har fået set den. Én ussel stjerne, herfra!\nDen var... Okay... sidder og tænker jeg faktisk ikke kan skrive denne anmeldelse, for jeg kan faktisk ikke rigtigt huske filmen for andet end den var sød, følelse bevægende, og påvirkede min skrukhed.\nDen gav dog et indblik i de forskellige måder man kan få det på under en graviditet, og at kvinder er meget forskellige. Samt det at forholdet ændre sig og mænd håndtere det at blive fra på forskellige måder. Synes den var som sagt sød men også morsom til tider. Men ville ikke var en film jeg vil se igen. Var ikke fordi jeg kedet mig men den var bare ikke lige det.\nNu kan det godt være at mange tænker..5 stjerner!... hva fanden. Men nu kan jeg jo godt sige det som det er... jeg synes sgu den var rigtig sjov og jeg som på det tidfspunkt, selv ventet en lille pige, kunne kun siddet og nikke genkendende til mange af tingene og at min gravide kæreste også sad og sagde "ja,... det er rigtig" til mange af tingene gjorder det heller ikke mindre sjov.\nNej det er ikke en Oscar film, men den er underholdene og når jeg nu har den lille "hellraiser" kan jeg nu endnu mere nikke ja til meget af det.\nVarm film om at blive mor og far, dejligt let og der er også lidt alvor, men bestemt en film der er rar... hvis du ikke har børn eller skal have børn, kan de godt være du synes den er noget vrøvl, men jeg kunne kun sidde med et smil under hele filmen.\nFilmen var underholdende, men der sker ikke noget nyt. Da jeg havde set filmen havde jeg lidt en tom fornemmelse.\nDet var en rigtig dejlig film, som helt sikkert skal købes på blu ray - varm og go.\ncamilla marie 8 år siden\nDen lyder til at være meget sjov, men det var ikke den følelse man har når filmen er set. Den har få sjove momenter, men det er set før. Der sker ikke noget nyt, noget spændende eller noget der kan bruges. som en anden siger, set og glemt. Jeg skal i hvertfald ikke se den igen, det er bare spild af tid.\nMaria Lykke 8 år siden\nRigtig god og alsidig\nSelvom jeg ikke selv har fået børn eller venter mig, synes jeg at filmen var skøn. Filmen var alsidig og gav et godt indblik i de mange former for familie, man kan skifte.\nkan anbefales da den er underholdnene og man får et grin under filmen\nVibeke 8 år siden\nsød og informativ\nJeg har lige set filmen i går og den fangede mig fra starten.\nMan følger forskellige par i deres graviditet og parforhold, både i gode og dårlige tider og for første gang i en film, er jeg kommet godt ind på faderens synsvinkel, hvilket ikke er totalt mislykket.\nHele vejen igennem er der humor, kærlighed, sorg og mange andre ting mange par sikkert har eller vil komme igennem.\nDet er slet ikke som andre graviditeter eller fødsler på film, det føles mere virkeligt og jeg tror der er flere der kan relatere til den her film end til så mange andre film.\nEfter at have set den, ser jeg selv frem til, at det en dag bliver min egen tur, selvom det før ikke var noget jeg ville drømme om at gå ind til.\nFilmen kan klart anbefales! :)


Sporarbejdet på Fanø\nSporarbejdet i MTB-sporet på Fanø\nFanø MTB har en gruppe medlemmer, som bruger rigtigt mange timer på at opbygge og vedligeholde sporet i Fanø Klitplantage. Det er vores sporudvalg, som planlægger tiltagene, men sporbyggerne gennemfører arbejdet. Der er et vist personsammenfald, men gruppen ved arbejdet er bredere.\nSom medlem af FANØ MTB er man selvfølgelig ved sit medlemsskab med til at støtte dette arbejde økonomisk. Det er ikke et krav at man har bopæl på Fanø for at blive medlem.\nHvad er det så pengene til sporarbejdet går til?\nDet er nemlig ikke så let at se det, da vi har en strategi for vores spor, at vi gerne så vidt muligt vil holde fast i at det fremstår så naturligt som muligt. så vi benytter sporbygningsmetoder, hvor opbygningen og forstærkningen af sporet på sigt vil være så usynligt som muligt.\nDer forstærkes f.eks. sandede eller mudrede stykker ved at lægge flækket egetræ ned, som dækkes af blandet sand og skovbund. Når det sætter sig og køres til opleves det som almindelig skovsti/spor og vil ret sansynligt ikke blive løst eller skulle plejes de næste mange år. Så det vil du som bruger af skoven formentlig slet ikke opdage.\nDer skal primært bruges redskaber, brændstof, materialer og muligvis en kop kaffe, brød eller lignende. Men også kurser og inspirationsture er nødvendige for at vi sikrer at sporet bliver bygget og vedligeholdt på en så holdbar og forsvarlig måde som muligt.\nPlantagen ejes af staten. Rammerne, for det arbejde vi laver i sporet, sker i samarbejde med Naturstyrelsen i Blåvandshuk. Selve rammeaftelen kan ses andetsteds på vores hjemmeside. Naturstyrelsen støtter os endvidere ved at lade os have et mindre depot til vores materiel i plantagen.\nDet er et mål at sporet på sigt skal blive så stabilt som muligt, at det vil kunne holde til slid og ikke skulle vedligeholdes så ofte. Samtidig er det et mål at gøre det farbart så stor en del af året som muligt.\nStøt os - Bliv medlem.\nSend os en mail eller kontakt os på vores Facebook side, så vil du blive inviteret til en facebookchat, hvor vi lægger vores aktiviteter i sporet op, og åbner for at alle, som har en ledig hånd kan deltage i at vi får Danmarks (eller i hvert fald Fanøs) bedste spor.\nØnsker du at blive medlem af Fanø MTB, skal du blot sende en mail med oplysning om navn, adresse, fødselsdato og mobilnummer.\nMailen sender du til Fanø MTB på fanomtb@gmail.com\nDet koster kr 200,- pr år for voksne og kr 50,- pr år for børn og unge under 18.\nBeløbet overføres til mobilepay nummer: 75187\nPengene vil bl.a. blive brugt på foreningens arbejde. Herunder sporarbejde, fællesarrangementer og lignende (se også vedtægterne fra stiftende generalforsamling).


UNSQUASHABLE Carbon Tec 120 - Squashlife.dk\nCarbon Tec 120 er UNSQUASHABLE's dråbeformede topketcher i et flot rødt og sort design. Ketcherens specifikationer er meget populært blandt alle typer af squashspillere da den er forholdsvis let at spille med. Vægten er hold nede på 120 gram mens den er hovedlet. Ketcheren er medium-stiv, hvilket igen er med til at gøre den lettere spilbar for flere forskellige typer af spillere.\nEn ketcher der bør passe godt til dig som ønsker power fra det dråbeformede hoved, men også manøvredygtigheden fra den lette ramme og hovedlette balance.


Oplysninger ved ansøgninger om godkendelse af særligt forurenende virksomheder m.v.\n1) Ansøgerens navn, adresse, telefonnummer.\n2) Oplysninger om ejeren af ejendommen, hvorpå virksomheden er beliggende eller ønskes opført, hvis ejeren ikke er identisk med ansøgeren: Navn, adresse og telefonnummer.\n3) Virksomhedens navn, adresse, dato for etablering, erhvervsregisternummer, angivelse af lokalplanområde, areal-nummer(e) samt b-numre for de bygninger som godkendelsen skal omfatte.\nB. Oplysninger om virksomheden\n4) Virksomhedens listebetegnelse jf. bilag 1.\n5) Kort beskrivelse af det ansøgte projekt. Angivelse af om der er tale om nyanlæg eller driftsmæssige udvidelser/ændringer af bestående virksomhed.\n6) Oplysninger om, hvorvidt det ansøgte kræver bygningsmæssige udvidelser/ændringer.\n7) Situationsplan i passende målestok (f.eks. 1:500), der viser placeringen af alle bygninger og andre dele af virksomheden på ejendommen med angivelse af b-numre. Planen forsynes med nordpil.\n8) Forventede tidspunkter for start og afslutning af bygge- og anlægsarbejder og for start af virksomhedens drift. 9) Hvis virksomhedens drift er midlertidig, skal det forventede tidspunkt for virksomhedens ophør oplyses. Der skal samtidig redegøres for, hvilke foranstaltninger der vil blive truffet ved virksomhedens ophør for at imødegå fremtidig forurening af omgivelserne.\n10) Tegning og snit i passende målestok, der viser produktions- og lagerlokalers placering og indretning, herunder placering af produktionsanlæg m.v. Befæstede arealer skal også vises. Hvis der foretages arbejde udendørs, angives dette.\n11) Tegning over placering af oplag af råvarer, hjælpestoffer, kemikalier og affald. 12) Afløbsplaner (internt og eksternt) med angivelse af placering af olieudskillere og sandfang, samt oplysninger om nedgravede rørforbindelser og tanke/beholdere.\n13) Har virksomheden egen spildevandsledning skal forløbet indtegnes på et kort med angivelse af udledningsdybde og koordinater for udløbets placering.\n14) Tegning der viser placeringen af kilder til jord-, luft-, vand-, støj-, vibration, og lugtforurening, herunder f.eks. olietanke, skorstene, ventilationsafkast, køleanlæg, spildevandsledninger m.m.\n15) Oplysninger om produktionskapacitet samt art og forbrug af råvarer, energi, vand og hjælpestoffer, herunder kemikalier.\n16) For kemikalier skal der angives den maksimale mængde virksomheden vil have på lager samt beskrivelse af opbevaring og foranstaltninger for at undgå forurening af omgivelserne. Der skal vedlægges produkt- eller kemikaliekort for de enkelte kemikalier/stoffer.\n17) Kort, systematisk beskrivelse af virksomhedens procesforløb, herunder materialestrømme, emissioner og affaldsproduktion, evt. i form af flow-diagram.\n20) Den daglige driftstid for virksomheden. Der angives desuden driftstid- og tidspunkter for de enkelte forurenende anlæg, herunder støjkilder, hvis de afviger fra den samlede virksomheds driftstid. Det skal angives, hvis virksomheden er i drift på lørdage eller søn- og helligdage.\nG. Oplysninger om eventuelanvendelse af bedste tilgængelige teknik/ forureningsbegrænsende foranstaltninger\n21) Redegørelse for i hvilket omfang projektet/virksomheden bygger på anvendelse af bedste tilgængelige teknik. Redegørelsen kan indeholde oplysninger\n- om mulighederne for begrænsning af energi-, vand- og råvareforbruget, herunder mulighederne for at udnytte eventuel overskudsvarme andre steder i virksomheden,\n- om mulighederne for udskiftning af særligt skadelige eller betænkelige stoffer med mindre skadelige eller betænkelige stoffer,\n- om mulighederne for at undgå affaldsfrembringelse, og hvis dette ikke kan lade sig gøre, om mulighederne for genanvendelse og recirkulation,\n- om mulighederne for at anvende bedste tilgængelige renseteknik.\n22) Beskrivelse af, hvilke luftformige stoffer virksomheden udsender, f.eks. emissioner fra oliefyr (CO2, NOx, SOx, partikler), dampe fra opløsningsmidler, vanddamp fra produktionen m.m. og eventuelt koncentrationen heraf pr. Nm3.\n23) Beskrivelse af, hvilke metoder virksomheden anvender til rensning af luftemissioner.\n24) Oplysninger om indfyrede effekter på fyr/kedeler samt skorstenshøjder og højder på afkast i forhold til terrænhøjde, kotehøjde på tagryg både på virksomhed og nærmeste bygning indenfor 100 m.\n25) Oplysninger om virksomhedens drift giver anledning til lugtgener eller støvfrembringelse samt hvilke typer støv der er tale om og i hvilket omfang.\n26) Oplysninger om mængde, sammensætning og udløbsteder for det spildevand virksomheden udleder, samt oplysninger om koncentrationer af forurenede stoffer, herunder kemikalier, organisk affald m.m. Der angives maksimal mængde af spildevand udledt oplyst i m3 spildevand pr. døgn/måned/år. Hvis der udledes kølevand, skal der redegøres for kølevandets temperatur.\n27) Beskrivelse af eventuelle rensningsmetoder og rensningsgraden for de tilførte stoffer.\n28) Oplysninger om virksomhedens støj- og vibrationskilder, eventuelt med angivelse af kildestyrker(lydeffektniveauer) for de enkelte støjkilder, baseret på støjgarantier, leverandøroplysninger eller erfaringsværdier.\n29) Eventuelt beregninger eller målinger af det samlede støjniveau i de mest støjbelastede punkter i naboområderne.\n30) Beskrivelse af de valgte støj- og vibrationsdæmpende foranstaltninger for de enkelte støj- eller vibrationsfremkaldende anlæg, maskiner og køretøjer til intern transport og for virksomheden som helhed.\n31) Oplysninger om tidligere eller forventede støjproblemer i forhold til de omkringliggende arealer/beboelse.\n32) Oplysninger om sammensætning og årlig mængde af virksomhedens affald, herunder farligt affald.\n33) Oplysninger om, hvordan farligt affald samt affald, der kan give anledning til støv- og lugtgener, opbevares på virksomheden, og hvilke foranstaltninger, der er truffet for gener og forurening af omgivelserne i forbindelse med opbevaringen.\n34) Oplysninger om, hvorledes affaldet, herunder farligt affald, bortskaffes eller eventuelt nyttiggøres.\n35) Oplysninger om tankanlæg til olieprodukter, herunder oplysninger om indhold, kapacitet, alder.\n36) Beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet til beskyttelse mod forurening af omgivelserne i forbindelse med håndtering og opbevaring af olieprodukter samt fra nedgravede rør og tanke/beholdere. Foranstaltninger kan bl.a. bestå i tankgrave/volde, overløbssikring/alarm, sikring mod påkørsel af rør, tanke og beholdere, tæthedskontrol af tanke/beholdere mv.\n37) Oplysninger om til- og frakørselsforhold vedrørende arbejdskørsel og belastningen af omgivelserne, herunder antal, art samt tidspunkterne for kørsel.\n38) Virksomhedens forslag til egenkontrolvilkår for virksomhedens drift. Egenkontrolvilkår bør indeholde:\na) Forslag til registrering af forbrug af råvarer, hjælpestoffer, kemikalier og energi\nb) Forslag til rutiner for vedligeholdelse og kontrol af rensningsforanstaltninger, bl.a. luftfiltre, olieudskillere, sandfang ol.\nc) Forslag til kontrolmålinger, herunder prøvetagningssteder, prøvetagningshyppighed, analyseparametre og analysemetode\n39) Oplysninger om særlige emissioner ved de under punkt 18 nævnte driftsforstyrrelser eller uheld.\n40) Beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå driftsforstyrrelser og uheld.\n41) Beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse virkningerne for mennesker og miljø ved de under punkt 18 nævnte driftsforstyrrelser og uheld.\n42) Oplysninger om, hvilke foranstaltninger ansøgeren agter at træffe for at forebygge forurening i forbindelse med virksomhedens ophør.


TEST: Pioneer BCS-FS515 | Lyd & Billede\n2 HDMI-indgange Fokuseret mellemtone\nIkke streaming Mangler overtoner\nLydbilledet gengives med bedre fase mellem diskant og mellemtone end LG-anlægget. Det betyder, at stereoperspektivet er mere helstøbt, og sangstemmer og dialoger bliver mere nøjagtig placeret i midten af lydbilledet. Mellemtonen er sprød, som med LG, således at stemmer og instrumenter er tydelige. Der mangler luft i overtonerne, men ikke mere end at filmoplevelserne stadig er underholdende. Ønsker du et indtryk af surroundlyd, er dette kun muligt i ”Game” lydmodus. Denne bruger fasemanipulation for at trække lytteren mere ind i lydbilledet, men selve lydkvaliteten bliver lidt tynd, og personligt kan jeg bedre lide at lytte i normal modus. Lydbilledet totalt set er fint nok, med hurtig bas og god håndtering af musik og film. Der mangler lidt overtoner, og basområdet mangler tonestruktur. Men totalt set er lyden bedre en den fra LG, med mere tryk og gnist.\nBedste pris på Pioneer BCS-FS515


▷ Bedste Arbejdstilladelse Canada på nettet\nEn masse outlets på nettet udlover nu om stunder diverse forskellige leveringstyper. En af favoritterne er for nærværende at få leveret til et udleveringssted, hvor du selv kan afhente din bestilling når det passer ind i din kalender. Fragttypen er jo i høj grad enkel, og i mange tilfælde endda den mest betalelige leveringsudgave ved køb af Arbejdstilladelse Canada.\nDu burde omvendt afveje for og imod at vælge levering til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejdes adresse. Fragttypen bliver beklageligvis lidt mere bekostelig, men derudover ualmindeligt let gængelig. Den mest betalelige fragtform vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, men den løsning nødvendiggør at du opholder dig tæt på e-shoppens adresse.\nLeveringstiden på er selvfølgelig meget væsentlig forudsat vi mangler din pakke omgående, så af den grund er det relativt centralt at vi undersøger den anslåede leveringsdato på det relevante produkt.\nMange e-shops yder levering på blot en enkelt hverdag på de fleste af deres varer, eksempelvis Arbejdstilladelse Canada, som dog er forudsat at handlen laves før et givent tidspunkt, sådan at de kan nå at få varen betjent inden logistikpersonalet får fri.\nNogle få forhandlere på nettet lover fragt uden gebyr, men oftest gælder det kun hvis der shoppes for en konkret sum. I øvrigt kunne man overveje den mest betalelige leveringsmetode, der tit – uanset om du er i Silkeborg, Korsør eller Skagen – vil være at få fragtfirmaet til at levere din pakke til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden meget fleksibelt for folk at finde frem til de bedste priser hos forskellige forretninger på nettet, og derved har masser af online webshops været nødt til at mindske salgspriserne på varerne – til børn og babyer, og endvidere også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange tilbyde portofri fragt.\nTil gengæld kan det trods alt blive gavnligt at checke visse shops på nettet efter tilbud på Arbejdstilladelse Canada inden du gennemfører dit køb, så du ikke er i tvivl om at opnå den mindst kostelige pris.\nMan bør trods alt ikke overse, at i tilfælde af at en butik markedsfører deres varer til salg for en salgspris som anses for umådelig attraktiv, så burde det mange gange være et bevis på en uoprigtig webshop. Køb med gængse betalingskort er dog en del af Indsigelsesordningen, der værner folk overfor uoprigtige e-shops.\nVi foreslår generelt køb med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ bør du drage fordel af en løsning fra f.eks. ViaBill, hvis du efterspørger at honorere omkostningerne over tid.\nFør nogen handler på en webbutik bør man til hver en tid gøre sig bekendt med indholdet af netbutikkens forretningsvilkår, det er dog for det meste ikke specielt ophidsende.\nEn nem løsning kunne være at bemærke om internet firmaet er e-mærket, da det kan være en sikring om at e-forretningen understøtter dansk lovgivning, og at internet virksomheden jævnligt føres tilsyn med af jurister der har ekspertise inden for de gældende vilkår. Dette er desuden din genvej til en håndsrækning, for så vidt du udsættes for besvær i forbindelse med din handel.\nDerudover stiller vi forslag om at du er på vagt for de mest relevante vilkår der kan have indvirkning på købet, til eksempel hvilken returrettighed internet webshoppen lover. I relation til det er det på samme måde afgørende, at man til enhver tid bibeholder sin faktura e-mail, så man fremadrettet kan bevise købet af Arbejdstilladelse Canada, om du søger en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder dig helt fortræffelige muligheder for at kortlægge en stor gruppe eksisterende brugeres anmeldelser og derfor er det smart, at du gransker internet forhandlerens ratings af Arbejdstilladelse Canada forud for at du handler.\nFacebook medfører endvidere nogenlunde passende metoder til at få en idé om online shoppens pålidelighed. Her møder vi nogle internet foretagender hvor det er muligt at udfærdige en anmeldelse af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel må drages fordel af til at fornemme hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden finansieres af annonceindtægter. Vi samarbejder med masser af forretninger på nettet derved at vi præsenterer virksomhedernes produkter, og tjener kommission under forudsætning af at en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en handel.\nViden angående tilbud og online selskaber understøttes nu og da, men man kan ikke stille os ansvarlig for rettelser der kan være implementeret efter sidste opdatering af websitets data.


Rest La Esquina del Sabor, Quepos - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nCentralamerika Costa Rica Province of Puntarenas Quepos Restauranter i Quepos Rest La Esquina del Sabor\nA un costado de la estacion de bomberos, Quepos 6350, Costa Rica+506 2774 0233+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 14 anmeldelserFremragende58 %Rigtig god28 %Gennemsnitlig14 %Dårlig0 %Frygtelig0 %Restaurantens åbningstider sø - lø5:00 pm - 10:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Latinamerikansk, Sydamerikansk, Fra Costa Rica PRIS $VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING A un costado de la estacion de bomberos, Quepos 6350, Costa RicaAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er dette en grillrestaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette en italiensk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette en middelhavsrestaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette en god restaurant til at spise pizza?Ja Nej Ved ikke Er dette en fiske- og skaldyrsrestaurant?Ja Nej Ved ikke Er dette en spansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Flere restauranter i Quepos Medlemsvurdering Fremragende3Rigtig god1Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (4)Engelsk (9)Spansk (5)Sprog Dansk (4)Engelsk (9)Spansk (5)\nSe, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejgasmandcAbu Dhabi, United Arab Emirates8227Anmeldt 10 december 2014 Den bedste sodavand i Quepos!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejChris PCambridge, Storbritannien11Anmeldt 6 maj 2014 Endelig et eller andet sted i ægte QueposMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejdougandjanWhitby, Canada4514Anmeldt 26 januar 2013 Meget for pengene.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSKK7Washington DC103Anmeldt 26 november 2012 De bedste af de lokale restauranterMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nLatinamerikansk, Sydamerikansk, Fra Costa Rica\nA un costado de la estacion de bomberos, Quepos 6350, Costa Rica Placering:


Projekt - Tr� over jord - Projekter - Teknologisk Institut\nTeknologisk Institut > Projekter > Projekter - Bygge og anl�g > Projekt - Tr� over jordProjekt - Tr� over jordNaturlig holdbarhed af danske skovtr�er anvendt udvendigt uden jordkontakt\nProjektstart 1999. Forventet afslutning ikke datofastsat.\nTr�panelerne blev udsat primo 2000. Projektet afsluttes, n�r tr�arterne er nedbrudte.\n20 forskellige europ�iske tr�arter unders�ges for deres naturlige holdbarhed. Tr�arterne er som f�lger: R�dgran Dansk, R�dgran Nordsvensk, Alm. �delgran, Grandis, Sitkagran, Douglas, Douglas splint, Thuja, Skovfyr Dansk, Skovfyr Nordsvensk, L�rk EU, L�rk Sibirisk, Western Red Cedar Nordamerikansk, Cypres, Ask, Eg, R�deg, Robinie, Asp, Skovfyr impr�gneret, klasse AB (referenceprodukt). Efter snart 9 �rs eksponering kan det konstateres, at alle tr�arter bliver angrebet af skimmelsvampe nogle hurtigere og kraftigere end andre. Alle tr�arter vejrgr�ner, n�r de eksponeres direkte mod vejrliget. Dette sker inden for det f�rste �r. Paneler af skovfyr dansk groet er alle nedbrudte, hvis de er eksponeret uden overd�kning.\nM�l for projektet\nEtablere fors�g, der sikrer opbygning af viden over l�ngere tid om danske tr�arters naturlige holdbarhed over jord\nGive viden om dansk dyrkede tr�arters optagelse og afgivelse af fugt under eksponering for vejrliget og dermed risiko for nedbrydning\nDemonstrationsareal, der har til form�l at fremvise danske skovtr�ers form�en som udvendig bekl�dning over for byggebranchen og andre mulige aftagere\nSammenligne med et mindre udvalg af udenlandske tr�arter, der vil kunne v�re i kommerciel konkurrence med dansk tr�\nTeknologisk Institut i samarbejde med Skov- og Naturstyrelsen. Aktiviteter De f�rste 3 �r blev tr�fugten bestemt hver 2. m�ned. Herefter bliver emnerne vurderet for tr�nedbrydning 1 gang om �ret. Der tages ligeledes foto 1 gang om �ret af emnerne.\nAndre dokumenterNy metode til effektivitetsvurdering af modificeret tr�Modificeret tr� i fremtidens rockguitarerTr�forskning naturligvisStort internationalt behov for dansk pr�vning af og r�dgivning om fremtidens tr�beskyttelseOverfladebehandling, tr� �Jeg er din kontaktpersonNiels MorsingCenterchefTr� og Milj�+45 72 20 23 12 Skriv til migKontakt mig venligst hurtigst muligtSendTak for din henvendelse. Vi vender hurtigst muligt tilbage enten pr. telefon eller mail.OKP� grund af en teknisk fejl kan din henvendelse desv�rre ikke modtages.Ring venligst: 72 00 20 00OKRelaterede s�geordaktivstoffer artsbeskrivelser biomaterialer byggevarer bygninger CE egenskaber enzymer ESEM FPC-system hussvamp maling milj� Modificeret tr� olie Overfladebehandling projektarbejde SEM skimmelsvampe svamp svampeangreb tr� tr�arter tr�beskyttelse tr�forskning tr�fugt tr�nedbrydning tr�produkter Tr�s holdbarhed �gte hussvamp Taastrup


It-chef: Forsvar mod DDoS-angreb bliver hverdag i folkeskolen | Version2\nIt-chef: Forsvar mod DDoS-angreb bliver hverdag i folkeskolen\nIgennem det seneste år er en række skoler og uddannelsesinstitutioner blevet ramt af såkaldte DDoS-angreb. KL mener ikke, at det bliver et problem i fremtiden, men hos Køge Kommune, har man forberedt sig på, at det bliver en almindelig del af skoledriften.\nAdam Fribo Onsdag, 21. maj 2014 - 6:29 10\nInvesteringer i løsninger, der kan detektere og afværge DDoS-angreb bliver en helt almindelig del af driften i fremtidens folkeskole. Det mener Ivan Harreskov, der er it-chef i Køge Kommune. Ifølge ham er DDoS-angreb et uundgåeligt biprodukt af den digitalisering af skolerne, som folketinget siden 2011 har investeret mere end 500 millioner kroner i.\n»Man bliver nødt til at sikre sig mod det. For år tilbage havde vi heller ikke spamfiltre og firewalls, men det har man jo også indført nu. Det er så nemt at lave et DDoS-angreb, og det giver så store problemer. Vi kommer til at se det engang imellem – og det skal man kunne håndtere,« siger Ivan Harreskov til Version2.\nKøge kommune har netop investeret i en løsning hos kommunens internetudbyder, der skal detektere usædvanlig kraftig trafik og kanalisere den væk. En løsning, der ifølge it-chefen, vil kunne bruges af alle kommuner, da den ikke kræver nogen speciel netværksopsætning.\nDet sker som en reaktion på, at skolernes ip-adresse i Køre kommune sidste år var udsat for flere tilfælde af DDoS-angreb på op til 16 gange den kapacitet, som den kommunale internetkapacitet kunne bære.\nDet viste sig at være en femtenårig lokal skoleelev, der stod bag angrebet, der satte internetforbindelsen ud af spillet og både ramte skolerne og den kommunale administration – de to deler nemlig netværk, hvilket er normalt i danske kommuner.\nKøge Kommune valgte at droppe politisigtelser mod den unge mand.\nLæs også: Jyske skoler udsat for DDoS-angreb - elever ville undgå eksamen\nStigende problem er en overraskelse\nDDoS-angreb på skolerne i Køge Kommune er ikke enestående. I sidste måned kunne Version2 berette om et lignende angreb på skolernes netværk i Hedensted Kommune, der ramte 7000 brugere. Ligesom i Køge var det lokale skoleelever, der stod bag, og formålet var tilsyneladende at forstyrre en national test. Det lykkedes.\nKort tid efter blev styrelsen UNI-C ramt af kraftige DDoS-angreb, der var rettet mod systemer til afvikling af digitale prøver. I modsætning til de lokale angreb i Køge og Hedensted forhindrede dette angreb alle skoler i Danmark at tilgå systemerne.\nFormanden for de kommunale it-chefer, Henrik Brix, oplyste dengang, at sikkerhedsudfordringer i forbindelse med it i skolerne er et stigende problem. Han vil dog ikke opfordre til at investere i sikkerhed. I stedet efterlyser han digital dannelse skolerne.\nDet synspunkt deler også KL, der ligeud siger, at det ikke kan betale sig at sikre skolerne.\nI Køge Kommune mener it-chef Ivan Harreskov , at digital dannelse kan stå alene.\n»Det er klart min opfattelse, at angreb på netværk er et stigende problem, og det er også den almindelige opfattelse, når det diskuteres i den kommunale it-verden. Det er vigtigt at arbejde med digital dannelse, men vi har valgt at beskytte os, fordi vi vurderer, at sandsynligheden for et angreb er høj og konsekvenserne er store,« siger Ivan Harreskov og tilføjer, at det efter hans vurdering er kommet som en overraskelse, at skolerne er udsatte.\n»Vi havde ikke set det komme. Normalt er det jo finanssektoren og andre meget eksponerede steder, der bliver angrebet, så det er kommet lidt som en overraskelse, og det er min vurdering, at der er mange kommuner, der ikke har sikret sig. Derfor er vi nogen, der vælger at stå frem og gøre opmærksom på, at dette her er et problem.«\nIfølge KL er der ingen opgørelser over, hvor ofte de danske skoler bliver udsat for DDoS-angreb.\nLæs også: Nationale folkeskolesystemer ramt af massivt DDoS-angreb\n#1 Maciej Szeliga 21. maj 2014 - 07:34\nDigital Dannelse kan stå alene\nDet forudsætter altså at alle DDOS angreb er fremprovokeret af eleverne (eller lærerne) selv.\n#2 Henrik Kramselund Jereminsen 21. maj 2014 - 07:49 Blogger\nsoftware til beskyttelse mod DDoS\nTil information bruger en del af de danske ISP'er software fra Arbor Networks http://www.arbornetworks.com/\nProduktet Peakflow SP service provider produktet virker primært ved at trafikken under angreb sendes forbi en vaskecentral som filtrerer dårlig trafik væk efter bedste evne og sender "clean" videre til kunden. Analysen baseres på Netflow fra routere og benytter flere teknikker til at begrænse den dårlige trafik.\nNB: Jeg er ikke betalt eller ansat af Arbor Networks, men vi overvejer produkterne og har researchet en del indenfor dette område. Jeg har også lavet et par blog-indlæg om DDoS her på version2 bloggen.\n#3 Keld Simonsen 21. maj 2014 - 09:37\nNyere Linux-kerner har forbedret svarkapaciteten med cirka 20 gange, og det kan vel hjælpe til med at holde er DDoS angreb stangen.\n#4 Deleted User 21. maj 2014 - 10:20\nRe: Hvor naivt...\nJeg tror nu at det altovervejende er elever der står bag den slags angreb, de fleste andre mennesker har ikke noget motiv. Til gengæld er det pænt naivt at tro at man kan opdrage samtlige elever til at opføre sig pænt. Der skal kun én elev med teknisk indsigt som hader skolesystemet til for at spolere en prøve for en hel årgang.\n#5 Claus Karstensen 21. maj 2014 - 11:44\nNaivitet er det polyfilla som holder sammen på store dele af dansk kommune-it. En del af det skal man muligvis se indefra for at tro det.\n#6 Jesper Jepsen 21. maj 2014 - 12:19\nIngen viden er der nok af\nDet er jo tydeligt at hverken KL, eller kommunerne ( måske bortset fra Køge) aner ret meget om noget, hverken IT og især ved de intet om børns adfærd. Ungerne har i dag adgang professionelle værktøjer der kan ligge netværk død ved få klik, lidt teknisk viden og en portion avation mod prøver/skolen/en lære eller bare voksene og så står alle de fine IT folk og politikere og vasker hænder og råber på dannelse. Fat det dog hvis motivet er der så vil det ske, og børn/unge har altid forsøgt at komme uden om prøver og andet som de ikke ønsker/gider.\nSagen viser jo med al tydelighed at IT i skoleverden ikke er noget der taget alvorligt, det er jo kun børn.. først når det rammer dem bag skrivebordene og deres bagdel så de ikke kan aflevere alle deres fine data til andre bag skriveborde så råber man op, men gør intet for det vil jo kræve at man tager børn og unge seriøst hvilket man ikke vil eller ønsker. Så kommuner og KL og andre, i er sat til vægs af nogle børn der ved mere om IT end jer og i er ikke voksene nok til at indrømme at i er blevet grundigt overhalet.\n#7 Keld Rasmussen 21. maj 2014 - 14:23\nJeg må give IT chefen i Køge\nJeg må give IT chefen i Køge kommune ret. Der er noget man ikke har taget højde for i opsætningen af netværket. Selvfølgelig kan man undgå DDOS angreb og dermed få sit netværk lagt ned. En anden ting man i kommunen måske ikke har tænkt på er at skolerne er koblet op mod kommunens netværk. Det vil sige er man en lille smule kvik så kan man gå fra skolens netværk direkte op i kommunens netværk. Det kræver ikke så mange programmer. Så til IT chefen i Køge kommune du har så evig ret og det med KL ikke mener at det kan betales sig at beskytte sig - UHA kan jeg kun sige. Først hvad er kommunens data værd og hvor længe har man råd til at kommunen er nede ????? Jeg har været med til at rede en kommune ind i København. De havde været nede i en uge, så jo det kan betale sig\n#8 Tobias Bastiansen 22. maj 2014 - 08:27\nJeg vil selv sige at det er elevernes eneste mulighed for at lave noget... Altså noget hvor de får rigtigt resultater og hvor de føler sig som en hacker... Problematikken i det her som jeg ser det, er at de ikke ved hvor skadeligt det de gør kan være for deres fremtid... Jeg går personligt ind for at man begynder og reklamere for det...Da jeg i sin tid startede med at teste lidt ting jeg selv havde lavet, var DDoS et stort emne. Nå jeg trykkede på knappen blev min side lagt ned... Det lærte jeg på 10 minutter, hvorimod det tog en del længere tid at lære sådan noget som sqli som nok er noget af det mest basale at lære i starten....(xss måske også) Så hvis jeg var kommuneren vil jeg få nogen der kan kommer og fortælle om det.. Har selv skrevet til en skole eller 2 om at holde fordrag, men de mener at emnet er irelavant.\n#9 Keld Rasmussen 22. maj 2014 - 09:01\nTobias som du skriver - ja så\nTobias som du skriver - ja så er det nemt i dag at lægge et netværk ned. Man kan prøve at gå på Google og skrive "how to" mere behøver man ikke at skrive så kommer der en linje op med hack. Har også prøvet med en masse samtaler med skoleleder men uden resultat. Her må man bare konstatere at skolelederne ikke er klædt på til sådanne samtaler og dermed de foredrag der ville hjælpe ikke alene på skolen men også i kommunen da mange skoler er styret fra kommunen.\n#10 martin nielsen 26. maj 2014 - 13:35\nDe bliver jo ikke straffet\nDe bliver jo ikke straffet for at ødelægge skolens netværk og forhindre eksamener, så hvordan skal de lære at det er dumt at gøre?\nJeg kan da huske at man pænt fik en bøde på 5000,- med hjem, hvis man trak i brandalarmen, da jeg gik i skole.\nGælder den slags regler stadig, eller nøjes man med at fortælle Magnus at det må man altså ikke?


Kan købes på Housing Lottery-webstedet. Det ser sådan ud: til venstre er et logo i form af et hus, hvor, der er et billede af en kvadratmeter, billetnummeret er skrevet nedenfor (Det indeholder 12 cifre), på højre side er tal.\nI midten er det hus, hvor navnet på lotteriet er afbildet, til venstre er Housing Lottery-logoet, træk nummer og træk tid, og også navnet på kanalen, hvor lodtrækningen afholdes.\nHøjre side indeholder information om præmierne, nemlig om lejligheder og deres antal, som vil blive udloddet. Hvis du køber sådanne billetter, så er telefonnummeret ikke nødvendigt, og gevinsten kan modtages med en kupon (ingen andre dokumenter er nødvendige for dette). Du kan købe det på de russiske postkontorer eller i Stoloto-kioskerne.\nSom nævnt ovenfor, Måden at modtage præmien afhænger af beløbet og købsstedet for billetten. Nogle af de mest populære er beskrevet nedenfor..\nFremgangsmåde til overførsel af gevinster til Stoloto-tegnebogen, som bruges af de fleste af deltagerne, spiller direkte på siden, som følger:\nDen anden måde at vinde på, som dukkede op for længe siden, giver dig mulighed for automatisk at hæve penge til din mobiltelefon. Det er tilgængeligt for beløb, ikke overstiger 3 tusind. gnide., og for deltagerne, spiller direkte på siden. For at modtage penge på en mobiltelefon skal du bare sætte et flueben foran telefonnummeret inden tegningens start, specificeret under registrering. Derefter krediteres pengene automatisk, hvis du vinder, telefonens saldo.\nDen tredje måde at vinde er at besøge detailforretninger. Disse inkluderer ikke kun de specialiserede divisioner i Stoloto, men også adskillige partnere i lotteriet online supermarked, i særdeleshed:\nRostelecom-kontorer og Megafon-saloner (det vindende beløb overstiger ikke 1 tusind. gnide.);\nsaloner "Svyaznoy" og "Euroset" (gevinster lige fra 1 tusind. til 10 tusind. gnide.);\nRussiske postkontorer (også før 10 tusind. gnide.);\nkontorerne for bookmakeren "Baltbet" (til 100 tusind. gnide.);\ngrene af lotterinetværket "Balt-Lotto" (til 200 tusind. gnide.)\nStoloto hovedkontor, som er placeret i Moskva ved Volgogradsky Prospect, 43/3 (til 200 tusind. gnide.)\nDen sidste måde at modtage præmien på er ved bankoverførsel til vinderens personlige konto. For at linke det til en bestemt deltager i lotteriet skal du sende et sæt dokumenter til virksomheden via mail, Som indeholder:\ndetaljer om den vindende lotteri-billet;\nkode modtaget ved at sende en SMS-besked, der angiver mobiltelefonnummeret, som lotteribilletten blev købt for;\nkopi af dokumentet, giver mulighed for at verificere vinderens identitet;\nbankoplysninger på den personlige konto;\nkopi af TIN.\nEfter modtagelse af gevinster fra 15 tusind. gnide. du bliver nødt til at gennemgå yderligere identifikation med operatøren af internetstedet, allerede nævnt ovenfor.


Snerydning i Hjørring - Vi har det rette tilbud til dig der er træt af sne!\nSnerydning og saltning i Hjørring\nMange af os forbinder nok sne med jul, vinterferie og udendørs aktivitet. Men er du grundejer betyder det også snerydning af din grund i Hjørring. At vejene er ryddet og saltede er nemlig essentielt for, at vi alle kan komme til og fra arbejde, skole og bevæge os rundt i vores daglige rutiner. Dog er det de færreste af os, som nyder at stå tidligt op og kæmpe med sneen i det kolde vejr. Er du ejer af en stor virksomhedsgrund eller ansvarlig for snerydning i din grundejerforening – og giver du helst snerydningsstafetten videre? Vi står hellere end gerne for din snerydning i Hjørring, når lysten ikke driver hos dig.\nVi leverer professionel snerydning i Hjørring\nVores dygtige medarbejder rykker hurtigt ud, når sneen daler, så du kan blive under den varme dyne. Uanset om der er tale om en kæmpe virksomhedsgrund eller en mindre baggård hos din grundejerforening, kører vores sneryddere ivrigt ud til din adresse i Hjørring. Med en bred kundeportefølje og levering af snerydning i hele landet, har vi styr på vores kram, som vores flotte resultater med sikkerhed også vil afspejle på din adresse. Snerydning i Hjørring skal der ikke tages for let på, da loven omkring vintervedligeholdelse ligger fast. Men snerydning handler om mere end bare at overholde loven. Alle har et ansvar for at rydde sneen og salte på deres adresse, for at sikre, at vi ikke glider eller falder på grund af sneen. Overholder man ikke dette, kan det både ende i store personskader og gå ud over din pengepung. Ligegyldigt om du bor i leje-, ejer- eller i andelsbolig, vil der altid være en ansvarlig for snerydningen på din adresse, og er du virksomhedsejer er det dit ansvar at overholde reglerne for snerydning på din grund i Hjørring. At du sætter dig ind i dette, er derfor uhørt vigtigt, men det kan være vanskeligt at navigere i reglerne. Derfor har vi hos Snevagten sat os ind i alt det tunge jurastof, så du trygt kan overlade opgaven til os. Når vi står for din snerydning i Hjørring, gør vi arbejdet ordentligt første gang. Vi skræddersyr aftaler, så de er tilpasset lige netop dine behov og de forhold, som gør sig gældende på din adresse i Hjørring.


1 STOF nr. 23, 2014 Forandring uden behandling et spørgsmål om recovery capital? Hvordan kan det være, at nogle mennesker formår at komme ud af et problematisk forbrug af rusmidler ved egen hjælp? AF ANNE-SOFIE CHRISTENSEN & KAREN ELMELAND Forandring uden behandling betegner det fænomen, at mennesker på egen hånd finder en vej ud af et for højt forbrug af rusmidler det vil sige uden at modtage hjælp fra fagpersoner, institutioner, selvhjælpsgrupper eller lignende. Internationale studier har vist, at forandring uden behandling er den oftest forekommende måde at komme ud af et for højt alkoholforbrug på. Men hvordan ser det ud i Danmark? Hvem er disse mennesker? Og har de som gruppe bestemte kendetegn, som adskiller dem fra mennesker, der har fundet vej ud af et højt forbrug via behandling, eller fra dem, der stadig drikker for meget? Det er blevet undersøgt ved Center for Rusmiddelforskning. Internationale undersøgelser gennem de sidste tre årtier har påvist, at det er mere almindeligt at overkomme et problematisk forbrug af rusmidler på egen hånd end gennem behandling (Klingemann, Sobell og Sobell 2009). De amerikanske forskere Cloud og Granfield har på baggrund af denne viden udviklet det teoretiske begreb recovery capital med henblik på at forklare og forstå, hvorfor nogle mennesker overvinder et storforbrug af alkohol på egen hånd, mens andre har brug for professionel hjælp. Ved Center for Rusmiddelforskning har vi siden 2008 arbejdet med projektet: Forandring uden behandling med fokus på den gruppe af mennesker, der stopper et overforbrug af alkohol uden behandlingsmæssig intervention. I dette projekt-regi er teorien om recovery capital blevet afprøvet for at se, om teorien, der er udviklet på baggrund af amerikanske data, også kunne bidrage til en større forståelse af forandring uden behandling i en dansk kontekst. Om projektet Forandring uden behandling Projekt Forandring uden behandling har gennemløbet flere faser. Det startede i 2008 med en kvalitativ pilotundersøgelse, som tidligere er blevet beskrevet i STOF (Elmeland og Hecksher 2009). I denne undersøgelse blev 31 mennesker (medierekrutterede) interviewet med henblik på at få et kvalitativt indblik i fænomenet og dets forskellige udtryk. Vi kunne slå fast, at forandring uden behandling også finder sted i Danmark, og vi kunne endvidere se, at den aktuelle gruppe mennesker var heterogen i såvel deres baggrund som i deres forløb og proces. Vi fandt efterfølgende, at fænomenet burde yderligere belyses på baggrund af mere repræsentative data, og vi ville endvidere gerne afprøve teorien om recovery capital i en dansk sammenhæng for at se, om teorien kunne bidrage med svar på spørgsmålene om, hvad der ligger til grund for, at nogle mennesker overkommer et problematisk forbrug uden behandlingsmæssig intervention. 1\n2 Cloud og Granfields teori om recovery capital blev derfor analyseret i relation til data fra en dansk spørgeskemaundersøgelse (Bloomfield et al 2013). Spørgeskemaundersøgelsen blev gennemført ved Center for Rusmiddelforskning i efteråret i 2011 blandt et repræsentativt udsnit af den danske befolkning, hvor respondenterne blev stillet en række spørgsmål om deres rusmiddelforbrug, holdninger til rusmiddelpolitiske spørgsmål og livsstil i øvrigt. I alt respondenter deltog aktivt i undersøgelsen, hvilket gav en svarprocent på 64 %. Recovery capital Recovery capital blev introduceret af Cloud og Granfield i 2004 og videreudviklet i de følgende år (Cloud & Granfield 2004, Cloud & Granfield 2008). Forfatterne tager udgangspunkt i Bourdieus klassiske kapital-begreb, som de udvikler til den teoretiske konstruktion recovery capital. Cloud og Granfield argumenterer for, at det enkelte individs evne til selv at stoppe et længevarende misbrug eller afhængighed af rusmidler kan ses som et resultat af personens evner og ressourcer udviklet igennem det samlede livsforløb. Antagelsen er, at en person med høj recovery capital har større chance for selv at overkomme et problematisk storforbrug af alkohol end en person med lav recovery capital. Recovery capital-begrebet består af fire typer af kapitaler: Social kapital angår personernes sociale netværk: Hvis personerne befinder sig i et stærkt socialt netværk, bliver de støttet i forandringsprocessen, og ikke mindst bliver der formuleret forventninger til dem fra deres venner og familie. Fysisk kapital henviser primært til personens økonomiske forhold (indkomst, opsparing, investeringer etc.). Har man høj fysisk kapital, er man bedre i stand til at imødekomme udfordringerne i forbindelse med forandringen. Man nyder højst sandsynligt stadig respekt og anerkendelse i sit lokalområde, og f.eks. vil man måske have mulighed for at tage orlov fra arbejde. Menneskelig kapital indbefatter en række menneskelige kundskaber og egenskaber såsom uddannelse, viden, helbred (fysisk såvel som mentalt) og lignende. Kulturel kapital henviser til det enkelte menneskes evne til at leve op til eller internalisere de kulturelle normer, der eksisterer i deres aktuelle samfund. En høj kulturel kapital menes således at kunne hjælpe mennesker til forandring uden behandling, da de mennesker, som accepterer og respekterer de aktuelt gældende konventionelle, kulturelle normer og regler, har et grundlag og et ambitionsniveau at forholde sig til i deres forandringsproces. Recovery capital i det danske spørgeskema I spørgeskemaundersøgelsen blev respondenterne spurgt om, hvorvidt de havde haft en periode på to år eller mere i deres liv med et for højt/problematisk forbrug af alkohol, samt hvad de havde gjort i den forbindelse. 9 % (473 respondenter) svarede, at de havde haft en sådan længere periode med et for højt forbrug af alkohol. Af disse angav 78 % (368 respondenter), at de radikalt havde reduceret eller helt stoppet forbruget uden at indgå i en behandlingsmæssig sammenhæng. 12 % havde valgt at gå i behandling, mens resten ikke havde gjort noget. Disse data peger på, at også i Danmark er 2\n3 forandring uden behandling tilsyneladende den mest almindelige måde at overkomme et storforbrug af alkohol på. I datasættet findes endvidere spørgsmål, der samlet giver nogle gode indikatorer på respondenternes recovery capital. I relation til social kapital er der i undersøgelsen fem spørgsmål, der belyser dette. Spørgsmålene angår respondenternes samliv med andre, respondenternes brug af tid i sociale relationer (familie og venner/bekendte), og om respondenterne indgår i andre sociale netværk (sport, frivilligt arbejde, klubber mv.). Kulturel kapital har i analysen fokus på, hvad respondenterne angiver at have brugt tid på i hverdagen inden for det seneste år. Herunder aktiviteter uden for hjemmet (teater/biograf/koncerter/café/natur) og aktiviteter i hjemmet (bøger/pc/tv/hobbies/havearbejde). I Cloud og Granfields teori er kirken og tilknytningen hertil en vigtig del af den kulturelle kapital. I Danmark spiller kirken derimod en anden rolle end i USA, og det er derfor valgt ikke at inddrage en evt. tilknytning til kirken i denne analyse. Menneskelig kapital er undersøgt ved hjælp af to spørgsmål: tilknytning til arbejdsmarkedet og uddannelsesniveau. Med hensyn til fysisk kapital er der inddraget to spørgsmål i analysen: 1) Hvorvidt respondenterne ejer, lejer eller andels-ejer eget hjem og 2) Respondenternes indkomst det seneste år. Med henblik på at foretage en sammenlignende analyse af forskellige populationer med hensyn til forbrug og behandling i Danmark inddelte vi de aktuelle respondenter i tre grupper: 1) Forandring uden behandling-populationen (FuB): Respondenter, der har angivet at have reduceret/stoppet et overforbrug af alkohol uden behandlingsmæssig intervention, og som på undersøgelsestidspunktet havde et forbrug under Sundhedsstyrelsens genstandsgrænser (14/21). 2) Behandlingspopulationen (Behandling): De respondenter, der havde valgt behandling som løsning på deres overforbrug, og som på undersøgelsestidspunktet havde et forbrug under Sundhedsstyrelsens genstandsgrænser (14/21). 3) Storforbrugerne (Storforbrugere): De respondenter, der på undersøgelsestidspunktet havde et forbrug, der lå markant højere end Sundhedsstyrelsens genstandsgrænser dvs. 25 genstande eller mere ugentlig for kvinder og 35 genstande eller mere ugentlig for mænd. Disse tre grupper har vi sammenholdt med den samlede undersøgelsespopulation (DK). Da der i behandlingspopulationen ikke var personer på under 37 år, valgte vi at sætte en nedre aldersgrænse for alle 4 populationer på 37 år. Resultater Resultaterne af analysen er præsenteret i tabel 1 (social og kulturel kapital) og tabel 2 (menneskelig kapital og fysisk kapital), se tabellerne efter teksten. 3\n4 Når man laver statistiske analyser, er de forbundet med en vis usikkerhed grundet diverse forhold (antallet af respondenter, systematiske og ikke-systematiske tilfældigheder). Derfor er to tal, der er forskellige i en tabel, ikke nødvendigvis forskellige statistisk set, fordi der skal tages højde for denne usikkerhed. Når der er taget højde for denne usikkerhed, og der stadig er forskel, kalder vi det signifikant forskellige. I tabellerne har vi taget udgangspunkt i FuB-populationen og har undersøgt, om de andre to grupper er forskellige eller signifikant forskellige fra FuB-respondenterne. Vi har endvidere sammenlignet FuB-populationen med alle spørgeskemaets respondenter. De samlede respondenter i spørgeskemaet repræsenterer den samlede danske befolkning. Tabel 1 viser sammenligningen mellem respondentgrupperne udtrykt i farver med udgangspunkt i FuB-populationen. De røde felter angiver, at den positive kapital for den relevante respondentgruppe er signifikant lavere end i FuB-populationen. Det springer naturligvis i øjnene, at storforbrugerne har signifikant lavere social og kulturel kapital, uanset hvilket spørgsmål man kigger på. Behandlingspopulationens svar er mere brogede: De bruger signifikant mindre tid på at indgå i sociale relationer, og de har signifikant færre aktiviteter i hjemmet. Og så er det tæt på, at behandlingspopulationen sjældnere bor sammen med andre. Respondenterne i behandlingspopulationen angiver dog, at de bruger tid sammen med familie og venner samt på uden-for-hjemmet-aktiviteter på lige fod med FuB-populationen. Kigger man i kolonnen længst til højre i tabel 1, ses gennemsnittet blandt alle respondenter i undersøgelsen. Det bemærkelsesværdige er her, at kolonnen er grøn og dermed ligner sammensætningen af FuB-populationen og sammensætningen af den generelle danske befolkning med hensyn til social og kulturel kapital. Igen i tabel 2 angiver den røde farve, at den relevante gruppe af respondenter har signifikant lavere kapital end FuB-populationen. Igen er det den røde kolonne under storforbrugerne, der først springer i øjnene: De er oftere uden for arbejdsmarkedet end FuB-populationen, de har oftere afsluttet uddannelsen i løbet af eller efter folkeskolen, de lejer deres hjem oftere, og så har de oftest den laveste indkomst. Alle disse resultater er signifikante. Behandlingspopulationens kolonne er også næsten rød det vil sige, at gruppens profil minder om den allerede skitserede for storforbrugerne. Kun med hensyn til uddannelse er resultatet ikke signifikant. Sammenligner man FuB-populationen med den generelle danske befolkning, så ligner de to hinanden, og der er ingen signifikante forskelle. Dog er FuB-populationen lidt bedre uddannet generelt, og der er flere i FuBpopulationen, der ligger i den højeste indkomstgruppe og færre i den laveste indkomstgruppe i forhold til den generelle danske befolkning. Diskussion Den tidligere nævnte pilotundersøgelses interviews blev kvalitativt sammenlignet med et sæt interviews fra en behandlingspopulation (Elmeland og Hecksher 2009). Denne sammenligning viste, at de, der havde gennemgået forandring uden behandling, havde højere recovery capital på det tidspunkt, de ændrede forbruget. De var oftere tilknyttet arbejdsmarkedet, de havde intakte familie og sociale relationer, de var bedre stillet økonomisk osv. Fælles for gruppen af mennesker, der var kommet ud af alkoholmisbruget på egen hånd, var også, at de var meget determinerede i forhold til etablering af en ny livsstil. 4\n5 Billedet i spørgeskema-undersøgelsen er ikke helt så klart. Storforbrugerne har klart den laveste recovery capital, mens FuB-populationen og behandlingspopulation mere ligner hinanden; dog havde FuB-populationen generelt højere recovery capital. Mest signifikant var det dog, at FuBpopulationen ligner den danske befolkning generelt med hensyn til recovery capital. Så hvem stopper/reducerer et problematisk alkoholforbrug i Danmark? Til dette spørgsmål er der to svar: På den ene side er det hr. og fru Danmark. Sammenligningen mellem FuB-respondenterne og alle respondenterne er gennemgående grøn det vil sige, at der ikke er nogen signifikante forskelle i deres profil med hensyn til de fire forskellige kapitaler. Så set i forhold til recovery capital kunne - i princippet hvem som helst selv stoppe/reducere et problematisk forbrug. På den anden side er det dem med højest recovery capital blandt de respondenter, der har haft et for højt forbrug gennem en længere periode, der har klaret forandring uden behandling. Vi finder det dog tankevækkende, at gruppen af storforbrugere i spørgeskema-undersøgelsen har så markant lavere recovery capital end både forandring-uden-behandlings-populationen og behandlingspopulationen. I denne gruppe af storforbrugere findes de personer, der engang i fremtiden vil stoppe eller reducere forbruget uanset om det er med eller uden behandling. Og recovery capital er jo tænkt som mere eller mindre iboende/oparbejdede - egenskaber hos den enkelte. Når egenskaberne så kun er svagt til stede hos dem, der i fremtiden skal nedsætte deres forbrug, så åbner det nogle spørgsmål, først og fremmest: Hvor kommer recovery capital fra? Et svar på dette spørgsmål kunne være, at de respondenter med høj recovery capital, der drikker for meget, i spørgeskemaundersøgelsen har underrapporteret deres forbrug og dermed skjuler sig i tallene. Underrapportering i forbindelse med indtagelse af alkohol er ikke et ukendt fænomen og det er vanskeligt at sætte tal på, og det er umuligt at indkalkulere i analyser. Et andet svar kan være, at recovery capital ikke er så fast iboende i mennesker, som Cloud og Granfield antager. Det vil sige: Hvis man i en kortere eller længere periode har andre problemer (fysiske, psykiske eller sociale) end et for højt alkoholforbrug, så påvirker det personens aktuelle recovery capital, men ikke nødvendigvis for livstid. I spørgeskemaundersøgelsen er det jo respondenternes aktuelle livssituation, der tages udgangspunkt i mens det i det kvalitative pilot-studie var livssituationen på ændringstidspunktet, der var i fokus. Endvidere skal man i sådanne projekter som dette huske på, at når en person besvarer et spørgeskema eller deltager i et interview, afgives informationer, der ud over at afspejle verden, som den er, også afspejler verden, som man oplever den i situationen. Dermed bliver det i forskningsmæssig sammenhæng vigtigt at have for øje, at vores og de fleste andre studier af forandring uden behandling er retrospektive studier, der er betinget af, at informanternes/respondenternes nuværende situation påvirker, hvordan de ser på og fremstiller fortiden. FORFATTERE ANNE-SOFIE CHRISTENSEN ANTROPOLOG, PH.D., ADJUNKT 5\n6 Kulturel kapital Social kapital KAREN ELMELAND MAG.ART.,PH.D, LEKTOR BEGGE CRF LITTERATUR Bloomfield K., Elmeland K. og Villumsen S.: Rusmidler i Danmark - forbrug, holdninger og livsstil. Center for Rusmiddelforskning, Aarhus Universitet Cloud W., Granfield R.: A life course perspective on existing addiction: The relevance of recovery capital in treatment. In: Rosenqist P., Blomqvist J., Koski-Jannes A., Öjesjö L. (Eds.) Addiction and life course. Helsinki: NAD publication Cloud W., Granfield R.: Conceptualizing recovery capital: expansion of a theoretical construct. Substance Use and Misuse. 43; Elmeland K., Hecksher D.: Forandring uden behandling. STOF 14; Klingemann H., Sobell M.B. & Sobell L.C.: Continuities and changes in self-change research. Addiction 105; TABEL 1. Spørgsmål FuB N=146 Behandling N=22 Storforbrugere N=48 DK N=3519 Bor du sammen med nogen? Sociale relationer (indeks): De sidste spørgsmål handler om, hvad du har brugt tid på i din hverdag i det seneste år: Jeg har brugt tid sammen med min familie Jeg har brugt tid sammen med venner og/eller bekendte Sociale netværk (indeks): hvad du har brugt tid på i din hverdag i det seneste år: Jeg har brugt tid på at dyrke sport og motion Jeg har brugt tid på frivilligt arbejde Jeg har brugt tid på politiske aktiviteter og møder hvad du har brugt tid på i din hverdag i det seneste år: Jeg har brugt tid på aktiviteter uden for hjemmet (teater/biograf/koncerter/café/natur) hvad du har brugt tid på i din hverdag i det seneste år: Jeg har brugt tid på aktiviteter i hjemmet (bøger/pc/tv/hobbies/havearbejde) Tabel 1 viser kulturel og social kapital i spørgeskemaet. FuB-populationen danner udgangspunkt for sammenligningen. Farvekoder: Udgangspunkt for sammenligning Samme niveau Lavere, men ikke signifikant Signifikant lavere (0,05) ~lavere kapital 6\n7 Fysisk kapital Menneskelig kapital TABEL 2. Spørgsmål Svarmuligheder FuB N=146 Behandling N=22 Storforbrugere N=48 DK N=3519 Ansættelsesforhold I arbejde/studie Lavere Lavere Pensioneret/på efterløn Lavere Lavere Uden for arbejdsmarkedet Højere Højere Højest uddannelse Folkeskole Højere Højere Højere Ungdomsuddannelse Lavere Lavere Lavere Videregående uddannelse Lavere Lavere Lavere Boligforhold Ejer eget hjem Lavere Lavere Lejer hjem Højere Højere Ejer gennem andelsforening Lavere Lavere Indkomst < 199,999 dkr Højere Højere Højere 200, ,999 dkr Lavere Lavere 499,999 dkr< Lavere Lavere Lavere Tabel 2 viser menneskelig og fysisk kapital i spørgeskemaet. FuB-populationen danner udgangspunkt for sammenligningen. Farvekoder: Udgangspunkt for sammenligning Samme niveau Lavere eller højere, men ikke signifikant ~lavere kapital Signifikant lavere eller signifikant højere (0,05)~ signifikant lavere kapital 7


Nyt it-system på sjællandske hospitaler giver mere ventetid | København | DR\nNyt it-system på sjællandske hospitaler giver mere ventetid\nOm en måned tager Herlev og Gentofte Hospital nyt it-system i brug. For patienterne betyder det i opstartsfasen mere ventetid, længere behandlingstid og henvisninger til andre hospitaler.\n6000 læger og sygeplejersker har siden marts været på kursus i at benytte Sundhedsplatformen. I alt skal 44.000 medarbejdere i Region Hovedstaden og Sjælland lære det nye system at kende. (Foto: Kristian Brasen © Scanpix)\n21. apr 2016 opdateret 21. apr 2016\nFrem mod 2018 indfører Region Hovedstaden og Region Sjælland it-systemet Sundhedsplatformen på samtlige hospitaler i de to regioner. Premieren finder sted på Herlev og Gentofte Hospital 21. maj, og her kommer det til at påvirke patienterne, siger vicedirektør på Herlev og Gentofte Hospital, Anne Gram:\n- Man kan komme til at opleve, at det tager lidt længere tid, når man sidder med lægen eller sygeplejersken. Og så kan man opleve, at man bliver henvist til et andet hospital, end man har været vant til.\nPatienter i lange behandlingsforløb skal fortsat behandles på Herlev og Gentofte Hospital, men også de vil opleve forandringer, siger Anne Gram:\n- Der kan komme til at gå længere tid fra det ene besøg til det næste besøg, end man ellers har været vant til.\nVicedirektør på Herlev og Gentofte Hospital Anne Gram forventer, at Sundhedsplatformen vil give ventetider i opstartsfasen.\nSundhedsplatformen erstatter op mod 30 forskellige it-systemer på hospitalerne og betyder nye arbejdsgange for læger og sygeplejersker. Erfaringer fra amerikanske og europæiske hospitaler, der bruger systemet, viser, at de første fire måneder giver udfordringer. Det vil også være tilfældet på Herlev og Gentofte Hospital, forudser vicedirektør Anne Gram:\n- Vi regner med, at der går nogle måneder. Vi planlægger med normal drift efter cirka tre uger, men der kan godt gå lidt længere tid før det hele kører som normalt. Så sætter vi flere mennesker på arbejder, så patienterne mærker det mindre, end vi gør.\nSkriv direkte til lægen\nSelvom Sundhedsplatformen for en periode betyder forsinkelser og mere ventetid, giver den også patienterne i Region Hovedstaden og Region Sjælland en række fordele. De kan fremover skrive direkte til lægen eller sygeplejersken på hospitalet, ligesom man kan booke tid til behandling. Det giver flere gevinster, siger projektleder på Sundhedsplatformen Christian Koerner:\n- I stedet for at patienten sidder og hænger i telefonrøret for at komme igennem, så kan man skrive en besked. Vi garanterer svar inden for tre dage, og det er der ikke i dag, når man sender en e-mail, forklarer han.\nMan kan komme til at opleve, at det tager lidt længere tid, når man sidder med lægen eller sygeplejersken. Og så kan man opleve, at man bliver henvist til et andet hospital, end man har været vant til.\nAnne Gram, vicedirektør på Herlev og Gentofte Hospital\nDesuden giver det en højere grad af indflydelse for patienten:\n- Nu kan man være i dialog omkring sin behandling og derved være en aktiv spiller, som man ikke har været før, siger Christian Koerner.\nBlandt patienterne på Herlev Hospital synes man godt om muligheden for at booke tid og skrive direkte til det lægefaglige personale. Og der er brug for den, mener pensionist og gigtpatient Bodil Berner:\n- Jeg har prøvet at ringe herind, hvor jeg har ventet i tre kvarter for at komme igennem. Så hvis man lige kan skrive direkte herind er det fint. Jeg kunne godt finde på at bruge det.\nEn anden patient, Benjamin Zeidler, ser også klare fordele ved at patienterne fremover kan konsultere hospitalet over computeren:\n- Der er mange ældre, der ikke har mulighed for at komme ud, og de kan klare det hjemmefra. Jeg kunne klart også selv finde på at bruge det, fortæller han.\nBedre kommunikation mellem hospitaler\nIndtil nu har alle landets regioner kørt med forskellige it-systemer. Når Region Hovedstaden og Region Sjælland indfører Sundhedsplatformen, er det første gang to regioner indfører samme system. Det er et skridt i retning af lettere kommunikation mellem hospitalerne, siger professor i sundhedsinformatik ved Aalborg Universitet, Christian Nøhr:\n- En fælles platform skulle meget gerne gøre kommunikationen meget sikrere, meget hurtigere og meget mere præcis, vurderer han.\nMed NemID kan du logge på Sundhedsplatformen hjemmefra, forklarer Christian Koerner der er projektleder på Sundhedsplatformen.\nOgså inden for Region Hovedstaden har hospitalerne kørt med mange forskellige systemer. Når de erstattes af ét system, vil det også kunne mærkes på kommunikationen mellem hospitalerne inden for Region Hovedstaden:\n- Det betyder, at kommunikationen mellem Region Hovedstadens hospitaler bliver lettet betydeligt, siger Christian Nøhr.\nMed en pris på 2,8 milliarder kroner er Sundhedsplatformen det største it-projekt i dansk sundhedsvæsen nogensinde. Og der er gjort et grundigt forarbejde for at undgå, at Sundhedsplatformen ender som SKAT’s it-system EFI eller Politiets Polsag, hvor der er blevet postet hundredvis af millioner kroner i offentlige it-systemer, der ikke fungerer.\n- Vi har på alle mulige måder prøvet at sikre os, at det her system er et godt, gennemprøvet system. Vi har lavet simulationsafprøvninger, vi har ladet folk prøve tingene af, og vi har været ude og undersøge andre hospitaler, der kører det her system, siger projektleder på Sundhedsplatformen, siger Christian Koerner.\n300 medarbejdere i Region Sjælland og Region Hovedstaden har de seneste to år arbejdet på at tilpasse det nye it-system til hospitalerne øst for Storebælt.\n- Kan man være helt sikker på, at det ikke er spildte milliarder, der er postet i det her?\n- Det kan man være hundrede procent sikker på, siger Christian Koerner.


Nytårstorsk med sennepsauce - Lækker opskrift til nytårsmenuen\nNytårstorsk er jo helt klassisk nytårsmad, og mange har en tradition med, at de spiser torsk nytårsaften. Det giver jo i virkeligheden også fin mening, da det jo både er virkelig lækkert og samtidig en god modvægt til den meget fede og tunge julemad, som man lige har brugt en uge på at spise.\nTorsk nytårsaften… really?\nIndrømmet, jeg synes, det er en underlig ret. Altså jeg elsker fisk, og jeg elsker torsk, men jeg opfatter det mere som en hverdagsret end som en gæsteret. Måske er det bare mig, og om et par år vil du se mig servere nytårstorsk hver nytårsaften. Man ved aldrig… Men det bliver ikke i år😅\nI år bliver vores menu lidt anderledes, tror jeg. Planen er, at vi i stedet for at servere en klassisk lille forret og en større hovedret, skal have to lige store retter. Den ene fisk, den anden kød. Men i lige portioner. Hvad de præcis kommer til at bestå af, er jeg ikke parat til at afsløre endnu.\n6-800 g torskeloins eller filet\n2 tsk sødning ca.\n8 vagtelæg eller almindelige hønseæg, i så fald halvér mængden\n50 g syltede rødbeder uden sukker\n100 g bacon i et helt stykke\nSkær torsken i fire stykker.\nBeklæd et ovnfast fad med bagepapir.\nLæg torsken i fadet og drys med salt og peber.\nLæg en smørklat på hvert stykke fisk.\nBag torsken i 6-8 minutter, afhængig afudskæringen og tykkelsen.\nOpvarm lidt smør i en gryde.\nTilsæt hvidvin og lad det reducere til ca. halvdelen.\nTilsæt fløde og de to slags sennep, lad det koge op og tykne lidt.\nSmag til med sødning, salt, peber og evt. lidt citronsaft.\nFyld vand i en lille gryde og lad det koge.\nKom vagtelæggene i og skru ned til middel varme.\nKog æggene i 2,5 minutter for smilende og 3 minutter for hårdkogt.\nKom æggene i koldt vand med det samme.\nPil æggene og halvér dem på den lange led.\nSkær baconen i små tern og steg den sprød på en pande.\nSkær rødbederne i små tern.\nAnret torsken og fordel rødbede og bacontern og vagtelæg ovenpå. Server saucen til.\nHvad serverer man til torsk nytårsaften?\nDen klassiske nytårstorsk serveres med kartofler, men for at gøre tilbehøret lidt mere interessant (og spare lidt på kulhydraterne), vil jeg i stedet forslå dig at servere torsken og sennepssaucen med sellerifritter eller måske med røsti af selleri eller blomkål.\nDe lækre Pommes Anna med knoldselleri, jeg lavede sidste år, er også helt oplagt. Især fordi de kan laves længe i forvejen, og det gør nytårsmaden nem. Man har ofte rigeligt at se til med maden nytårsaften, og det er rart med en ting mindre at bekymre sig om.\nHvad drikker men til nytårstorsken?\nGodt du spørger, for at parre vin til maden kan jo betyde meget for det samlede indtryk. Herhjemme er det mest Sørens afdeling og jeg spurgte ham, og hans forslag var, at en frugtig hvidvin med lidt god sødme, ville gøre sig bedst her. Det kunne være en klassisk Sancerre (fordi vi er frankofile herhjemme), men det kunne også være en New Zealandsk Sauvignon Blanc, som ofte er noget billigere.\nEn kommentar til “Nytårstorsk med sennepssauce”\n14. januar 2022 kl. 16:38\nJeg halverede portionen og serverede den som forret, med et par blancherede grønne asparges. Det var et kæmpe hit!


10 Regulatoriske trin, du skal følge, når du ansætter din første medarbejder: Del 1 | Finanser - 2019\nUdgivet I: Finanser • Visninger: 1735\nHvis du overvejer at ansætte din første medarbejder, er der nogle vigtige regeringsmæssige krav, som du skal overholde. Find ud af, hvordan du kan navigere gennem formularerne og processerne i 10 enkle trin.\nHvis du læser dette indlæg så tillykke! Det er sandsynligt, at din virksomhed vokser så hurtigt, at du har brug for hjælp.\nSkiftet i rolle fra at være din egen chef til at være en persons chef kan være dramatisk og udfordrende. Udover at lære eller genkende dig selv med de grundlæggende ledelsesprincipper for delegation, mentorskab og teamarbejde, vil du også møde en række føderale og statslige lovgivningsmæssige krav, skattelovgivning og kompensationskrav.\nDen gode nyhed er, at der er masser af ledige offentlige ressourcer og værktøjer til rådighed, der kan hjælpe små virksomhedsejere i vidt omfang at navigere i dette nye lovgivningsområde.\nFor at hjælpe dig på vej har regeringen brudt op for at opnå overholdelse i 10 enkle trin. Her er et resumé af de første fem:\nTrin 1: Før du lejer, få en EIN\nTypisk omtalt som et arbejdsgiverskat ID eller Form SS-4, kan du få et Employment Identification Number (EIN) online fra IRS. En EIN er nødvendig for at rapportere skatter samt oplysninger om din nye medarbejder til din statsregering.\nTrin 2: Opret optegnelser for tilbageholdende skatter\nIRS kræver, at virksomhederne fører fortegnelser over arbejdsskatter i mindst fire år. Dette omfatter medarbejderlønninger, tips og sygeoptegnelser samt medarbejderskatholdighedsbeviser. To former, der skal udfyldes årligt, er Federal Income Tax Withholding (W-4) og Federal Lage and Tax Statement (W-2).\nRegler vedrørende tilbageholdelse af medarbejderstatskat varierer. Dit statsskattekontor kan give mere information.\nTrin 3: Kontroller, at din nye medarbejder er berettiget til at arbejde i USA\nUsædvanligt nok er det kun nødvendigt at verificere adgangen til arbejde inden for tre dage efter lejeperioden og er betinget af at du gør det. Sørg for at udfylde en Ansøgningsberettigelsesbekræftelsesformular (I-9) og undersøge acceptable former for medarbejderidentifikation for at bekræfte arbejdsstatus.\nI-9-formularen behøver ikke arkiveres, men sørg for at holde fast i det i tre år efter lejeperioden eller et år efter medarbejderens opsigelse, hvis der er tale om revision.\nTrin 4: Tilmeld dig din stats nye lejerapporteringsprogram\nRegeringsforskrifter kræver, at alle arbejdsgivere indberetter nyansatte og genanvendte medarbejdere til en statsmappe inden for 20 dage efter deres leje eller rehire dato. Lær hvordan du registrerer dig her.\nTrin 5: Få Workers Compensation Insurance\nEnhver virksomhed, der ansætter medarbejdere, skal bære denne forsikring. Den er tilgængelig via kommercielle luftfartsselskaber, på selvforsikret basis eller gennem din stats Workers Compensation Insurance-program.\nUndgå heller ikke statslige og lokale bestemmelser. Lokale SBA kontorer landsdækkende tilbyder gratis og billige tjenester til at hjælpe dig med at navigere i dit områdes medarbejderbestemmelser.\nI morgen sender jeg de næste fem trin for at få dig på vej til medarbejderens lovgivningsmæssige overholdelse. I mellemtiden kan du finde flere oplysninger om beskæftigelse og arbejdsret på Business.gov.\nUafhængige Entreprenører eller Medarbejdere?\nRisikerer ved ikke at risikere\nVIDEO: Sådan opretter du en online sparingskonto\nDet sande formål med en kold opkalder-del tre\nHvad du behøver at vide om Fed Rate Hike\nSådan planlægger du dit it-budget\nVinder du med en lav pris?


Hvad er en indkøbs bestillingsformular? - 2022\nFor at reducere den tid, det kræver, at din virksomhed bestiller ordrer hos leverandører og leverandører, kan du oprette en proces, der gør det muligt for medarbejdere at sende ordrer direkte til en af dine partnere ved hjælp af en bestillingsanmodning. Nogle virksomheder accepterer også købsordrer fra virksomheder, især offentlige og akademiske institutioner, selv om de to virksomheder ikke har noget formelt forhold eller tidligere forhold.\nEn anmodning om indkøbsordre fortæller en leverandør eller leverandør, hvad du har brug for, herunder produktets navn, fabrikat eller modelnummer, det beløb, som din virksomhed har godkendt til at betale for den, den ønskede leveringsdato og betalingsbetingelserne. Når en virksomhed modtager en købsordre, kan den vælge at opfylde det eller ikke acceptere det. Nogle leverandører kræver en kreditkontrol, inden de begynder at acceptere købsordrer fra en virksomhed. Nogle virksomheder tillader ikke godkendte leverandører at opfylde ordrer uden købsordre for at sikre, at købet er godkendt af en person i autoritet, og at virksomheden har et effektivt papirspor.