Fra NNAS, fx ny medarbejder, forlængelse, forårets datoer m.m.\nDette værktøj giver eksempler på, hvordan du kan guide børn i dagtilbud og skolens yngste klasser ind i dit forløb gennem at vække deres nysgerrighed og fantasi og samtidig skabe en tråd til deres forforståelse. Der er plads til at…\nGuide: Understøt skole-virksomhedssamarbejde\nPå baggrund af kortlægningen ”Skole-virksomhedssamarbejde med kommunal forankring” har vi udviklet denne guide med idéer til, hvad kommuner kan overveje, når de opstarter en understøttende indsats for skolernes samarbejde med virksomheder. Guiden er en del af en pakke med værktøjer…\nPå baggrund af kortlægningen ”Skole-virksomhedssamarbejde med kommunal forankring” og de Nationalt netværk af skoletjenesters regionale koordinatorers erfaringer har vi udviklet en arbejdskabelon, som kommuner kan benytte, når de opstarter en understøttende indsats for skolernes samarbejde med virksomheder. Se arbejdsskabelonen HER…\nKortlægning: Hvordan arbejder kommunerne med åben skole?\nNationalt netværk af skoletjenesters nye kortlægning undersøger, hvordan kommunerne understøtter åben skole. Den kortlægger omfanget af kommunernes indsats, hvilke tiltag kommunerne har igangsat samt kommunernes vurdering af udfordringer og muligheder. Den undersøger også, på baggrund af kommunale cases, hvordan kommuner…


Spies rejser og formand Simon Spies\nUdgivet 23. august 2009 | Af admin\nSimon Spies – en mester i markedsføring\nMarkedsføring fra hjertet og med kløgt.\nEn af de danskere der forstod markedsføringsmekanismerne helt til bunds er efter min opfattelse Simon Spies som startede Spies rejser.\nHan startede med at sende folk til Mallorca med bus, deltog selv som rejseleder på disse busture og udflugter som efter datidens tidsramme var noget mange begyndte at interessere sig for, det at rejse ud og opleve verden og se nye steder begyndte så småt at blive hvermandseje med etablering af forskellige rejsebureauer som ville være på forkant med datidens udvikling.\nTjæreborg rejser som blev grundlagt af Tjæreborg præsten Eilef Kroager var en stor konkurrent til Spies rejser på daværende tidspunkt, der var også andre små bureauer derudover, men jeg vil holde mig til Simon Spies i dette indlæg.\nKrise eller ej, han mestrede det som mange ikke engang tør tænke på, hans markedsføring gik på at det handlede om ham som person, (det man i dag kalder personlig branding – det var ikke kendt dengang) han plejede sit ego i forhold til sit publikum på bedste måde, hans måde at organisere sit show på overfor befolkningen skabte ikke jantelovslignende tilstande, hvilket normalt forekommer når nogen stikker næsen lidt for meget frem, nej nysgerrigheden med hvad han som person foretog sig overskyggede alt andet, han var en af dem der kunne foretage sig i princippet, hvad som helst, og folk accepterede det når det var ham.\nManden havde altid et pressekorps rendende efter sig konstant, de ville være på pletten når formanden foretog sig noget ud over det sædvanlige, og det gjorde han tit, noget af det var meget grænseoverskridende efter datidens normer, men det var Simon, så det var ok, men dejligt at kunne se i SE & Hør bagefter og snakke om hvad manden havde gang i.\nEn mand der går i den Kongelige Teater med sin sekretær og morgenbolledame og bestiller pladser til sin stok og frakke, samt rækken foran, så man kunne se forestillingen, uden at skulle glo andre ind i nakken, dette kunne give forsidehistorier på næste dags aviser, og efterfølgende i den kulørte presse, hvor billeder af stok, frakke og hans damehold var at finde på forsiderne og i store artikler.\nHvad var prisen for annonceringen, nogle få hundrede kroner, hvad var reklameværdien, den var landdækkende i flere uger og med forsidestof ad libitum som hvis tilsvarende reklamer skulle være købt ville koste mange hundrede tusinde kroner på dette tidspunkt.\nUanset om det kun kostede peanuts var der folk der var dybt forargede og mente det var spild af penge, at købe de ekstra plades i teatret. Det var her Simon Spies distancerede sine konkurrenter, tag ikke fejl selvom manden virkede som en der bare drønede rundt og foretog sig sjove ting, var han lynende intelligent og kunne se muligheder hvor andre så begrænsninger, han havde den særlige evne at kunne formidle budskaber til folk – som nogle blev forargede over, mens andre jublede, at der var en sådan person som gjorde præcis som han selv ville.\nMarkedsføring og psykologi\nMange der er kommet lidt op i årerne husker vel på et tidspunkt, hvor Mogens Glistrup havde styret Simon Spies regnskab som advokat for Spies, (de var tidligere studiekammerater). Nu var Glistrup kommet lidt uheldigt ud med det danske skattesystem og var blevet dømt for skattesnyd, så nu forventede pøblen at Formand Simon Spies ville få klø, da han jo brugte Glistrup som rådgiver.\nI en direkte udsendelse i fjernsynet spurgte intervieweren formanden om hvordan han ville betale sin ekstra skat som dengang lød på det svimlede beløb af 28.millioner kroner.\nSimon sad og gnæggede på sin sædvanlige hyggelige facon, og så sagde han jeg vil da skrive en check på beløbet, gnæggede videre og sagde så, og håbe på der er dækning for den, gnæggede lidt videre og sagde derefter! Det er der!! Så var der dømt lang næse til intervieweren som troede han kunne tryne formanden og sad sejrsikkert og spurgte ham.\nAndre eksempler var køb af fly, der skrev man da også bare en check på beløbet og satte dem i drift.\nDe rejsende oplevede på ferierejser, har oplevet det selv, at en morgen blev alle gæster kaldt sammen på hotellet og fik at vide om aftenen skulle man ud og spise og drikke på formandens regning, for formanden havde nemlig fødselsdag, som han ville fejre med sine gæster.\nDer kunne nævnes utallige historier om personen som kunne markedsføre sin forretning for små penge imens konkurrenterne skulle bruge store summer på markedsføring, og man må da tro Simon havde det sjovt samtidig med han udførte sine stunts.\nMed al respekt en sand mester i markedsføring.\nSelv så mange år efter sin død huskes han af rigtigt mange personer, som savner den form for døgnovervåget markedsføring han mestrede til den store guldmedalje.\nDet ville være dejligt, hvis noget af den stivhed der findes i moderne markedsføring, blev blødt lidt op med kreative indslag fra personer, der mestrer markedsføring lidt ud over det sædvanlige og turde træde lidt ved siden af – i den måde markedsføringen planlægges på i den enkelte virksomhed.\nCopyright © [1995 - 2021]. Alle rettigheder forbeholdes.


Ikke i livet, kun i digtet | Information\nSvenske Gunnar Ekelöf forsøgte i sine digte at nyskabe forestillingen om det forgangne - livserfaringen er ord på papiret\nTILLÆG (2. SEKTION side 11)\nGunnar Ekelöf regnes blandt de store fornyere i svensk lyrik i dette århundrede: Hans digtning var eksperimentel og hans orientering var international.\nLigesom eksempelvis T. S. Eliot før ham, ønskede Ekelöf (1907-1968) at skrive på en gang moderne og tidløst, og ligesom Eliot gjorde ham omfattende brug af henvisninger til og citater fra verdenslitteraturen. Men hvor Eliots digtning stræber efter det objektive og det anonyme, er Gunnar Ekelöfs poesi eksistentiel og subjektiv.\nHan er altså også traditionalist, en moderne romantiker. Ekelöf diagnosticerede en "totalitær narkose" i sin samtid og så sig selv som en outsider. Heller ikke det socialdemokratiske forsorgshjem brød han sig om - i digtet "Till de folkhemske" fra samlingen Färjesång (1941) foregriber han Foucault og Enzensberger i skildringen af Sverige som en hygiejnisk dystopi.\nGennem hele sit liv demonstrerede han sin utilpassethed i forhold til sig selv, sin tvetydige længsel efter noget andet. Han er jeg'ets digter, men det var i det fremmede, han fandt sit selv:\n"En diktars förste uppgift är at bli lik sig själv ... Det er först så han kan rycka undan alla kulisser, dekorationer, forklädningar från verkligheten," skrev han i essaysamlingen Utflykter fra 1947.\nEnd ikke i helvede\nI 1947 lød Ekelöf (endnu) som Sartre, og på et tidligt tidspunkt i livet identificerede han sig med Rimbauds forestillinger og digteren som profet ("Man måste gøra sig til siare", skriver han i Dedikation, (1943). Det er den eksistentialistiske og romantiske rebel, det taler. Digteren står i forhold til Intet, og det er ud af Intet, både eksistens og digt skabes. Det handler dermed om at vide mere, end man kan leve med for at have det, der skal til for at kunne skrive om det. Non serviam hedder en samling fra 1945, hvor han (som Blake) bekender sig til Lucifer, den evige rebel.\nMen end ikke Helvede er i længden et sikkert metafysisk sted. Ekelöf taler kun om steder, der ikke findes. Hjemme har han alene i digtningens intetsted, poesien leverer den eneste eksistentielle standard, der besidder absolut værdi. Samtidig er hans digtning aldrig - paradoksalt nok - hævet over det liv, den adskiller sig fra.\nDet skeptiske blik\nAnders Olsson har i Gunnar Ekelöf-bogen medtaget tre fotografier af digteren, der på mange måder kan illustrere hans (Olssons) opfattelse, selv om han lader billederne stå ukommenterede.\nPå det ene fotografi ser vi den lille Gunnar hvile i sin mors arme, hvorfra han betragter verden. Billedet er ikke dateret, men den kommende digter kan næppe være meget mere end otte måneder. Alligevel er hans blik frapperende bevidst - granskende, analytisk, ubarnligt, på kanten til det skeptiske.\nBlikket genfinder vi i de to øvrige fotografier, det ene af en 12-13 årig dreng i et sæt matrostøj (som øjnene ikke harmonerer med), det andet af den voksne Ekelöf med Dagens Nyheter under armen.\nTre aldre gennemlyst af samme blik på verden. Ekelöfs digte repræsenterer den ældre mands søgen efter barndommens tabte land. Ligesom romantikerne drømmer han, længes han, erindrer han.\nDette er de store emner i hans lyrik lige fra den første digtsamling Sent på jorden (1932) til de senere digte af mere eksperimentel (eksempelvis Opus incertum, 1959) eller filosofisk-orientalistisk karakter (eksempelvis Diwan över Fursten af Emégion fra 1965).\nMen hvordan skal man forstå den omstændighed, at barnets blik egentlig tilhører den voksne mand? Hvis barnets allerede er erfarent, hvordan kan den voksne da rekonstruere sin barndom?\nAnders Olssons svar er, at Ekelöf opdager, at barndommen ikke kan genfindes af den ældre digter. Det er det, som det barnlige blik fortæller, og det er derfor, det er erfarent og skeptisk. Digteren kan dermed ikke gøre andet end at skrive om et projekt, der mere er håbløst, fordi det er umuligt, end fordi det er anledning til fortvivlelse.\nDermed er Ekelöf mere modernist end romantiker. Eller han er det i stigende grad. For det handler nu mere om sprogets adskilthed fra eksistensen end om digterens eksistentielle ensomhed i verden.\n"När Ekelöf säger, att han har drömt sig et liv, så betyder det, at han inte bare vistas i drömmen, utan at drömmen haft en forvandlande kraft i hans liv," skriver Olsson (p. 57).\nHvad er det drømmen bevirker? Olsson svarer, at den udløser stadig nye drømme, at verden bliver til et drømmende sted - og dermed forsvinder alle andre steder end dem, der findes i drømmen selv. Men samtidig handler drømmen jo netop om, at dens indhold er en illusion. I dette paradoks finder Ekelöf sin digteriske stemme.\nOg dermed lukker hans digte pludselig og paradoksalt af for deres egen oprindelse. Digtet bliver til, fordi det, det handler om, lukkes ude. Barndommens faktiske uigenkaldelighed forvandler sig til digtets mulighed.\nDet tidligere rimbaudske syn på digteren som profet, opfatter Ekelöf nu som en pædagogisk og forsonende illusion. Kunsten når ikke sit emne, men artikulerer sin distance. Denne ikke melankolsk og romantisk, men mere munter, mere ironisk.\n"Då jag skriver är jag ensam - utan at vara ensam," som han skriver i et brev.\nForestilling om fortiden\nNår Ekelöfs digtning således snører forbindelsen til livets egen erfaring af, stiller det sig i forhold til sig selv - hans lyrik bliver moderne, eksperimenterende og formel, ironisk, dobbelttydig (måske især samlingen Strountes fra 1955) - alt dette samtidig med at det hele, mærkeligt nok, stadig handler om de traditionelle romantiske emner som drøm, håb, længsel og erindring.\nLigesom for Marcel Proust i På Sporet af Den tabte Tid gælder det for Ekelöf ikke om at genskabe noget forgangent, men om at nyskabe forestillingen om det forgangne som poetisk refleksion.\nDermed bliver Ekelöf fri fra sit emne - fri til at omgås det, som han vil. På den ene side kan han ikke lade være at håbe og erindre. Samtidig er håb og erindring oplevelser, der ikke indløses i livet, men i digtet - der dermed bliver eksklusivt, på kanten af tid og rum.\nErfaringen finder sted som et ord på papiret. Også fortiden bliver en egenskab ved digtet mere end en reference til noget tidligere.\nEn urealiseret biografi\nEkelöf skrev livet igennem 15 digtsamlinger, der på kompliceret vis varierer hinanden og gennemspiller en række tematiske mønstre, der forgrener sig fra samling til samling i en rejse fuld at sproglige og eksistentielle forviklinger.\nAnders Olssons har tidligere skrevet afhandlingen Ekelöfs nej (1983). Det er hans fortjeneste med Gunnar Ekelöf på knap halvanden hundrede sider at have leveret både et overblik og en tolkning af forfatterskabet uden at miste opmærksomheden på digtenes formside og detalje.\nFor Ekelöf er liv og værk ét, for det er gennem digtningen, man kan se afstanden til livet - som blot er en speciel form for livets afstand til sig selv. Det er derfor også logisk, at den, der vil skrive om Ekelöf, går til værket samtidig med, at han går til manden.\nOg det er, hvad Anders Olsson gør i sin bog, og det viser sig hurtigt at være en frugtbar tilgang, når han foreslår, at man læser digtene som den urealiserede selvbiografi, som Ekelöf mod slutningen af sit liv omgikkes med planer om at skrive.\nSelv mestrer Olsson den vanskelige kunst, det er at skrive om Ekelöfs liv ved at anskue det som nøgle til hans digte - ikke omvendt.\n*Anders Olsson: Gunnar Ekelöf. 160 s. 218 kr. hos Svensk-norsk bogimport. Natur och Kultur, 1997


#157 Helle for at være Ukraine\nMine drenge er begyndt at lege med plastiksoldater. Jeg købte dem i en genbrugsbutik i sommer, da vi manglede legetøj i vores lejede sommerhus, og de anede ikke, hvad det var: ”Slår man sig ikke, hvis man løber ind i sådan et?”, spurgte den store, mens han undersøgte et mikroskopisk pigtrådshegn. Han kendte ikke elementært krigsudstyr som ”tanks” eller håndgranater. Men så brugte han bare sin fantasi. Soldaterne blev til ninjaer, superhelte, potteplanteædere og dykkere i badebassinet. Begge drenge fandt på masser af lege med soldaterne, men ingen af dem handlede om at gå i krig.\nSå var det anderledes i 80'erne, hvor vi lokkede vores forældre til at købe en pose krigs-guf i Brugsen og fik blandet godt fra Storbritannien, USA, Sovjetunionen eller Tyskland: Sandsække, maskinpistoler, faner, tanks, håndgranater og soldater, som man kunne bruge timer på at sætte op på gulvet eller i bogreolen. Med en latent trussel om atomkrig og bedsteforældre med 2. verdenskrigs-erindringer, vidste vi udmærket hvad konventionel krig var, og vi kunne sagtens se ”det sjove” i at opstille en imponerende amerikansk hær, som kunne baske nogle tyskere. Men sådan er det heldigvis ikke mere. Nu vokser børn op i fredstid uden at bekymre sig om lande, der pludselig invaderer eller besætter andre lande.\nAltså lige indtil nu. Indtil Putin besluttede sig for at indlede sin angrebskrig.\nForleden da jeg kom ned i stuen, hørte jeg så min yngste søn udbryde: ”Helle for at være Ukraine”. Drengene havde fundet plastiksoldaterne frem igen og stillet dem i kampformationer, og nu skulle de pludselig skyde på hinanden. Og de vidste begge, hvad en tank, et maskingevær og en håndgranat var. Jeg havde ellers ikke holdt krigsforedrag eller vist dem eksempler på militært isenkram, men informationsstrømmen havde åbenlyst nået deres små ører. Måske har de lyttet med under radioavisen om morgenen, måske har de snakket om det i skolen og børnehaven. Måske har de set klip i tv-avisen eller på mobiltelefoner.\nJeg satte mig med en kop kaffe og gav mig til at observere legen, så jeg kunne opsnappe eventuelle faresignaler. Se om de var ved at udvikle sig til afstumpede voldspsykopater eller fremtidige skoleskydere. Men det var heldigvis det rene Anders And. Russerne fik nogen på hovedet og et gok i nøden, og de kunne ligeså godt have leget Ninjago eller Turtles eller et andet børneunivers. Eller måske noget med sport. Det lød nærmest, som om de kommenterede en krigs-sportsgren, hvor Ukraine mødte Rusland, og hvor der ikke var nogen tvivl om sympatien: ”Bare skyd ham, så vinder Ukraine” og ”russerne bliver sindssygt bange, hvis vi løber efter dem.”\nOg måske er det ikke kun mine børn, der har det sådan. Måske opfatter mange børn netop nu krigen, som en form for kappestrid mellem de gode ukrainere og de onde russere. I sommer skulle vi dyrke Danmarks kampe mod de andre nationalstater på fodboldbanen, og nu er det så tid til at holde med de blå og gule i deres kamp for krigspokalen. Der skal sælges Ukrainekager, synges Ukrainesange, hejses Ukraineflag og så videre og så videre. Børn må i disse år opleve, at voksne jævnligt går bananas i nationalstatsdyrkelse og gør det til en folkesport at hylde forskellige flag og symboler.\nOg jeg har det helt fint med, at børnene i Danmark forholder sig distanceret til krigen i Ukraine. Jeg bliver glad, når jeg mærker, at mine drenge er grundlæggende trygge og ikke tager de grusomme billeder og scener til sig og lader det påvirke deres nattesøvn. Krigen er trods alt stadig langt væk, og der er ingen, der vinder ved, at vi udvikler en ny generation af koldkrigsbørn, der går rundt i konsekvent angst for atomangreb og tredje verdenskrig- det er rigeligt, at de skal forholde sig til klimakrisen.\nMen måske er det på tide at fokusere mere på ”fred” og ”ikke-krig” end på Rusland og Ukraine. Jeg bliver lidt bekymret, når mine drenge taler om russere, som nogen der godt må få et gok i nøden, for pointen ved at hjælpe Ukrainerne skulle jo nødig være, at vi får etableret et fjendebillede, hvor russiske menneskeliv bliver mindre værd end andre. For mig er det vigtigt, at mine drenge forstår, at vi skal hjælpe alle mennesker i nød og ikke kun dem, der kommer fra bestemte konflikter i særlige områder.\nSå måske er der noget her, vi skal have blik for i samtalerne med vores børn. Måske er det i virkeligheden bedre at bage fredskager end Ukrainekager, og måske skal vi huske at sige til børnene, at det er Putin, der er dum, og ikke den almindelige russer. Bare så vi undgår, at de vokser op med samme vrangforestillinger om russerne, som jeg for eksempel havde om tyskerne, da jeg var barn. Jeg var altid skeptisk, når jeg gik og betragtede dem på indkøbsturen i Otto Duborg eller Fleggaard. Jeg vidste jo fra min farmor, hvad den slags mennesker er i stand til, hvis ikke man holder nøje øje med dem.


Audi tester fremtidig teknologi ved Dakar Rally med Audi RS Q e-tron - Audi Servicepartner Viborg\nAudi ønsker at være den første bilproducent, der bruger en elektrificeret drivlinje i kombination med en effektiv energiomformer (TFSI) til at kæmpe for en samlet sejr mod konventionelt drevne konkurrenter i et af verdens hårdeste rally-løb. ”quattro var en gamechanger ved verdensmesterskabet i rally. Audi var det første mærke, der vandt Le Mans 24 timer med en elektrificeret drivlinje. Nu vil vi indlede en ny æra på Dakar Rally, mens vi tester og videreudvikler vores e-tron-teknologi under ekstreme forhold, ”siger Julius Seebach, administrerende direktør for Audi Sport GmbH og ansvarlig for motorsport hos Audi. "Vores RS Q e-tron blev designet på et blankt stykke papir på rekordtid og står for Vorsprung durch Technik."\nVisuelt adskiller Audi RS Q e-tron sig også markant fra konventionelle Dakar-prototyper. ”Bilen ser futuristisk ud og har mange designelementer, der er typiske for Audi,” forklarer Juan Manuel Diaz, teamleder for Motorsport Design hos Audi. "Vores mål var at symbolisere Vorsprung durch Technik og fremtiden for vores brand."\nDakar Rallys karakteristika giver ingeniørerne særlige udfordringer. Løbet varer to uger, og de daglige etaper er op til 800 kilometer lange. ”Det er meget store afstande,” siger Andreas Roos, ansvarlig for Dakar-projektet hos Audi Sport. ”Det, vi prøver at gøre, er aldrig gjort før. Dette er den ultimative udfordring for en elektrisk drivlinje.”\nFordi der ikke er opladningsmuligheder i ørkenen, har Audi valgt et alternativt og innovativt opladningskoncept. Ombord på Audi RS Q e-tron er den meget effektive TFSI-motor fra DTM. Det er en del af en energiomformer, der oplader højspændingsbatteriet under kørsel. Da forbrændingsmotoren opererer i det særligt effektivt område mellem 4.500 og 6.000 omdr./min., er det specifikke forbrug langt under 200 gram pr. kWh.\nDrivlinjen i Audi RS Q e-tron er elektrisk. For- og bagakslerne er begge udstyret med en motorgenerator fra den nuværende Audi e-tron FE07 Formel E-racer, som er udviklet af Audi Sport i sæsonen 2021. Der måtte kun foretages mindre ændringer for at bruge motorgeneratoren i Dakar Rally.\nEn tredje og identisk motorgenerator er en del af energiomformeren og tjener til at genoplade højspændingsbatteriet under kørsel. Derudover rekupereres energi ved bremsning. Batteriet vejer cirka 370 kg og har en kapacitet på ca. 50 kWh. Batteriet er også internt udviklet sammen med en partner.\nDen maksimale systemeffekt af den elektriske drivlinje er 500 kW. Hvor meget af dette, der må bruges under Dakar Rally, er stadig ved at blive besluttet af arrangørerne. Den elektriske drivlinje giver mange fordele, idet de elektriske motorer kan styres ekstremt nøjagtigt og således kan sikre gode køreegenskaber. Derudover kan bremseenergi opsamles og genanvendes.\nAudi RS Q e-tron har kun brug for et fremadgående gear, og for- og bagakslerne er ikke mekanisk forbundet, som det også er almindeligt i elektriske køretøjer. Softwaren, der er udviklet af Audi, overtager momentfordelingen mellem akslerne og skaber således et virtuelt og frit konfigurerbart centerdifferentiale, så man desuden sparer den vægt og plads, der ellers ville være påkrævet til drivaksler og et mekanisk differentiale.\n”Som ingeniører ser vi som udgangspunkt udviklingspotentiale i enhver komponent,” siger Stefan Dreyer, udviklingschef hos Audi Sport for motorsportsprojekter. ”Men med hensyn til drivlinjesystemet har vi allerede opnået en systemeffektivitet på over 97 % i Formel E, så der er ikke meget plads til forbedring. Situationen er en helt anden med batteri- og energistyring, hvor det største udviklingspotentiale ligger i elektrisk mobilitet generelt. Hvad vi lærer af det ekstremt udfordrende Dakar-projekt, overføres til fremtidige produktionsmodeller, og som altid arbejder vi i dette projekt også tæt sammen med vores kolleger fra udviklingsafdelingen af serieproduktionsmodeller.”\nDeltagelsen ved Dakar Rally drives sammen med Q Motorsport. ”Audi har altid valgt nye og dristige veje i motorsport, men det her er en af de mest komplekse biler, jeg nogensinde har set,” siger teamchef Sven Quandt. ”Den elektriske drivlinje betyder, at mange forskellige systemer skal kommunikere med hinanden. Udover pålidelighed, som er altafgørende i Dakar Rally, er det vores største udfordring i de kommende måneder.”\nAudi RS Q e-tron prototypen rullede ud fra Neuburg i begyndelsen af juli, og nu venter et intensivt testprogram samt de første tests ved langdistance-rallyer frem mod slutningen af året. ”Projektets tidsplan er ekstremt pakket og udfordrende,” siger Andreas Roos. ”Der er gået mindre end tolv måneder, siden projektet officielt startede. Vi var nødt til at starte udviklingen, mens reglerne for alternativt drevne køretøjer ikke engang var besluttet endnu. Og hele udviklingen fandt sted under Corona-pandemien, hvilket man heller ikke må undervurdere. Hvad holdet indtil videre har opnået er unikt, og det var et meget specielt øjeblik for alle, da prototypen rullede ud fra Neuburg.”


Ældreguide: Tag hverdagen tilbage | Ergoterapeutforeningen\nHjem > Aktuelt > Nyheder > Ældreguide: Tag hverdagen tilbage\nMange ældre sidder lige nu alene i deres boliger og har ikke - eller er aktuelt afskåret fra - et aktiv liv med fritidsinteresser eller pårørende, der kan komme på besøg til en snak og en kop kaffe. Det vækker bekymring hos Ergoterapeutforeningen, som har udviklet en guide til ergoterapeuter og andre personer, som er i kontakt med ældre mennesker i denne coronatid.\nAlle har behov for en meningsfuld hverdag og det bedst mulige liv uanset livssituation.\nErgoterapeutforeningen har stor opmærksomhed på, at mange ældre lige nu er stort set afskåret fra fysisk kontakt til omverdenen. Heraf er der en stor gruppe, som ikke har internet-adgang og kan bruge de mange gode tips fra nettet og sociale medier til at skabe indhold i en ny hverdag midt i en coronatid.\nForventningen er, at denne gruppe ældre vil opleve at være isoleret i lang tid fremover, idet Coronavirus er iblandt os i lang tid endnu. Vi er derfor særlig bekymrede for de ældre, der sidder alene i deres boliger og som ikke har - eller aktuelt er afskåret fra - et aktivt liv med fritidsinteresser eller pårørende, der kan komme på besøg til en snak og en kop kaffe.\nDen bekymring forstærkes af, at indsatser fra kommunen til denne målgruppe kan være begrænset i øjeblikket for at nedsætte smitterisikoen mellem borgeren og medarbejderne. Så hvad nu?\nBetydningen af aktiviteter for at opretholde en meningsfuld hverdag kan og skal ikke undervurderes heller ikke, når der er coronavirus iblandt os. Ergoterapeutforeningen vil opfordre til, at ergoterapeuter finder alternative veje til at facilitere og understøtte, at graden af den oplevede isolation bliver mindst muligt for borgeren.\nErgoterapeutforeningen har derfor lavet en guide med aktiviteter, som kan sættes i værk i hjemmet - nogle af dem med lidt hjælp. Guiden henvender sig til ældre borgere, pårørende og andre personer, der er i kontakt med ældre mennesker i denne coronatid. Formålet med guidens aktiviteter er, at ældre borgere kan bevare deres fysiske, psykiske og sociale sundhed, funktionsevne og livskvalitet bedst muligt i en svær tid. Som ergoterapeut kan du printe guiden og dele med borgere, pårørende andre faggrupper.\nVerdenskongressen i rehabilitering bliver virtuel\nGRATIS WEBINAR: Coronatræthed? Sæt fokus på det psykiske arbejdsmiljø


Ford Escort RS Cosworth brændt til ukendelighed i Ken Block-ulykke | Bilmagasinet.dk\n24. juli 2018 af Frederik T. Frey\nVerden er blevet én Ford Escort RS Cosworth-rallybil fattigere, efter rally- og stuntkører Ken Block og hans co-driver, Alex Gelsomino, forulykkede i forbindelse med NEFR-rallyet (New England Forest Rally).\nKen Block udtalte efter ulykken, hvor ingen af de to i bilen kom til skade, at bilen havde en fejl eller skade i gearkassen, der gjorde, at den skiftede senere ned i gear, end han havde regnet med, hvilket ændrede bilens linje i et sving – resultatet var, at Ford'en rammer en sten.\nHer på redaktionen har vi ingen mulighed for at vurdere sandfærdigheden i den udlægning...vi begræder bare den udbrændte For Escort RS Cosworth.\nFord Escort RS Cosworth i rally\n* Ford Escort RS Cosworth er en rally-racerbil udviklet af Ford-fabrikken med henblik på at deltage i verdensmesterskabet i rally, der dengang kørte efter Gruppe A-reglementet.\n* Mellem 1993 og 1996 vandt den otte rally-afdelinger ifm. verdensmesterskabet – det blev til sejre i bl.a Portugal, Grækenland, Monaco, Spanien og Finland.\n* Har haft forskellige kendte racerkørere bag rattet – bl.a. Carlos Sainz, Tommi Mäkinnen og François Delecour.\n* Ifølge reglementet skulle der bygges mindst 2.500 gadebiler med nært slægtskab til racerbilen – såkaldte homologeringsbiler. Gadebilen ydede 230 hk.


Workshops og foredrag, der gør en forskel på din arbejdsplads!\nder gør en forskel på din arbejdsplads!\nJeg holder workshops og foredrag indenfor alle mine kompetenceområder. De kan grupperes i fem hovedområder:\nForandring og organisationsudvikling\nUnder hvert hovedområde kan jeg gå i dybden med mere specifikke emner, og I bestemmer selv, om I ønsker at binde an med en workshop på to til syv timer, eller I hellere vil nøjes med en smagsprøve på emnet i form af et ca. halvanden timers langt foredrag.\nForedrag består normalt af et længere oplæg med mulighed for, at deltagerne kan stille spørgsmål til sidst. Workshops er typisk en blanding af oplæg, drøftelser, øvelser og masser af muligheder for at stille spørgsmål.\nSåvel workshops som foredrag kan arrangeres på jeres egen arbejdsplads eller i Nupark i Holstebro, hvor Robco Consulting har domicil. Er jeres behov særligt stort, kan emnerne udfoldes i temadage eller egentlige kurser på såvel virksomhedsplan som på individ niveau. Fra foredrag til kursus er der naturligvis et stykke vej. Med stress som eksempel har jeg beskrevet forskellene, hvis du klikker lige her.\nHerunder en række eksempler. Næsten alle emner kan bygges op som foredrag eller workshops:\nPå en og samme tid skaber trivselstrekanter robusthed, fremmer arbejdspladsens trivsel og er et instrument, der kan sørge for, at I undgår stress. Trivselstrekanter er Robco Consultings eget koncept, som allerede er benyttet på mange arbejdspladser. Populært beskrevet handler det om at lære, hvordan man får øje på stress. Det gælder stress hos sig selv, men det gælder også kolleger.\nDu får mere viden om stress\nDu lærer at forstå stress\nVil forstå årsagerne til stress i privatliv og på arbejdet\nBliver i stand til at forebygge og håndtere arbejdsrelateret stress\nUndervises i teknikker til at tackle problemer, der er forbundet med stress som f.eks.: angst, depression, panik, dårlig søvn, dårligt velvære, lav selvtillid og lavt selvværd.\nStress, forandring og kulturchok\nI en verden, der ændrer sig hurtigt, taler mange om stress og forandring. Har du også oplevet forskellige forandringer på dit arbejde, f.eks. omstrukturering, besparelser eller et nyt computersystem? Har du selv søgt et job, hvor der blandt andet står, at ”ansøgere skal være forandringsparate”? Vil du have hjælp til at forbygge stress på din arbejdsplads? Vil du være bedre til at trives under forandringer, både på dit arbejde og i privatlivet? Her ser vi på, hvordan jeg selv har håndteret stress og forandringer – især den store forandring at flytte til Danmark.\nForståelse for sammenhæng mellem stress og forandring\nVærktøj til at håndtere stress\nForklaring på, hvad forandring gør ved mennesker\nKonkrete modeller om stress og forandring\nTips til at øge din forandringsparathed og reducere stress\nBedre evner til at håndtere forandring\nResiliens, robusthed og stressforebyggelse\nI en verden, der og stiller flere og flere krav til os, har vi brug for en fremgangsmåde og nogle redskaber til at kunne trives på arbejde. Det handler om at forstå, hvordan et arbejde med høje følelsesmæssige krav kan påvirke os, og hvordan resiliensbegrebet og tilhørende værktøjer kan give os en metode og konkrete redskaber til at håndtere de udfordringer, der kommer, så vi trives på vores arbejde og undgår stress og udbrændthed.\nHvad er vigtigt for vores trivsel på arbejde?\nHvordan bliver vi påvirket af forskellige belastningsfaktorer på arbejde?\nHvordan kan vi forbygge og håndtere stress og udbrændthed?\nHvad kan jeg gøre for at booste min resiliens/robusthed?\nAnerkendende kommunikation og feedback\nDet handler om, hvordan kommunikation af vigtig for samarbejde og fælles løsning af kerneopgaven. Vi vil undersøge hvordan personlighed påvirker kommunikationsstil og kigge på nogle generelle kommunikationsprincipper med særlig fokus på en anerkendende tilgang til kommunikation. Vi vil også lære om, hvordan feedback kan bidrage til godt samarbejde og læring.\nHvad fremmer god kommunikation?\nHvordan hænger personlighed og kommunikation sammen?\nHvordan kan jeg sige ting på en god måde?\nHvilke faktorer påvirker kommunikation og feedback?\nHvordan kan jeg give og modtage konstruktiv feedback?\nHer stiller vi skarpt på, hvordan forskellighed bliver til en styrke frem for et problem. Der er fokus på, hvordan vi bygger relationelle broer gennem gensidig respekt for individuelle forskelligheder og god kommunikation. Vi vil også undersøge, hvad der er vigtig for velfungerende teams. Målet er blandt andet, at deltagerne bliver bedre til at samarbejde og til social støtte. Produktivitet, løsning af kerneopgaven, engagement, kommunikation og færre konflikter er andre overskrifter.\nBedre social støtte\nBedre løsning af kerneopgaven\nStørre engagement og team ånd\nGode kolleger er guld værd\nHer sætter jeg fokus på stærke arbejdsfællesskaber og deres betydning for den mentale sundhed. Arbejdspladsen kan skabe rammerne for, at arbejdsglæde er muligt. Men det er altid den enkelte kollega, der har ansvaret for egen trivsel og som har pligt til at tage medansvar for den fælles trivsel. I kommer til at høre lidt om, hvad der er vigtig for vores mental sundhed, og hvordan dine kolleger kan være guld værd i forhold til psykisk arbejdsmiljø og trivsel.\nHvad handler trivsel og arbejdsglæde om?\nHvilke vigtige faktorer påvirker trivsel og arbejdsglæde?\nHvordan kan social støtte bidrage til trivsel og arbejdsglæde?\nHvordan kan jeg være guld værd for min kollega?\nFra verdens fattigste land til verdens lykkeligste – Den gode integration\nJeg tager jer med på en spændende og lærerig rejse gennem de tre kulturer, jeg har gjort til mine: Sierra Leone, Danmark og Storbritannien. Foredraget er en personlig fortælling om integration, tilpasning og kulturelle forskelligheder. Der er fokus på konkret læring om og tips til, hvordan man kan bidrage til den gode integration, samt hvordan man kan integreres i det danske samfund uden at miste sin identitet. Det bliver en blanding af historie, personlige eksempler, modeller og ideer til den gode integration.\nPerspektiver på, hvorfor konflikter og misforståelse opstår i mødet med anderledes kulturer\nVærktøjer til bedre samarbejde med folk der er anderledes end dem selv.\nInspiration til og forståelse for den gode integration\nMotivation til at arbejde positivt med integration\nEn opmuntrende og humoristisk tilgang til integration\nHvordan man modtager og hjælper andre med at integrere sig\nFølelsesmæssige krav og konflikthåndtering\nI en verden, der stiller flere og flere krav til os, har vi brug for nogle redskaber til at kunne trives på arbejde – især når vi arbejder med mennesker. Her ser vi på, hvordan et arbejde med høje følelsesmæssige krav kan påvirke os, og hvordan konflikthåndtering i teori og praksis kan give os en fremgangsmåde og konkrete redskaber til at håndtere de udfordringer, der kommer.\nHvordan kan krav og ressource modeller hjælp os til at håndtere pres\nHvordan bliver vi påvirket af følelsesmæssige krav og relationer på arbejde?\nHvordan kan vi forstå konflikter?\nHvordan kan vi forebygge og håndtere konflikter?\nI en verden, hvor forandring bliver både et vilkår og en nødvendighed, har vi brug for nogle redskaber til at kunne trives på arbejde. De skal kunne ruste deltagerne til at kunne forstå deres reaktion på forandringer som individer, men også som en gruppe. De vil blandt andet lære, hvordan vi kan finde fodfæste og spille med i forandringen, så vi kan trives på vores arbejde trods forandringerne.\nHvordan bliver jeg som individ påvirket af forandringer?\nHvordan bliver vi som organisation påvirket af forandringer?\nSkal man altid forvente modstand mod forandringer?\nHvordan kan vi håndtere forandringer, så vi forbygger mistrivsel?\nHvordan kan forskellige modeller (f.eks Prosci® ADKAR® Model) hjælpe til at fremme både personlig og organisatorisk forandring?\nMange af os har jobs, hvor det er nødvendigt at gennemføre svære samtaler ansigt-til-ansigt eller i telefonen. Det kan være samtaler, der ender i personlig kritik og ubehagelige konflikter. Her ser jeg på, hvordan og hvorfor, vi bliver belastet af svære samtaler. Vi vil undersøge psykisk arbejdsmiljø faktorer som konflikter, vold og trusler, høje følelsesmæssigt krav og krænkende handlinger. Vi ser på, hvordan vi kan forbygge og håndtere svære samtaler gennem bl.a. konflikthåndterings- og assertive kommunikationsprincipper.\nHvordan og hvorfor bliver vi belastet af svære telefonsamtaler\nHvordan kan vi forbygge og håndtere svære telefonsamtaler\nHvad kan vi gøre for at reducere belastningssymptomer?\nHvordan kan vi hjælpe hinanden efter en svære samtale ved brug af psykisk førstehjælp principper\nBegrebet positiv psykologi er udviklet af den amerikanske psykolog og forfatter Martin Seligmann. Efter flere års forskning i depression, besluttede han sig for at forske mere i lykke, fordi han nok blev klogere på depression, men ikke fandt nøglen til, hvordan man komme ud af depressionen og oplever livsglæden. Det har resulteret i en hel masse ny forskning, der har fortalt os om nøglen til velvære og lykke. Dette foredrag vil hjælpe dig til at få mere ud af dit liv og lære dig at være positiv.\nHvad handler positiv psykologi om, og hvordan kan det hjælpe dig?\nHvad giver trivsel og livsglæde?\nHvilke faktorer er vigtige for livsglæde?\nHvordan kan, flow, mindfulness mm. forbedre min livskvalitet?\nHvordan kan jeg finde mening både i privatliv og på arbejde?\nTrivsel og jobcrafting: Skab dit eget arbejdsmiljø\nI dagens arbejdsmarked er der mange faktorer, der påvirker vores trivsel – f.eks. relationer arbejdsopgaver og forandring. Forskning inden for psykisk arbejdsmiljø har været optaget af, hvad det er, der gør en forskel. Det har vist sig, at jobcrafting blandt andet kan fremme trivsel og være forbyggende i forhold til mistrivsel og stress. Jobcrafting er de fysiske og kognitive forandringer, den enkelte foretager i forhold til sine arbejdsopgaver og de relationelle grænser i arbejdet. Der er tre fokusområder: Opgaven: Forandringer i de faktiske arbejdsopgaver. Kognitivt: De kognitive grænser i forståelsen af eget arbejde. Socialt: De interpersonelle grænser i forhold til arbejdets udførelse.\nHvad handler trivsel om?\nHvad siger positiv psykologi om trivsel\nHvilke vigtige faktorer påvirker trivsel?\nHvad er jobcrafting?\nFormålet er her, at deltagerne bliver i stand til at forebygge eftervirkningerne fra en aktuel hændelse og forebygge psykiske belastninger på længere sigt.\nDet er også en del af formålet, at den enkelte medarbejder eller leder skal opleve, at han eller hun er klædt på til at kunne tage hånd om en kriseramt kollega ved bl.a. at mestre psykisk førstehjælp.\nKendskab til forskellen på stress og traumatisk stress\nI stand til at yde nødvendig psykisk førstehjælp\nDefinitionen på en krise\nHvilke krisereaktioner og symptomer kan forventes\nHjælp til kollega, udsat for en traumatisk hændelse\nHvornår er der brug for professional krisehjælp


Museum of London crowdsourcer digital indsamling under OL på Twitter | Charlotte S H Jensen\nMuseum of London crowdsourcer digital indsamling under OL på Twitter\nPosted on 6. juli 2012 by Charlotte S H Jensen\tHvad gør man, hvis man nu er et museum, der har brug for en intens indsamling af dagligliv under et stort event? Museum of London har et friskt, nyt bud: crowdsourcet indsamling med brug af online kurateringsværktøj.\nAt dokumentere hvordan OL påvirker livet i London er en stor opgave, som man kunne vælge at løfte på mange måder. Museum of London har valgt at efterlyse 12 “citizen curators” til at hjælpe med indsamlingen. Indsamlingsplatformen er Twitter, hvor #citizencurators skal samle de (forhåbentlig) mange udsagn om, hvad der foregår i byen under legene. Kender man tweeps ret, vil der formodentlig også blive twittet fotos, video og andet, som kan indfange stemningen og dagliglivet i de 14 dage, sportskampene står på.\nMan kan diskutere, om 12 personer er en crowd. “Rigtig” crowdscourcing er det nok næppe, efter som det er ret få mennesker, som alle vil være kendt af museet. Men alligevel: taggen kan naturligvis også bruges af andre end de 12 borgerkuratorer (eller måske bør de hedde “meddelere” på dansk).\nDet smarte ved at bruge Twitter er, at der efterhånden findes en række værktøjer, som kan kuratere og præsentere Twitterstrømme. Her er valget faldet på Storify, et glimrende redskab, som jeg selv afprøvede ved en konference sidste år. Brug af en almindeligt tilgængelig mainstream-realtidstjeneste og et ligeså almindeligt kurateringsredskab er et frisk bud på en ny model for indsamling. Det var måske værd at prøve til fx Roskilde-festival eller Folkemøde på Bornholm?\nDet er selvfølgelig ikke nyt at crowdsource indsamling. Faktisk var det netop dét, som nogle af folkemindevidenskabens og etnologiens pionerer gjorde. Der blev udarbejdet trykte spørgelister om allehånde emner, som man ønskede belyst. Listerne blev udsendt. Og snart myldrede en hær af skolelærere, højskolefolk, m.m. ud i lokalsamfundene. De kendte de potentielle informanter og gode fortællere, der kunne tænkes at vide noget om høstredskaber, folketro, egnsretter og meget andet. Listerne blev udfyldt, kom “hjem” og blev arkiveret til glæde for nutid og fremtid.\nImidlertid blev denne analogt-crowdsourcede indsamlingsform som byggede på mange lokale ildsjæle med lokal viden og kontakter, efterhånden nedtonet. Erstatningen blev en mere professionaliseret form, hvor færre fagfolk indsamlede, bl.a. gennem projekter.\nEr digitale realtids/kurateringsværktøjer mon en kombination, som kan revitalisere et bredere folkeligt engagement omkring indsamling af kulturarv?\nEfterlysning af citizen curators (keepandshare – pdf)\n#citizencurators på Storify\nDel:MereLike this:Like Loader...\tDette indlæg blev udgivet i digitalisering, folkekultur og tagget indsamling, storify, twitter af Charlotte S H Jensen. Bogmærk permalinket.\tSkriv et svar Annuller svar


120XS Snowdrop pendel - Le Klint - LampeGuide\nHome / Shop / Pendel lamper / 120XS Snowdrop pendel – Le Klint\n120XS Snowdrop pendel – Le Klint\nBrand: Le KlintEAN: 5703387012011 Varenummer (SKU): 1027300194114467 Kategori: Pendel lamper\n120XS Snowdrop pendel – Le Klint er berømmet for sit flotte design, og fremhæves af kendere som en helt særlig Pendel lamper, der samtidig fungerer som en helt unik belysningsløsning.\nDet gør lampen til noget helt specielt, som du med stolthed kan vise frem og få anerkendende blikke på grund af. For en 120XS Snowdrop pendel – Le Klint er noget særligt for de fleste.\nDernæst handler det om, enten at finde en Pendel lamper, der passer ind i din øvrige indretning. Eller der – som 120XS Snowdrop pendel – Le Klint – skiller sig ud, og uundgåeligt vil tiltrække sig opmærksomhed, fordi der er tale om en helt unik designerlampe.\n120XS Snowdrop pendel – Le Klint – et stilmæssigt statement\nMed en 120XS Snowdrop pendel – Le Klint fortæller du samtidig dem, som besøger dig, at du går op i smagfuld indretning, elegant og eviggrønt design, og værdsætter det unikke, enestående, og går efter at omgive dig med smukke ting i hverdagen. Også selv om det er noget så dagligdags som en Pendel lamper.\nSå vælg med hjertet, og bestil din 120XS Snowdrop pendel – Le Klint i dag fra en af de webshops, som vi samarbejder med her på Lampeguide.dk.


nærvær Archives – Julia Lahme\nTag arkiv ‘nærvær’\nMest populære tagget ‘nærvær’\naf Julia Lahme den 7. maj 2018 ·Liv\nJeg synes man hører det hele tiden; og siger det til hinanden: Vær her nu. Vær nærværende. Vær i øjeblikket, nyd det her øjeblik, for om lidt er det erstattet af et andet. Hold fokus og lad dig ikke distrahere. Det er sikkert virkeligt klogt, men det er også virkeligt svært. For det…


Min historie · psykoterapeut MPF Marchella Andersen\nMin historie er min største styrke som terapeut\nMin største styrke, og evne til at hjælpe andre mennesker i det terapeutiske felt, er ikke min faglige kunnen – men min egen historie. Den faglige del er en kæmpe hjælp, men mine egne erfaringer med at føle dyb smerte og afmagt, er det, der virkelig gør en forskel. Når jeg hjælper andre, forstår på et dybt plan.\nDet er yderst vigtigt som terapeut selv at have mærket, når livet gør rigtigt ondt. Det giver en meget større ballast og sikkerhed og ikke mindst mod til at hjælpe, selv med det meget svære og nå helt til bunds.\nArbejdet med at heale egne traumer og dyb smerte, har givet mig evnen til at se og åbne ind til dets positive modsætning. En tilgang, der lindrer, healer og giver håb i det terapeutiske arbejde.\nDet har også medført en naturlig dyb menneskeforståelse og indlevelsesevne, som med tiden har udviklet sig til en stærk klarfølelse. Den bruger jeg b.la. til at spejle dig, så vi hurtigt kommer til at tale om det, det drejer sig om og ikke bruger tid på overfladisk udenomssnak.\nTerapeutens erfaringer – Min historie\nDet er yderst vigtigt som terapeut selv at have mærket, når livet gør rigtigt ondt. Det giver en meget større ballast og sikkerhed. Og ikke mindst mod til at hjælpe mine klienter og komme helt til bunds. Jeg har arbejdet så meget med alle mine egne traumer, at de i dag er transformeret til deres positive modsætning. Det bruger jeg i det terapeutiske arbejde. Jeg har f.eks. udviklet en dyb menneskeforståelse og indlevelsesevne, der har udviklet sig til meget stærk klarfølelse. Det bruger jeg b.la. til at spejle dig. Vi t kommer hurtig til at tale om det, det drejer sig om og ikke bruger tid på overfladisk udenomssnak.\nNår familien styres af dysfunktioner. Min far var psykisk voldelig og manipulerende. Han kunne slå med sine ord. Faktisk vidste jeg aldrig, hvor jeg havde ham. Han var aldrig rigtig varm og kærlig, mere distancerende og afvisende. Eller også spyede han ild ud gennem fortænderne.\nMin mors måde at manipulere på var gennem en offerrolle. Søgte jeg trøst eller støtte, når alt blev for voldsomt, regerede hun ved, at det var så meget mere synd for hende.\nDysfunktioner kan give kompetencer\nI dag har mine oplevelser med at være blevet manipuleret, givet mig evnen til lynhurtigt at mærke og gøre opmærksom på skift i følelser og stemninger. Det er en kæmpestor hjælp i en terapeutisk proces. Hvis klienten ikke altid selv er opmærksom på disse skift. Fordi det hjælper dig som klient med at sætte ord på ubevidste tanker og følelser. Der åbnes op for et større nærvær med dig selv og mulighed for en dybere proces.\nDet, at jeg selv har været så tynget af skam, gør, at jeg hurtigt spotter det dybere lag af et ubalanceret selvværd. Faktisk vil jeg gå så langt som til at sige, at jeg kan ”høre” et ubalanceret selvværd hos et menneske. Nærmest som en tone i sproget, både når det udtrykkes som mindreværd og som mereværd.\nDet giver en skarphed i forhold til at arbejde med udfordringer som selvtillid, selvværd, skyld og skam. Samtidig har jeg også en forkærlighed for at arbejde med vores ”indre børn” ved at heale de dele af os. Dele der engang blev svigtet på forskellig vis og i forskellige grader, og som stadigvæk lever i os\nVreden – det undertrykte sprog\nMin bror var også en del af min historie. Min bror var aggressiv og voldelig over for mig, da vi var børn og op gennem min opvækst. Gentagne gange gennembankede han mig og svinede mig til. Engang hvor mine forældre var ude at rejse, gik min bror endnu engang amok. Han jagtede mig til enden af vores indkørsel, slæbte mig via håret tilbage til huset, hvor han i raseri tog kvælertag på mig.\nDet lykkedes mig at få hjælp af en veninde og hendes far. Men trods det, at faren var vidne og trods det, at min bror havde været fængslet flere gange for vold, negligerede mine forældre, at han var voldelig over for mig. Det var så surrealistisk, at de ikke beskyttede mig og troede på mig. Der var enighed i hele familien om, at jeg selv var skyld i det. Én ting var at være udsat for vold – en anden ting var, at der ikke blev gjort noget for at forhindre det. Min virkelighedsopfattelse blev vendt på hovedet. Min familie så tingene så anderledes, end jeg gjorde. Det forstærkede min følelse af at være anderledes og forkert.\nVreden som kompetence\nDet, at have stået imod så meget aggression, gør, at jeg på ingen måde frygter andre menneskers vrede. Mange mennesker er bange for deres egen vrede og har svært ved at rumme den. Derfor er det vigtigt, som terapeut, at jeg ikke lukker af over for selv voldsom vrede. Jen bliver i vreden sammen med mine klienter og hjælper med at rumme den. Samt at bevidstgøre om, hvad vreden i virkeligheden forsøger at udtrykke.\nAt stå alene var svært – men det gav styrke\nJeg følte mig helt alene i min barndom og forstod ikke, hvorfor ingen andre kunne se, hvad der foregik. Jeg lærte tidligt, at der var noget helt og grundlæggende galt med mig. Jeg blev gjort til noget, jeg ikke var, og det gav mig dybe ar på sjælen. Tvivlen blev min tro følgesvend. Kunne jeg overhovedet stole på det, jeg oplevede, sansede, mærkede og følte? Jeg mistede kontakten til mig selv, blev forvirret og bange, og livet og mennesker begyndte at skræmme mig.\nMen jeg vidste fra et dybt sted i mig, at kærlighed var svaret på den lidelse og den smerte, vi som familie var i. Trods alt det mørke, der foregik, mærkede jeg en dyb og inderlig kærlighed til min familie. Jeg så deres smerter, jeg så, at de også led, og jeg forsøgte at fikse dem.\nSamtidig mærkede jeg en indre kraft som modreaktion på min families vision af min virkelighed. Noget i mig fornemmede, at der ikke var sammenhæng mellem det, jeg blev gjort til, og det, jeg mærkede i mig selv som menneske, og jeg begyndte at kæmpe for min eksistensberettigelse.\nMin historie set idag\nJeg kan se i dag, at al den smerte, jeg var udsat for, var med til at udvikle og forfine min følsomhed og sensitivitet. Det var en hård udviklings-process, også fordi aben flyttede med langt op i mit voksenliv. Men det lærte mig meget om menneskelige forsvarsmekanismer og overlevelses-strategier, og det har givet mig en stor indsigt i de psykologiske lag i mennesket.\nJeg skulle ramme bunden – for at tage mig selv alvorlig\nDe mange traumer fra de fysiske og psykiske overgreb førte til et alarmsystem i konstant beredskab, og gav mig rigtig meget stress i mit liv. Selvom jeg som voksen gik meget i terapi for at bygge mig selv op igen, indhentede fortidens dybe overbevisninger mig af og til. Først da jeg ramte bunden, fra endnu et chok fra fortidens ekko og efterfølgende blev diagnosticeret med en kronisk sygdom. Da forstod jeg alvoren i, at det var kærligheden til mig selv, der skulle redde mig.\nVores udgangspunkt er kærlighed\nDen spirituelle tilgang, jeg har haft med mig, så langt tilbage jeg kan huske. Som har været den støtte jeg altid har manglet, blev nu sat kraftigt på prøve. Men det blev også den, der hjalp mig tilbage til troen på, at vi alle, som udgangspunkt er kærlige i vores kerne. Fra et nu både gammelt som nyt perspektiv forstod jeg, at mine forældre hverken er onde eller dumme. De havde blot, ligesom jeg, troet på en sandhed om dem selv, som ikke var selvkærlig. Den uforløste smerte tog de med sig ind i forældrerollen.\nMin historie har gjort mig opmærksom på, hvordan jeg kan skabe min egen lykke\nStyret af mine barndomstraumer begyndte jeg skridt for skridt at blive mere bevidst og gøre en forskel for mig selv.\nJeg blev optaget af epigenetikken og stillede mig selv spørgsmålet: Hvad kan jeg selv gøre for at ændre på min epigenetiske arv? Du kan læse mere om epigenetik her. Jeg tog en beslutning om, at det stoppede her ved mig. Jeg ville gøre alt, hvad jeg overhovedet kunne, for at mine egne børn, blev mindst muligt påvirket af de traumer og følelsesmæssige svigt familien bar på.\nDet blev klart og tydelig for mig, at når jeg møder modgang og modstand i livet. Der kan jeg ”vælge” at lede efter gaven i det eller jeg kan fortsætte med at være offer for fortidens smerte eller nutidens problemer. Det er og har ikke altid været så nemt, som det måske lyder. Men jeg har valgt at gøre min fortid til min styrke og bruge den til at hjælpe mennesker, måske dig, når livet til tider slår hårdt.\nPsykoterapi er din investering i dig


Madglad - Nærvær, nydelse og selvtillid i køkkenet\nVil du gerne lave mere mad fra bunden, men tror det er meget besværligt, dyrt og tidkrævende? Er du gået i stå i de samme otte retter?Har du mange kogebøger stående, som du aldrig bruger? Eller tror du, at du er en af dem, Gud har udvalgt til kulinarisk analfabet?\nKan du svare ja til noget af dette, er Madglad lige bogen for dig. Det er en alsidig kogebog, der hjælper med at bygge køkkenselvtilliden op og introducerer en vældig nem og enkel måde at lave overraskende lækker mad på. Med opskrifter, du kan bruge igen og igen.\nDet skal være sjovt at lave mad. Væk med sur pligt og perfektionisme – og ind med leg og vågenhed køkkenet. Det handler også om at mærke efter, hvad du har brug for? Er det f.eks. tid til en timeout på madfronten i aften? Eller har du energien til at lave en ordentlig omgang pesto, suppe og bage brød, så der er mad til de næste par dage?\nNatalina deler lystigt ud af sine egne oplevelser om maden, stjernestunderne og ideen om ”mere fællesskab og lidt mindre Michelin.” Men også om de gange maden brænder på, og kærligheden driller. Natalina er lidt af en multikvinde. Hun er uddannet køkkenleder og har arbejdet i mange slags køkkener og som caféinspirator, kogekone og kogecoach. Desuden er hun certificeret psykoterapeut, coach, skovterapeut, familieopstiller m.m. Hun har altid været optaget af, hvordan man lever sit liv så vågent som muligt – uanset om det er ved gryderne eller uden for køkkenet.\nForfatter: Natalina Henriete Knudsen\nUdgivelsesdato: 23 Apr 2012\nOplagsdato: 23 Apr 2012\nHome Bog & Papir Bøger Vin og mad Kogebøger Madglad - Nærvær, nydelse og selvtillid i køkkenet Nyt Nordisk Forlag


Vejledning om udbetaling af dagpenge, efterløn og overgangsydelse som lån mod overdragelse af krav mod Lønmodtagernes Garantifond m.v.\nDirektoratet for Arbejdsløshedsforsikringens vejledning nr. 50 af 12/5 1999.\nI bekendtgørelse nr. 294 af 12. maj 1999 er der fastsat regler om dagpenge, efterløn og overgangsydelse som lån i de tilfælde, hvor pågældende får erstatning for løn i en opsigelsesperiode fra Lønmodtagernes Garantifond. Til brug herfor har direktoratet udarbejdet denne vejledning.\nArbejdsløshedsforsikringen dækker mistet arbejdsindtægt på grund af arbejdsløshed. Et medlem af en a-kasse vil derfor ikke være berettiget til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse i en opsigelsesperiode, hvis pågældende modtager løn eller erstatning for løn i opsigelsesperioden, selv om medlemmet er uden arbejde i denne periode.\nI de fleste tilfælde, hvor en arbejdsgiver på grund af konkurs eller insolvens ikke har midler til at dække de ansattes krav på løn m.v., har lønmodtageren mulighed for at få sit krav helt eller delvist dækket fra Lønmodtagernes Garantifond (LG) .\n§ 1 og § 2, stk. 1, i lov om Lønmodtagernes Garantifond lyder således:\n»§ 1. Lønmodtagernes Garantifond oprettes til sikring af lønmodtageres krav på løn m.v. ved\n§ 2. Garantien omfatter krav på løn og andet vederlag, erstatning for afbrydelse af arbejdsforholdet, godtgørelse i forbindelse med opsigelse eller afbrydelse af arbejdsforholdet samt feriegodtgørelse, såfremt kravene er eller i tilfælde af konkurs ville være omfattet af konkurslovens § 63, stk. 2, 1. pkt., eller § 95, stk. 1, nr. 1-5, jfr. stk. 2. Garantien omfatter tillige krav, der kan støttes på konkurslovens § 94, nr. 2, såfremt den skifteret, der behandler konkursboet eller dødsboet, attesterer, at boet ikke for tiden er i stand til at opfylde kravene. Garantien omfatter dog ikke den del af kravet, som arbejdsgiveren skulle have indeholdt i kildeskat.«\nDet følger af § 1 i bekendtgørelse nr. 1113 af 12. december 1996 om krav på løn fra Lønmodtagernes Garantifond, at fonden i det enkelte tilfælde højst kan udbetale i alt 90.000 kr. til hver lønmodtager.\nEn lønmodtager, der over for LG anmelder et krav, der omfatter erstatning for afbrydelse af arbejdsforholdet - dvs. erstatning for løn i en opsigelsesperiode - kan, ved at overdrage hele kravet mod fonden (dvs. også den del, der måtte vedrøre andet end erstatning for løn i en opsigelsesperiode) til a-kassen, af denne få udbetalt dagpenge, efterløn eller overgangsydelse som lån, jf. arbejdsløshedsforsikringslovens § 57, stk. 2.\nEt medlem, der har fået udbetalt dagpenge, efterløn eller overgangsydelse som lån, skal betale lånet tilbage til a-kassen. I praksis modregnes lånet i det beløb, som a-kassen modtager fra LG. Eventuelt overskydende beløb udbetales til medlemmet. Procedure og regler gennemgås nedenfor i tilknytning til de enkelte paragraffer.\nBekendtgørelsen gælder også for medlemmer, der vælger at overgå til fleksibel efterløn.\nDer gælder særlige regler for indbetaling af ATP i forhold til modtagere af efterløn og overgangsydelse, idet indbetalingen for denne gruppe er frivillig.\nEndvidere er modtagere af efterløn og overgangsydelse ikke omfattet af den særlige ordning for indbetaling af Den Særlige Pensionsopsparing.\nKun erstatning for løn i en opsigelsesperiode fører til, at medlemmet ikke har ret til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse. Erstatning for andet - f.eks. godtgørelse i forbindelse med opsigelse - påvirker ikke medlemmets ret til nævnte ydelser.\nEt medlem, der fra LG modtager erstatning for løn i en opsigelsesperiode, mister som udgangspunkt retten til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse i hele den opsigelsesperiode, som vedkommende har krav på.\nI tilfælde, hvor LG - f.eks. i henhold til funktionærlovens § 3, stk. 2 - lægger en kortere opsigelsesperiode til grund ved opgørelsen af medlemmets krav på erstatning fra fonden, vil medlemmet være berettiget til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse efter udløbet af den opsigelsesperiode, som fonden har opgjort erstatningen på grundlag af.\nHvis medlemmet senere modtager yderligere erstatning fra LG eller dividende fra boet, som vedrører løn i medlemmets opsigelsesperiode, skal beløbet indbetales til a-kassen, jf. nærmere bemærkningerne til § 10.\nFør a-kassen udbetaler ydelser som lån, skal den sikre sig, at medlemmets anmeldelse af krav over for LG omfatter erstatning for løn i en opsigelsesperiode. A-kassen skal derimod ikke foretage en vurdering af kravets berettigelse, da dette påhviler LG.\nSelv om a-kassen ikke i det konkrete tilfælde skal vurdere berettigelsen af kravet mod LG, er udbetaling af ydelser som lån dog betinget af, at fonden generelt dækker krav af den karakter og fra den persongruppe, som der i det konkrete tilfælde er tale om. I konkurssituationer er det således en forudsætning for udbetaling fra LG, at begæring om konkurs er taget til følge.\nDa udbetaling af dagpenge som lån forudsætter, at medlemmet i øvrigt opfylder betingelserne for at modtage dagpenge, skal medlemmet på sædvanlig vis afgive ledighedserklæring, være tilmeldt Arbejdsformidlingen(AF) og stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Dagpenge som lån kan således tidligst udbetales fra tidspunktet, hvor medlemmet er tilmeldt AF.\nUdbetalingen af dagpenge som lån afbrydes, hvis medlemmet ikke længere er ledigt, samt i alle andre tilfælde hvor medlemmet ville miste dagpengeretten.\nRetten til dagpenge som lån udelukkes endvidere i perioder, hvor medlemmet afholder ferie.\nRetten til dagpenge som lån udelukkes derimod ikke af, at LG i forbindelse med beregningen af medlemmets krav anser medlemmet for at afholde ferie i hele eller en del af den opsigelsesperiode, for hvilken der anmeldes krav om erstatning for løn. For at LG kan anse ferie for afholdt i opsigelsesperioden, skal en tilstrækkelig del af opsigelsesperioden ligge i det pågældende ferieår, ligesom betingelserne i ferielovens § 10, stk. 2, skal være opfyldt.\nUdbetaling af efterløn og overgangsydelse afbrydes efter de regler, der gælder for disse ydelser.\nDet bemærkes, at arbejdsløshedsforsikringslovens § 86 finder tilsvarende anvendelse ved dagpenge, efterløn og overgangsydelse som lån.\nA-kassen må ikke udbetale ydelser som lån til medlemmet, før vedkommende på en særlig blanket (AR 290) har overdraget hele sit krav over for LG til a-kassen. Den skal derfor samtidig have medlemmets anmeldelsesblanket til LG i hænde, således at den er sikker på, hvilke krav medlemmet har anmeldt, med hvilke beløb og for hvilke perioder.\nAt der stilles krav om sikkerhed i hele medlemmets krav mod LG skyldes dels hensynet til at sikre størst mulig tilbagebetaling af lånet, dels administrative hensyn for både a-kassen og LG.\nDen særlige regel vedrørende feriegodtgørelse skyldes overdragelsesbestemmelsen i Ferielovens § 23.\nBemyndigelsen til a-kassen til på medlemmets vegne at modtage feriegodtgørelsen sker på samme blanket, som medlemmet overdrager sit krav overfor LG til a-kassen på.\nTransport af fordring på Lønmodtagernes Garantifond\nIfølge dansk rets almindelige regler om transport af fordringer kræves det, at der gives LG klar og tydelig meddelelse om overdragelsen, for at denne kan give a-kassen den fornødne sikkerhed. I modsat fald vil fonden kunne udbetale direkte til medlemmet, og a-kassen vil herefter ikke kunne kræve beløbet fra fonden, men bliver i stedet afhængig af, om medlemmet er i stand til at tilbagebetale lånet.\nDet er derfor nødvendigt, at a-kasserne nøje følger den angivne procedure. Da overdragelsen først får virkning fra det tidspunkt, hvor overdragelseserklæringen er kommet frem til LG, skal a-kassen have givet fonden meddelelse om overdragelsen, før udbetaling af dagpenge, efterløn eller overgangsydelse som lån påbegyndes. A-kassen skal desuden angive tidspunktet for låneperiodens begyndelse.\nI tilfælde, hvor et medlem ikke overdrager sit krav mod LG umiddelbart efter, det er fremsat over for fonden, skal a-kassen sikre sig, at fonden ikke allerede har udbetalt erstatningen, eller at fondens udbetaling og a-kassens meddelelse om overdragelsen ikke krydser hinanden.\nDet skyldes praktiske årsager, at kopi af medlemmets anmeldelseserklæring til fonden skal vedlægges. På denne måde bliver der ikke tvivl om, hvilke krav medlemmet har overdraget til a-kassen.\nA-kassen bør samtidig med meddelelsen til LG om overdragelsen oplyse fonden om medlemmets trækprocent og fradrag.\nYdelser som lån beregnes efter de til enhver tid gældende regler om beregning af dagpenge, efterløn og overgangsydelse. Endvidere finder reglerne om fradrag i dagpenge, efterløn og overgangsydelse tilsvarende anvendelse på dagpenge, efterløn og overgangsydelse som lån.\nDer skal således ske fradrag i lånet, når der f.eks. forekommer overskydende timer, enkelte timer med lønarbejde eller udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed som bibeskæftigelse.\nLånet udbetales mod særlig kvittering.\nDa der er tale om lån, skal der ikke indbetales kildeskat af beløbet. A-kassen skal i stedet i det beregnede beløb foretage et fradrag svarende til det beløb, der skulle have været indbetalt som kildeskat, eventuel ATP og Den Særlige Pensionsopsparing, såfremt der havde været tale om almindelige dagpenge, efterløn eller overgangsydelse.\nDet er det således fremkomne nettobeløb, der skal udbetales til medlemmet. Der er udarbejdet en særlig kvitteringsblanket til brug ved udbetaling af ydelser som lån (AR 291).\nHvis a-kassen fejlagtigt indbetaler kildeskat af lånet, skal a-kassen udfærdige korrigerede udbetalingsspecifikationer og rettelsesredegørelser og modregne den overskydende kildeskat ved a-kassens næste indbetaling af indeholdt kildeskat.\nHvis låneperioden udløber, inden medlemmets sag er færdigbehandlet i LG, ophører udbetalingen af ydelsen som lån, og der udbetales herefter dagpenge, efterløn eller overgangsydelse efter de gældende regler.\nMedlemmet skal således som dagpengemodtager stå tilmeldt AF som ledigt a-kassemedlem.\nUdbetalingen af dagpenge som lån afbrydes i øvrigt, hvis medlemmet ikke længere er ledigt, samt i alle andre tilfælde, hvor medlemmet ville miste dagpengeretten.\nUdbetalingen af efterløn og overgangsydelse som lån afbrydes også i de tilfælde, hvor medlemmet vil miste retten til efterløn eller overgangsydelse.\nTilbagebetaling af lånet til a-kassen\nYdelser som lån skal i modsætning til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse tilbagebetales af medlemmet. Udbetalingen fra LG træder efter overdragelsen til a-kassen af kravet mod fonden dog i stedet for medlemmets tilbagebetaling.\nHvis udbetalingen fra LG overstiger lånet, vil det overskydende beløb blive udbetalt til medlemmet, der således ikke kommer til at lide noget tab ved denne fremgangsmåde.\nHvis LG derimod udbetaler erstatning for en periode, der er kortere end den periode, for hvilken a-kassen har ydet ydelsen som lån, eller udbetalingen fra fonden i øvrigt udgør et mindre beløb end det ydede lån, skal a-kassen omkontere lånet for den del af perioden, som ikke dækkes af fonden, eller det i øvrigt udækkede beløb til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse.\nHvis der ikke udbetales erstatning fra LG, har medlemmet været berettiget til ydelserne i hele perioden, hvor disse er udbetalt som lån. A-kassen skal også i dette tilfælde regnskabsmæssigt omkontere hele lånet til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse.\nDa dagpenge, efterløn eller overgangsydelse i modsætning til ydelser som lån er a-indkomst, skal a-kassen derfor i de tilfælde, hvor ydelserne som lån omkonteres til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse, indeholde kildeskat, eventuel ATP og Den Særlige Pensionsopsparing af det omkonterede beløb og indbetale denne på sædvanlig måde til skattemyndighederne og Arbejdsmarkedets Tillægspension. For medlemmet har denne ompostering normalt ingen betydning, da lånet er udbetalt med samme beløb som dagpenge, efterløn eller overgangsydelse.\nYderligere krav efter funktionærloven\nI visse tilfælde yder LG ikke fuld dækning for medlemmets berettigede krav på erstatning for afbrydelse af arbejdsforholdet. Det kan skyldes, enten at medlemmets samlede krav overstiger det beløbsmæssige maksimum, eller at fonden ikke yder erstatning for hele opsigelsesperioden, f.eks. under henvisning til funktionærlovens § 3, stk. 2.\nI sådanne tilfælde vil medlemmet have et yderligere krav på erstatning på løn i opsigelsesperioden mod arbejdsgiverens konkursbo eller dødsbo. Dette krav skal anmeldes af a-kassen i boet med ret til udlodning fra boet efter konkurslovens regler.\nI så fald vil medlemmet være berettiget til dagpenge, efterløn eller overgangsydelse ved udløbet af den periode, for hvilken LG yder erstatning.\nFor at give a-kassen størst mulig sikkerhed for tilbagebetaling af de ydelser, der er udbetalt som lån og for at sikre, at medlemmet for en periode ikke oppebærer både dagpenge, efterløn eller overgangsydelse og erstatning for løn i en del af opsigelsesperioden, er det en betingelse, at medlemmet til a-kassen har overdraget sit krav mod boet på samme måde som ved overdragelsen til a-kassen af kravet mod LG, hvilket nu fremgår af lovens § 57, stk. 2, 2. pkt., og den overdragelsesblanket der er udarbejdet af Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen.\nEventuel efterfølgende dividende fra boet skal af a-kassen indbetales til staten. Dette forudsætter dog, at a-kassen har modtaget refusion for de udbetalte ydelser.\nTil §§ 11 og 12.\nDenne vejledning afløser Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringens vejledning af 15. juli 1992 til bekendtgørelse om dagpenge og overgangsydelse som lån mod overdragelse af krav mod Lønmodtagernes Garantifond m.v.


Se billeder: Nanook og stegt sæl i Aalborg | Sermitsiaq.AG\nSe billeder: Nanook og stegt sæl i Aalborg\nSe billeder fra arrangementet og koncerten i Studenterhuset i Aalborg\nNanook trykkede den af og fik alle ud på gulvet. Jesper Hansen\nDe grønlandske specialiteter gik som varmt brød. Jesper Hansen\nStemningen var høj, da Nanook entrede scenen efter Rikkas opvarmning. Jesper Hansen\nSydgrønlandske Rikka varmede op med sine Ole Kristiansen-inspirerede sange. Jesper Hansen\nKoncerten i Aalborg Studenterhus samlede godt 200 tilhørere. Jesper Hansen\nNanook leverer bundsolid grønlandsk rock i Studenterhuset i Aalborg. Jesper Hansen\nOgså backstage blev der serveret sæl og hellefiskesuppe. Nanook var meget tilfreds med den gode mad. Jesper Hansen\nKristiane og Inunnguaq langer endnu en gang stegt sæl over disken. Jesper Hansen\nDet Grønlandske Hus i Aalborg har ombygget en pølsevogn til Arctic Street Food, hvor den grønlandske mad sælges med et tvist. Jesper Hansen\nLørdag, 13. oktober 2018 - 14:05\nDer var ægte grønlandsk stemning på alle hylder i Studenterhuset i Aalborg fredag aften. Inde i salen på spillestedet rockede et overvejende grønlandsk publikum til Nanooks solide rockrytmer og uden for serverede en flok unge fra Det Grønlandske Hus sælkød og suppe i den lune danske indian summer-aften.\nNanook er i øjeblikket på en kort Danmarksturne med koncerter i Odense, Aalborg og København sammen med sydgrønlandske Rikka, der varmer op med sine Ole Christiansen-inspirerede sange. Koncerten fredag i Aalborg blev overværet af et par hundrede tilhørere, der fik, hvad de kom efter: En god og festlig aften i byen med grønlandsk rock.\nUden for Studenterhuset i Aalborgs midtby var der også fest, da en flok unge fra Aalborgs grønlandske hus diskede op med sælkød og hellefiskesuppe med blandt andet håndpillede rejer og andre lækre sager. De unge er med i projektet Arctic Street Food, hvor de nyfortolker grønlandske specialiteter med et tvist inspireret af østens gadekøkkener. Det sker fra en ombygget pølsevogn, som Det Grønlandske Hus har investeret i.\nDen grønlandske streetfood blev solgt til både tilhørerne ved koncerten og også mange nysgerrige forbipasserende, der formedelst en tier fik lov til at smage sælkød tilberedt under mottoet "Mad er kærlighed".


Sikkehed til søs - lær om sikker sejlads\n- lær om sikker sejlads\nNedenfor kan du se vores omfattende grafik, der giver dig masser af gode råd til sikker sejlads.\nDu kan bl.a. læse om sikkerhedsudstyr, den rette beklædning og hvordan du planlægger din tur, så du er godt forberedt til at sejle ud på havet.\nVi håber, grafikken giver dig mange lærerige oplysninger om sikkerhed til søs.\nBrug af denne guide er på dit eget ansvar, og er kun ment som et overblik og indføring - du skal selv tjekke detaljer.\nForfatter til denne infografik er rederiet Stena Line, som primært sælger færgebilletter, men også ophold i alt fra Hafjell til Göteborg\nDet er dejligt at stikke til søs, men kan også være farligt, hvis du ikke tager de nødvendige forholdsregler. Her i grafikken kan du se, hvad du under de fleste forhold skal være opmærksom på for at komme sikkert hjem.\nGrafikken illustrerer bl.a. følgende emner:\nGode råd til sikker sejlads\nStatistik over drukneulykker\nHvad gør du, når uheldet er ude\nSikker sejlads til søs\nForbered dig godt! Følg sejlrådene fra Søsportens Sikkerhedsråd og kom sikker i havn.\nHvis du sejler i de danske farvande, er der ikke lovkrav om særlig tilladelse eller ”kørekort” for sejlbåde under 15 meter.\nSejlbåde under 15 meter – intet lovkrav\nSøsportens Sikkerhedsråd råder dig alligevel til at tage et duelighedsbevis, så du lærer at sejle.\nDuelighedsbeviset giver dig også ret til at sejle en speedbåd\nSejlbåde på over 15 meter - lovkrav\nHvis din sejlbåd er 15 meter eller over, er der lovkrav om en yachtskipperuddannelse.\nYachtskipperuddannelsen af 3. grad gælder for nordeuropæiske farvande\nDu skal være mindst 16 år for at føre en speedbåd\nSpeedbådskørekortet er også et lovkrav for at sejle på vandscooter\nYachtskipperuddannelsen af 1. grad gælder sejlads på alle have\nSpeedbåd - lovkrav\nDu skal have bestået speedbådskørekortet, hvis:\ndin båd er mellem 4 og 15 meter\ndin båd på under 4 meter har en motor med over 25 hk\nHvor kan jeg lære at sejle\nKontakt din lokale sejlklub, sejlerskole eller sejlforening og meld dig til undervisningen\nI de fleste sejlklubber varer undervisningen to somre og en vinter\nVisse klubber og skoler tilbyder også intensive kurser\nBemærk: Spørg din lokale sejlklub om råd, hvis du er i tvivl. Du kan også læse mere på Søfartsstyrelsens hjemmeside: www.sfs.dk\nMange ulykker sker typisk pga. almindelige fejl ved udstyr og motor. Sørg altid for, at dit udstyr er i orden.\nFør du sejler ud, skal du tjekke:\nDesuden skal du sørge for at medbringe:\nRaketter og nødblus\nTjekliste til sejlbåd\nTjek, at stag og fald ikke er for slidte - se efter lus (strittende enkelttråd)\nSørg for, at der er stopknob på skøder og fald - bortset fra spilerskøder\nKontrollér sejl og syninger jævnligt\nTjek splitter eller nøgleringe i vantskruer\nAfprøv, at lyset i lanternerne virker\nHusk sikkerhedsudstyret - og sørg for, det virker\nUndgå bundvand i båden - ellers læns det ud med pumpen\nVælg den rigtige sejlføring efter vejret - gør rebeliner klar, hvis opfriskende vind eller byger kan forudses\nTjekliste til motorbåd\nSørg for, at vandudskilningsfilteret til brændstoffet er frit for vand\nUndersøg motorolien - vær sikker på, at der er olie nok\nKontrollér, at motorens køling er i orden - se efter vandstråle eller vand i udstødning\nTjek, at der er brændstof nok til turen - plus lidt reserve, hvis nu turen ændrer sig\nHusk sikkerhedsudstyret - og tjek, det er i orden\nOBS: Husk at tilpasse tjeklisten efter din båd, dens udstyr og alder, og hvis du ser små begyndende fejl, skal du huske at reagere på dem.\nNår du skal ud og sejle, bør du planlægge turen godt, så du ikke støder ind i uventede problemer.\nRegn ud, hvor lang turen bliver\nUdregn waypoints og nødvendige kurser\nKend turens sværhedsgrad\nVælg din rute og havne\nRegn den forventede ankomsttid ud\nTænk over alternative ruter og havne\nSom primært navigationsmiddel skal du have ENTEN et hovedkompas og opdaterede papirsøkort med indtegnede og kontrollerede kurser ELLER et anerkendt ECDIS-system til flere hundrede tusinde kroner\nOBS: Almindelige GPS/kortplottere fra bådudstyrsbutikken må kun anvendes som SUPPLEMENT til navigation med kompas og papirsøkort!\nTjek vejrudsigten for både vind- og strømforhold\nBrug DMI’s farvandsudsigt eller SejlSikkert-app’en fra Søsportens Sikkerhedsråd\nTag den rette beklædning med i forhold til vejrudsigten\nSørg for, der er brændstof nok, hvis du sejler med motorbåd\nTag ekstra brændstof med, i tilfælde af at turen ændrer sig\nMedbring proviant nok til alle\nHav frugt og andet spiseklar mad med i tilfælde af hårdt vejr\nSørg for en livline til land\nSørg for, at du kan tilkalde hjælp i en nødsituation.\nSørg for at købe en vandtæt mobiltelefon eller læg den i en vandtæt pose\nGør det muligt at oplade den ombord\nOBS: En mobiltelefon er ikke tilstrækkelig, når du er til søs!\nSøfartsstyrelsen anbefaler en VHF-radio i alle fritidsfartøjer\nVHF står for ’Very High Frequencies’ og dækker over en radiotelefon\nRadioen fås i både stationær og håndholdt udgave\nDen stationæres rækkevidde er omkring 50 km\nDen håndholdtes rækkevidde er ca. 5 km\nDen håndholdte kan du tage med i en eventuel redningsflåde\nNår du afgiver en nødmelding, alarmerer du både redningstjenesten og andre skibe i nærheden\nDu skal holde kanal 16 åben. Det er nødkanalen, der aflyttes af alle skibe på havet\nI de danske farvande aflyttes kanal 16 af Lyngby Radio 24 timer i døgnet året rundt\nEn VHF med det digitale DSC-system afgiver en nødmelding, som også indeholder din position\nTil DSC-udsendelser bruges kanal 70, så du bør også afgive nødmelding på kanal 16 bagefter for at kontakte fartøjer uden DSC\nOBS: Det er et lovkrav, at du har et SRC-certifikat for at bruge en VHF-radio. Det udstedes af Søfartsstyrelsen.\nVejledning i nødkald med VHF\nHold sendetasten nede, når du taler\nSlip sendetasten, når du lytter\nHvis din VHF har en rød distress-knap, skal du holde den inde i 5 sekunder. Ellers start på punkt 2\nIndstil VHF’en på kanal 16\nTryk på sendetasten og sig: MAYDAY – MAYDAY – MAYDAY\n[Bådens navn] – [Bådens navn] – [Bådens kaldesignal]\nKendetegn ved båden\nHjælpen du har brug for\nSlip tasten og vent på svar\nOBS: Nødkald må kun bruges, når der er fare for menneskeliv.\nTag redningsvesten på\nSelvom det ikke er lovpligtigt at have redningsvesten på, når du sejler, bør du altid bære den alligevel.\nStatistikken viser, at hele 9 ud af 10 druknede personer ikke havde redningsvest på\nSørg for at have en redningsvest til alle passagerer ombord\nVesten skal passe i størrelsen til den enkelte person\nDen skal være farvestrålende, så den nemt kan ses i vandet\nSæt lys og en livline på vesten\nTjek alle vestene mindst en gang om året, fx når sejlsæsonen begynder\nBrug veste, der er typegodkendt med enten ratmærket eller CE-mærket\nLæs mere om rednings- og svømmeveste på www.respektforvand.dk\nOBS: Det anbefales at købe en redningsvest med sikkerhedsring (D-ring), så du kan montere en livline til at sikre, at du bliver ombord.\nSandheden om drukneulykker\nEr du en af dem, der tror, drukneulykker kun sker på langtur og i hård vind, tager du fejl.\nLangt de fleste drukner i jævn vind med en vindstyrke på kun 5,5 - 7,9 m/s eller under\nStørstedelen af drukneulykker sker under sejlads tæt på kysten\nDet er typisk rutinerede sejlere (mænd over 50 år), der drukner\nDrukneulykkerne sker oftest i sommerhalvåret, hvor vandet ikke er koldt\nOBS: Derfor bør du altid have vesten på uanset vejret og turens længde.\nFordomme og fakta om redningsvesten\nFordomme: Redningsvesten er stor og tung\nDen begrænser mine bevægelser\nVesten fylder for meget\nDen selvoppustelige redningsvest virker alligevel ikke, når du skal bruge den\nDet er besværligt at vedligeholde vesten\nFakta: En moderne redningsvest vejer under 800 g.\nDen selvoppustelige redningsvest giver dig større bevægelsesfrihed\nEn selvoppustelig redningsvest fylder ikke meget\nDu skal sørge for at teste de selvoppustelige veste, og så virker de i nødsituationen\nVesten kræver faktisk ikke stor vedligeholdelse\nOBS: Pas på blebørn! Engangsbleen har nemlig større opdrift end redningsvesten. Det betyder, at bleen vil trække enden i vejret, så hovedet holdes nede i vandet. Derfor er barnet i stor fare for at drukne, hvis du ikke hurtigt griber ind.\nRådet lyder måske åbenlyst, men kan du svømme?\nDefinitionen af svømmeduelighed kræver, du kan svømme 200 meter uden hjælpemidler\nIfølge en undersøgelse* er danskernes svømmeevner faktisk ikke gode\nUndersøgelsen viser, at 35 procent af danskerne (18-74 år) ikke kan svømme den distance\nEndnu værre står det til med børn: Hvert andet barn (7-14 år) kan ikke svømme distancen\nMere end hvert fjerde barn går på en skole, der ikke tilbyder svømmeundervisning\nOBS: Meld dig og din familie ind i en svømmeklub og lær at svømme, før I tager ud at sejle.\n*En YouGov-undersøgelse udarbejdet for Dansk Svømmeunion, TrygFonden og DIF i 2014.\nTallene i statistikken over drukneulykker i 2014 kan overraske.*\n*Kilde: Druknedødsfald i Danmark 2001 - 2014 og udviklingen 1970 - 2014. Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet\nDer var 59 drukneulykker i 2014.\n90% af de druknede var mænd\n80% af drukneulykkerne var personer på 45 år og ældre\nKun et enkelt barn under 15 druknede\nHvor druknede de\nDe fleste drukneulykker sker ved stranden, på havet og i havne.\nStrand og kyst: 16\nÅbent hav: 12\nBemærk: *Andet dækker over fx vandløb, svømmehal, brønd og gylletank.\nHvad lavede de\nBadning og svømning: 12\nBåd (fritidsaktivitet): 9\nArbejdsrelateret fiskeri: 1\nFritidsfiskeri fra land: 2\nFærdsel på havn: 12\nAndre aktiviteter: 7\nFritidsaktivitet i båd dækker især fiskeri. Af de 9 omkomne var de 6 fritidsfiskere\n11 ud af de 12, der druknede i havnen, havde drukket alkohol før de faldt i\n’Andre aktiviteter’ omfatter bl.a. gåtur ved sø eller å mv., surfing og aktivitet på is o.a.\n’Uoplyst’ dækker over ulykker, hvor der ikke fandtes vidner, så det vides ikke.\nOBS: Kun 1 ud af de 9 omkomne ved sejlads havde redningsvest på!\nSørg for at have det rette sikkerhedsudstyr og beklædning med, for det kan redde liv.\nDer er en del grej, du bør have med på sejladsen.\nRedningsveste til alle passagerer\nLivliner til alle ombord\nMindst én manuel pumpe\nLækpropper med forskellig diameter\nSkibsfløjte og -klokke eller horn med trykluft\nHusk førstehjælpskassen, som bør indeholde:\nCrepe og elastiske bandager\nBandager, clips, tape og sikkerhedsnåle\nEngangshandsker i plastic\nPanikpose til redningsflåden\nSkulle båden forlise, så du og passagererne hurtigt skal i redningsflåden, bør du have pakket en panikpose, du kan tage med i farten. Den bør fx indeholde:\nDåsemad og -åbner\nOBS: Vær sikker på, at mindst én i besætningen ved, hvordan man bruger en redningsflåde.\nNår du sejler i koldt eller hårdt vejr, skal du klæde dig på efter trelagsprincippet, så du forlænger din overlevelsestid, hvis du ender i vandet.\nDet inderste lag skal lede fugten væk fra kroppen.\nTag en svedundertrøje på\nDen har en speciel evne til at transportere sveden væk fra kroppen\nDet andet lag skal virke som isolering.\nTag gerne en uld- eller fleecetrøje på\nDet andet lags tøj sørger for at danne et luftlag\nLuftlaget bliver varmet op, når du bevæger dig\nUld og fleece føles også varmt, når det er vådt, fordi det er luftigt i sig selv\nDet yderste lag skal skærme mod vinden.\nBrug en sejlerjakke eller heldragt, som er vindtæt\nDen må dog ikke være 100% tæt, for så kan sveden ikke trænge ud\nJakker, der er lavet af Gore-tex, er en god løsning\nVælg helst en jakke, der er rød, gul eller orange, så den nemt kan ses i vandet\nOBS: Behold skoene på i vandet, for de giver også varme.\nDet er vigtigt, at du reagerer hurtigt, hvis en passager falder over bord. Kropstemperaturen falder hurtigt og gør det svært for personen at klare sig selv.\nMand over bord i sejlbåd\nDu skal vælge at manøvrere båden enten med eller mod vinden for at nå hen til personen.\nHvis du vælger at manøvrere mod vinden\nDet kan være en god idé i hård vind\nSejl i et ottetal\nNår du sejler mod vinden undgår du at bomme\nHvis du vælger at manøvrere med vinden\nSejl med vinden 90 grader ind fra siden\nDrej båden, til du har vinden ind fra modsat side\nAfpas drejet, så stævnen peger mod vinden, og båden kan stoppe henne ved personen\nVær klar til at bjærge personen\nHvis personen selv kan hjælpe til\nFind noget, du kan hejse personen op med\nDet kan fx være spil, fald eller skøder\nStormfokken kan også bruges som redningssejl\nDu kan også knytte en stige ved at lave løkker på dit tov\nHvis personen er bevidstløs eller meget medtaget\nSå skal du bjærge personen med fysisk kontakt nede i vandet\nTag bjærgegreb, hvor hovedet er bøjet let bagover, så luftvejene holdes over vandfladen\nDu kan også medbringe en redningskrans og spænde personen fast i den\nBrug redningsflåden til at få personen op i først og derfra op på båden\nOBS: Tøv ikke med at skære søgelænderet over, så du nemmere kan hejse personen indenbords.\nMand over bord i motorbåd\nHer er de manøvrer, du skal gøre for at komme hen til personen.\nDrej båden og styr med vinden\nSejl ca. 50-100 meter med vinden og drej så båden skarpt rundt\nTag gassen af motoren og styr op mod vinden\nSæt den i frigear, så båden standses af vinden og bølgerne\nLæg båden på vindsiden henne ved personen\nOBS: Brug aldrig propellen, når du er tæt på den overbordfaldne!\nHjælp personen op på badeplatformen\nHar båden ikke en platform, skal du have monteret en badestige, der kan udløses fra vandet\nBrug en gummibåd eller redningsflåde, hvis personen er bevidstløs eller forkommen\nTips: Det er en god idé at øve sig i manøvrer med et bjærgemærs fra tid til anden, for selvom principperne er enkle, så gør forskellige vinde, strømme og søer, bådens opskud og gasternes samarbejdsevne, at manøvren tager lang tid at få indlært, så den kan bruges i alt slags vejr.\nFå varmen tilbage i kroppen\nNår du har fået personen indenbords, skal den kuldeskadede varmes op igen.\nTag hurtigt alt det våde tøj af\nPak personen ind i tæpper\nLæg armene over brystet i et særskilt tæppe\nPak hovedet, hænderne og fødderne godt ind\nGiv den kuldeskadede varme, ikke-alkoholiske drikke, når det er muligt\nHusk, at det kan tage flere timer at varme personen op\nOBS: Du bør følge personens vejrtrækning. Hvis den kuldeskadede er bevidstløs, og vejrtrækningen standser eller virker meget overfladisk, bør du straks begynde med hjertelungeredning! Det er en kombination af hjertemassage med brystkompressioner og kunstigt åndedræt med mund-til-mund metode.\nDu må ikke prøve at opvarme personen med direkte varme\nBrug ikke varmt vand, varmetæppe eller -pude, varmelampe for at opvarme den kuldeskadede\nForsøg ikke at varme arme og ben op\nLæg hellere varmt tøj omkring halsen, på brystvæggen eller i skridtet\nGiv ikke alkohol til den kuldeskadede person\nDu må ikke massere eller gnide personen (nedkølede personer skal håndteres forsigtigt, fordi de kan få hjertestop)\nOBS: Varme, som tilføres arme og ben, tvinger det kolde blod tilbage til hjerte, lunger og hjerne og medfører faktisk, at den indre kropstemperatur falder. Det kan fremkalde en livstruende situation.\nHvad gør du, hvis du er alene og falder i vandet\nSådan gør du, hvis du er alene på båden og falder i vandet uden at kunne komme op på båden igen.\nUndgå om muligt at få vand i munden, når du falder i vandet\nLæg armene ind til kroppen\nBøj benene op under dig\nLig helt stille\nStillingen gør, at du ikke mister kropsvarme alt for hurtigt\nNår du bevæger dig, bliver du hurtigere kølet ned\nBliv ved båden, som nemmere kan ses fra et redningsfartøj\nOBS: Prøv ikke at svømme i land, medmindre der er virkelig kort afstand.\nDu kan teste din viden om sejlads ved at tage TrygFondens sejlerquiz, som indeholder spørgsmål om:\nBemærk: Sikker sejlads handler i bund og grund om at være fornuftig, have respekt for vandet og undgå at komme i farlige situationer. Sund fornuft og god sejleruddannelse kan redde mange kritiske situationer.\nGod fornøjelse – og pas på dig selv og din besætning!\nBeklædning – Trelagsprincippet\nDruknedødsfald i Danmark 2001 – 2014 (pdf)\nPrøvekrav for speedbådsprøven (pdf)\nfritidssejler.dk (Søfartsstyrelsen – Fritidssejler i Danmark)\nHusker din mand at bruge redningsvesten?\nsoesport.dk (Søsportens sikkerhedsråd)\nVærd at vide om VHF og DSC (pdf)\nVærd at vide om rednings- og svømmeveste (pdf)\nBrug vesten – den kan redde liv\nRedningsveste / Livline\nsvoem.org (Dansk Svømmeunion)\nMange danskere kan ikke svømme\nNyt projekt skal gøre flere børn til stærke svømmere\nAlle skal lære at svømme (pdf)\nEpinion undersøgelse – rapport (pdf)


Slot Machine Tips – Casino Reviews Promotions\nSlot tips og spilleautomater strategier er mere eller mindre kvindelige historier, der giver nye spillere falsk håb. Kort sagt, er der ikke, og der er ingen reel solid strategi, der vil garantere dig den massive progressive jackpot. Der er ikke en strategi, der kan forudsige udfaldet af rullerne. Vores tip til at spille online spilleautomater er designet til at hjælpe spillerne til at forstå de spilleautomater bedre og for at holde deres bankrolls.\nSlots Klubber og belønningsprogram\nHver casino tilbyder en form for belønning program til deres spillere. Las Vegas gør det, og så gør online casinoer. Disse komprogramprogram ligner et air miles program. Jo mere du flyver, jo flere point du optjener og indløse gratis rejse. Slot klubber fungerer på samme måde. Jo mere du spiller, jo flere point får du, jo flere bonusser og belønninger dig med. Mens disse slot klubber ikke kan give dig øjeblikkelig tilfredsstillelse, sætte punkterne op og på ingen tid vil du få gratis tilbud eller ekstra bonusser. Hvis du er en amerikansk casino spillere og har brug for oplysninger om Slots Club, tilbyder nedenstående kasinoer har deres egne unikke bonus belønninger for amerikanske spillere.\nAdministrer dine penge fornuftigt\nUanset om du er en penny slot spiller eller foretrækker at tegne $ 100 spillemaskine, er bankroll management vigtigt, hvis du ønsker at spille for mere end et par spins før rammer. Du bør kun spille maskiner, der er inden for dine grænser, selv om tilbagebetaling på coveret er bedre end den, du er i øjeblikket på. For at administrere dine penge betyder også du angive en beløbsgrænse og holde sig inden for det. Spillere bør aldrig forsøge at vinde de penge, de har mistet tilbage.\nSlots med højere betalinger\nDu vil bemærke, at spilleautomater har forskellige udbetalinger ligesom de accepterer forskellige trosretninger. Lad det ikke narre dig til at tro, at hvert spil betaler det samme. Mens der er regler for at indstille udbetalingsprocent, være nummer én spiller kan vinde fra det ene sted til det næste, varierer meget. Se altid efter spilleautomat med bedre betaling frekvens. Her er en fælles scenario, der viser en lav refusion maskine.


Med eller uden speak? - Clickfilm\nMed eller uden speak?\nby Clickfilm2 5. december 2018\nDet her bliver lidt film-tilrettelægger-nørdet. Men det er jo også netop derfor, du er her: For at blive klogere på filmproduktion. Jeg vil gerne vise, hvornår man med fordel kan bruge speak eller voiceover i en film. Og hvad det lige er, en speak kan bidrage med.\nI Click Film har vi netop produceret en videocase for MIR, Mobile Industrial Robots. En fremadstormende dansk robotvirksomhed, der laver transportrobotter. Vi skulle filme og interviewe hos Kverneland, der producerer landbrugsmaskiner. I første omgang havde vi talt om, at filmen skulle være uden speak.\nFormålet var at vise, hvordan Kverneland bruger MIR til at transportere emner fra den ene ende af fabrikken til den anden. Desuden skulle vi have to udtalelser om robotten fra en leder og en medarbejder.\nDet blev til denne film:\nMen da vores samarbejdspartner hos MIR, Denise Degli Innocenti, med ansvar for Global Marketing så filmen, sagde hun:\n”Den er rigtig flot filmet, og de interviewede fremstår skarpe og gode. Men fordi det er en ny MIR robot med nogle nye funktioner, så mangler der noget forklaring”.\nDerefter lavede vi en speak, der fortalte om de nye funktioner og understregede nogle tekniske detaljer om robottens tur igennem fabrikken.\nSpeaken skulle indeholde faktuelle ting, og enkelte af udtalelserne blev dermed erstattet af speak.\nAfhængig af speakerens stemme kan en voice over også give filmen et lidt mere nyhedsagtigt eller dokumentarisk præg, hvor interviewfilmen kan virke mere som et “her og nu statement”.\nOg som Denise fra MIR tilføjede, så er en speak rigtig god til at præsentere stedet og sætte scenen, hvor det kan virke lidt iscenesat og kunstigt, hvis interviewpersonerne skal gøre det selv.\nSe resultatet med speak:\nSå når du vil bruge speak i en film, så skal den indeholde:\nFaktuelle oplysnninger: Hvor, hvad og hvordan.\nKorte sætninger, der skrives i talesprog.\nSpeak skal skabe overgang til den næste interviewudtalelse.\nVær omhyggelig og selektiv i valg af stemme og speaker.\nSpeak er et samspil med interviewudtalelser. Speak giver det faktuelle, interview bidrager med: Forklaring, vurdering, begejstring og følelser.\nKombinationen af faktuel speak og skarpe udtalelser gir indsigt og forståelse af produktet. Og dermed et øget salg.\n20.000 + (2)


Holiday home Gerdasvej i Løgstør til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nTrend, Løgstør, Danmark - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Holiday home Gerdasvej\nMed en praktisk beliggenhed i Ranum er Holiday home Gerdasvej et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Gerdasvej tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Ranum. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet parkering, kæledyr tilladt.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder køleskab, altan/terrasse, mikroovn, vaskemaskine, satellit-/kabel-tv, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Holiday home Gerdasvej.


V-profil købt ud for 100.000 kroner – Ekstra Bladet\n16. mar. 2019 kl. 19:57\nV-profil købt ud for 100.000 kroner\nKvotekongen, John-Anker Hametner, har overtaget 100 procent af selskabet, som Venstres folketingsmedlem, Thomas Danielsen, var medstifter af\nNu ejer kvotekongen (tv) 100 procent af det firma, som han siden efteråret 2016 har ejet sammen med Venstre-politikeren Thomas Danielsen (bagerst). Selskabet har skiftet navn til 'Anpartsselskabet af 21. september 2018'. Til højre ses finansminister Kristian Jensen (V) under en snak om fiskeri. Foto: Benny Gade\nKvotekongen fra Thyborøn, John-Anker Hametner Larsen, ejer nu 100 procent af det selskab, som Venstres folketingsmedlem, Thomas Danielsen og hustruen, Marie Dam Danielsen, stiftede i efteråret 2016.\nÆgteparret har via deres fælles holdingselskab fået udbetalt 100.000 kroner - og er dermed købt ud af det omstridte selskab, Daywork, som fik en stor saltvandsindsprøjtning på godt fire millioner kroner fra storfiskeren blot 39 dage efter stiftelsen.\nDet viser dokumenter fra Erhvervsstyrelsen.\nFor de fire millioner kroner købte 'kongen af Thyborøn’, John-Anker Hametner Larsen, 66 procent af selskabet, som Thomas Danielsen og hustru havde stiftet med et andet vestjysk 'politiker-ægtepar'. Nemlig DF's folketingskandidat fra Struer, Jette Lund Jensen, og manden, Mikael Lund Jensen.\nMed John-Anker Hametner Larsens investering blev selskabet 10 gange mere værd på få uger - og dermed voksede den daværende fiskeriordfører, Thomas Danielsens investering eksplosivt.\nMen som omtalt i Ekstra Bladet røg ejerne i totterne på hinanden om rettighederne til - og værdien af - selskabets eneste aktiv, som var konceptet til en app, der skulle revolutionere vikarbranchen.\nKvotekongen og ægteparret Danielsen stævnede derfor sidste år ægteparret Lund Jensen samt revisor-kæden 'Dansk Revision' ved retten i Holstebro.\nIfølge svarskriftet til byretten, mente Dansk Revision, at kvotekongens investering på fire millioner kroner var en maskeret gave til fiskeriordfører, Thomas Danielsen, som kunne tale de magtfulde stor-fiskeres sag på Christiansborg.\n'John-Anker Hametners kapitalindskud savnede forretningsmæssig begrundelse. Det er også vanskeligt at se bort fra den realitet, at Thomas og Marie Danielsen – uden at røre en finger – har fået en værditilvækst på 39 dage på 614.000 kroner', lød det blandt andet.\nMen nu er sagen tilsyneladende bilagt og kommer altså ikke for en dommer.\nUnderskud på 809.000 kroner\nJette Lund Jensen, oplyser til Ekstra Bladet, at der er indgået et forlig - og at hun nu er ude af Daywork, som i øvrigt har skiftet navn til 'Anpartsselskabet af 21. september 2018'.\n- Jeg har fået retten til app'en, siger Jette Lund Jensen, der ikke har yderligere kommentarer.\nJohn-Anker Hametner Larsen oplyser, at han ikke ønsker at kommentere sagen. Og heller ikke Thomas Danielsen er synderlig meddelsom.\n- Der er indgået et forlig, og derfor kan jeg ikke udtale mig, siger han til Ekstra Bladet.\nSelskabets havde i perioden fra 16. september 2016 til 31. december 2017 et underskud på 809.000 kroner. Heraf var de 525.000 kroner afskrivning på den omstridte vikar-app - og resten driftsomkostninger. Det viser det hidtil eneste offentlige årsregnskab.\nDa ingen af partnerne vil udtale sig om forligets indhold, er det i skrivende stund uklart, hvem der hænger på driftsunderskuddet - og de eventuelle omkostninger, som er løbet på i 2018.


Nyt Social Medie kører på Blockchain teknologi og prioriterer ytringsfrihed - Folkets Medie\nskrevet af Matt Udgivet: oktober 26, 2021 Senest opdateret den november 3, 2021\nSovren er navnet på det nye Social Medie, der vil tage kampen op mod giganter som Facebook og YouTube.\nStifteren af Sovren, Ben Swann så allerede tilbage i 2017, at censuren vil komme til at dominere på de sociale medier. Ben har selv prøvet at miste sin YouTube kanal med over 10.000 millioner visninger efter han citerede tal fra Sundhedsstyrelsen i USA. YouTube skrev, at han havde brudt deres retningslinjer.\n“Vi sagde ‘glem det’ – glem alt om ideen om at prøve at arbejde med og arbejde sammen med Big Tech. Blockchain giver os mulighed for at skabe et system, der ikke kan tages ned. Det kan ikke censureres. Vores servere vil blive decentraliseret globalt, så der er ingen centraliseret placering for en server. Vores DNS er ustoppelig, ved at bruge ustoppelige domæner i stedet for at bruge det traditionelle domænesystem. Vi bygger uden for det nuværende system. Det er det, der gør os så vidt forskellig fra de, der findes nu.”\n– Ben Swann / Soveren\nThe Gateway pundit skrev følgene om Soveren:\nEfterhånden som regeringen forsøger at tvinge offentligheden til at overholde medicinsk tyranni og lockdowns, fordobler big tech censuren og konfigurerer algoritmer til at begrave information omkring coronavirus og vacciner.\nI 2020 censurerede teknologigiganter en siddende præsident i USA uden konsekvenser, hvilket gjorde det helt klart, at de er bundet til hoften af Det Demokratiske Parti.\nEn ende på Big Techs kontrol over digital informationsstrøm er ingen steder i sigte midt i politikernes tomme trusler om antitrustlovgivning.\nMen en video-, livestreaming- og social medieplatform, der kæmper for ytringsfrihed og ikke kan nedbrydes af store teknologier, kan være en game-changer.\nDen nye platform, Sovren, er ikke kun “et tilflugtssted for fritænkere”, men det er den første sociale medieplatform bygget på uovervindelig blockchain-teknologi, forklarer Sovren-grundlæggeren Ben Swann.