Jernbanegade 8, København\nCirkusbygningen med udbygning mod nord (1886 af Henrik Vilhelm Brinkopff, med frise af Frederik Hammeleff, ombygget efter brand i 1914). Fredet 1988. *\nI det følgende er der ikke taget stilling til lovligheden i udførte bygningsarbejder på bygningen. Hele bygningen, dvs. den fredede cirkusbygning med udbygning mod nord, er besigtiget.\nCirkusbygningen er beliggende midt i København ud til Axeltorv mellem øvrige markante bygninger.\nCirkusbygningen er grundmuret og udformet som en murstensrotunde i blank, rød mur med et højt tilbygget indgangsparti mod sydvest. Facaden er hele vejen rundt gennembrudt af tætstillede rundbuede dørpartier. Heri er tofløjede glasdøre med et overvindue og et rundbuet blændingsfelt øverst. Alt træværk omkring dørene er hvidmalet. Bygningen har en smal granitsokkel, og murværket afsluttes af en bred cementfrise med heste, stridsvogne, ryttere og kuske, og herover er en muret gesims af røde, blanke sten. Der er tillige forskellige murbånd af formsten og stik, og alle de rundbuede blændingsfelter samt frisen er markeret af en række lyspærer. Bygningen har et kuppelformet tag beklædt med tagpap.\nDet høje indgangsparti mod Axeltorv har en næsten kvadratisk grundplan. Denne del af bygningen er ligeledes i blank, rød mur, og over høje fremhævede murpiller ses hvidmalede korintiske søjler og pilastre. Over søjlerne ses en høj, glatpudset arkitrav med guldfarvede store bogstaver; på fronten står der CIRKUS, på de øvrige sider henholdsvis MUSIK og TEATER. Øverst afsluttes indgangspartiet af en rundbuet fronton og et tøndehvælvet tag, som rager op over rotundens tagfod. Taget er beklædt med tagpap og afsluttes med en kobberkant. I indgangspartiet er nyere glasdøre, ældre runde vinduer og lyspærer som på resten af bygningen. I indgangspartiet ses tillige forskellige skilte og plakater.\nMod nord og øst er en tilbygning, der består af forskellige bygningsvolumener, der er tilpasset naboejendommene og grunden. De er alle i samme materiale- og farveholdning som den øvrige bygning, rød mur og sort paptag. Der er desuden et stort scenetårn, som løfter sig op over taget. Murdetaljerne er på denne del af bygningen mere enkle med refendmurede pilasteropdelt facade, og der er nyere og ældre bræddedøre og -porte. Mod Jernbanegade ses hvidmalede, glatte pilastre mellem hvert vinduesfag, der udgøres af ældre hvidmalede store glaspartier med et vippevindue i midten. I taget på den tidligere staldbygning findes et par ældre kviste og en række nyere ovenlys.\nI det indre er et vindfang i indgangspartiet og herefter en stor foyer, der følger bygningens runde form omkring en stor central, cirkulær teatersal med scene, reposer og en stor publikumstribune samt en bagscene. Foyeren har et ølandsstengulv, fritstående søjler og vægge, der ligesom lofterne er malet i klare kulørstærke farver bestemt af Verner Panton. I loftet ses aftrykket fra publikumtribunen, der ligger ovenover. På væggene i foyeren er tillige en række dyremotiver ridset ind i glitterpuds. Kuplen inde i salen er dannet af 20 meridianribber, der griber ind i en række cirkulære ringdragere. Nederste ringdrager optager trykket fra kuplen og overfører vægten til tolv jernbetonsøjler. Kuplens underside er udsmykket med et cirkelmønster af Verner Panton. Under kuplen ses en bred frise med kalkmalerier. På begge sider af salen og midt for findes trapperum, der tillige er farvesat af Verner Panton. Foruden teatersalen rummer bygningen en del nyere toiletter, og i tilbygningen er en række kontorer mod øst, mens der mod nord er nyere øve- og omklædningsrum. De ældre stalde i to etager anvendes i dag til loungeområde. Staldenes båse er delvist bevaret, og i de nederste stalde er et ældre gulv af brosten.\nCirkusbygningen i København blev opført i 1885-1886 og indviet 8. maj 1886. Bygningen er tegnet af arkitekt Henrik Vilhelm Brinkopff.\nI marts 1914 nedbrændte det meste af Cirkusbygningen, og kun ydermurene og indgangspartiet stod tilbage. Ved genopførelsen blev tag og indervægge opført i beton.\nI perioden fra 1918 helt frem til 1963 drev Schumann-familien cirkus i bygningen, bortset fra en periode fra 1938 til 1942.\nDa det ikke var tilladt i Københavns Kommune at vise cirkusforestillinger om vinteren, blev Cirkusbygningen i vinterhalvåret brugt som biograf under navnet World Cinema.\nFra 1970 til 1990 var det Benneweis-familien, der stod for forestillingerne.\nI 1983 blev bygningen restaureret, og i denne forbindelse blev den store kuppelsal, de buede gange og foyer indrettet og farvesat af arkitekten Verner Panton.\nDer knytter sig miljømæssig værdi til den grundmurede, runde cirkusbygning, der er et betydningsfuldt og iøjnefaldende element i området i kraft af sin usædvanlige form og facadedekoration.\nDen kulturhistoriske værdi ved Cirkusbygningen knytter sig til dens oprindelige funktion som en bygning med arena til cirkus midt i København. Den oprindelige funktion ses dels af bygningens form, der afspejler den centrale kuppelsal samt både frisen og det monumentale indgangsparti, der på lang afstand signalerer, at der her er tale om en bygning, der indbyder til underholdning.\nBygningens form, de antikke væddeløbsmotiver i frisen af billedhuggeren Frederik Hammeleff og det søjlebårne indgangsparti er tilsammen med til at afspejle datidens fascination af tidligere tiders bygningshistorie. Ydermere er materialeholdning et tydeligt bevis på periodens historicistiske forkærlighed for blankmurens særlige tekstur og udtryksmuligheder.\nI det indre er bygningens oprindelige funktion tillige aflæselig i grundplanens enkle opbygning, hvor der er en klar sondring mellem publikumsdelen og selve den tekniske og betjenende bagside. Denne opdeling afspejles tillige i de forskellige rums materialeholdning og i bygningsdetaljer, såsom døre og vinduer, der er mere enkle i de brugsbetingede rum. Herunder er der stor kulturhistorisk værdi i de bevarede stalde med alle detaljer, der viser, at der oprindeligt var dyr opstaldet til forestillingerne. De oprindelige bygningsdetaljer afspejler, ligesom i det ydre, bygningskulturen i slutningen af 1800-tallet.\nSamtidig er der en stor kulturhistorisk værdi knyttet til restaureringen i 1983, hvor arkitekten og designeren Verner Panton har sat sit præg på rummene i form af inventar og farvesætning. Hermed bliver bygningen et af de få bevarede eksempler på Verner Pantons særlige interiør og farvesætninger.\nDer knytter sig arkitektonisk værdi til hele den grundmurede rotundeformede bygning med det store kuppelformede tag og det monumentale indgangsparti, der tilsammen fremstår som en virkningsfuld bygningskrop. Bygningen formår at afspejle funktionen i det ydre uden at overskride det gennemførte æstetiske anslag og de gennemgående arkitektoniske virkemidler. Særlig arkitektonisk værdi knyttes til den taktfaste placering af de rundbuede dørpartier og de mange murdetaljer, der ved hjælp af fremspring og formsten skaber dybde og dramatik i facaden. De mange reliefvirkninger på en rundbuet facade er især stemningsgivende, da man altid har en række elementer som beskues fra forskellige vinkler.\nBåde indvendigt og udvendigt er kuplen i allerhøjeste grad bestemmende for det arkitektoniske greb og har stor betydning for rumdannelsen og arkitekturen. Kuplen er ligesom tribunen og de fritstående søjler konstruktive bygningselementer, som er med til at skabe et overordnet pragmatisk arkitektonisk udtryk. Hertil kommer de enkelte elementer, som er rent dekorative, herunder søjlernes udsmykning samt vægmalerier og stentavler. Ydermere har Verner Pantons farvesætning en stor indflydelse på den arkitektoniske festlige og intense atmosfære, der slås an, så snart man træder ind i foyeren.\nDe bærende fredningsværdier ved Cirkusbygningen knytter sig til den bevarede, grundmurede rotundebygning med kuppeltag og mindre tilbygninger.\nI det ydre knytter de bærende fredningsværdier sig til de blanke, røde mure med alle detaljer i form af stik og formsten, pilastre, sokler og gesimser samt til den markante figurfrise. Til indgangspartiet med alle dekorative elementer og til alle ældre eller traditionelle bygningsdele, herunder vinduer, døre og porte. Endelig gælder det den traditionelle materialeholdning.\nI det indre knytter de bærende fredningsværdier sig til de bevarede dele af den symmetriske grundplan, herunder i særdeleshed foyeren, salen og staldene. Hertil kommer hele kuplens konstruktive princip, alle ældre bygningsdetaljer og materialer, herunder ældre ølandssten- og brostensgulve, døre, staldinventar, malerier i salen og stentavler samt søjler i foyeren. Ydermere gælder det Verner Pantons farveholdning og nagelfaste inventar samt den traditionelle materialeholdning.\nCirkusbygningen, København, Fredningsbeskrivelse\nCirkusbygningen, København, Fredningsbeskrivelse.pdf


Sådan forberede hjernen aneurisme kirurgi - Mosolyorszag.com\nEn hjerne aneurisme er en tilstand, hvor et blodkar i hjernen begynder at bule. I nogle tilfælde kan i hjernen aneurisme briste, forårsager blødning i hjernen, som hurtigt bliver en meget farlig situation. Men hjernen aneurismer normalt ikke briste eller forårsage symptomer. De fleste mennesker, der har hjerne aneurismer finde mens de er ved at blive testet for andre medicinske problemer. Kirurgi er nogle gange den foreslåede behandling til at korrigere en hjerne aneurisme. For at få det bedste mulige resultat, er det bedst at forberedes til kirurgi.\n• Find ud af hvilke kirurgiske behandlinger er tilgængelige for dig. Så længe du er i en ikke-akut situation, vil din læge har tid til grundigt forklare dine muligheder og tilbyde anbefalinger. Henstillingerne vil blive gjort afhængig af størrelse og placering af din hjerne aneurisme. Spørg om de risici og fordele ved proceduren. Find ud af, hvilke typer af indsnit vil blive foretaget, hvilken del af din hjerne vil blive opereret, og spørge om brug af masker. Denne diskussion skal ske mindst én dag før operationen.\n• Få lægegodkendelse for kirurgi. Du vil gennemgå en række test for at sikre, at du er en levedygtig kandidat til hjernen aneurisme kirurgi. Dette kan omfatte en EKG, blodprøver og en røntgen af thorax. Lad din læge vide, hvis du tager nogen medicin, vitaminer eller naturlægemidler kosttilskud. Også omtale hvis du nogensinde har haft en ugunstig bagstræv hen til anæstesi. Diskuter din fuld sygehistorie.\n• Få oplysninger om din kirurg faglige baggrund. En neurokirurg vil udføre kirurgi. Planlægge en tid til at mødes med hende. Spørg hende, hvis hun har specialiseret sig i hjernen aneurisme kirurgi. Find ud af, hvor ofte hun udfører denne type af hjernekirurgi og spørge om hendes succesrate.\nDet kan være nødvendigt at afsætte afgivelse af blod fra familien eller fra en blodbank, i tilfælde af komplikationer opstår, hvilket gør det nødvendigt for dig at have en blodtransfusion.\nDu kan være forpligtet til at holde op med at spise og tager medicin før hjernekirurgi.\nHvis du har symptomer på en bristet aneurisme, få lægehjælp øjeblikkeligt.\nMulige komplikationer fra hjernen aneurisme kirurgi omfatter blødning i hjernen og mindsket blodgennemstrømning til hjernen.\n• Blodtryk sænkende te\n• Brug af tå Caps til fods beskyttelse\n• Hvordan man laver en hjemmelavet Shin skinne\n• Lungekræft & cigaretter\n• Homøopatiske midler for akut skade smerter


Hvordan man kan dræne en øreinfektion - Mosolyorszag.com\nNormalt løser den væske oprustning forårsaget af en øreinfektion sig naturligvis over en periode på uger eller måneder. Men der er tidspunkter, hvor dette forekommer ikke og medicinsk intervention er nødvendig. Denne artikel vil forklare hvordan man kan dræne en øreinfektion.\n• Beslutte, om du skal handle om dine øreinfektion. Indikationer for medicinsk intervention er generelt, kroniske øre væske i mere end fire til seks måneder; eller mere end tre øre infektioner i seks måneder eller mere end fem i ét år.\n• Planlægge en aftale med en kvalificeret øre-næse og hals specialist eller ENT. I de fleste tilfælde vil din ENT beslutte at give dig en øre rør. Dette er et lille rør indsat i øregangen tillade væske til at løbe.\n• Gøre planer om at have nogen bringe dig hjem efter indgrebet. Hvis patienten er et barn, skal du kontrollere, at de overvåges godt efter operationen. Øre rør indsættes normalt i trommehinden under fuld narkose og vil forblive på plads for seks måneder til et år. Det ville være tilrådeligt at have nogen med dig, indtil virkningerne af den generelle anæstesi bære. Dette sker typisk inden for et par timer en dag.\n• Uddanne dig selv om de potentielle risici. Som med enhver operation, er der risici (selvom minimal) til generel anæstesi. Rør efterlader ofte et lille ar der dækker cirka en sjettedel af trommehinden. Dette ar er ofte permanent. Men der er ingen langsigtet konsekvens af denne ardannelse. Selvom de fleste læger vil informere dig, at de ikke kan være helt sikker på, at ardannelse ikke vil føre til nogen høreproblemer i løbet af en levetid.\nGenerel indikation for rør er kroniske øre væske på mere end fire til seks måneder. eller mere end tre øre infektioner i seks måneder eller mere end fem i ét år.\nØre rør forhindre ikke altid øreinfektioner. Nogle børn vil stadig få infektioner selv med rørene, men i de fleste tilfælde væsken løber ud lige med det samme snarere end opholder sig begrænset omkring trommehinden.\nSom med enhver kirurgi, mens minimal, der er risici forbundet med generel anæstesi.\nØre rør bør generelt betragtes som en sidste udvej til at løse væske oprustning fra kroniske infektioner, som ikke vil dræne på sin egen.\n• Sådan leve ædru\n• Sådan Sammenlign inkontinens produkter\n• Er Bipolar lidelse forårsager hukommelsestab?\n• Hurtig effektiv vægttab\n• Typer af skulder udskiftning\n• Uddannelser i søvn medicin\n• Hvordan man kan være en god apotek kunde\n• Årsagerne til vorter på fødder\n• Anger Management teknikker for ældre


Bdsm danmark hvad koster et blowjob\n05.07.2017 05.07.2017 bdsm danmark hvad koster et blowjob\nlave en fræk aftale med en ung kvinde. Ha Mrgirth Jylland 20:45 Jeg lukker dig ind i min lejlighed og vi hilser kort, og du får det aftalte beløb. Jeg er virkelig glad for at slikke, og gerne analt også. Det er især fordi der er tid. At han sutter, spiller jer begge på samme UngNsj26 Nordsjælland 01:01 #ungfyr, #sutter, #anal, #tilbud, Skriv for priser Sutminpik København 00:26 Hej fræk lækker Mand 48år søger dejlig fræk kvinde ml 18 og 65 år til blowjob i naturen i Næstved el Køge området. Jeg er gift ca 180cm, res alder er ikke afgørende. Hvis du kender et gloryhole er jeg frisk på den anden side. Det skal kunne foregå hos dig - og helst i dagtimerne.\nBdsm danmark hvad koster et blowjob - Dansk poron\nJa, det tænkte jeg nok, Frøken Jensen blev ivrig, og hænderne faldt nedover og greb om brysterne, som var det fugle, der greb efter bær. Jeg er cm danske glatte cm Jeg er en lækker fyr på 29 år, slank og en god stram røv, er både A. Når du træder Tanja pigen Midtjylland :55 Hej søger sitv pik omkring Varde jeg sutter skriv til mig snaphat varde29 Varde29 Jylland 11:07 Fyr af 27 år, 180 cm, 80 kg og 21 cm udstyr Mødes i bil for 15 - 20 min: Fyr giver. 12.30 - 23, onsdag d SMukke danske Anna Fyn :00 Jeg er en fyr på 174 cm, 64 kg, kort mørkeblond hår, blå øjne med slank/atletisk bygget krop og en lækker lille røv.\nKarin, cRUZ: Bdsm danmark hvad koster et blowjob\nBdsm danmark hvad koster et blowjob Lægehuset rønnede bøsse sex historier\nbdsm danmark hvad koster et blowjob Kvinde 50 søger København I dag,. Jeg tager imod privat og diskret i hus omkring Faxe Ladeplads på Sydsjælland og her kan du dansk amatør nøgen lille kvinde me læse lidt om hvad du kan opleve hos mig. Bagefter sutter du mig til jeg kommer. Hvis du kan li' at hygge med en moden, kærlig og kraftig pige, så er jeg den du skal vælge.\nSex massage roskilde par escort Swingerclub fantasy errotische fotos\nErotisk: Bdsm danmark hvad koster et blowjob\nJeg er til den lidt kinky side;men det er jer der bestemmer hvor kinky det bliver. Jeg er en moden, velholdt, fræk fyr der gerne vil sutte, slikke gamle kvinde søger mand for ældre 50 for forholdet i randers og tømme din nybadede pik. Hos mig er det halve og hel time. Revisor Sex Bytte Midtjylland, i dag,. Det er manden der står for aftalerne. 800,- Mødes vi og nyder livet. Opholdet varer en uge. Da jeg har en tro på, at fantasier bør udleves, så længe det ikke skader nogen, så søger jeg en pige, der kunne være interesseret m So many fantasies Sydjylland I dag,. Jeg er en PIVfræk rødtop med den lækreste runde røv, ÆGTE bløde og velsiddende DD- skåls bryster og en naturlig våd, stram, kælen og glat mis klar til dig. Herefter begynder a Briannielsen Sydjylland 09:22 Hej Jeg er en ung, sød fyr på 29, der søger en pige til blowjob.\n0 kommentarer til “Bdsm danmark hvad koster et blowjob”\nEscortguide tdc mobiltid tank op\nMeget stor pik memphis monroe pornostjerne eksperiment\nMassage porno hillerød thai massage


Planslibning manuelt hos LJ Maskinteknik A/S\nI vores manuelle afdeling hos LJ Maskinteknik A/S har vi også maskiner til planslibning. Planslibning bearbejder et emne, så det opnår planhed med et flot finish og lav overfladeruhed. Hos LJ Maskinteknik plansliber vi såvel blødt stål som hårdt hærdet stål.\nLad LJ Maskinteknik klare din planslibning\nVi tilbyder planslibning. Efter behandlingen leverer vi et emne med en glat og flot overflade. Planslibning sikrer planhed og præcision ved det slebne materiale. Vi sliber i flere typer materialer og ingen opgave er for stor eller lille. Planslibning er vådslibning, idet vandbaserede kølemidler eller smøremidler anvendes for at undgå, at materialet bliver for varmt under slibningen. Denne metode er med til at sikre det flotte resultat.\nErfaren og konkurrencedygtig samarbejdspartner\nLJ Maskinteknik tilbyder planslibning til konkurrencedygtige priser. Vi tror på, at rimelige priser sikrer, at vores kunder får en god oplevelse og har lyst til at genoptage samarbejdet ved nye projekter. Det er yderligere en kerneværdi for os, at vi leverer til den aftalte tid. Hos LJ Maskinteknik får du en troværdig samarbejdspartner, der sætter kunden først. Vi har stor erfaring med slibning af alle former for emner, og vælger du os som samarbejdspartner, kan du være sikker på, at vi udfører opgaven til høj kvalitet. Vi ser alle slags opgaver – store som små – som spændende udfordringer. Vores dygtige og kompetente medarbejdere står klar til at modtage dit projekt.\nKontakt os og få den bedste kvalitet på markedet\nKontakt os derfor gerne til en uforpligtende samtale. Vi glæder os til at høre om dit projekt. Uanset om du har en færdigudviklet ide eller mangler rådgivning og sparring, så har vi med vores mange års erfaring og knowhow kompetencer til at hjælpe dig i mål med dit projekt. Kontakt os og hør mere om vores tilbud. Vores dygtige personale står klar på tlf.: (+45) 75 55 44 69 eller på e-mail: lj@ljmaskinteknik.dk.


Aktuelt 1. kvartal 2004 - Ulnits.dk\nAktuelt 1. kvartal 2004\nSliv Sø slippes løs\nSlagsmål om sommerhuse\nIkke første gang – næppe heller sidste…\nHåb for Holme Å\nNy tvivl om Lomborgs motiver\nIMV har atter en bestyrelse\nLomborg fører sig atter frem i udlandet\nStængerne ud af flykabinen!\nDarwin ud af klasseværelset?\nSøer og øer…\nJyde fanger kæmpetorsk på Øresund\nPris til Skjern Å\nFokus på Ribe-laksen…\n“Effectively, I have only one wish and that is to go fishing”\nMunken til de evige fiskevande\nVandmangel i New Zealand\nIltsvind i 2003 langt mindre end i 2002\nForskere tvivler på Lomborg\nLæserbrev: “Da de solgte naturen”…\nDansk diesel dyrkes til tyske turboer…\nJorden rundt på 2 hektar raps\nVandkraftproblemer i New Zealand\n43 ud af 44 Alta-laks overlevede\n– Forbud mod Catch & Release i Norge???\nSlut med slam\n2003 det 3. varmeste år siden 1861\nDet økologiske landbrugsareal svinder for første gang\nDyrere vand i Nordjylland\nSvinebønder ligeglade med lugten\nVandmiljøplan III: Nye krav til landbruget\nMassiv faunaforurening fra Musholm\n2003: Miljøafviklingens år\n* Sliv Sø slippes løs\nDen lille Hoptrup Å i Sønderjylland er kendt af mange for sit fine fiskeri efter havørreder og ikke mindst undslupne regnbuer fra havbrug i de indre danske farvande.\nNu er Hoptrup Å imidlertid ved a være en saga blot – erstattet af den nye Sliv Sø, som tog sin begyndelse i lørdags. Da åbnede Sønderjyllands Amt nemlig for sluserne til den nye sø, der forventes at ligge klar om blot tre måneder. Da vil søen være 164 hektar stor og 2,4 km bred med den snitdybde på 2,2 meter. Dybeste sted bliver 3,5 meter.\nDet er således en ganske stor, men også lavvandet sø efter danske forhold. Og samtidig en søtype, der for alvor kan holde det skadelige kvælstof fra landbrugets overgødskede marker tilbage, så det ikke ender i de indre danske farvande – med iltsvind, algeblomst og fiskedød i Lillebælt til følge. Som vi desværre har set det alt for mange gange i de seneste år.\nSliv Sø-projektet har kostet godt 22 millioner kroner, hvoraf staten har bidraget med det halve. Amtet har ytret ønske om at sælge søen, der vil blive den tredjestørste af slagsen i Sønderjylland. Endnu foreligger der dog ingen købsaftaler, men potentielle købere findes der flere af.\nSliv Sø kommer atter til verden, efter at området i næsten 50 år har været afvandet til landbrugsjord. Den lille Hoptrup Å har derfor mest af alt været en afvandingskanal for landbruget i området.\n* Slagsmål om sommerhuse\nMiljøafviklingsminister Hans Chr. Schmidts nye forslag om bygning af 8.000 nye sommerhuse nær de danske kyster vækker forundring, harme – og forvirring. Selv blandt regeringens palamentariske grundlag, støttepartiet Dansk Folkeparti, er der udbredt skepsis. Det fremgår af “Sagt på en søndag” i en nylig udgave af Morgenavisen Jyllands-Posten. Heri skriver Jørn Dohrmann, der er forlketingsmedlem for Dansk Folkeparti, blandt andet følgende:\n“Danmarks kyststrækninger er noget særligt og derfor bevaringsværdige. Derfor mener Dansk Folkeparti, at det skal være Folketinget, der fastlægger hvor og hvor mange sommerhuse, vi skal have rundt om i landet.\nFlere kommuner magter ikke at administrere tilladelser til byggerier, fordi de kan tjene penge på at få udstykket så mange grunde som muligt til sommerhusbebyggelse.”\nI debatten op til lovforslaget om 8.000 nye sommerhuse nær danske kyster har der sågar været interne stridigheder mellem miljøministeren og partiets miljøpolitiske ordfører Eyvind Vesselbo, der ønsker forslaget om de mange nye sommerhuse tolket meget liberalt. Han mener således ikke, at de nye sommerhuse nødvendigvis skal ligge bag eksisterende, sådan som det foreslås. Han ser tilsyneladende gerne, at ubebyggede kyster plastres til med nye sommerhuse, så vi kan få en dansk Riviera. Hertil har Jørn Dohrmann følgende kommentar:\n“Eyvind Vesselbo mener tydeligvis, at det er vigtigere, at udstykningen af sommergusgrunde er en givtig forretning for den pågældende kommune, og at der ikke er fare for, at de danske kyster bliver plastret til af en række nye sommerhuse. Ministerens forslag skal tolkes mere løst, mener Eyvind Vesselbo.\nDe to partifæller ligger dermed overhovedet ikke på politisk linje i spørgsmålet om udstykning af sommerhusgrunde ved da danske kyststrækninger.”Jørn Dohrmann fortsætter:\n“Miljøministeren og den miljøpolitiske ordfører, der begge er fra Venstre, kommer med så forskellige udmeldinger, at jeg er alvorligt bekymret for, hvad deres egentlige hensigter er. – Tænker de på kommunernes mulighed for en øget indtægt? – Og ønsker de at tage de nødvendige hensyn til naturen og de danske kyststrækningers storslåethed og beståen?”\nDet er et godt spørgsmål, som Dansk Folkeparti der fremsætter. Svaret blæser nemlig i vinden – præcis som regeringens miljøpolitik, hvis den da overhovedet kan kaldes sådan. Jørn Dohrmann benytter samtidig lejligheden til at slå et slag for nogle af sit partis kernevælgere, nemlig pensionisterne. Han ønsker, at reglerne for helårsbeboelse af sommerhuse skal lempes, så flere pensionister tidligere kan flytte ud i deres sommerhuse og bebo dem hele året.\nDet vil frigøre mange lejligheder i byerne, som så kan bruges til at nedbringe den generelle boligmangel med. Som det er i dag, skal man have ejet sit sommerhus i 8 år og være pensionist, førend man må bruge det til helårsbrug.\nDansk Folkeparti ønsker grænsen nedsat til 2 år, men så helst, at pensionister uden videre kunne købe sommerhuse og straks bruge dem til helårsbolig.\n* Ikke første gang – næppe heller sidste…\nDet er ikke første gang, at Venstres miljøafviklingsminister har gjort det. Hans hang til nye byggerier ligner mere en tvangstanke end en kongstanke:\nHans Christian Schmidt lancerede nemlig i 2002 sin nye planlov, der kort fortalt tillader partiets kernevælgere, bønderne, at bygge nye boliger i naturen, hvor det tidligere ikke har været tilladt at bygge.Folketingets miljøudvalg fik dog presset miljøministeren til at opgive sin oprindelige plan, der gik så vidt som til at tillade byggeri inden for den hidtil gældende zone 300 m fra kystlinjen.\nMen ellers er der nu grønt lys til, at Venstre-bønder fremover kan indrette ekstrabolig i hovedbygningen samt bygge en aftægtsbolig samt en medhjælperbolig inden for 100 m fra hovedbygningen. Altså tre nye boliger for hver nuværende.\nSelv langt ind i regeringens egne rækker vakte miljøministerens nye forslag dyb bekymring. Det kan nemlig medføre, at der dukker mange helt nye boliger op i naturskønne områder af landet, som hidtil har været friholdt for byggeri – netop af hensyn til naturen.\nDet frygtes således, at velhavende bønder vil spekulere i den nye ordning og bygge boliger. Boliger, som siden kan sælges med stor fortjeneste, da de i mange tilfælde vil ligge i meget naturskønne områder. I visse tilfælde vil de også kunne tage udsigten fra eksisterende boliger.\nDer er således al mulig grund til at frygte for nye huse og sommerhuse nær kyster, der i dag ligger uberørte hen. Hvilket ikke mindst Danmarks Naturfredningsforening da også gør. Det er næppe sidste gang, vi kommer til at høre forslag om nybygninger i den danske natur. Med mindre altså at regeringen væltes ved næste valg.\nNu ved vi i hvert fald, hvad den står for. Det vidste vi ikke ved sidste valg, for det ville Venstre ikke fortælle. Man var bange for, at man så kun ville få bøndernes stemmer.\n* Håb for Holme Å\nSnæbelen – den spidsnudede havhelt, som i dag kun lever i tilløbene til den danske del af Vadehavet – er en stærkt truet art. Dens truede status har sat fokus på laksefiskenes generelle levebetingelser i Vadehavsåerne – i en sådan grad, at man nu har vedtaget et stort projekt med støtte fra EU, den danske stat og Sydvest Energi, som ejer Karlsgårdeværket ved Varde Å.\nProjektet, der koster 18 millioner kroner, finansieres med 9 mio. kr. fra EU, 3,5 mio. kr. fra staten og 3,5 mio. kr. fra Sydvest Energi. Ribe Amt bidrager med 2 mio. kr.\nHolme Å får ved gennemførelsen af projektet alt sit vand tilbage, idet Hostrup Stemmeværk sløjfes og Holme kanal lukkes. Alene dette er et kæmpefremskridt for vandmiljøet i det store Varde å-system. Restaureringen af Holme Å gælder de nederste 12 km ned mod sammenløbet med Varde Å, og Holme Å bliver dermed den helt store vinder af EU-projektet.\nAnsager Å får ved stemmeværket anlagt et omløbsstryg, så vandrefiskene uhindret kan passere forbi – op mod gydepladserne længere oppe i systemet. Opstrøms omløbet laves en fordelingskanal, som fast leder 2 kubikmeter vand i sekundet til Varde Å, mens hovedparten – op mod 15 m3/sek – går til Karlsgårde Sø og dermed til elproduktionen i Karlsgårdeværket. Dette sikrer værket en fortsat rentabilitet.\nDet sikrer imidlertid også massiv kritik fra Danmarks Sportsfiskerforbund (DSF), som finder det helt urimeligt, at laksen i Varde Å kun tilgodeses med 2 m3 vand i sekundet, mens Karlsgårdeværket også fremover får næsten hele vandføringen.\nVarde Sportsfiskerforening, der også er medlem af DSF, er imidlertid ikke enige i kritikken. Den lokale forening finder, at projektet er en rigtig god begyndelse – og i hvert fald langt bedre end det intet, der hidtil er sket for laksefiskene i Varde Å-systemet.\nRibe Amt har flere begrundelser for ikke at lukke Karlsgårdeværket helt og give alt vandet tilbage til Varde Å. Dels er der økonomien for Karlsgårdeværket, som naturligvis har spillet ind i belsutningsprocessen. Værket vil kunne kræve kompensation for mistede indtægter, og det vil være beløb i millionklassen.\nOg dels er der problemet med de store mængder kviksølv, som stadig ligger på bunden af Karlsgårde Sø – som rest fra Grindstedværkets gamle udledninger i 1960’erne. Fjerner man gennemstrømningen af søen, eksponerer man også den giftige kviksølv, mener altså amtet.\n* Ny tvivl om Lomborgs motiver\nMed en ny rapport fra Lomborgs politisk bestemte Institut for Miljøvurdering (IMV) er der atter sået tvivl om Bjørn Lomborg og IMV’s motiver. Den nye rapport omhandler forbrænding af affald og konkluderer, at det ville være bedre rent samfundsøkonomisk, dersom landets virksomheder i højere grad fik lov til selv at afbrænde affald.\nSåledes har IMV beregnet, at alene cementfabrikken Aalborg Portland vil kunne give en samfundsøkonomisk gevinst i størrelsesordenen 60 mio. kroner årligt, dersom fabrikken fik lov at udnytte sit potentiale til affaldsforbrænding fuldt ud.\n“Vi ser det her som et rent partsindlæg, der måske kunne have et politisk opdrag”, lød dommen øjeblikkeligt og næppe uventet fra Vestforbrændingen. Ivar Green-Paulsen, der er formand for de danske forbrændingsanlægs brancheforening “Affald Danmark”, fortsætter til Morgenavisen Jyllands-Posten:\n“Vi står i en situation med bygning af nye anlæg i Esbjerg og Aalborg, der allerede til næste år vil give os en overkapacitet i branchen på en halv mio. tons affald. IMV bygger sine forudsætninger på forventninger om, at mængden af brændbart affald vil vokse fra 3,3 til over 4 mio. tons i 2020. Det tror vi ganske enkelt ikke på”, sagde Ivar Green-Paulsen, der mener, at IMV er meget subjektiv i valget af netop Aalborg Portland som eksempel:\n“Cementindustrien har fået tilkæmpet sig tilladelser til at udlede langt mere af såvel dioxin som diverse drivhusgasser end vore forbrændingsanlæg. Det er lempelige krav, som ikke giver lige konkurrencevilkår. Samtidig er det kendt, at netop cementfabrikker kan tilpasses afbrænding af affald med lave ekstraomkostninger. Havde man valgt andre industrielle muligheder for affaldsforbrænding ville det have belastet beregningerne med meget store ekstraregninger til blandt andet nye røggas-rensningsanlæg”.\nCementfabrikken Aalborg Portland aftager årligt omkring 70.000 tons brændbart affald, der brændes af i virksomhedens cementovne. I modsætning til andre potentielle industrielle affaldsforbrændere lader Aalborg Portland alle sine affaldsstoffer indgå som en del af den færdige cement. Fabrikken har således heller ikke udgifter til deponering af farlige affaldsstoffer, hvilket alle andre forbrændingsanlæg har eller ville have.\nMed den nye rapport har IMV endnu en gang understreget, at dens rapporter i bedste fald er tvivlsomme – i værste fald bestilt politisk arbejde fra Anders Fogh Rasmussens regering, der egenhændigt besluttede sig for oprettelsen af et nyt institut med miljødebattens enfant terrible Bjørn Lomborg som direktør.\n* Fiskeplejen 2004\n31,5 millioner kroner blev der til fiskeplejen i 2004. Af dem kom 22,7 millioner fra lystfiskernes fisketegn og 8,4 millioner fra fritidsfiskernes garnlicens. Hertil skal så lægges 0,4 million kroner, som overførtes fra 2003. Ifølge Fødevareministeriets Handlingsplan for Fiskeplejen 2004 vil de 31,5 millioner i grove træk blive brugt på følgende vis:\n15,3 mio. kr = 48,5%: Udsætning af fisk\n2,2 mio. kr. = 0,7%: Vandløbsrestaurering\n8,7 mio. kr. = 27,5%: Forskning\n1,3 mio. kr = 0,4%: Rådgivning\n3,3 mio. kr. = 10,5%: Administration og information\nIgen i år er der fra forskellig side rejst kritik af, at lystfiskerne skal finansiere lønninger til statsansatte forskere fra delvis selvfinansierende sektorforskningsinstitutter såsom Danmarks Fiskeriundersøgelser (DFU), der jo administrerer fiskeplejemidlerne. Over en fjerdedel af alle millionerne går således til forskning.\nNår man som DFU sidder på pengekassen, så er det sikkert fristende også selv at bruge af den – til lønning af egne forskere. Ganske vist under dække af, at forskningen sker med henblik på en mere effektiv fiskepleje.\nMan kan også undre sig over, at der stadig ikke afsættes mere end godt et par millioner til vandløbsrestaurering – når der nu fra DFU satses så meget på selvreproducerende fiskebestande, at man ikke længere vil opretholde de store (og kostbare) udsætninger på Sjælland, hvor de fleste vandløb jo er ødelagt. Men hvorfra størstedelen af fiskeplejemidlerne til gengæld kommer.\nIkke underligt, at sjællænderne gerne så deres egne penge komme sjællandske fiskevande til gode – ikke de jyske, som i dag sluger langt de fleste af pengene, da det jo er her, de største og fleste intakte vandløb ligger.\nInteresserede i denne problematik kan læse mere om fiskeplejen under “Artikler”\n* IMV har atter en bestyrelse\nEfter en del skærmydsler og smækken med dørene har regeringens politisk oprettede Institut for Miljøvurdering (IMV) med kontroversielle Bjørn Lomborg som direktør nu atter en fungerende bestyrelse. Miljøministeren har netop udnævnt tre afløsere for de bestyrelsesmedlemmer, der gik i protest mod Lomborgs planer om en kostbar IMV verdenskonference i Danmark – med titlen “Copenhagen Consensus”.\nMiljøministerens valg faldt på vicedirektør i Danmarks Fødevare- og Veterinærforskning, Hans Peter Jensen; rektor for ingeniørhøjskolen i Århus, Ove Poulsen; og chefkonsulent i Private Force Technology, Jeanette Hounsgaard. De tre nye bestyrelsesmedlemmer må formodes at have en mere Lomborg-venlig holdning end de medlemmer, der trak sig i protest. I hvert fald udtaler Ove Poulsen – måske lidt kryptisk – til Jyllands-Posten, at Bjørn Lomborgs bog “Verdens Sande Tilstand” er en fortrinlig debatbog!\nDet var selvsamme bog, der sidste år af Udvalget for Vurdering af Videnskabelig Uredelighed” (UVVU) blev kendt “i klar strid med normerne for god videnskabelig skik” for selektivt at udvælge data og undersøgelser, der kunne understøtte Lomborgs i forvejen valgte konklusioner. Selvsamme bog, som Institut for Statskundskab på Århus Universitet, hvorfra Lomborg kommer, havde opført på instituttets liste over “videnskabelige publikationer”. Det så jo flot ud og dokumenterede, at i hvert fald nogen lavede noget på Institut for Statskundskab…\nSiden kom instituttet dog til at ærgre sig grænseløst over denne placering. Dels da bogen viste sig ikke at have argumenter, der kunne holde til en nærmere inspektion. Og dels da dens forfatter efterfølgende selv postulerede, at det jo slet ikke var saglig videnskab, men blot en provokerende debatbog, som instituttet havde finansieret og lagt ryg til…\nAnyway. IMV har atter en bestyrelse og vil sikkert også fremover komme med indlæg, der får seriøse forskere til at ryste på hovedet. Men ikke statsministeren til at ryste på hånden. Lomborg var jo den allerførste af regeringens egne nye smagsdommere – da man først havde fået afviklet alle de grimme grønne råd fra Svend Aukens tid.\nEndelig har det nye UVVU’s bestyrelse droppet at genoptage sagen om Bjørn Lomborgs videnskabelige uredelighed.\nLæs mere i den store nye artikel om netop dette emne under “Biologi”.\n* Lomborg fører sig atter frem i udlandet\nBjørn Lomborg kan bare ikke lade være. Han må og skal profilere sig – helst i det store udland, hvor enkelte stadig tror på ham. Således har han netop været til en konference i en højreorienteret engelsk tænketank på “The Adam Smith Institute”, hvor han sammenlignede de grønne miljøorganisationer med gadens kriminelle, som truer deres offer med en pistol for at få penge.\nVor egen miljøminister lagde straks afstand til Lomborgs udtalelser, og Lomborg måtte da også efterfølgende trække i land og påstå sig fejlciteret af selveste BBC. På samme måde tog miljøministeren i sin tid afstand fra Lomborg, da denne til en tysk avis i ramme alvor foreslog, at man jo blot kunne lave gamle lossepladser om til nye skisportssteder.\nSå meget for seriøsiteten…\n* Lørdagskyllinger lugter…\nMorgenavisen Jyllands-Posten beretter, at fjerkræfarme nu har overhalet svinefarmene, hvad udledning af ammoniak til luften angår. Således er tre ud af fire blandt de 20 mest ammoniakudledende virksomheder fjerkræfarme. Den fjerde er en svinefarm.\nPå de tre første pladser kommer fjerkræfarme, der årligt hver udleder op mod 50 tons ammoniak til luften – ammoniak, som siden havner i jorden med regnvandet og efterfølgende siver ned til grundvandet, som så forurenes med nitrit – det stof, der giver de berygtede “blå børn”.\nTænk over det, næste gang der står “Lørdagskyllling” på menuen…\n* Stængerne ud af flykabinen!\nDen fiskerejsendes værste mareridt – at komme frem til drømmenes mål, blot for at erfare at fiskegrejet ikke er med i samme maskine – er nu på vej til at blive virkelighed. I hvert fald har EU nu besluttet, at fiskestænger sammen med omkring et hundrede andre genstande fremover ikke længere må medtages som håndbagage i flykabinen. Disse genstande skal fremover checkes ind sammen med den øvrige bagage.\nSå læner man sig tilbage i sit trange flysæde og håber på, at også grejet når frem – at det ikke forbyttes undervejs og i værste fald når frem til en helt anden destination eller i bedste fald blot er forsinket en afgang eller en enkelt dag. Hidtil har man kunnet medbringe korte fiskestænger som håndbagage – som en slags sikkerhed for, at man i hvert fald har ét sæt funktionelt fiskegrej med sig, når drømmerejsens mål er nået…\nDe nye bestemmelser træder i kraft pr. 1. februar 2004 og har naturligvis til hensigt at højne flysikkerheden i disse terroristbefængte tider.\n* Darwin ud af klasseværelset?\nDet amerikanske samfund er en mærkelig størrelse. Med 280 millioner mennesker af meget blandet etnisk afstamning og samtlige religioner repræsenteret i de mange stater i det meget store land, er USA en smeltedigel af dimensioner.\nKun en enkelt ting har det amerikanske samfund tilsyneladende til fælles: Den amerikanske drøm om at blive en succes og tjene store penge. I sandhedens interesse eksisterer der dog også i USA en meget velfunderet medmenneskelig indstilling til tingene – omend det ikke altid ses udefra. Således er socialt arbejde og sociale hjælpeorganisationer en meget stor ting “over there” – baseret på frivillig arbejdskraft i et omfang, der burde kunne få os skandinaver og europæere til at blegne af skam og misundelse.\nMen det er en helt anden historie. Denne gang handler det i stedet om undervisningssektoren, som desværre også er plaget af religiøse trosretningers forskelligartede indflydelse. Seneste skud på stammen har fået selveste ekspræsident Jimmy Carter op på barrikaderne. Det er nemlig en sag fra hans egen stat Georgia, hvor han selv var guvernør, før han blev USA’s præsident, der er kommet på dagsordenen:\nGeorgias kvindelige skoledirektør Kathy Cox mente, at ordet “udviklingslære” var for følelsesladet, og at det derfor skal fjernes fra skolebøgerne. At Darwin blot skal være et eksempel på en teori, der kunne forklare dyr og planters udseende i dag. På den måde lader man en dør stå åben for, at det var Gud, der skabte dyr og planter – ikke evolutionen og “survival of the fittest”. Hvad Darwin jo nåede frem til for længe siden, og som videnskaben i dag er helt enige om.\nMen når der først går religion i tingene, går forstanden tabt – også i Guds eget land. Jimmy Carter måtte derfor på banen med en udtalelse om, at han som troende kristen for alt i verden ikke ville gå ind for skoledirektørens forslag:\n“Som et kristens menneske, ingeniør og videnskabsmand samt professsor ved Emory University, så finder jeg det pinligt, at skoledirektør Cox vil censurere og fordreje undervisningen af Georgia’s elever. Vi bliver til grin, hvis det forslag godkendes”.\nSå sandt, så sandt. Men fra Guds eget land kan man som sagt forvente sig hvad som helst. Det bedste af det bedste og – desværre også – det værste af det værste…\n* Søer og øer…\nDanmark har mange søer og får stadig flere. Nye vandhuller graves og gamle afvandede søer genskabes. Således har Danmark i dag over 1.000 navngivne søer, der tilsammen dækker et areal på 700 kvadratkilometer.\nStørste sø er nordsjællandske Arresø med 37 km2. Herefter følger ligeledes nordsjællandske Esrum Sø med 18 km2, midtjyske Mossø med 17 km2 og endelig vestsjællandske Tissø med 13 km2.\nDen dybeste sø i Danmark er nordsjællandske Furesø med 36 m, mens den højest beliggende er bornholmske Store Grankule med 133 m over havet. Den mest ø-rige sø i Danmark er lollandske Søndersø, som byder på hele 22 øer, hvoraf mange er navngivne.\n* Jyde fanger kæmpetorsk på Øresund\nPeter Gade er både lands- og verdenskendt som badmintonspiller i den absolutte verdenselite. Mindre kendt er det, at hans far – Per Gade – er en dygtig lystfisker. Og onsdag den 18. februar var det ikke Gade junior, men Gade senior, der løb med overskrifterne.\nFarmand Per Gade Christensen var sammen med sin bror, der ligeledes er en engageret lystfisker, taget på tur med Jan & Bo’s Lystfiskershop på Øresund – efter stortorsk. Ombord på det gode skib “Nadia” var 18 erfarne københavnske fiskere med mange Øresundsår på bagen. De skulle nok vise jyderne, hvordan man tackler Sundets store vintertorsk…\nPludselig står Per Gade i stævnen med noget, der ligner et rigtig godt bundbid. Det mener i hvert fald københavnerne, der ikke forsømmer lejligheden til at lade et par tørre molbobemærkninger falde. Lige indtil skipper kommer farende ud af styrehuset og råber: “Væk med jer – det er en kæmpefisk!”\nAlle holder inde med fiskeriet og følger spændt med i kampen. For det er virkelig en stortorsk, der har bidt på Per Gades pirk. 15 minutter senere kommer en af Øresunds største torsk i denne sæson op til overfladen, hvor skipper gaffer den og møjsommeligt haler den op på dækket. Her bryder jubelen for alvor løs, da vægten går i bund ved imponerende 20,2 kg. En gydefisk, som rummede mere end 4 kg lækker torskerogn.\nPer Gade slog dermed sin egen rekord med mere end 15 kg og måtte, som traditionen byder, give en omgang til alle. Per var dog så udmattet efter oplevelsen, at han selv ikke kunne fiske mere den næste time.\nMidt i alle lykønskningerne var der flere af københavnerne, som mente, at der fremover bør gælde specielle fiskekvoter for jyder…\n* Pris til Skjern Å\nDet store Skjernå-projekt, som miljøministeren ikke fandt værdigt til at indgå som en af landets kommende syv nationalparker, er netop blevet hædret med den fornemme internationale pris Europa Nostra (“Vort Europa”) i kategorien for kulturlandskaber. Beggrundelsen for tildelingen var “den værdifulde genskabelse af 2.200 hektar vådområder af international betydning for planter og dyr”.\nPrisoverrækkelsen finder sted i den vestjyske by Tarm den 10. oktober – sikkert under tilstedeværelse af både miljøministeren, som altså ikke fandt projektet værdigt til en ny nationalpark, og Prins Henrik, der siden 1990 har været præsident for Europa Nostra.\nSkjernå-laksen derimod har ikke kvitteret for det nye åløb. Således anslår biologerne lakseopgangen i Skjern Å til 900 fisk i 2003 og 1.200 fisk i 2002. En markant tilbagegang i forhold til årene 1999 og 2000, hvor åen endnu ikke led under gravearbejdet af det nye, nedre løb. Om alt går vel, stabiliserer åen sig, så lakseopgangen atter kan stige.\n* Fokus på Ribe-laksen…\n… i mere end én forstand. Som det første sted i Danmark har Ribe nemlig fået et undervandskamera, der kan følge fiskenes vandring op og ned i det store og vidt forgrenede åsystem.\nKameraet, der er sat op ved Skibbroen inde i Ribe, er et webkamera, der kontinuert sender til en server placeret på avisen JyskeVestkystens web-afdeling. Ved at logge sig på internettet og koble sig på adressen www.ribe.bynet.dk kan man følge med i, hvad der sker under vandet i Ribe Å. Man kan også gå direkte til webadressen www.fiskekamera.dk\nÅrets havørredpremiere ved Ribe Å vil for sidste gang blive den 1. marts. Fødevareministeriet havde ellers udsat premieren til senere af hensyn til åens grønlændere, men var for sent ude med budskabet. Så sent, at erhvervsfisker Mikkelsen ved Ribe Vesterå allerede havde forsolgt en god del fiskekort til premieren.\nFødevareministeriet anerkendte, at beslutningen var kommet for sent og udskød den nye fredning til 2005, hvor alle Vadehavsåerne vil få en senere premiere. Angiveligt af hensyn til grønlænderne, der jo beskattes hårdt i årets første måneder.\nDe små grønlændere har potentialet til at blive de store førstegangsgydere, som er så vigtige for bestanden. Derfor skal de beskyttes.\n* “Effectively, I have only one wish and that is to go fishing”\nHollandske Wim Duisenberg fratræder nu sin stilling som præsident for den Europæiske Centralbank. Det er velkendt, at Wim Duisenberg holder af at svinge fiskestangen i sin sparsomme fritid, og det prøvede han da heller ikke at skjule, da han indgav sin afskedsbegæring kort før jul sidste år:\n“I only pointed to the letter I wrote to Prime Minister Aznar saying that I wished to resign on a certain date, but that I was prepared in the interest, if judged necessary by others, of a smooth transition of the ECB Presidency to stay on somewhat longer. Effectively, I have only one wish and that is to go fishing.”\nWim Duisenbergs største ønske er altså at få mere tid til at fiske – noget, vi er millioner af europæiske lystfiskere, som kun kan give ham ret i! Wim har sikkert også råd til at svinge stangen over eksklusive vande verden over. EU er jo kendt for at belønne sine medarbejdere rigeligt for deres indsats – stor som lille…\n* Bæverne bliver\nSom det vil være faste læsere af disse sider bekendt, så havde Danmarks Sportsfiskerforbund indklaget Skov- og Naturstyrelsen for retten for tilladelsen til udsætning af bævere i Danmark – nærmere betegnet ved Flynder Å i Nordjylland.\nVestre Landsret har nu fældet dom i sagen, der kan få vide konsekvenser for dansk naturforvaltning. Skov- og Naturstyrelsens afgørelse af 17. august 1999 var en generel tilladelse til genudsætning af bævere i Danmark – helt uden stillingtagen til de konkrete udsætningslokaliteter. Retten frikendte derfor Skov- og Naturstyrelsen for påstanden om beslutningens ugyldighed.\nDerimod giver Vestre Landsret Danmarks Sportsfiskerforbund lige så klart medhold i, at Naturklagenævnets konkrete afgørelse om udsætning af bævere ved Flynder Å er ugyldig, da nævnet ikke forinden havde foretaget de fornødne vurderinger af bævernes mulige påvirkning af miljøet.\nSagsøgte Naturklagenævnet skal derfor anerkende, at nævnets afgørelse af 22. september 1999 om tilladelse til udsætning af bævere ved Flynder Å er ugyldig. Sagen henvises til fornyet behandling ved Naturklagenævnet, som samtidig skal betale kr. 50.000 i sagsomkostninger til statskassen.\nDet skal nu blive spændende at se, hvad Naturklagenævnet denne gang kommer frem til. Omend det er meget svært at forestille sig nævnet ikke give sig selv medhold i sagen…\n* Munken til de evige fiskevande\nEn af dansk lystfiskeris absolutte grand old men, Børge Munk Jensen, har taget sit sidste kast med spinnestangen. Børge Munk Jensen, der blandt journalistkolleger ofte blot blev kaldt “Munken”, var blandt lystfiskere bedst kendt som “CIM”. Under dette pseudonym skrev han i mange år sin faste ugentlige fiskespalte i Berlingske Tidende, hvor han var ansat som sportsredaktør.\nCIM forfattede i sine unge år et par fiskebøger, men holdt sig ellers mest til avisen. Med Berlingeren som udgangspunkt arrangerede han i mange år eksotiske og kostbare fiskerejser til fjerne lande – gerne Afrika, som han holdt meget af, eller den noget nærmere norske Namsen. I næsten 50 år sad CIM hver eneste sommer i båden og harlede laks på Namsen – med det resultat, at han til sidst blev udnævnt til æresborger i byen Namsos.\nNamsen blev på grund af CIM’s massive markedsføring af den i Danmark ofte kaldt “danskerelven”, idet danske lystfiskere i mange år har siddet og stadig sidder på en stor del af fiskeretten i denne store og produktive lakseelv. Hvor CIM for øvrigt selv sad med rekorden – en imponerende laks præcis på den rigtige side af de 25 kg.\nI det hele taget var CIM rekordernes og de tørre tals mand. Det fremgik da også tydeligt af den TV-udsendelse, som Poul Thomsen heldigvis nåede at lave i god tid før CIM’s død. Munken kunne sine rekorder på fingrene – vidste altid, hvor mange fisk der var blevet landet på hans ture, hvor store de var, og på hvilket grej de blev taget. Han gik ofte meget langt og tog alle midler i brug for at fange de fleste og største.\nHvis alle de mange fisk, som gennem Børge Munk Jensens lange liv er døde af forurening og anden menneskeskabt dårligdom, er havnet i de evige fiskevande, så får Munken rigeligt at fiske efter!\nCIM døde den 18. februar efter længere tids sygdom. Han blev 88 år.\n* Vandmangel i New Zealand\nDer er som tidligere nævnt slanger i det newzealandske paradis. Således mangler newzealandske ørreder mange steder vand. Helt galt er det blevet i den nuværende sommer – vores vinter – hvor flere vandløb er tørlagt på lange strækninger.\nVandstanden er rekordlav, og vandtemperaturen når flere steder op på 20 grader i de krystalklare vandløb. Det er den tørreste sommer i de sidste 10-15 år, og myndighederne – NZ Fish & Game – opfordrer nu i avisartikler borgerne til at rapportere, hvis de observerer ørreder, som er fanget i tilbageværende vandpytter i floderne. Så kommer Fish & Game, indfanger fiskene og bringer dem i sikkerhed, hvor der stadig er vand. Samtidig frygter myndighederne for fiskebestandenes fremtid og advarer om, at kommende sæsoner vil komme til at lide under en stærkt forhøjet dødelighed og deraf følgende manglende rekruttering af nye fisk.\nProblemerne skyldes ikke kun en meget tør sommer med stedvis ingen nedbør overhovedet. Noget, som ikke mindst New Zealands mange fåreavlere også lider under. Græsset er svedet af, og fårene taber i vægt. Således står mange farmere i kø for at få deres får slagtet, inden disse taber alt for meget i vægt. Med faldende kødpriser og indtægter til følge.\nNej, den rekordlave vandstand skyldes mange steder landbruget, der pumper vand op fra vandløbene – vand til kunstvanding af korn- og vinmarker. New Zealand har som bekendt en betydelig produktion af ikke mindst gode hvidvine, og det er en produktion, der som al anden landbrugsproduktion kræver vand.\nDe uhyggelige facts er da også, at New Zealands landbrug vokser. Således fordobles det landbrugsareal, der kunstvandes med vand fra søer og floder, hvert 10-15. år. Et problem, hvis massive størrelse ingen kiwier endnu helt har forstået.\nMen de første newzealandske ørreder er allerede døde – kvalt på grund af vandmangel i floder, hvis vand pumpes op til markvanding. Tænk på det, næste gang du åbner en flaske fyldig Selaks hvidvin fra NZ. Så er det ikke sikkert, den smager helt så godt…\n* Iltsvind i 2003 langt mindre end i 2002\nOmfanget af danske farvande plaget af iltsvind og kraftigt iltsvind i 2003 var blot en femtedel i forhold til forrige år, viser en rapport fra Danmarks Miljøundersøgelser (DMU).\nDen kraftige blæst i midten af august oven på en solrig sommer har forbedret iltforholdene mange steder i den danske farvande.I juli og begyndelsen af august var problemerne med iltsvind dog så stort, at dykkere kunne observere døde søstjerne og knivmuslinger på dybder så lave som halvanden meter.\nDet er stadig Mariager Fjord og det sydlige Lillebælt, som er hårdest ramt af iltsvind. Iltsvindet i danske farvande kulminerer normalt i september, men kan også vare året ud – alt efter vejr og vind. Omfanget af de danske farvande som er ramt af iltsvind svarede i 2003 til niveauet i 2001, der var et gennemsnitligt år.\n* Forskere tvivler på Lomborg\nDet kan blive svært at finde kvalificerede forskere, der vil sidde i bestyrelsen for regeringens og Bjørn Lomborgs miljøinstitut. Det skriver Morgenavisen Jyllands-Posten. Flere forskningsråd overvejer nemlig, om de overhovedet vil indstille nye kandidater til bestyrelsen.Den faglige troværdighed i Institut for Miljøvurdering (IMV) er nu for alvor truet.\nDet er landets forskningsråd, som typisk udpeger kandidater til bestyrelsen. Det er dem, der skal være garanter for den faglige kvalitet. Men disse forskningsråd overvejer nu, om de i fremtiden overhovedet vil indstille nye medlemmer. IMV’s ry er efterhånden så blakket, at mange seriøse forskere ikke længere vil forbindes med dette politisk udtænkte institut.\nTre medlemmer, som forsknings rådene tidligere har indstillet, valgte således at forlade bestyrelsen for det omstridte miljøinstitut i protest. Tidligere i år trak nu afdøde professor Poul Harremoës sig ligeledes i protest fra bestyrelsen i IMV.\n“De medlemmer af bestyrelsen, vi har indstillet og har haft tillid til, kan øjensynlig ikke længere stå inde for, hvad der sker på instituttet”, sagde formanden for Statens Naturvidenskabelige Forskningsråd, professor lic.scient. John Renner Hansen fra Københavns Universitet, til Morgenavisen Jyllands-Posten. Derfor vil han nu bede om en skriftlig forklaring fra de afgående bestyrelsesmedlemmer, inden rådet tager stilling til, om det vil indstille andre.\n“Som det ser ud lige nu, føler vi ikke, at forskningsdelen er i orden. Der skal måske foretages ændringer på instituttet, inden vi kan pege på nogle nye bestyrelsesmedlemmer”, sagde John Renner Hansen til Jyllands-Posten.\nFormanden for Statens Jordbrugs- og Veterinærvidenskabelige Forskningsråd, Per Kudsk, er af samme opfattelse:\n“Vi er nødt til at vurdere, om det overhovedet giver nogen mening, at vi er repræsenteret i bestyrelsen. Hvis forskerne føler, at man går langt ud over, hvad der er beskrevet i instituttets formål, så er det væsentligt. Derfor må vi revurdere vores holdning, før vi eventuelt indstiller nye medlemmer til bestyrelsen”, fastslår Per Kudsk. Han henviser til, at de tre angiveligt forlod bestyrelsen i protest mod, at der bruges alt for store ressourcer på at afholde en konference om klodens største problemer.\nIMV’s hidtidige formand, Ole P. Kristensen, der i sin tid blev udpeget af regeringen som bestyrelseformand i en bestyrelse uden medlemmer og som siden enerådigt udvalgte sin egen gamle elev Bjørn Lomborg til leder af instituttet, agter nu også selv at udtræde af bestyrelsen. Han giver ingen begrundelse, men afviser dog kritikken fra forskningsrådene:\n“Det er ganske enkelt noget sludder. De statslige forskningsråd er forpligtet til at indstille tre medlemmer til bestyrelsen. Det kan de ikke undslå sig for. Så er det fuldstændig irrelevant, hvad der tidligere er sket”, udtalte Ole P. Kristensen sidste år til Jyllands-Posten.\n* Læserbrev: “Da de solgte naturen”…\n“Klokken var 04.00 om morgenen den 30. januar 1933, da datidens toneangivende politikere indgik det forlig, der blev så skæbnesvangert for Danmarks natur. Det hele foregik i statsminister Thorvald Staunings lejlighed i Kanslergade i København.\nForligsparterne var på den ene side Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre og på den anden side Venstre. De konservative var sat uden for døren. Ved at imødekomme Venstres krav om øget økonomisk støtte til landbruget lykkedes det Stauning at få Venstres opbakning til den socialreform, som man havde arbejdet på i en årrække. Med i købet fik Venstre også en omfattende økonomisk gavepakke til landbruget”.\nSådan skriver forfatteren og journalisten Kjeld Hansen i sin nye bog “Der er et yndigt land”. Han beskriver, hvordan landbruget har ødelagt vores natur.\nI løbet af de sidste 100 år har landbrugserhvervets ekspansion medført, at arealet af søer i Danmark er blevet mere end halveret. Siden 1800-tallets begyndelse er lavvandede havområder også omdannet til landbrugsjord i stort omfang. I samme tidsrum “aflivede” landvindingsprojekter mindst 180 søer, og omtrent halvdelen af alle de små danske vandløb er enten rørlagt eller drænet bort. De større vandløb omfatter ca. 40.000 kilometer. Kun ca. 880 kilometer eller godt to procent er bevaret som naturlige vandløb.\nDanmarks Naturfredningsforening mener ikke, at landbruget er ondt. Langt hen ad vejen fulgte erhvervet blot de politiske signaler. Nu er vi i en situation, hvor Verdens mest intensive landbrug slår sine folder løs i et lille land med meget lidt natur tilbage. Det må der gøres noget ved. Det er på tide at stille krav.\nMens du læser dette indlæg i løbet af seks minutter – får landbruget 114.155 kr. i støtte! Altså en dagsløn på mere end 27 millioner kroner. Helt uden betingelser. Derfor skal du og jeg kræve et renere landbrug. Det skal være betingelsen for fortsat tilskud til landbruget.\nOm få uger skal politikerne forhandle indholdet i en ny vandmiljøplan. Der er især grund til at sætte fokus på den ekspanderende svineavl. Ammoniak fra stalde og gylleudbringning drukner naturen i ammoniak. En tredjedel af giften kommer fra svineavl herhjemme. Det er her, danske politikere skal sætte ind.\nNaturfredningsforeningen opfordrer derfor politikerne til især at vælge de virkemidler, der ikke kun nedsætter landbrugets forurening, men også giver mere natur for pengene. Det betyder nemlig, at naturen får et tiltrængt løft mange steder.\nSandsynligvis bliver det svære forhandlinger, der skal til for at opnå et bredt forlig om vandmiljøet. Måske skal natten tages til hjælp – på samme måde som for 70 år siden. Denne gang vil det være på sin plads, at der opnås en aftale om mere natur i vores land, inden det gryr.\nPoul Henrik Harritz, præsident\n* Dansk diesel dyrkes til tyske turboer…\nEU har opfordret sine medlemslande til, at de inden januar 2005 skal erstatte mindst 2% af diesel og benzin med biobrændsel fremstillet af planteprodukter. I 2010 ønsker EU, at det er 5,75%, der udgøres af biobrændsel.\nI Danmark, der jo anser sig selv for førende på miljøområdet og da også har været det indtil for få år siden, kan man imidlertid slet ikke købe denne miljøvenlige biodiesel. Og dette til trods for, at vi faktisk har en ganske stor produktion af en sådan herhjemme. Det er Emmelev Mølle på Nordfyn, hvor man har kapacitet til at producere omkring 5% af Danmarks årlige dieselforbrug.\nProduktionenen eksporteres imidlertid til lande som Sverige og Tyskland, hvor man ikke har energiafgifter på miljøvenligt brændstof – hvad vi har her i Danmark. Indtil videre i hvert fald, for regeringen har barslet med tanker om at sænke eller fjerne denne afgift, så dansk biodiesel kan komme på danske biler, busser og lastvogne. Venstres miljøordfører Eyvind Vesselbo går stærkt ind for, at disse afgifter lempes. Samtidig ser han gerne, at brakmarker omlægges til fornyet landbrugsproduktion – nu med raps som den oliegivende afgrøde.\nSF har imidlertid stillet sig skeptisk. Man ser det ikke som noget positivt, at braklagte arealer måske fremover skal anvendes til dyrkning af biobrændsel i form af raps. SF ønsker i stedet, at de braklagte områder får lov at ligge uberørte hen – til gavn for miljøet, dyr og planter.\nVenstre derimod ønsker ikke overraskende, at disse arealer atter kan bruges som landbrugsjord. Nu med miljøet som gidsel. For en landmand er jord, der ikke dyrkes, noget nær helligbrøde. Det værste, han ved. Noget ægte grønt Venstre-sving som i Uffe Ellemanns tid skal man derfor næppe vente.\n* Jorden rundt på 2 hektar raps\n“Biodiesel” er navnet på en planteolie, der kan udvindes af forskellige planter såsom raps og solsikkefrø.\nFørst presser man olien ud af frøene og opvarmer den. Dernæst raffinerer man produktet og fjerner glycerinen, der kan bruges til sæbe. Herefter kan olien så bruges som almindelig diesel i moderne bilmotorer. Man kan også bruge koldpresset planteolie direkte som brændstof, men det kræver en mindre ombygning af dieselmotoren.\n10.000 m2 (1 hektar) rapsmark giver typisk raps nok til fremstilling af 1.100 liter biodiesel. Hertil kommer så knap 3 tons halm til afbrænding i halmfyrede kraftvarmeværker samt små 2 tons rapskager til dyrefoder. Sætter man en gennemsnits dieselbil til at kunne køre 18 km literen – det kan ingen tung 4-hjulstrækker gøre, kun små personbiler – så rækker biodieselolien fra én hektar raps til små 20.000 km’s kørsel.\nDet er halvvejs Jorden rundt. Skal man hjem igen, kræves der to hektar!\n* Vandkraftproblemer i New Zealand\nNew Zealand er et Mekka for ørreder og ørredfiskere. Det kunne jeg ved selvsyn konstatere, da jeg tilbragte hele januar “down under” på de dejlige øer. Jeg kunne også konstatere, at der er indtil flere slanger i paradiset.\nSåledes har energiselskabet “Meridian Energy” kig på og planer om at inddrage 73% af vandet i den smukke og vidt forgrenede Waitaki River til et nyt stort vandkraftprojekt, der har fået navnet “Project Aqua”. Et projekt, der for alvor har bragt sindene i kog i den newzealandske befolkning. Waitaki River har nemlig mange brugere – fiskere, sejlere og andet godtfolk – der ikke har i sinde at afgive 73% af flodens vand til vandkraft. I hvert fald ikke uden kamp.\nDet er Meridian Energy’s planer at lægge floden i en 60 km lang kanal mellem Kurow og State Highway 1. Undervejs mod havet skal vandet løbe gennem hele 6 kraftværker. Får Meridian held med deres planer, er det slut med en af New Zealands absolut smukkeste floder. Waitaki har nemlig et vidt forgrenet løb, hvor floden mange steder deler sig i en række mindre løb og breder sig ud over landskabet for så atter at finde sammen igen.\nDisse sideløb vil udtørre helt, hvis vandkraftprojektet gennemføres. Til ubodelig skade for dyr og planter samt ikke mindst fiskene. Heriblandt både udsatte ørreder og indfødte “galaxider” – små lakselignende fisk, som i forvejen er under hårdt pres fra de udsatte ørreder. Galaxiderne har været isoleret fra omverdenen i mindst 35 millioner år og findes derfor kun på New Zealand. De kaldes lokalt ofte for “whitebait”.\nFra naturens hånd findes der imidlertid ingen laksefisk på den sydlige halvkugle. De er udsat af mennesker og trues nu selv af ny menneskelig aktivitet – af Project Aqua.\n* 43 ud af 44 Alta-laks overlevede\nI et forsøg med radiomærkede laks fra den nordnorske Alta elv blev resultatet, at 43 ud af 44 mærkede laks overlevede fangst og genudsætning.\nDet var Norsk Institut for Naturforskning (NINA), der stod for undersøgelsen, som er specielt interessant netop nu. Der er nemlig stilet forslag om, at Catch & Release forbydes i norske elve – dels af moralske årsager, dels fordi overlevelsen skulle være for ringe. Hvilket nærværende forsøg afviser med en dødelighed på under 2%. Laksene blev fanget under sommerens fiskeri i 1999 og år 2000, hvor man efterfølgende kunne registrere de mærkede fisk på gydepladserne.\nResultaterne falder fint i tråd med andre undersøgelser, der typisk ofte når til en dødelighed ved Catch & Release på under 5% – hvis de fangede fisk altså behandles korrekt under fight, afkrogning og genudsætning.I selvsamme Alta fangede og plastmærkede man i årene 1998-2003 350 laks. Resultaterne herfra viste, at blot 4% af laksene lod sig fange to gange. Ingen blev landet tre gange.\nDisse resultater peger klart i retning af, at Catch & Release er en udmærket måde at forvalte hensygnende laksebestande på – uden samtidig af frede dem og dermed fjerne deres økonomiske værdi for lokalsamfundene omkring elvene.\n* – Forbud mod Catch & Release i Norge???\nDer arbejdes nu på et lovforslag, som skal forbyde Catch & Release i Norge. Der er naturligvis delte meninger om denne formn for fiskepleje, men det er et ubestrideligt faktum, at Catch & Release har reddet adskillige fiskebestande verden over.\nUheldigvis er emnet meget følelsesladet, for skal det være tilladt at lege med levende skabninger for morskabs skyld? Det er nærliggende at pege på den evige og evindelige debat om abort. – Skal det være lovligt at dræbe et ufødt barn, blot fordi man som menneske har haft det lidt sjovt forinden?\nSkal vi lade følelserne råde, eller skal fornuften sejre? Faktum er i hvert fald, at Norge via pengegridskhed og uansvarlig administration af sine vildlaks i dag står over for mange bestande, som enten er helt udryddet eller stærkt decimeret.\nNordmændene, som råder over verdens største ressurser af atlanterhavslaks, ligger, som de selv har redt. Og nu skal der altså også gå politik i, hvorvidt de truede laksestammer kan eller skal reddes med Catch & Release…\n* Slut med slam\nBegyndende med 2004 indfører Arla Foods et nyt kvalitetsprogram, man har valgt at kalde “Arlagården”. Det er et program, der i løbet af to-tre år vil forbyde mejeriets mælkeleverandører at bruge spildevandsslam som gødning på deres marker.\nMen ikke nok med det. Arla vil heller ikke have mælk fra landmænd, der har brugt foder fra marker, hvor der er spredt slam. Dette til trods for, at myndighederne i dag ikke mener, at slammet udgør en sundhedsrisiko. Arla frygter, at uønskede stoffer fra slammet i sidste ende havner i mælken.\nEn række folketingsmedlemmer fra Venstre er ligeledes bekymrede for sundheden ved fortsat at bruge slam på markerne.De spørger derfor deres partifælle, miljøminister Hans Chr. Schmidt, om ikke Danmark burde slutte med at sprede slam på markerne. Schweiz har allerede forbudt det, og naboen Tyskland overvejer et lignende forbud.\nFormanden for Folketingets Miljøudvalg, Eyvind Vesselbo (V), udtaler til Morgenavisen Jyllands-Posten:\n“Arla vil ikke længere have slammet på grund af forsigtighedsprincippet. Og da vi ved, at man i dag kun måler for bestemte giftstoffer i slammet, vil vi have sikkerhed for, at det ikke har – eller får – konsekvenser for folks sundhed. Hvis der er problemer, skal det ikke ud på markerne”.\nEn stor del af slammet fra kommunernes rensningsanlæg bliver i dag spredt ud på markerne. Formanden for Kommunernes Landsforenings Miljøudvalg, borgmester Kurt Hockerup (K), vurderer, at det vil koste borgerne mindst en halv milliard kr. om året, hvis slammet i stedet skal brændes eller deponeres.\n* 2003 det 3. varmeste år siden 1861\nTrods både en kold start og en kold slutning blev 2003 det 3. varmeste år, der er målt siden 1861. Med 2003 har de sidste 25 år været varmere end gennemsnittet for perioden 1961-1990, og igen i 2003 varede sommeren langt ind i september – med badevenlige vandtemperaturer.\nMen ikke kun badegæster havde glæde af det varme vand. Det havde også flere eksotiske fiskearter med en normalt sydligere udbredelse. Således fik danske fiskere for første gang ofte hele lasten fuld af ansjoser. Det har fået Danmarks Fiskeriforening til – i samarbejde med WWF og Århus Universitet – at se nærmere på nye og gamle fiskebestande i danske farvande.\nFormålet med denne kortlægning er at skabe et nyt og bedre overblik over aktuelle fiskebestande og deraf følgende bæredygtige fiskekvoter for de enkelte arter.\n* Det økologiske landbrugsareal svinder for første gang\nPå landsplan forsvinder der i år knap 6.800 hektar økologisk landbrugsjord, vurderer Dansk Landbrugsrådgivning.\n“Det er træls, men forventeligt,” siger den nordjske formand for Landboforeningernes Økologiudvalg, Torben Myrup.“Der skal politisk handling til, hvis der igen skal gang i økologien. Dem, der stopper med økologisk produktion nu, tror jeg ikke kommer tilbage senere,” siger han.\nDet er jo foruroligende nyheder i en tid, hvor vandmiljøet har det dårligere end nogensinde. Hvor Vandmiljø-handlingsplan III diskuteres, og hvor EU’s Vandrammedirektiv skal implementeres.\n* Dyrere vand i Nordjylland\nDrikkevandet i Nordjylland bliver dyrere. Forklaringen er, at mange landmænd nu skal have millionstore erstatninger for at skære deres produktion ned. Ellers kan fremtidens nordjyder ikke være sikre på at have rent vand i hanerne.\nPolitikerne i Nordjyllands Amtsråd er imidlertid meget uenige om, hvilke krav der skal stilles til grundvandet og dets indhold af nitrat. Det skriver Nordjyske Stiftstidende.\nDen officielle grænseværdi er 50 mg nitrat pr. liter, men et flertal i amtsrådets Udvalg for Teknik og Miljø lagde op til, at der fremover højst må være 25 mg pr. liter nordjysk drikkevand. Dette flertal består af Socialdemokratiet og SF, som kun mangler ét mandat i at have flertal i amtsrådet, der nu skal afgøre sagen endeligt.\n* Svinebønder ligeglade med lugten\nI regeringens nye udspil til Vandmiljø-handlingsplan III meldte man ud, at gyllestanken fra den massive danske svineproduktion var et af de problemer, som skulle løses. Dels af hensyn til miljøet – dels af hensyn til de naboer, der må leve med stanken hvert forår.\nNu melder Landsforeningen af Danske Svineproducenter imidlertid ud, at dette problem slet ikke hører hjemme i vandmiljø-handlingsplanerne. Foreningen kalder sågar udspillet for “tåbeligt og populistisk”. Videre lyder det fra de danske svinebønder, at “ænderne er totalt ligeglade med lugten, og naturen lider ikke under den”.\nSå fik vi vist sat det på plads og samtidig sat danske svinebønders totale ligegyldighed over for miljøet kraftigt i relief. Dansk miljøpolitik blev samtidig sat i perspektiv, for hvornår er det blevet forureneren, der bestemmer, om han vil gøre noget ved sit svineri?\nDet er desværre typisk og meget karakteristisk for den magt, som dansk landbrug gennem årene har tiltusket sig blandt politikerne. Her er nemlig et eksporterhverv, der tjener penge til den danske stat, og derfor må de tilsyneladende selv bestemme, om og hvor meget de vil forurene…\nIkke alle amter og kommuner accepterer dog denne meget liberale holdning fra et erhverv, der årligt modtager mere i støtte fra samfundet end noget andet erhverv. Således har Årup Kommune på Fyn netop besluttet at politianmelde landets største svinefarm. Et kontrolbesøg viste nemlig, at farmen producerer langt flere svin, end den har tilladelse og er miljøgodkendt til.\nDet er den tredje i rækken af politianmeldelser, efter at Miljøcenter Fyn har afsløret, at flere svineavlere svindler med antallet af svin i deres besætninger.\n* Vandmiljøplan III: Nye krav til landbruget\nDet bliver landbruget, der må holde for, når den nye Vandmiljø-handlingsplan III skal vedtages. Det er selv Venstres miljøafviklingsminister Hans Chr. Schmidt klar over.\nMens by og industri for længst har opfyldt kravene i de to foregående vandmiljø-handlingsplaner, så halter landbruget stadig bagefter. Det bliver derfor landbruget, der må holde for, når forureningen af land, vand og luft skal nedbringes yderligere. Dels i henhold til den kommende nationale vandmiljøplan – dels i henhold til EU’s Vandrammedirektiv, der nu snart træder i kraft.\nSåvel politikere som miljøeksperter er enige om, at det er landbruget, der må holde for. Ja, selv landbruget er klar over det. Dels med foranstaltninger, som hindrer lugtgenerne ved gyllespredning. Dels med braklægning af nye områder.\n“To tredjedele af fosforudledningen kommer fra brinker og lignende. Vi starter gerne med en prioriteret braklægning den dag i morgen. Det vil samtidig ligge godt i tråd med pesticidhandlingsplanen”, udtaler viceformand Henrik Høegh fra Dansk Landbrug til Jyllands-Posten.\nI Fyns Amt har man regnet lidt på, hvad Danmarks opfølgelse af EU’s nye Vandrammedirektiv vil betyde. En af konklusionerne er, at landbrugets nuværende udledning af kvælstof skal halveres. Det vil i sidste ende betyde 30% mere braklægning og 30% færre husdyr. Noget, man ikke er indstillet på i Dansk Landbrug. Samme Fyns Amt konkluderer også, at landbruget siden 1987 kun har reduceret kvælstofudledningen med 10-15%. Altså meget langt fra de 50%, som var målet.\nVandmiljøplan II foreskrev, at der skulle rejses 18.000 hektar ny skov til tilbageholdelse af næringssalte. Indtil videre er det blevet til 14.000 hektar. Langt værre ser det ud med den planlagte braklægning af 16.000 hektar våde enge. Her er det lykkedes landbruget at holde braklægningen nede på under 3.000 hektar – under en femtedel af det foreskrevne.\nDe fleste miljøeksperter, som har deltaget i udvalgsarbejdet op til den kommende Vandmiljøplan III, mener samstemmende, at der skal en decideret afgift til, hvis landbrugets udledning af fosfor skal nedbringes. Nye undersøgelser viser nemlig, at næste store problem bliver de store mængder fosfor, der nu er ophobet i landbrugsjorden – klar til at blive frigivet ved yderligere tilførsel.\nAfgifter på kvælstof og fosfor er imidlertid på det stærkeste blevet afvist af landbruget i forbindelse med de tidligere vandmiljø-handlingsplaner – med det nu klare resultat, at effekten slet ikke har været stor nok.\nDet går simpelthen ikke ad frivillighedens vej. Der skal desværre lovgivning til – afgifter, kontrol og bøder – hvis landbrugets massive forurening af den danske natur skal nedbringes.\n* Massiv faunaforurening fra Musholm\nI løbet af forgangne efterår er mellem 40 og 60 tons regnbueørreder undsluppet fra Danmarks største havbrug og Storebælts største enkeltforurener, Musholm Lax. Ifølge Ritzau har udslippene påført havbruget tab i millionklassen.\nMusholm Lax påstår selv, at udslippene skyldes fejl i net leveret fra Norge – ikke fejl i selskabets egen håndtering af fisk og redskaber. Under alle omstændigheder er det en kendsgerning, at omkring 20.000 tamme regnbueørreder i 2-3 kg’s klassen er sluppet ud i frivand i Storebælt, som hermed må lægge ryg til endnu en storstilet faunaforurening med fisk, der ikke er naturligt hjemmehørende i danske farvande.\nNu er det så op til lokale garnfiskere og stangfiskere langs Storebælts smukke kyster at rydde op efter forureningen fra Musholm Lax. Traditionelt medfører så store udslip fra havbrug altid en massiv efterfølgende opgang af kønsmodne regnbueørreder i åer landet over. Ikke mindst den lille sønderjyske Hoptrup Å har gjort sig landskendt for sine periodiske store fangster af undslupne tamfisk fra havbrug i de indre danske farvande. Det bliver sikkert også tilfældet ved premieren i det nye år.\nDe gydemodne regnbuer graver deres egne gydegruber i vandløbene og forårsager derfor mulig skade på de vilde bestande af laksefisk, som jo – i modsætning til de forårsgydende regnbuer – er vintergydere. Æg af havørreder og bækørreder ligger derfor stadig i gydebankerne, når regnbuerne begynder deres gravearbejde.\nDen skadelige effekt heraf er ikke undersøgt, hvilket naturligvis for længst burde være sket, når udslippene er så mange og store, som tilfældet er i dagens Danmark. Blot er myndighederne ikke interesseret i dette problem, da havbrugshvervet jo giver gode eksportindtægter.\nMyndighederne har derimod ingen problemer med at begrænse udsætningerne af ørreder og laks – med det spinkle argument, at man vil undgå genetisk forurening med tamfisk. Og det reelle motiv, at man blot ønsker at bruge fisketegnsmidlerne til anden forskning end den oprindeligt tiltænkte…\n* 2003: Miljøafviklingens år\n2003 kom med den nye regering og den nye miljøminister til at stå i miljøafviklingens tegn. Alt det, tidligere regeringer – det være sig borgerlige eller socialdemokratiske – havde bygget op omkring miljøet, gik den nye regering ufortrødent i gang med at bryde ned igen. Alt, der havde blot en snert af Svend Auken, skulle ødelægges. Præcis som talebanstyret bortsprængte uvurderlige gamle kulturmindesmærker – blot fordi de stammede fra en anden religion end deres egen…\n2003 blev ganske vist året, hvor de første mulige danske nationalparker blev udpeget. Det lød jo fint, men var i realiteten ikke andet end ord. Således udpegede man Mols Bjerge, som i forvejen er fredet og ejet af staten. Det tilhørende Helgenæs, som ikke er fredet, droppede man, da to lokale Venstre-landmænd ikke syntes om ideen. Som dermed var ganske lig med status quo. Nul visioner og intet vundet for naturen.\n2003 blev i høj grad året, hvor det kunne svare sig at være gode venner med miljøministeren. Han delte rundhåndet ud af statens midler til kolleger og politiske forligspartnere – i så høj grad, at Folketingets ombudsmand efterfølgende måtte give ham en næse for disse uregelmæssigheder, der blandt andet omfattede økonomisk støtte til miljøministerens egen tidligere arbejdsplads, hvorfra han pt. har orlov.\nMiljøministeren fik også en kold skulder, da han forsøgte at tage både Danmarks Naturfredningsforening (DN) og Friluftsrådet som gidsler i sine planer om endnu flere sommerhuse langs de smukke danske kyster. Begge organisationer trak sig ud af ethvert samarbejde, da miljøministerens skjulte dagsorden gik op for dem.\nFriluftsrådet gik endda et skridt videre, da det trak sit tilsagn om 20 millioner kroner til etableringen af pilotprojekter for nye nationalparker tilbage. Miljøministeren ville gerne have de mange penge, men rådet måtte ikke være med til at bestemme. Således blev ikke et eneste af Friluftsrådets forslag til nye pilotprojekter taget med i ministerens nye liste, og rådet valgte derfor at stå af.\n2003 blev året, hvor Danmarks Miljøundersøgelsers (DMU) rapporter om iltsvind i de danske farvande blev evalueret af et internationalt ekspertpanel, som fandt dem sagligt og fagligt velfunderede. Alligevel blev 2003 et skidt år for DMU, der skal reduceres med så mange arbejdspladser, at DMU’s daværende direktør følte sig nødsaget til at kvitte et ellers godt betalt job. Han kunne simpelthen ikke forsvare de store besparelser på miljøområdet.\nTil gengæld blev DMU’s nye ledelse efterfølgende så fromme som et lam, da de pludselig – til medarbejdernes store overraskelse og bestyrtelse – erklærede, at vandmiljø-handlingsplanerne havde levet op til målsætningerne. Det var der nemlig ingen andre, der kunne se, og da slet ikke amterne, som har problemerne direkte inde på livet. DMU’s nye skønmaleri var imidlertid Gefundenes Fressen for Venstre, der hermed havde det bedst tænkelige udgangspunkt for udarbejdelsen af den nye vandmiljøplan III – med minimale nye krav til landbruget…\nSå galt som for DMU gik det ikke for Institut for Miljøvurdering (IMV), der ikke skal spare. IMV fik i stedet tildelt ekstra millioner, så de kan ansætte flere medarbejdere og udarbejde flere “anderledes” rapporter af den slags, som i årets løb fik en sønderlemmende kritik af et internationalt ekspertpanel. Det fik IMV’s leder også – af Udvalget for Vurdering af Videnskabelig Uredelighed (UVVU), som ganske vist frikendte lederen for “objektiv uredelighed”, men som samtidig kendte hans forskning i “klar strid med normerne for god videnskabelig skik.”\nDette forargede Venstres videnskabsminister så meget, at han underkendte UVVU’s redegørelse. Hvilket af IMV straks blev opfattet som en klar frifindelse. Imidlertid blev UVVU blot kritiseret for den juridiske sagsbehandling, og det er nu op til UVVU, om man vil henlægge sagen eller komme med en ny vurdering, der er mere konkret og specifik. Hvilket ikke burde blive noget problem. Et problem kan dog være, at en stor del af UVVU’s videnskabelige medlemmer er udskiftet siden dommen – i lighed med IMV’s bestyrelse, der har oplevet en sand forskerflugt i årets løb. Ingen forskere vil sidde i bestyrelsen for et politisk udtænkt miljøinstitut som IMV. De er vant til at lade sagligheden og fagligheden råde – ikke tilfældige politske synspunkter.\nHele sagen er jo desværre politisk betændt, idet IMV er Venstres eget projekt. Enhver kritik af IMV derfor vil blive affejet per automatik. Eneste taber i denne sag bliver miljøet. Hver gang. Alt er tilsyneladende tilladt for den nye regering, hvis blot det kan muliggøre regeringens valgløfte om lavere skatter. Målet helliger midlet, som allerede apostlen Paulus udtrykte det…\nMen 2003 bød også på positive ting – rejser, blandt andet. Ikke så mange som tidligere, men alligevel. Det blev til tre korte smutture til Bornholm, hvor det var laksene, der måtte stå for skud. Det blev ikke til mange – helt præcis 5 styk, hvoraf den største vejede 8,5 kg. Til gengæld blev der en DR TV udsendelse ud af det ene besøg.\nDet var også tilfældet i september, hvor turen gik til Bahamas efter bonefish – igen med Danmarks Radio, som skulle producere en udsendelse om netop bonefish på Bahamas. Fiskeriet gik fint, omend fiskene ikke var så store, som de ellers ofte er i denne del af verden. Men vi fik fine optagelser i kassen, heriblandt nogle flotte undervandssekvenser. Den færdigredigerede udsendelse går – sammen med yderligere tre fiskeudsendelser, som vi lavede i løbet af 2003 – i æteren til april næste år.\nFaste læsere af denne side vil naturligvis blive holdt orienteret om de nøjagtige sendetidspunkter. Udsendelserne vil omhandle 1) Havørreder på højskole (Samsø); 2) Trolling-laks på Bornholm; 3) Skjernå-laksen og endelig 4) Bonefish på Bahamas.\nSommeren bød også på en testtur til Grønland, som altid har haft en stor plads i mit hjerte. Dels fordi det var Grønland, min allerførste større udlandsrejse gik til – i 1974. Og dels fordi jeg i flere år havde svigerfamilie på den store ø i nord og derfor har tilbragt mange måneder deroppe med fiskestang og fotoapparat. Vi fangede ganske vist masser af fjeldørreder igen i år, men ingen større end 2 kg. Dette på grund af det intensive netfiskeri, som er et alvorligt problem for den fisketurisme, Grønland netop har så hårdt brug for.\n2004 står for døren – med masser af nye fisketure og nye oplevelser ude ved vandet. For min del skal 2004 blive et år, hvor jeg fisker langt mere herhjemme, end jeg fik gjort i 2003. Det er mit eget store nytårsforsæt her på tærsklen til årsskiftet, og det er der sikkert mange andre danske lystfiskere, som kan tilslutte sig.\n– Godt nyt fiskeår og tak for det gamle!\nAktuelt 4. kvartal 2021\nAktuelt 3. kvartal 2021\nAktuelt 2. kvartal 2021\nAktuelt 1. kvartal 2021\nAktuelt 4. kvartal 2020\nAktuelt 3. kvartal 2020\nAktuelt 2. kvartal 2020\nAktuelt 1. kvartal 2020\nAktuelt 4. kvartal 2019\nAktuelt 3. kvartal 2019\nAktuelt 2. kvartal 2019\nAktuelt 1. kvartal 2019\nAktuelt 4. kvartal 2018\nAktuelt 3. kvartal 2018\nAktuelt 2. kvartal 2018\nAktuelt 1. kvartal 2018\nAktuelt 4. kvartal 2017\nAktuelt 3. kvartal 2017\nAktuelt 2. kvartal 2017\nAktuelt 1. kvartal 2017\nAktuelt 4. kvartal 2016\nAktuelt 3. kvartal 2016\nAktuelt 2. kvartal 2016\nAktuelt 1. kvartal 2016\nAktuelt 2. halvår 2015\nAktuelt 1. halvår 2015\nAktuelt 2. halvår 2014\nAktuelt 1. halvår 2014\nAktuelt 2. halvår 2013\nAktuelt 1. halvår 2013\nAktuelt 4. kvartal 2012\nAktuelt 3. kvartal 2012\nAktuelt 2. kvartal 2012\nAktuelt 1. kvartal 2012\nAktuelt 4. kvartal 2011\nAktuelt 3. kvartal 2011\nAktuelt 2. kvartal 2011\nAktuelt 1. kvartal 2011\nAktuelt 4. kvartal 2010\nAktuelt 3. kvartal 2010\nAktuelt 2. kvartal 2010\nAktuelt 1. kvartal 2010\nAktuelt 4. kvartal 2009\nAktuelt 3. kvartal 2009\nAktuelt 2. kvartal 2009\nAktuelt 1. kvartal 2009\nAktuelt 4. kvartal 2008\nAktuelt 3. kvartal 2008\nAktuelt 2. kvartal 2008\nAktuelt 1. kvartal 2008\nAktuelt 4. kvartal 2007\nAktuelt 3. kvartal 2007\nAktuelt 2. kvartal 2007\nAktuelt 1. kvartal 2007\nAktuelt 4. kvartal 2006\nAktuelt 3. kvartal 2006\nAktuelt 2. kvartal 2006\nAktuelt 1. kvartal 2006\nAktuelt 4. kvartal 2005\nAktuelt 3. kvartal 2005\nAktuelt 2. kvartal 2005\nAktuelt 1. kvartal 2005\nAktuelt 4. kvartal 2004\nAktuelt 3. kvartal 2004\nAktuelt 2. kvartal 2004\nAktuelt 4. kvartal 2003\nAktuelt 3. kvartal 2003\nAktuelt 2. kvartal 2003\nAktuelt 1. kvartal 2003\nAktuelt 4. kvartal 2002\nAktuelt 3. kvartal 2002\nAktuelt 2. kvartal 2002\nAktuelt 1. kvartal 2002\nAktuelt 4. kvartal 2001\nAktuelt 3. kvartal 2001\nAktuelt 2. kvartal 2001\nAktuelt 1. kvartal 2001\nAktuelt 4. kvartal 2000\nAktuelt 3. kvartal 2000\nAktuelt 2. kvartal 2000\nAktuelt 1. kvartal 2000\nAktuelt 4. kvartal 1999\nAktuelt 3. kvartal 1999\nAktuelt 2. kvartal 1999\nAktuelt 1. kvartal 1999\nAktuelt 4. kvartal 1998\nAktuelt 3. kvartal 1998\nAktuelt 2. kvartal 1998\nAktuelt 1. kvartal 1998


Mirakel - kun 13 døde danske cyklister – Ekstra Bladet\n112 Lige nu Skal du have hash eller coke på din pizza? Ansat solgte stoffer fra arbejdspladsen Spil 20 min. siden Kom i julestemning med det hyggelige spil Secrets of Christmas Kendte 16 min. siden 50-årige Stephanie: Sådan gik jeg fra C-skål til dobbelt J Dansk politik 19 min. siden Politisk flertal vil forbyde børnesex-dukker Intl. kendte 12 min. siden Bling-bling: Nygift Serena Williams afslører absurd stor ring 112 Lige nu Skal du have hash eller coke på din pizza? Ansat solgte stoffer fra arbejdspladsen\nTorsdag d. 2. aug. 2012 - kl. 23:00 0 0\n- Personligt fatter jeg ikke der ikke dør flere på cykel hvert år...Her i Odense hvor jeg bor, der sker det dagligt at jeg ser cyklister der kører over for rødt, i den forkerte retning, på fortove og midt på vejen.\nSådan lyder det fra nationen!-medlem Thomas V., der har skrevet en af de mere end 600 kommentarer, ekstrabladet.dk's sommerserie om cykler vs. bilister, har affødt. Og Thomas er ikke alene med sin undren. Peter N. skriver:\nMirakel at der ikke dør flere\n- Jeg cykler på arbejde hver dag, og for hel... hvor cyklisterne bare kører råddent!! Over for rødt hele tiden, op på fortorvene, i fodgængerfelter osv osv. Det er faktisk lidt af et mirakel, at der ikke ryger flere cyklister om året, skriver Peter, og fra Morten S. kommer denne kommentar:\n- De kører smaskråddent. Maser sig ind foran ved lyskryds så de laver ridser i bilen, kører alt for stærkt på nedkørsler, kører over for rødt, viser sjældent af, holder ikke øje med øvrig trafik (hvilket betyder mange højresvingsulykker hvor cyklisten selv er mere eller mindre skyld i det fordi de tror de er usårlige).\n- De opfører sig generelt som idioter i trafikken fordi de er de 'svage' og de mener de har forkørselsret til ALT og du som bilist bare skal holde tilbage HVER gang, osse selv om det er deres egen skyld.\n13 cyklister er døde i år i trafikulykker.\nEr 13 døde cyklister et lavt tal?\nPå sikkertrafik.dk kan man få et overblik over alle dødsulykker i trafikken fordelt pr. år og på alder og transportmiddel, og her kan man se, at der til dato i år er sket 13 ulykker med dødelig udgang for en cyklist, sidste år var tallet 30 og i 2010 døde 26 cyklister i trafikken.\nMen hvad mener du? Og har du en ide til, hvordan man kan få cyklister til at overholde færdselsloven?\nThomas H. mener, at cyklister burde tage kørekort ligesom andre trafikanter.\n- Hvis man færdes i trafikken, er man vel trafikant, men modsat bilister som skal bruge 10-15.000 på et kørekort og kører hver dag med fare for at miste kortet igen, hvis de træder ved siden af, kan tohjulede trafikanter vælte rundt uden at ane noget om nogle som helst regler. Underlig regel!\nOg Jens Peder A. fortæller denne beretning, om hvad køreundervisningen betød for et cykelbud:\n- Kendte engang en ung veltrænet gut, der tjente sine penge på at være "grønt cykelbud" i Københavvn. Afregningen foregår efter samme princip som taxaerne og 4x34. Altså en form for taxameter-kørsel. Jo flere ture han nåede på en dag - jo højere indtjening.\n- Så begyndte han at tage kørekort på et tidspunkt. Det skræmte ham i så stort omfang at se cyklisternes adfærd fra føresædet på en bil at han mere eller mindre bevidst ændrede sin cykeladfærd. Konsekvensen var at han "mistede" 1-2 ture pr. dag som cykelbud, hvilket betød at han mistede så meget indtjening at det ikke længere kunne betale sig for ham at være bud.\n- Han var - efter eget udsagn - rystet over den måde han havde haft for vane at færdes i trafikken som cyklist på.\n53.75% Ja 46.25% Nej


Unisecure er en proaktiv sikkerhedsekspert der tager netop din sikkerhed seriøs\nUnisecure er et danskejet firma placeret i Nordsjælland, som betjener sine kunder både direkte og gennem et voksende netværk af montører, distributører og forhandlere.\nSe vores kerneprodukter Vores formål og arbejdsgang\nUnisecures mål er, at indbrud slet ikke finder sted\nMen hvad så hvis uheldet alligevel er ude? Ja, så hjælper Unisecure også med det.\nVi ønsker at skræmme tyvene væk. Til det er det vigtigt at tænke anderledes og forebygge hvor vi kan. Unisecure gør det svært for tyven både at begå indbruddet, men gør det også svært for dem ikke at blive opdaget.\nUnisecures produkter efterlader spor som gør at tyvene kan spores og gør det svært for tyven at videresælge tyvekosterne. Dét ved tyven og de holder sig derfor væk.\nVi kender tyven. Vi i Unisecure har brugt adskillige timer på at snakke med tidligere kriminelle, for at vide hvordan de tænker og agerer ved et indbrud. Dette giver os en særlig ekspertise og kendskab til indbrud, og ved at forebyggelse af indbrud er mere end en lås på døren, alarmsystem eller et videokamera på væggen. Dette gør også at vi hele tiden er et skridt foran og er aktive indenfor hvad der rør sig på markedet, så vi netop kan sikre den danske befolkning bedst muligt.\nVi samarbejder med forsikringsselskaberne\nUnisecure samarbejder med størstedelen af de danske forsikringsselskaber omkring forebyggelse af kriminelle handlinger.\nDet betyder at du som kunde, i et af vores samarbejdsselskaber kan opnå rabat ved køb af et sikrings produkt hos os.


Vi har lige været en tur i Rønne, og på hele vejen kunne vi se skoven af valgplakater i anledning af det forestående kommunevalg. I den anledning kommer jeg til at tænke på en meget farverig, nu afdød, politiker fra … Læs resten →\nEn morderisk sag\nUdgivet den 30. oktober 2017 af Erik Krog\nSagen mod ubåds fører, Peter Madsen, også kendt som “Raketmadsen”, tog en ny drejning i dag, da Madsen forklarede, at den dræbte svenske journalist, Kim Wall, døde af en kulilteforgiftning nede i ubåden – mens Peter Madsen befandt sig på … Læs resten →\nDen spanske selvstyrestat, Catalonien, har et brændende ønske om, at blive et selvstændigt land – hvilket betyder en total løsrivelse fra Spanien. Men, det er ikke bare noget, man lige gør. Dog er jeg ret sikker på, at da Cataloniens … Læs resten →\nEt større angreb på bloggen\nI denne tid oplever jeg et sandt angreb på min blog fra bl.a. russisk side, men også Japan har meldt sin ankomst. De forsøger med al sin magt, at få en eller anden kommentar godkendt, for derefter at få adgang … Læs resten →\nAftentur på Tejn Havn\nUdgivet den 28. oktober 2017 af Erik Krog\nStormen “Ingolf” nærmer sig Bornholm fra Nord, hvilket kan betyde højere vandstand i Kattegat, Øresund og i Østersøen. Vandet bliver presset af stormen fra Nord, og da Østersøen ender blindt, vil vandet helt naturligt stige. Regn Når vi så kan … Læs resten →\nUdgivet den 26. oktober 2017 af Erik Krog\nVi hører hele tiden om velfærd i vort samfund – at nu bliver der skåret ned på det og det i vor velfærd – også vor folkepension er i skudlinjen, når sigtet bliver drejet ind på beskæringen af vort velfærdsystem! … Læs resten →\nDet sidste, der er kommet for dagen, vedrørende Københavns borgmester for Beskæftigelses- og Integrationsforvaltningen, Anna Mee Allerslev (R), er, at BT har afsløret, at den radikale borgmester personligt er gået ind i en sag, for, at fremme en byggesag til fordel … Læs resten →\nSverige og deres “politiske korrekthed”\nUdgivet den 24. oktober 2017 af Erik Krog\nDanmark har fået en del hug fra svensk side, vedrørende vor “lille” andel af de mange flygtninge, der strømmer op til vore breddegrader. Svenskerne mener nemlig, at vi tager alt for lidt i den henseende. Det er den officielle svenske … Læs resten →\nUdgivet den 23. oktober 2017 af Erik Krog\nDenne gang har naturfotografen, Joel Andersen, kastet sig over den flotte røde fluesvamp, og i sådan en grad, at det er en lang fortælling i billeder. Giftig Mange svampe er spiselige, og hertil hører den røde fluesvamp bestemt ikke til, … Læs resten →\nDet er efterhånden en kendt sag, at jeg ikke kan fordrage betegnelsen “førder”, der egentlig bare er det bornholmske ord for “tilflytter” – for ovre på den anden side af vandet, bruger vi ikke den slags ord om bornholmere, lollændere, … Læs resten →\nTotal views : 4451122


Cosmos Co Argan Afte...\nCosmos Co Argan Aftersun er med til at holde den solbrune kulør, og så er den med 100% naturlige ingredienser. Den øger hudens fugtighed, hvilket giver en strålende hud. Den virker revitaliserende og har en udglattende virkning på tør hud. Den er på spray, hvilket gør, at den er utroligt nem at påføre. Den har en lindrede virkning på solbrændt hud. Olien bør bruges efter bad, hvor solcremen er vasket af, og huden er klar til fugt. Hold den lækre sommerkulør i længere tid med Cosmos Co Argan Aftersun.\nHolder på den brune sommerkulør


SIF tester ung forsvarsspiller | Midtjyllands Avis\nSIF tester ung forsvarsspiller\nDen 20-årige nigerianer Frankline Okoye viser sig frem i Silkeborg IF i denne uge\n14. november 2019, 11.39\nSIF-træner Kent Nielsen ser i denne uge nærmere på en prøvespiller fra Nigeria. Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix\nFODBOLD Der var torsdag formiddag et nyt ansigt forbi Silkeborg IFs træning på Jysk Park.\nDen 20-årige nigerianske forsvarsspiller Frankline Okoye fra estiske JK Tammeka var på besøg for at vise sig frem, og planen er også, at han skal have spilletid i fredagens testkamp mod Viborg FF, inden han rejser videre.\nSportschef Jesper Stüker fortæller, at prøvetræningen er kommet i stand, fordi SIF endnu ikke har overblik over bemandingen i forsvaret, hvor Dennis Flinta har udløb, Simon Jakobsen er ude i kulde, og Milan Massop har været skadet, siden han kom til klubben.\n- Vi er lidt uafklarede i forhold til vinter. Det afhænger blandt andet af, hvordan det kommer til at gå med Milan. Nu var der en nem mulighed for, at han kunne komme forbi og træne med, og så kan vi vurdere ham, siger Jesper Stüker.\nFrankline Okoyes kontrakt med JK Tammeka udløber til nytår. Han har i denne sæson spillet 27 kampe og scoret tre mål for sit klubhold, der blev nummer fem i den estiske liga. På anbefaling af en agent er han nu havnet i SIF på et kort ophold.\n- Han er fysisk stopper, som har noget fart og er også er målfarlig. Men det er sindssygt svært at vurdere på den estiske liga. Det er altid bedst at se ham i vores eget miljø, og så må vi se, om det er en spiller, vi skal følge op på på et andet tidspunkt, siger Jesper Stüker.\nBestyrelsesformand: Her fejlede SIF\nSIF blev hans levevej: Klubmanden nyder livet i skyggen\nPolitiet afslutter sag om død kvinde


Hylder Eriksen: 'En stor plads i mit hjerte' – Ekstra Bladet\n6. jul. 2021 kl. 22:45\nHylder Eriksen: 'En stor plads i mit hjerte'\nDet engelske landshold hylder Christian Eriksen med særlig trøje inden onsdagens semifinale\nLigesom i resten af verden er englænderne blevet ramt af den skæbne, der overgik Christian Eriksen i Danmarks premierekamp ved EM mod Finland.\nDerfor vil England stå for en særlig markering af den danske stjerne, der i årevis splittede Premier League-forsvarene ad, inden onsdagens semfinale, hvor en særlig trøje vil blive overrakt til det danske hold.\nEn gestus, der især betyder noget for Harry Kane, der nød godt af Eriksens evner, mens danskeren spillede i Tottenham.\n- Jeg skrev til ham, da det skete, og han skrev tilbage et par dage senere. Jeg vil ikke bombardere ham, men han har en stor plads i mit hjerte. Min kone og hans kone er gode venner, så de har talt sammen, fortæller den engelske anfører, der dog ikke er i tvivl om, hvem Eriksen hepper på onsdag aften.\n- Jeg er gode venner med Christian. Han er en stor del af deres succes i årenes løb. Det var en forfærdelig ting, der skete for ham, og det vigtigste er, at han har det godt og er i bedring. Jeg er sikker på, at han hepper mere på Danmark end på mig, konstaterer angriberen.\nHan håber på, at de kan se hinanden, når Christian Eriksen er inviteret til EM-finalen på Wembley.\nMen inden da skal England helst have hentet det første trofæ siden 1966.\n- Jeg glæder mig til at møde ham igen. Forhåbentlig går det godt for England, og jeg kan hilse på ham på søndag efter en god dag.\nEnglands landstræner, Gareth Southgate, ser frem til at hædre Christian Eriksen, selvom det sker på en uhyggelig baggrund.\n- Vi så det, da det skete. Alle var bevægede og bekymrede over det, de så. Så det er fantastisk at høre, at han har det godt. Det faktum, at han var sådan en imponerende spiller i Premier League betød, at vi ville gøre noget særligt, siger han.\nHarry Kane kommer i kampen til at stå overfor Kasper Schmeichel, der er den målmand, han oftest har scoret mod i Premier League.\nDet får dog ikke nogen direkte betydning, siger stjerneangriberen, der har tænkt sig at sparke den i kassen ligegyldigt, hvem der forsøger at stå i vejen.\n- Uanset hvem, der står på mål og hvem, jeg spiller mod, så tror jeg på mig selv. Nogle gange har man bare hold eller tidspunkter, hvor man scorer mere mod forskellige hold eller personer.\n- Forhåbentlig kan jeg fortsætte det og score nogle flere, men det vigtigste er, at vi går videre, lyder det selvsikkert fra Englands største måltrussel.


Lejlighed C, 6-8 pers.\nDestination Vælg destination Beitostølen Espedalen Fefor Gaustablikk Geilo Gomobu Gålå Hafjell Hemsedal - Alpin Apartment Høvringen Kvitfjell Nordseter Sälen Lindvallen / Högfjället Sälen / Tandådalen Sälen / Hundfjället Sjusjøen Skeikampen Trysil Voss Bavallen Voss Myrkdalen\nPist: 450 m\nLangrend: 400 m\nAlpin Apartments C, lejlighed 6-8 pers.\nLejligheder i rustik stil. Gåafstand til Hemsedal Skisenter, børneområdet, supermarked, langrend, skiudlejning og sportsbutik. Her bor du også tæt på Hemsedal Fjellandsby med restauranter, afterski, natklub og sportsbar med bowling. Lejlighederne er populære til familier med ophold søn-fre. I weekender er der livlig ungdom omkring Velkomstcenteret.\nLejlighederne har åben stue med sovesofa, kombineret med køkken. Stueetage: 2 soverum, 1 bad og toilet. 1 sal: 1 soverum og 1 bad og toilet. Hems med madras.