10 planter med helbredende kræfter\nHudproblemer, fordøjelsesproblemer, hovedpine, hårtab… Planterne kan hjælpe os på mange områder, men de kan selvfølgelig ikke erstatte et lægeligt råd. Planterne kan også hjælpe os i forhold til fx hjertesorger og fertilitet. I denne artikel fortæller vi dig mere om 10 planter med helbredende og mytiske kræfter.\n👓 Læs også: 👓\n5 tricks til at finde kærligheden\n10 planter med helbredende og mytiske kræfter\nBelladonna – den smukke dødelige\nDenne smukke plante med violette blomster og sorte bær er faktisk en ekstrem giftig og endda dødelig plante. Dog kan den, hvis den bruges rigtigt i homøopatisk medicin, være fortræffelig mod forhøjet blodtryk og søvnløshed.\nDenne plante fik sit navn fra den romerske krigsgudinde, Bellone, og den blev tidligere brugt i små doser til at fremkalde syner om fremtiden og til at bede guderne om hjælp. Igen, denne plante er ekstrem giftig, og selv 3-4 bær kan være dødelige.\nHvede – din allierede mod fertilitetsproblemer\nHvede er blevet brug i madlavningen gennem årtusinder. Selv før vi vidste hvordan man bagte brød, kendte vores forfædre til hvedens fordele. Faktisk er hvede særdeles rig på fosfor, magnesium og calcium.\nDenne plante er også symbol på fertilitet, som vi kan være på os, for at fordre undfangelsen af et barn.\nKanel – Sensualitet og medgang\nDette krydderi der ofte bruges i madlavningen, besidder mange evner. Opstrammende, bakteriedræbende og stimulerende middel, der også kan bruges mod vorter, til at genfinde formen eller til en sensuelt stimulerende massage.\nPlacerer du kanel i hjemmet, fx i form af røgelse eller andre duftgenstande, vil det tiltrække gode energier og give medgang.\nGræskar – vores bedste hjælpemiddel til graviditet\nGræskaret og dets kerner er meget mere end en velsmagende madvare, da det også har flere gavnlige virkninger i forhold til vores sundhed. Det virker mod hjertesygdomme, søvnløshed, diabetes, forstoppelse, blærebetændelse… Denne plante er dog også spækket med andre symboler: De dødes opstandelse (Halloween), evigt liv og frugtbarhed. Faktisk minder formen på et græskar om formen på en gravid mave og frøene siges at kunne gøre en kvinde meget mere fertil.\nFingerbøl – beskyttende evner\nSelv en lille dosis af denne plante er dødelig, men som så mange andre ting, så har den mange gavnlige effekter, hvis den bruges rigtigt. Bl.a. er dens helbredende effekt på hjertet anerkendt.\nUdover sine helbredende effekter, er fingerbøl planten også kendt for sine beskyttende evner. For at beskytte dit hjem, skal du således bare lade den vokse i din have.\nMistelten – Druidernes plante\nMisteltenen var de keltiske og galliske druiders foretrukne plante. Sin evne til at forblive grøn, selvom vinteren er et symbol på regeneration, vitalitet og evig styrke. Vore forfædre brugte denne plante mod forhøjet blodtryk, epilepsi, infertilitet, nervøse tilstande, astma og hovedpine. Traditionel naturmedicin har primært bevaret brugen af planten til behandling af forhøjet blodtryk.\nBærer du denne plante i en talisman/amulet har den evner som et afrodisiakum, og den kan også sikre undfangelse og beskytte børn mod mareridt.\nLavendel – for at få kærligheden tilbage\nUdover sin dejlige duft, har lavendel masser af gode naturlige egenskaber, specielt mod hudproblemer (akne, psoriasis, eksem osv.), men også mod små ar. En massage i tindingerne med en lavendelolie skulle eftersigende være beroligende og have en evne til at opløse nervøse spændinger, hovedpine og migræne. Lavendel skulle også hjælpe på depressive tilstande.\nLavendel er kærlighedens plante, og du kan også gøre brug af et duftlys med lavendel, til at opnå sentimental tilfredsstillelse og tiltrække ro i hjemmet.\nI køkkenet bruges birkes til at favorisere fordøjelsen og søvnen. Ved afkogning kan birkes bruges mod søvnløshed, mens de ved brug på huden hjælper mod sår, forbrændinger og kløe.\nBåde hvis du spiser dem eller bare bære dem på dig, kan birkes højne din fertilitet og tiltrække lykken. En gammel romersk tro, fortæller endda, at hvis du vil kende svaret på et spørgsmål, kan du skrive dette med blåt på et blåt papir, stikke dette ind i hjertet af en Valmue, og så vil svaret komme til dig i en drøm.\nTimian – din ven i sundheden\nVores forfædre kendte allrede til timians bakteriedræbende effekt, og sin evne til at blødgøre luftvejenes slimhinder. I dag bruges timian stadig til at jage forkølelser på vejen, men også til at lindre astma, jage sorte tanker på vejen, at live kroppen op eller at lindre gigt.\nPå gammelt græs betyder Timian ”et offer vi bruger ved at brænde, parfumere eller smage til”. Legenden siger, at hvis man brænder timian på kul, så garanterer man godt helbred til alle beboere i et hus.\nJernurt – planten fra Venus\nDen jernurt vi bruger i the er ofte citron-jernurt. Denne har ry for at hjælpe med at fordøje eller at sove, men også for sin evne til at dæmpe kramper eller spasmer.\nJernurt kaldes også for ’Venus planen’ og er meget brugt i Grækenland, fx i vin for sin evne som afrodisiakum. Denne kærlighedsplante bliver også brugt til at beholde en person tæt på dig eller at tiltrække en person du gerne vil have tæt på dig.


Acontoskatter for selskaber - hvornår, hvordan og hvorfor?\nAcontoskatter for selskaber - ordinære og frivillige\nØkonomi | 27.02.2020\nAcontoskat er en forudbetaling. Det er et skønnet beløb baseret på et selskabs faktiske skat for tidligere indkomstår. To gange årligt indbetales den tvungen ordinære acontoskat. Såfremt selskabet vurderer, at den ikke er tilstrækkelig, kan man vælge at supplere med frivillig acontoskat én gang årligt.\nI løbet af året ligger der tre frister for indbetaling af acontoskat for selskaber. De to af dem er den tvungen ordinære acontoskat, der beregnes af SKAT, og så er der den frivillige acontoskat, I som selskab selv bestemmer over:\n1. rate, ordinær acontoskat: frist 20. marts i indeværende regnskabsår\n2. rate, ordinær acontoskat: frist 20. november i indeværende regnskabsår\n3. rate, frivillig acontoskat: frist 1. februar i næste regnskabsår\nDer kan også indbetales frivillig acontoskat oveni den ordinære acontoskat i marts og november. Det kommer jeg nærmere ind på nedenfor.\nDen ordinære acontoskat\nI 2021 udgør den ordinære acontoskat et beløb, der svarer til halvdelen af gennemsnittet af jeres selskabs faktiske skat for indkomstårene 2018, 2019 og 2020. Det vil sige 11% af selskabets gennemsnitlige indkomst i disse år, hvor 50% skal betales i marts og 50% i november.\nHvis I som selskab forventer en lav indkomst i 2021 kan I via TastSelv Erhverv anmode SKAT om en nedsættelse af raterne. Denne mulighed står åben helt frem til udløbet af betalingsfristen for 1. og 2. rate i hhv. marts og november.\nHvis jeres selskab indgår i en sambeskatning, betales den samlede acontoskat af administrationsselskabet.\nHvis I vurderer, at de ordinære acontoskatter ikke er tilstrækkelige til at dække den faktiske skat for indkomståret, kan I vælge at supplere den ordinære acontoskat med frivillige indbetalinger. I kan frit vælge, om I vil betale frivillig acontoskat i både marts og november eller kun i én af disse måneder.\nDerudover kan I vælge den såkaldte 3. frivillige indbetaling, som først skal betales senest den 1. februar i det følgende år. Med denne sene frist, er der mulighed for, at I som selskab har et præcist billede af overskuddet i indeværende år og dermed ved, hvad den samlede skattebetaling for indkomståret bliver. Denne beregning kan være vanskelig at lave allerede i november, hvorfor det for mange virksomheder er en fordel med den 3. rate, som først ligger en måned efter regnskabsårets afslutning.\nEn frivillig indbetaling skal oprettes via TastSelv Erhverv, inden I som selskab overfører pengene – ellers sender SKAT pengene retur.\nTillæg ved betaling af frivillig acontoskat\nHvis I vælger at indbetale frivillig acontoskat, skal I være opmærksomme på, at en frivillig indbetaling i marts godskrives et tillæg, hvorimod der skal betales et tillæg af såvel en frivillig indbetaling i november som i februar. For indkomståret 2020 ser tillæggene således ud:\nIndbetaling i februar: 0,9 %\nDet vil sige, at hvis jeres selskab foretager en indbetaling på 100.000 kr. senest 1. februar 2021, vil der blive beregnet et rentetillæg på 900 kr. Hvis den forventede restskat udgør 100.000 kr., skal I altså indbetale 100.900 kr.\nDet er dog et langt mindre rentetillæg, end I vil skulle betale i restskattetillæg i november. For indkomståret 2020 udgør restskattetillægget 4,7 % og er desuden ikke-fradragsberettiget. Hvis I indbetaler senest 1. februar 2021, sparer I altså 3,8 % (4,7-0,9) af jeres skattebetaling for indkomståret 2020.\nDet er min vurdering, at hvis jeres selskab har den nødvendige overskudslikviditet, så kan det absolut overvejes at indbetale restskatten som acontorate i februar og ”slippe” med 0,9% i restskattetillæg. På den måde undgår I at skulle betale højere og ikke-fradragsberettigede renter.


Hækkerup: Vækst og natur er ikke hinandens modsætninger - Altinget: Miljø\n14. juni 2017 kl 01:00\nDEBAT: Regeringen har skabt ordentlige rammevilkår for fødevareerhvervet uden at gå på kompromis med natur og miljø, skriver direktør i Landbrug & Fødevarer, Karen Hækkerup.\nFødevareklyngen er langt bedre stillet end for blot to år siden, skriver direktør i Landbrug & Fødevarer, Karen Hækkerup. Foto: PR 2017\nAnna Christa Ege\nAdm. direktør, Landbrug & Fødevarer\nFrem mod sidste folketingsvalg gjorde Landbrug & Fødevarer det klart, at bedre rammevilkår er en forudsætning for, at fødevareklyngen kan være med til at skabe endnu mere vækst og udvikling i hele landet.\nVi stod på det tidspunkt i en situation, hvor reguleringen af fødevareerhvervet forringede vores konkurrenceevne, og dermed var en decideret bremse for at udnytte det potentiale, som var - og fortsat er - til rådighed.\nReguleringen havde nået et niveau, hvor proteinindholdet i det korn, vi kunne dyrke på marken, var af så dårlig kvalitet, at de i udlandet frabad sig de danske kornprodukter.\nDerfor var glæden også stor, da de borgerlige partier gjorde det klart, at endte de med magten, som de havde agt, ville en 16-punktsplan blive gennemført.\nEn plan, som skulle sikre en mere moderne og intelligent regulering, der på en og samme tid kunne sikre, at potentialet i fødevareklyngen kunne indfries uden at gå på kompromis med natur og miljø.\nVækst og hensyn til natur og miljø kan sagtens gå hånd i hånd. Det har vi i al beskedenhed bevist gennem flere årtier, hvor udledningerne er reduceret samtidig med, at vi har produceret mere.\nKaren Hækkerup , Adm. direktør, Landbrug & Fødevarer\nHer to år efter er vi glade for at konstatere, at regeringen har leveret. Planen er realiseret, og selvom vi altid kunne ønske os mere, så er vi ret godt tilfredse med resultatet.\nMiljø og natur i fokus\nDesuden kan vi nu sige, at de, der talte om, at en borgerlig regering ville være ensbetydende med, at det ville være slut med al anstændighed og omsorg for natur og miljø, har taget fejl.\nVi er ikke gået fra et utopisk miljømæssigt himmerige til naturens død. Vi har endnu ikke været nødsaget til at udskifte rindende klart postevand fra hanen med flaskevand fra supermarkedet. Og vi har heller ikke set dyrelivet flygte over landets grænser.\nSå når Ella Maria Bisschop-Larsen (DN) i torsdagens indlæg i Altinget skriver, at der har været tale om ”et sandt stormløb mod hele det grønne område,” så bygger det på en falsk præmis om, at vækst og natur er hinandens modsætninger.\nVækst og hensyn til natur og miljø kan sagtens gå hånd i hånd. Det har vi i al beskedenhed bevist gennem flere årtier, hvor udledningerne er reduceret, samtidig med at vi har produceret mere.\nSenest har vi set, at landbruget selvfølgelig har taget ansvar og leveret på de frivillige indsatskrav for efterafgrøder, der fulgte med i forbindelse med, at vi fik lov til at gøde mere. Og de, som havde travlt med at sige, at vi ikke ville levere – ja, dem har vi ikke hørt så meget til i den offentlige debat, nu hvor det viste sig, at vi tog ansvar. Det er ærgerligt – men de kan jo nå det endnu.\nJeg vil gerne kvittere for, at regeringen har leveret det, de lovede. Og jeg vil gerne kvittere for, at statsministeren lagde Miljø- og Fødevareministerierne sammen. Det giver rigtig god mening at koble områderne sammen, fordi disse to områder skal netop samarbejde.\nVi har som land brug for et dygtigt ministerium, der på en og samme tid kan sørge for ordentlige rammevilkår til et erhverv, der står for en fjerdedel af dansk eksport, samtidig med at der tages hensyn til den natur og det drikkevand, som hver eneste af os sætter pris på.\nFødevareklyngen er i dag et langt bedre sted end for to år siden. Vi er ikke i mål, og der er stadig ting at tage fat i, hvis det fulde potentiale skal realiseres, men vi er på vej i den rigtige retning – både med erhvervet og med den danske natur. For som sagt, så kan tingene sagtens gå hånd i hånd.\nFormand, Den Sociale Investeringsfond, bestyrelsesmedlem, Danish Agro\nTo år med Løkke


Mellem lighed og ledelse - PDF\nDownload "Mellem lighed og ledelse"\n1 Teamsamarbejdet bliver nemt til en masse møder, hvor der snakkes og snakkes og træffes en masse ikke-beslutninger. Men sådan behøver det ikke være, siger Thomas R. S. Albrechtsen, der har undersøgt ts opstartsvanskeligheder. Mellem lighed og ledelse problemer og potentialer i t Af Bjarke Skærlund Risager Gruppen af teamledere på et handelsgymnasium holder møde. Inden har de hver især holdt møde med deres respektive team, og senere skal de mødes med skolens ledelse. Efter at have overstået et par praktiske punkter på dagsordenen giver de luft for deres frustrationer omkring rollen som teamledere. Én føler sig illoyal over for sine kolleger og synes i det hele taget, at samarbejdet i hans team er mere destruktivt end konstruktivt. En anden beklager, at medlemmerne af hendes team ikke forbereder sig og læser de dokumenter, hun sender rundt inden deres møder. Hun synes, hun trækker hele læsset, uden at nogen bemærker det. En tredje afslutter mødet med spørgsmålet hvad gør vi nu? Spørgsmålet får lov at stå ubesvaret hen. Det er Thomas R.S. Albrechtsen, der gengiver situationen. Han er postdoc ved Center for Naturvidenskabernes og Matematikkens Didaktik på Syddansk Universitet Illustration: majbrit linnebjerg 22\n3 På et af de her teammøder var det for eksempel kun under punktet planlægningsdag, at teamkoordinatorerne traf noget, der mindede om beslutninger. Det handlede blandt andet om, at der skulle bestilles mad. og har undersøgt, hvordan t og teamledelsen har fungeret i praksis, efter at det blev indført med gymnasiereformen i Ifølge ham er det manglende svar på afslutningsspørgsmålet karakteristisk for den afmagt, teamledere kan føle i forbindelse med deres arbejde. Problemet er, at det på mange gymnasier ofte er uklart, hvad man vil med t, hvad de enkelte teams kan beslutte og ikke mindst, hvilken rolle teamlederen skal spille. Ideen er god nok, men Thomas R.S. Albrechtsen er ellers grundlæggende positiv over for og de argumenter, der lå bag indførelsen. Det skulle forbedre lærerprofessionalismen og øge kvaliteten af undervisningen ved at sætte større fokus på samspil mellem de forskellige fag og skabe større sammenhæng i gymnasieuddannelserne. Megen forskning viser da også, at det kan være konsekvensen af et velfungerende, Han understreger samtidig, at indførelsen af lærerteams ikke i sig selv er nogen garanti for succes. Det er ikke gjort med en beslutning om, at nu arbejder vi i lærerteams, for det handler selvfølgelig om, hvordan man samarbejder. Og på det punkt har hans forskning påpeget nogle knaster, som betyder, at t på landets gymnasier har været præget af opstartsvanskeligheder. Kollegial lighedstænkning Thomas R.S. Albrechtsen peger blandt andet på kulturen blandt gymnasielærere som en af årsagerne til, at t kan være svært at få til at køre på skinner. Kulturen er præget af en kollegial lighedstænkning. Man ønsker ikke et hierarki kollegerne imellem. Mange lærere har en modvilje mod at lede og blive ledet af kolleger. De vil være i øjenhøjde med hinanden, som en af lærerne i mine undersøgelser udtrykker det. Af samme grund vælger mange gymnasier også at bruge betegnelsen teamkoordinator frem for teamleder, fortæller Thomas R.S. Albrechtsen. Det er meget symptomatisk, man forsøger ligesom at skjule det her element af ledelse, men lighedstænkningen skaber en uklarhed omkring teamkoordinatorens rolle i t. Thomas R.S. Albrechtsen henviser som eksempel til teamkoordinatorer, der oplever manglende engagement fra de øvrige teammedlemmer og gerne vil have kollegerne mere på banen og være med til at trække læsset. En af de teamkoordinatorer, jeg interviewede, efterlyste beføjelser til i den slags situationer at kunne stille krav og hvis nødvendigt tvinge de lærere, der tøver i samarbejdet, ind i de rette baner. Men samtidig vil teamkoordinatorerne også gerne forblive accepterede medlemmer af lærergruppen, forklarer Thomas R. S. Albrechtsen. Man skal jo også være sammen med folk dagen efter, som den samme teamkoordinator udtrykte det. Det er den balancegang mellem kollegial lighed og ledelse, som mange teamledere har svært ved at finde sig til rette med, fortæller Thomas R.S. Albrechtsen. Manglende beslutningskompetencer Et andet problem, som Thomas R.S. Albrechtsen er stødt på i sine observationer, handler om sammenhængen mellem indholdet af t og teamenes beslutningskompetencer. Han fortæller, hvordan teammøders dagsorden ofte domineres af administrative spørgsmål, selvom de enkelte team og teamledere sjældent har egentlige beslutningskompetencer, når det kommer til den slags spørgsmål. Det resulterer nemt i lange møder, hvor der diskuteres frem og tilbage om ting, som enten allerede er blevet besluttet af ledelsen, eller som teamlederne alligevel bliver nødt til at sende videre til ledelsen, for at de kan træffe den endelige beslutning. Der 24\n4 bruges meget tid og energi på ikke-beslutninger, Han kommer med et eksempel fra et teammøde, hvor en teamkoordinator skulle viderebringe en beslutning om arbejdsopgaver fra ledelsen. Det udløste en stor diskussion i teamet om, hvad man får timer for. Spørgsmålet er selvfølgelig relevant, men man må også spørge, om et teammøde er det rette forum for den slags diskussioner. Resultatet blev da også, at der ikke kom noget ud af diskussionen, og teammedlemmerne gik nedtrykte fra mødet, fortæller Thomas R.S. Albrechtsen. Han har mange andre eksempler på ts ikke-beslutninger. Han fortæller, hvordan nogle teams for eksempel havde fundet ud af, at man gerne ville give en udtalelse i et fag i stedet for en karakter. Andre teams havde et ønske om, at man ikke sendte gymnasieklasserne det samme sted hen på studierejse. I mange af den slags tilfælde bliver teamkoordinatorerne nødt til at gå videre med ønskerne til ledelsen. De kan ikke selv træffe beslutninger om det. Husk at bestille mad Så selvom man har indført teamorganisering på gymnasierne, er det stadig den centrale ledelse, der træffer de store beslutninger. Og ifølge uddannelsesbekendtgørelserne er det da også ledelsen, der sætter rammerne for t, forklarer Thomas R.S. Albrechtsen. Problemet er, at det ofte er meget få beslutningskompetencer, skoleledelsen har overdraget teamene. Især når det kommer til administrative spørgsmål. Derfor omhandler det ofte lavpraktiske forhold, når de enkelte teams og teamkoordinatorer endelig træffer beslutninger. På et af de her teammøder var det for eksempel kun under punktet planlægningsdag, at teamkoordinatorerne traf noget, der mindede om beslutninger. Det handlede blandt andet om, at der skulle bestilles mad, Det velfungerende : tager udgangspunkt i fælles formulerede mål og visioner bakkes op af gymnasiets ledelse giver teammedlemmerne medejerskab i beslutningsprocessen har en reel teamleder og ikke bare en budbringer. Og så kan man måske også godt forstå, hvorfor der er nogle teammedlemmer, der i en travl hverdag ikke prioriterer forberedelserne til teammøderne allerhøjest. Budbringer-ledelse Mens lærerteamene på den måde nemt bliver kørt ud på et sidespor i den administrative beslutningsproces, bliver teamlederen et kommunikationsled mellem skoleledelsen og de øvrige teammedlemmer. Teamlederen reduceres til det, jeg kalder en budbringer. Budbringeren kommunikerer til ledelsen, hvad der tales om på teammøderne, og bringer besked tilbage til teamet om, hvad ledelsen har besluttet, Det har en paradoksal konsekvens: Det, der var tænkt som et decentraliserende initiativ, bliver med denne budbringer-ledelse til et kommunikationsværktøj for ledelsen, og derved recentraliseres styringen af gymnasiet, forklarer Thomas R.S. Albrechtsen. For både teamkoordinatorerne og teammedlemmerne kan budbringer-ledelsen fremmedgøre dem over for t. Når teamkoordinatorerne opfattes som budbringere af ledelsens beslutninger, anerkendes de ikke altid af deres kolleger for det store arbejde, de rent faktisk gør. Og de føler måske heller ikke selv, at de er 25\n5 Teamlederen kunne i stedet se sig selv som pædagogisk dirigent, der skal få teammedlemmerne til at spille sammen med til at sætte deres præg på noget, siger Thomas R.S. Albrechtsen. Generelt er det et problem for teammedlemmerne, hvis de ikke føler medejerskab i beslutningsprocessen. Og det føler de ikke, hvis de bare må lytte til teamkoordinatorens beretning om, hvad gymnasiets ledelse har besluttet. Hvad vil I med jeres team? Trods problemerne, mener Thomas R. S. Albrechtsen stadig, at teamorganiseringen er den rigtige vej at gå. Og så kan man jo passende stille ham de frustrerede teamkoordinatorers spørgsmål fra indledningen: Hvad gør vi så nu? Hvad skal der til, hvis lærerteamenes potentialer skal realiseres? For det første må man i fællesskab på det enkelte gymnasium finde ud af hvilken type lærerteam, man ønsker sig: Skal det være et praktisk eller pædagogisk samarbejde eller noget helt tredje? At have de rigtige forventninger til samarbejdet er en forudsætning for, at alle involverede parter får noget ud af det og føler medejerskab, Læs mere: På gymnasieforskning.dk findes blandt andet følgende artikler om teamledelse: Albrechtsen, Thomas R. S., Kan man lede uden at være leder?: Teamkoordinatorer som budbringere af beslutninger i det nye gymnasium fra bogen Der styres for vildt - Om paradokser i styring af pædagogik (Aarhus, Klim, 2012) Bøje, Jakob Ditlev, Mellem kreativitet og instrumentalisering: Om professionalisering og handlestrategier i undervisningen, Gymnasiepædagogik, nr. 66, s Danmarks Evalueringsinstitut, Teamorganisering: En evaluering af teamorganisering og på de treårige gymnasiale uddannelser, evalueringsrapport (2012) Pedersen, Dorthe og Maria Ryberg, Faglig planlægning, organisering og ledelse efter gymnasiereformen (Undervisningsministeriet, 2008) Og så er det vigtigt, at der er ledelsesmæssig opbakning omkring de mål og visioner, man sætter for t. Herunder at teamene gives de nødvendige beslutningskompetencer. Fra budbringer til dirigent Thomas R.S. Albrechtsens eget bud på et velfungerende har det pædagogiske arbejde som omdrejningspunkt. Jeg mener, at man må forsøge at sætte selve undervisningen, elevernes læring, ja egentlig også lærernes læring, i centrum for t. Man bør tænke lærerteamet som et professionelt læringsfællesskab, hvor det enkelte teammedlem deler ud af sin praksiserfaring fra dagligdagen og gør den til genstand for refleksion i teamet. Dermed kan man undgå fremmedgørelsen over for t, forudser han. Teammedlemmerne vil på den måde få medejerskab i en række pædagogiske beslutninger, som de efterfølgende kan tage med sig ud i undervisningslokalerne, Det kræver selvfølgelig en en vis åbenhed fra teammedlemmernes side, og at de er med på den og vil gøre deres undervisning til genstand for kollektiv debat i et lærerteam. Det vil nok være udfordrende for nogle, der måske stadig ser sig selv som den traditionelle, privatpraktiserende lærer. Thomas R.S. Albrechtsen så gerne, at teamlederen blev tildelt rollen som leder i kraft af en pædagogisk ekspertise. Det ville formentlig også gøre teammedlemmerne mere villige til at blive ledet, forklarer han. På den måde ville teamlederen kunne fralægge sig budbringerrollen. Teamlederen kunne i stedet se sig selv som pædagogisk dirigent, der skal få teammedlemmerne til at spille sammen, siger han. X Thomas R.S. Albrechtsen er ph.d. og postdoc ved Center for Naturvidenskabernes og Matematikkens Didaktik på Syddansk Universitet. Han har skrevet ph.d.-afhandling om lærersamarbejde efter gymnasiereformen og har netop udgivet bogen Professionelle Læringsfællesskaber og undervisningsudvikling (Frederikshavn, Dafolo, 2013). 26


K�benhavn pr�ver med bilfri hverdag - Politiken.dk\nopdateret 20. maj. 2013 KL. 04.06\nK�benhavn pr�ver med bilfri hverdag\nK�benhavn fors�ger nu at gennemf�re en bilfri hverdag. Der er i de seneste �r med milj�trafikuger gjort forskellige fors�g med bilfri dage, men aldrig p� en hverdag.Kun i city\nK�benhavns Politi har givet tilsagn til den bilfri dag, der bliver onsdag den 22. september. Det bilfri omr�de er inden for Vester Voldgade, N�rre Voldgade, Gothersgade, Christian IX's Gade, Bremerholm, Holmens Kanal, Vindebrogade og Stormgade.\nBorgerrepr�sentationen har endnu ikke godkendt forslaget, som g�r ud p� at sp�rre middelalderbyen for anden biltrafik en busser, sygetransporter og beboernes k�ret�jer. Sidste forhindring er Justitsministeriet, der ogs� skal godkende fors�get.\nK�benhavn holder milj�trafikuge fra mandag den 20. til s�ndag den 26. september. Ugen skal is�r bruges til trafikfors�g, hvor borgernes transportbehov l�ses p� en mere milj�venlig m�de end i dag, oplyser Milj�- og Forsyningsforvaltningen.DF vil ikke have bilfri hverdag\nCarl Christian Ebbesen, der sidder i Borgerrepr�sentationen for Dansk Folkeparti, er st�rkt utilfreds ved udsigten til en bilfri hverdag.\n�Det er uholdbart, fordi man forhindrer folk i at komme p� arbejde. Cirka en tredjedel kommer med bus p� arbejde og cirka en tredjedel i bil, og man kan ikke uden videre fordoble buskapaciteten�, siger Carl Christian Ebbesen.\nDansk Folkeparti vil stemme imod den bilfri onsdag, men det hj�lper ikke, hvis Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten er enige om at stemme for.


Burda Term 2000 IP67 Bluetooth\nBurda Relax Glass IRA IP65 - IO eller on/ off styring\nTryk på dug\nLevetiden på dine markiser forlænges af vedligeholdelse\nHos Falke Markiser servicerer og vedligeholder vi både nyt og eksisterende solafskærmning. Du kan derfor som erhvervskunde altid få et tilbud på, hvad det vil koste at servicere din eller dine ejendomme.\nLevetiden af din solafskærmning er i høj grad afhængig af, hvor godt der passes på den. I virksomheder med mange solafskærmningsenheder kræver det en vis ekspertise at vedligeholde dem – og den ekspertise har vi.\nVi har mange års erfaring i servicering af alle former for solafskærmning\nVi servicerer både egne produkter og andres produkter. Vi har 40 års erfaring inden for markisebranchen og har efterhånden kendskab til stort set alle markisetyper, der er på markedet. Vi har et stort lager med diverse reservedele, og har vi ikke den del, der skal bruges, vil vi forsøge at skaffe den.\nVi har stor erfaring i at lave faste serviceaftaler med både små og store virksomheder, hvor vi kommer og tjekker solafskærmningen igennem inden for et aftalt tidsinterval, og desuden er vi altid til rådighed for et ekstra besøg, hvis det er nødvendigt.\nSkræddersyede løsninger til virksomhedens behov\nEn serviceaftale med os er altid skræddersyet efter det specifikke behov, der er i din virksomhed, og vi leverer ingen standardløsninger. Det er både muligt at lave faste serviceaftaler med os, hvor vi gennemgår det aftalte solafskærmning 1-2 gange årligt. Men det er også muligt at lave en aftale med os, hvor I ringer fra gang til gang, når I synes at behovet er der.\nDer er stor forskel på, hvor meget vedligeholdelse de enkelte solafskærmningsprodukter har brug for. Det er både afhængig af kvalitet, brugsniveau samt hvor udsat for vind og vejr, din solafskærmning bliver. Vi kommer derfor gerne ud til dig og får et overblik over, hvad der skal til af service og vedligeholdelse, så din solafskærmning fungerer optimalt.\nRing til os og få en aftale\nVil du vide mere om mulighederne for en service- og vedligeholdelsesaftale, så er du altid velkommen til at ringe til os på 56 63 63 35 eller kontakte os pr. mail på falke@markiser.dk. Vi tilbyder uforpligtende rådgivning, så vi i fællesskab kan finde frem til den løsning, der passer til lige netop din eller dine ejendomme. Vi ser frem til at høre fra dig.\nFalke Markiser A/S\nTømrervej 5, 4600 Køge\n+45 56 63 63 35\nCopyright © Falke Markiser A/S | CVR: 29424160\nUdfyld nedenstående formular, så ringer vi dig op, så snart vi har tid.\nVi kommer altid gratis og uforpligtende på besøg i dit hjem. Her kan vi sammen finde den helt rigtige løsning. Vi medbringer dug- og stelprøver, rådgiver omkring montage som udføres af vores faste montører, og giver et fast tilbud som du kan forholde dig til.\nRing, skriv eller besøg os, og book et møde.


Oplev unikke events med et feriehus i Sauerland | NOVASOL.dk\nBegivenheder og events i Sauerland\nLej sommerhus i Sauerland\nForside / Destinationer / Tyskland / Sauerland / Begivenheder og events i Sauerland\nDrømmer du om at holde en ferie omgivet af smuk natur, men stadig ikke ønsker at gå glip af interessante begivenheder og events? Så bør du leje et feriehus i Sauerland fra NOVASOL, hvor du kan holde en ferie efter din smag. De mange events vil ikke bare være fantastiske for familier med børn, men også kulturelskere og sportsentusiaster kan tilbringe nogle spændende feriedage i Sauerland-regionen. Det er ligegyldigt hvilken tid på året du ankommer, for i Sauerland finder de interessante begivenheder sted året rundt. Du vil ikke kede dig her!\nSportsbegivenheder i Sauerland i fantastiske omgivelser\nForåret i Sauerland er præget af adrenalin og action midt i den idylliske natur. Nyd de første varme dage i blomstrende natur og se cyklister ræse forbi i Willingen eller Winterberg. I maj finder mountainbikefestivalen Dirt Masters sted i Winterberg. Udover at se de spektakulære downhill-ræs, kan du også opleve de professionelle cykelryttere lave vilde spring og tricks. En lignende begivenhed finder sted i Willingen på kabelbanen Ettelsberg. Gennem tiden er festivalen i Ettelsberg gået hen og blevet den største af sin slags i Europa. Hvert år tiltrækker begivenheden omkring 30.000 besøgende, der er med at til at skabe en god stemning. Lad dig blive smittet af den fantastiske atmosfære og nyd den blomstrende årstid i et feriehus i Tyskland.\nHar du lyst til at prøve noget nyt? Unikke arrangementer i Sauerland\nVil du bruge din ferie i Sauerland på at opleve nye og ukendte ting? Så kan du se frem til en række unikke events i Sauerland. Vidste du for eksempel, at den største luftballonfestival i Tyskland finder sted i Sauerland? Nej? Så er det da klart værd at besøge den internationale Montgolfiade i Warstein. Beundr de farverige balloner der flyver rundt i smukke omgivelser og nyd det varierede program. De modigste besøgende kan prøve at styre en luftballon eller et varmluftsskib. I efteråret kan bilelskere glæde sig over de mange vintagebiler, der drøner gennem Sauerland til et rally. Oplev mere 120 klassikere fra bilindustrien og mærk et stykke af en svunden æra. Vi er sikre på at disse oplevelser vil gøre indtryk i lang, lang tid.\nRidning, når det er bedst, i Balve\nOmrådet Nordrhein-Westfalen bliver også omtalt som hesteland. Derfor er det heller ikke underligt, at cremen indenfor tysk og international show-hopping og dressur mødes en gang om året i Balve. Balve International Optimum begejstrer ikke kun takket være sportsudøvelse på højeste niveau, også omgivelserne er helt unikke. Turneringen finder sted på Wocklum Slot. Udover de internationale topsportsstævner, bliver der også afholdt årlige tyske mesterskaber i show-hopping og dressur. På grund af den afslappede atmosfære kan du komme tæt på stjernerne på scenen og tage et selfie eller to. Rejs fra din feriebolig i Sauerland til Balve og oplev ridning i smukke omgivelser. En dag på Balve Optimum er en uforglemmelig oplevelse for hele familien.\nMusikbegivenheder med fantastisk atmosfære\nEn gang om året bliver den afslappede by Wenden i det sydlige Sauerland forvandlet til et fejringssted. Begivenheden ”Wendsche Kärmetze” er den største folkefestival med dyreshow i det sydlige Westfalen og kan prale af også at have en række spændende forlystelser. Her kan du beundre produkter fra mere end 400 forhandlere og gøre et godt køb på kræmmermarkedet. Talrige boder byder også på lækre, lokale godbidder. Atmosfærisk musik og et farverigt fyrværkerishow sætter prikken over i’et på de spændende dage i Wenden. Forlad hverdagens stress, tag til spændende events og end dagen ved at hvile fødderne i dit feriehus i Sauerland fra NOVASOL.\nKom til spektakulære vintersportsbegivenheder i Sauerland\nHvis du vil opleve spændende sportsevents og sprudlende feststemning, bør du ikke gå glip af FIS Ski Jump World Cup i Willingen. Arrangementet finder sted hver januar, og gør Willingen til en smeltedigel af kulturer og sportsudøvere. Omkring 35.000 tilskuere fejrer hver skihopper på bakken med et motiverende ”Wiiiiiih!”. Med et stort udvalg af boder, god musik og glæde mennesker, er mesterskabet en oplevelse, du ikke snart vil glemme. Uanset om du er en garvet skihopper-fan eller bare vil nyde stemningen, er denne begivenhed helt fantastisk.\nVintersjov for hele familien i Tyskland\nEndnu et højdepunkt for vintersportsfans er et besøg til Veltins Eis Arena i Winterberg. Her kan du se de bedste atleter indenfor bobslæde- og skeletonkørsel. En tur til Eis Arena er ikke kun umagen værd under BMW IPSJ Bob & Skeleton World Cup – en prøvetur i en taxa-bobslæde ved 130 km/t gennem is-kanalen er også en god gaveide til familiemedlemmer og venner. Brug din ferie i Sauerland på at prøve noget nyt – tag til spændende begivenheder og events, når du benytter dig af sommerhusudlejning fra NOVASOL.\nStort udvalg af begivenheder og events i Sauerland\nEn ferie i Sauerland byder virkelig på meget. Talrige begivenheder og events indenfor meget forskellige emner tiltrækker tusindvis af besøgende til regionen hvert år. Uanset om du er på udkig efter action og spænding under dit ophold i Sauerland, eller om du bare vil opleve kulturen og udforske forskellige interesser, vil det store udvalg af arrangementer opfylde ethvert behov. Design din ferie efter dine interesser – i Sauerland finder du de bedste betingelser for at holde din drømmeferie!


Andelsbevægelsen på Drejø. - PDF\nDownload "Andelsbevægelsen på Drejø."\n1 Andelsbevægelsen på Drejø. Af Drejø Sogns LokalArkiv Andelsbevægelsen er en fællesbetegnelse for de forskellige danske økonomiske foreninger, der drives efter andelsprincipperne. Det betyder i almindelighed, at deres formål er at ordne deres medlemmers forbrug eller produktion eller fremme deres fælles økonomiske interesser på den for dem mest frugtbringende og almengavnlige måde. Sædvanlig er de "åbne" foreninger bygget på solidaritet, og som regel har hver mand én og kun én stemme, og fortjenesten fordeles til de enkelte medlemmer i forhold til disses omsætning. Bevægelsen havde sin storhedstid fra slutningen af 1800-tallet til 1960'erne. Andelsejede virksomheder er en slags kooperativer. Andelsbevægelsens indtog på Drejø. Fra 1880èrne og frem til 1920èrne havde Drejø sin store opblomstringsperiode. Øen havde dengang o. 350 indbyggere. Øen havde i forvejen både Kirke og Skole, en træskofabrik, et bageri, 4 købmandsforretninger (den ene fik tilføjet øens telefoncentral), og i 1927 også et badehotel. På relativt få år, i tiden fra 1880érne og til 1920érne blev der opført en del på aktie- eller andelsbasis: Kvasefart, Mejeri, Forsamlingshus, Teglværk, Smedje og Elektricitetsværk. Fællesskabsstanken havde igen gjort sit indtog på øen! Om Oldermandsinstitutionen. Fra gammel tid har ethvert mindre samfund haft en ældst eller en øverste myndighed, hos hvem man kunne søge råd, og som havde det fornødne overblik, hvormed samfundet kunne fungere. Den øverste person på Drejø var tidligere Oldermanden. Oldermand menes at komme af at være ældst, og ældst betød dengang ikke nødvendigvis i alder, men i viden og myndighed. Bymændene var samlet i et Bylaug med Oldermanden som formand. Han blev tidligere valgt på Tingstedet og for et år ad gangen, men med tiden kom hvervet til at gå på omgang bymændene rundt efter gårdenes matrikelnummer. Skiftedagen var lidt forskellig fra egn til egn. På Drejø skiftede Oldermanden Askeonsdag (første onsdag efter fastelavn), men invitationen til oldermandsgildet (på drejøsk blev det til Àlmaisjiil ) skulle ske søndagen før. På Skarø og Hjortø fandt skiftet og dermed også festen sted den 1.maj, Voldermissedag (Valborgsdag), derfor blev festen der kaldt Voldermissegilde, der på ø-dialekt blev til Volmsjiil. Hvornår Oldermandsinstitutionen på øerne er opstået, er der ingen der ved, kun at den er meget gammel. De fleste små ø- og landsbysamfund kan føre den tilbage til omkring 1400-tallet eller i hvert tilfælde i begyndelsen af 1500-tallet. Drejø har allerede på den tid været et velordnet ø- samfund med sin egen oldermand i spidsen for bymændenes laug, hvilket vi ved fra den gamle lovbog Bysenslov fra år 1705, der omhandler alle sider af samfundslivet. Indtil Fællesskabets ophør (1832) gik Oldermanden med trommen og Stolebroder tudede i hornet. Med tiden overgik hornet til Byens ungdom. I byhornet er indridset en mængde tal og bogstaver fra 1856 til 1928, måske ungdomsformændenes initialer og årstal. Godt nok er årstallet 1444 indridset, det er sandsynligvis en spøgefugl, der har været på spil; men ingen ved det med sikkerhed, og måske er det ældre, end vi tror? 1\n2 De sidste mange, mange år har det fulgt Drejø Ungdomsforening, som i 1980èrne fik lavet en glasmontre, med henblik på at udstille hornet i Drejø Forsamlingshus. Det kom dog aldrig op at hænge på væggen, men kom i stedet til opbevaring på Svendborg Museum sammen med Oldermandens øvrige effekter, da smedjen ophørte i Med Oldermandens ting er også en pose gamle mønter (Byens Lodder), alle ½ skilling fra i alt 26 mønter, opbevaret i 2 skindposer og yderst en lærredspose hvorpå står Byens. Mønterne er hver især præget med en gårdmands initialer, og har været brugt ved lodkastning, hvor man ikke kunne finde enighed på anden måde, f.eks. ved udflytningen til Skoven i Hvem ville frivilligt flytte uden for den trygge by og ud til Drejø Skov? Efter ansøgning fra Drejø Sogns Lokalarkiv kom alle effekter tilbage til arkivet i 2001 i form af en langtidsdeponering. Alle 3 protokoller og gamle papirer blev overdraget Drejø Arkiv til eje, effekterne (Byhorn, Bysensbræt fra 1888 og poserne med de 26 mønter) udstilles permanent på museet Gl.Elmegaard. Det nye Bysensbræt fra 1972 hænger i forgangen på Drejø Kro. Hvad der fulgte oldermanden. Med oldermanden fulgte, og blev opbevaret hos ham, det år han var oldermand: Bysenslov, Bysensbræt, tromme og byhorn, en lærredspose med 26 mønter (Byens lodder hver præget med en gårdmands inialer), samt 3 forhandlingsprotokoller. Bytrommen gik desværre tabt under branden i 1942, og Bysensbrættet fra 1888 blev meget forkullet. Var Branden indtrådt blot få måneder tidligere, ville det sandsynligvis stadig være intakt, idet den tidligere oldermand Henning Henningsen, Drejø Skov havde afleveret alle effekterne askeonsdag 1942, men det er et af skæbnens uheldige, lunefulde puds! Til afløsning for det gamle Bysensbræt, der brændte, lavede snedker Hans Mortensen et nyt, som han forærede Oldermandslauget Askeonsdag Rettede man sig ikke efter det vedtagne, blev der idømt bødestraf. Dertil brugtes Bysensbrættet, en træplanke med alle gårdenes Bomærker indridset. Hver forseelse gav en kridtstreg på brættet. Det brugtes bl.a. andet også, når gårdmændene tog på handlen f.eks. til Ærø. Skulle de have et krus øl, som de ikke betalte med det samme, fik de en kridtstreg. Heraf betydningen at få på kridt. Mosen sidste bindeled til en svunden tid. Efter udskiftningen i 1832 stoppede oldermandens egentlige funktion som arbejdsleder og fordeler. Mange af hans funktioner blev overtaget af andre instanser som f.eks. sognefogeden og sognerådsformanden, samt det, at gårdmændene i mellemtiden havde frikøbt deres gårde, og var blevet selvstændige. Efterhånden som de øvrige fællesopgaver svandt ind, var der nu kun Smedelauget tilbage, som gårdmændene var fælles om, og den til enhver tid siddende oldermand var formand for. Da oldermandens sidste hverv, som formand for smedelauget, forsvandt med salget af Drejø smedje, stoppede også den oprindelige form for oldermandsgilde. Sidste rigtige oldermandsgilde holdt Regner Andersen, Vesterbo gård matr. 11, den 17.marts Året efter afløstes oldermandsgildet af fællesspisning på Restaurant Drejø. Man tilmeldte sig fællesspisningen og betalte selv, hvilket de havde gjort på Skarø i mange år. På Drejø holdt den nye form kun få år, hvorefter de gamle traditionsrige gilder ophørte helt. Moselauget er den sidste rest, der endnu er tilbage af det gamle oldermandslaug, men efterhånden som de 26 oprindelige gårde er blevet sammenlagt på få hænder, er vel snart også denne sidste del en saga blot. Siden 1990 har der hvert år på Grundlovsdag den 5. juni kl. 14 været afholdt Mosemøde på en bænk ved Mosen, som efterhånden ikke har svært ved at rumme de resterende parthavere! 2\n3 Når Drejøfolk fanger harer. To Dage gaar det for sig paa den herlige Ø, og så godt som alle Mand gaar af Hus for at deltage, og saa er der Haregilde ovenpaa. Midt i Drejø By staar den gamle Tingsten, som i mangfoldige Aar var Samlingssted for Øens Bylaug, og her mødtes også Harefængerne før Fangstens Begyndelse. Da Klokken var ni, og Morgenens Tusmørke var forsvundet ud over Vandet, blæste dette Aars Formand for Hareselskabet, Købmand Nellemann Larsen til Samling i det næsten 500 Aar gamle Byhorn, hvorefter Sognefoged Rasmus Henningsen gjorde rede for, hvorledes Fangsten skulde gribes an. Man skulle begynde ved Kirkevejen med Østergang til Knappen Fangstnet var i Brug, og ca. 150 Mand Halvdelen af Øens Befolkning formede den ca. 700 m lange Fangstkæde. Der blev normalt fanget ca. 200 levende Harer, der blev sendt ud som Bestandsfornyelse til alle Egne af Landet. Om aftenen var der Haregilde i Forsamlingshuset. Uddrag fra Svendborg Amts. Den 16. december 1953 Købmand Nellemann Larsen blæser til samling i det gamle Byhorn. Til højre: Hans Strange og Sognerådsformand Axel Hansen sorterer harerne i kasser. 3\n4 Oldermandens Byhorn med årstal, og initialer indridset. Årstal på Bylaugets horn: RKR JJ (eller 28)? 1891 MILSE 1892 Bysensbræt fra 1888, der blev forbrændt i 1942, og Byens 26 mønter fra\n5 Drejøs ældst kendte Bysensbræt fra 1776 er på Nationalmuseet. 10. Lenesgård 11. Vesterbo 9. Vestergård 12. Hans Erk sens gård 8. Valdemargården 13. Øster Skovgård 7. Søndergård 14. Strandager 6. Bækskildegård 16. Gammel Pers gård 5. Elmelund 15. Agnetes gård 4. Stjernegården 19. Nyager 3. Skovgård 18. Sognefogedgården 28. Rasmus Hansens gård 17. Jeppelunden 27. Klintegården 20. Hestmaegård 26. Brolykke 21. Nygården 25. Christoffer Mortsens gård 22. Gl. Elmegård 24. Rasmus Madsens gård 23. Strangegården 1. Præstegården 5\n7 Drejø Andelssmedje Smed Vagn Nielsen og lærling Johannes Madsen Drejø smedje o F.V.: Smed Jørn Sørensen, stationsleder Ewald Madsen med tidligere smed Vagn Nielsen under en brandøvelse i Fotograf og copyright: Ole Berner, FAA Arkiv Så langt tilbage man kan se i Folketællingerne, har der boet en smed på Drejø. Udgravninger omkring Mejlbækhuset har vist slagger og sort jord, som kan tyde på, at der har fundet en større forbrænding sted, sandsynligvis fra en smedje, hvilket der er stor mulighed for, da her lå en kilde. Mosehuset er dog det første kendte smedehus på Drejø, hvor der i 1787 boede en smed, Christoffer Hansen. Formentlig lå smedjen her indtil 1833, hvor Anders Olsen byggede et hus på grunden lige bag Kalles Hus ved Gl. Havn - på den grund hvor gartner Thomsens hus blev bygget, efter det første hus brændte i Det første hus blev kaldt Smedehuset, og var i 1834 beboet af smeden Rasmus Hansen. I 1901 bebos Smedehuset, af en grovsmed Christoffer Andersen * Hans søn Rasmus Hansen Andersen var uddannet smedesvend hos faderen, hvis smedje han overtog efter faderens død o. 1905, hvor den nye smedje blev bygget ved By-Mosen. Der har måske været kamp om øens 2 smedjer, og hvem der ville bruge hvem? I 1909 ser vi smed Rasmus Hansen Andersen som teglværksarbejder, så han har givet på det tidspunkt måtte lukke sin smedje til fordel for den ny smedje. I 1905 besluttede Oldermandslauget at bygge en ny smedje ved Bymosen. Jorden blev taget fra matr. 3a, og den ny smedje fik matr. nr.52. Gældsbevis Undertegnede bestyrelse for et Interessantskab bestående af Beboere paa Drejø, til opførelse af en Smedie i Byen, nemlig: Gaardejer Morten Jensen, Formand Niels Petersen, Rasmus Nielsen, Hans Larsen Hansen og Jens Hansen Snedker. Alle af Drejø. tilstaar herved for modtaget kontant laan til hjælp ved opførelsen af bemeldte Smedie, at være bleven skyldige til efternævnte Gaardejere her paa Drejø, nemlig til: Morten Hansen 600 kr. - Sex Hundrede Christoffer Mortensen 500 kr. - Fem Hundrede Jens Hansen Snedker 400 kr. - Fire Hundrede Der blev herefter dannet en Andelssmedje med egen bestyrelse. Den ordinære generalforsamling i Drejø Andelssmedje og Oldermandsgildet blev slået sammen Askeonsdag 7\n8 den 10. januar Det betød, at Oldermandsgildet nu startede kl med smedjens generalforsamling, som blev ledet af den afgående oldermand. Efter generalforsamlingen overtog den nye oldermand - han blev nu også formand for smedjen. Indkøb af større maskiner til smedjen, samt den almindelige vedligeholdelse stod tillige Oldermandslauget for. Fra starten indkøbte de blæsebælg, ambolt, boremaskine og skruestik samt andre mur- og nagelfaste genstande. Alle andre redskaber skulle smeden selv anskaffe. I 1976 fik stuehuset nyt tag, og indsat nyt køkken, lavet af gårdmændene i fællesskab. Ved samme tid blev gangdøren i gavlen sløjfet. Aske Onsdag 1972 Blev efter Den gamle Omgang Carl Julius Pedersen Oldermand og Sognefoged Rs. M. Henningsen Stolebroder. Den nye Oldermand overtager Bysens bræt, de gamle Mønter, Forhandlings- og Regnskabsbog, samt forskellige Papirer. Ved Oldermandsgildet skænkede den 81 årige Snedker Hans Mortensen, Gårdmandslauget et nyt Bysens Bræt, dette er fremstillet af en gammel Eg, opgravet i Bymosen Matr. 52, under tørvegravningen i Sommeren På det nye Bysens Bræt er der ud for hvert Bomærke, skrevet ejendommens matr. nr. så det altid kan ses, hvor de hører til. Rs. M. Henningsen Oldermand. (Afskrift af Oldermandslaugets forhandlingsprotokol) Smedemestre på Drejø fra : Carl West Larsen Kristoffer Christensen Hans Valdemar Povlsen Johannes Vilhelm Eriksen Johan Hansen Sten Andersen Arne Stokholm Willy Pedersen Vagn Nielsen Jørn Sørensen Erik Mayer Lars Madsen I 1986 rejste øens sidste smed, Lars Madsen L.M. Teknick. Smedjen kunne ikke længere forsørge en familie, og det blev besluttet at sælge den. Som ved alle afgørelse fra fællesskabstiden, skulle der være 100% enighed, både omkring salget og til hvem, hvilket gav en del diskussioner, da blot en stemme kunne vælte alt. Efter mange, lange og seje drøftelser lykkedes det dog at nå til enighed. Inden salget blev Mosen framatrikuleret. Smedjen blev solgt i febr til Johannes Nielsen fra Brudager, som en kort tid også ejede gård matr.7. Den 11.marts 1988 blev der holdt auktion over resterende værktøj og gamle effekter. Salgssummen beløb sig til kr ,- + kr ,- for de løse effekter fra auktionen. Beløbet blev fordelt ligeligt mellem de 26 parter. Johannes Nielsen videresolgte huset i 1991 til Aps Drejø Grønt (v/max Kristensen). I 1993 overgik smedjen til Johnny Don Kristiansen, hvorefter huset gik på tvangsauktion, og blev i 1999 købt af Lars Milling. Han udlejede huset i 2000 til Egon Filsted, som boede der til Lars Milling selv flyttede derned i 2004, hvor huset blev købt af Susanne Larsen. 8\n9 Kvaseselskabet Drejø I begyndelsen af 1880èrne tog fiskeriet for alvor fart på øen. Det var især torsk, der blev fanget, og opkøberne strømmede til øen i deres kvaseskibe. Det fik drejøfiskerne til at indse, at den mellemhandel leverance kunne de lige så godt selv håndtere. Christen Mortensen Pedersen fra Hjortø havde i 1881 ladet bygge en kvase Thor på J. Ring Andersen i Svendborg. Han var nu sin egen reder. Nogle år efter flyttede han til Drejø, blev gift med Margrethe fra Den gamle Skole, og de byggede Tolderhuset på Husmandsvej 11. I 1885 tog en drejøfisker Rasmus Christensen sammen med Peder Larsen fra Strandhuse i Svendborg derfor initiativet til at danne Kvaseselskabet Drejø bestående af 19 parter, og øen havde fået sin første kvase, med Peter Larsen som skipper. I 1891 blev der købt endnu en kvase, Christine bygget i Svendborg Hun blev afløst i 1898 af Heimdal nybygget på Thurø. Disse to førtes af Christen M. Petersen fra Hjortø. Det var Christens morbror fisker Rasmus Christensen, Drejø, der var igangsætter og fik organiseret kvasesejlads med fiskernes egne kvaser med hjælp fra Peder Larsen (Pave), Strandhuse (han blev senere Sognefoged i St. Jørgens Sogn). I mange år var Kristiania (Oslo) et vigtigt marked for drejøtorsk. Nordmændene fangede selv store torsk, men Kristianitterne foretrak de mindre kogetorsk, som drejøkvaserne hentede fra Østersøen. I Oslo hed det: Spis norsk, men spis danske torsk! For at illustrere drejøkvasernes barske vilkår i 1890érne følger her en kort beretning: To kvaser fra Drejø, Lykkens Håb og Thor stod ud af Oslofjorden d. 23. november 1890 efter, at de havde fået afsat deres torsk. Lykkens Håb strandede på Sjællands Rev i storm fra NV og snetykning. Besætningen reddede sig i land i jollen og måtte rejse hjem over land. Da de kommer til Drejø er Thor ikke kommet, og man anser den for forlist. På Thor tør de ikke løbe inden om Skagen, men lægger sig underdrejet for 4-rebet stor-sejl og rebet fok. På denne måde driver de igen op mod Norge, hvor de får land i sigte og vender. Nu driver de igen sydover. Den 30. november 1890 kommer de til Hirtshals, vejret er blevet roligere, og de kan runde Skagen. De er forkomne, især deres fødder er medtaget af kulde, men de kommer ind til Hirtsholmene og får købt petroleum, som de mangler til lanternerne. D. 5/12 er de hjemme på Drejø. (Torvald Markert) Nye Thor Gamle Thor blev i 1900 afløst af Nye Thor, bygget i Frederikshavn, og Peter Larsen blev afløst af en skipper fra Hirtshals, Peter Thomsen, som bosatte sig på øen, blev gift med en gårdmandsdatter fra Nyager og byggede hus matr.19b, Hansine Thomsens Hus. Den gamle Havn var foruden Drejødamperen nu også hjemsted for øens kvaser, så det begyndte at knibe med pladsen i den lille havn. I 1901 søgte Drejø Fiskeriforening derfor Staten om støtte til anlæg af en ny fiskerihavn på sydsiden af øen. 9\n10 Den strategisk bedre beliggenhed ville desuden give mulighed for, at Ærødamperen kunne anløbe øen, hvilket fiskerne så som en mulighed for hurtigere afsætningsmulighed for øens fiskeri. Fra 1913 havde Drejø kun én kvase tilbage. Sidste kvaseskipper blev Thorvald Larsen fra Læsø, som havde Nye Thor indtil kvasefarten ophørte i Selve fiskerierhvervet var dog på sit højdepunkt i 1930érne. Drejø og Skarø havde tilsammen en fiskerflåde på 16 motorskibe, 50 sejl- og robåde og ca. 40 mand beskæftiget med fiskeri som hovederhverv; men op i 50èrne svandt fiskebestanden, og hermed forsvandt kutterne fra Drejø. Den sidste, der holdt stand, var fisker Jens Jensen, der, sammen med sønnen Hans, blev ved til Strenge Jens, som han blev kaldt, var langt op i 80érne. De sidste år lå deres kutter Fiona ved den nye færgebro. Snart lå den gamle havn øde hen, kun enkelte fiskere med deres damjoller blev tilbage. Fisker Strenge Jens o Fotograf: Poul Gertz Andersson. Copyright: Drejø Sogns Lokalarkiv. Kvaseselskabet Drejø havde i alt 4 kvaser fra : Kvasens navn og data Byggeår og sted Købt Solgt Til Thor NSVW 26 BRT 1881 Svendborg Grenå Christine NVRQ 23 BRT 1885 Svendborg Thorøhuse Heimdal OWLM? BRT 1898 Troense Frederikshavn Ny Thor OWZQ 29 BRT 1900 Frederikshavn Svendborg (P. Clausen og Marius Raun) Kvasens navn. Reder Kvaseskipper Styrmand Thor Mads Nielsen Chr. M. Pedersen N. Jørgensen Chr. M. Pedersen Peder L. (Pave) Chr. M. Pedersen Rasmus Christensen Peder L. Pave Lars P. Thomsen Rasmus Christensen. Lars Peder Thomsen Christine Rasmus Christensen Christen M. Pedersen Heimdal Rasmus Christensen Christen M. Pedersen Lars Peder Thomsen Christen M. Pedersen Ny Thor Rasmus Christensen Lars Peder Thomsen Lars Peder Thomsen Thorvald Martinus Larsen\n11 Redere og skippere på Drejø kvaserne. 1881: 6 drejøfiskere går sammen med hver 1/6 og køber kvasen Thor. 1885: 3 mænd, alle i familie og med tilknytning til Hjortø og Drejø starter Kvaseselskabet Drejø. De 6 andele sælges og deles i 19 parter. Christen Mortensen Pedersen (født på Hjortø). Han flyttede 1895 til Drejø, hvor han byggede Skomagerens Hus. Med i opstart af kvaseselskabet. Peder Larsen Pave (født i St. Jørgens, Strandhuse) morbror til Rasmus Larsen Markert, som var gift med en søster til Christen Mortensen Pedersen. Med i opstart af kvaseselskabet. Rasmus Christensen (født på Drejø) morbror til Christen Mortensen Pedersen. Med i opstart af kvaseselskabet. Lars Peder Thomsen var født i Horne ved Hirtshals. Han kom til Drejø som styrmand på Gl. Thor fra , og kvaseskipper fra , derefter kvaseskipper på Ny Thor fra Han blev gift med gårdmandsdatter Anne Margrethe Hansen, Nyager, Drejø. De boede på Drejø Skovvej 20, som han lod bygge på en lod af svigerforældrenes gård. Han døde i Thorvald Martinus Larsen var født på Læsø. Sejlede på langfart, men kom til Drejø i Han var kvaseskipper på Ny Thor fra , og blev øens sidste kvaseskipper. Efter endt kvasesejlads blev han på øen, hvor han fortsatte med lidt fiskeri. Derudover gik han som maler rundt på gårdene om vinteren samlede han siv og flettede sivsko, som han solgte og efterhånden blev kendt for. Han blev gift i 1908 med Marie Hansen fra Mejlbækhuset, Drejø Skovvej 11, hvor han boede til sin død d\n12 Parthavere i Kvaseselskabet-Drejø mastet kvase NSVW Thor af Svendborg bygget 1881 på J. Ring- Andersen, Svendborg Redere: 1881: Mads Nielsen, * på Drejø. Best. Reder, fisker. Drejø pr. Svendborg. 1/6 del. Samt følgende fiskere, alle Drejø med hver 1/6 del: Rasmus Andersen, Rasmus Christensen, Hans Jensen, Jens Jensen og Christen Mortensen Pedersen (Hjortø) Ved skøde dat. Drejø sælger: Rasmus Christensen 1/12 del og Jens Jensen 1/12 del = 1/6 del til skipper Anders Spotsbjerg, Svendborg. Mads Nielsen sælger sin 1/6 del til fisker Niels Mortensen, Drejø. 1884: Anders Spotsbjerg sælger sin 1/6 del til fisker Rasmus Christensen, Drejø med 1/12 del og fisker Jens Jensen, Drejø med 1/12 del. 1884: Christen Mortensen Pedersen, Hjortø er bestyrende reder. 1891: Ovennævnte sælger skibet til følgende, som hver får 1/19 part: 1) Fisker Rasmus Christensen * på gård nr.10, Drejø. Bestyrende reder. Hans far var Sognefoged på Drejø. 2) Skipper H. P. Larsen, St. Jørgens, Strandhuse 3) Skipper Christen Mortensen Pedersen * på gård nr.4 Hjortø på Husmandsvej 11, Drejø. I 1884 var han bestyrende reder på kvasen Thor. Gik i land 1913 p.g.a. dårligt helbred. Blev derefter distriktstolder og sognerådsformand på Drejø. 4) Fisker Jørgen Pedersen * på gård nr.4 Hjortø. (Bror til Rasmus og Christen M. Pedersen) 5) Rasmus Pedersen * Hjortø. (Bror til Jørgen og Christen M. Pedersen) 6) Fisker Niels Mortensen * , Møllen på Husmandsvej 11, Drejø. Han var skipper på den 1. Drejødamper som hans far Christen Mortensen købte i 1883 i Göteborg, hvor Niels var med for at hente den hjem til Drejø. Fra var han speditør ved Drejø Bro for Ærøselskabet. 7) Fisker Lars Jensen * i et fiskerhus i Drejø Skov. Hans søn var præstegårdsforpagter på Drejø. 8) Fisker Jens Hansen * i hus på Skarø. Flyttede o.1880 til Drejø Skov, som fisker 9) Fisker Jens Jensen * i fiskerhus ved Hespen, Drejø. Han er far til Strenge Jens, som havde kutteren Fiona. 10) Fisker Rasmus M. Hansen, Drejø. (I FT 1890 er der en husmand Rasmus Morten Hansen * 1840, (uvist, om det er ham. - Det kunne også være Styrmand Rasmus Hansen * på Skarø.???). 11) Fisker Hans Jensen * i Smedehuset ved Gl. Havn på Drejø. Han var født uden for ægteskab. Udlagt barnefader var Jens Hansen fra Skarø. 12) Fisker Christoffer Jensen * i fiskerhus på Hespen, Drejø. Han er ½ bror til fisker Jens Jensen (nr. 9). 13) Fisker Rasmus Andersen * i Falkhuset på Husmandsvej 7, Drejø. 14) Fisker Joseph Hansen * i huset, hvor han startede Nellemanns Butik, Drejø. 15) Fisker Hans C. Rasmussen * Drejø 16) Fisker og skibsbygger Jørgen Jørgensen * i Bageriet, Strædet 1, Drejø. 17) Fisker Mads Hansen * Skarø 18) Fisker Jørgen Banke Mortensen * i hus på Skarø. 19) Fisker Lars P. Juul, Korshavn. (ikke undersøgt) 12\n13 Interessentskabet Drejø Forsamlingshus Spredt rundt i Danmark findes et utal af forsamlingshuset. De opstod midt i en brydningstid i Danmark i slutningen af 1800-tallet, hvor højskole- og andelsbevægelsen i særlig grad prægede de mindre ø- og landsbysamfund. Sammenkomster havde hidtil foregået i præstegårde eller private hjem, hvilket nok kunne blive en bekostelig affære. Andelstanken var nærliggende. I 1894 blev man på Drejø enige om, at øen skulle have et forsamlingshus. Der blev indkaldt til møde, hvor Interessentskabet Drejø Forsamlingshus blev dannet. Der blev nedsat en bestyrelse, som skulle tage sig af det fornødne, og man blev enige om, at købe grunden fra gård matr. 26 Brolykke, der var udflyttet i Der blev tegnet aktier af alle beboere - hver aktie beløb sig til 2 kr. 50 øre. Aktiekapitalen betalte materialerne, og øboerne udførte selv arbejdet. Drejø Forsamlingshus stod færdig i Huset, som det hed i daglig tale, blev bygget i røde mursten med skiffertag. Det bestod af en stor sal, og et mindre rum kaldet Slyngelstuen, samt et lille køkken med et bryggers. Indgangsdøren sad i gavlen mod vest, og førte direkte ind i salen, hvor overtøjet hang langs endevæggen. Salen blev opvarmet af en stor, koksfyret kakkelovn. Toiletterne var to gammeldags das i en sidebygning af træ uden for selve huset. Forsamlingshuset blev med tiden for trangt, og på et bestyrelsesmøde den 1. juli 1922 blev det vedtaget at optage et lån på hos grdr. Jens Hansen, Drejø Skov, til brug ved den nye forsamlingshusbygning, efter nærmere aftale. På bestyrelsesmøde den 26. september 1923 blev det besluttet: at der ikke maa nydes Spiritus i Forsamlingshuset uden paa Lovmæssig maade med Polititilladelse og Betaling af Skat. Endvidere står i protokollen: Paa Ekstrageneralforsamling den 9. November 1924 var mødt 23 Medlemmer, der blev enstemmigt vedtaget, at installere Elektrisk Lys i Salen. Udgifterne ved Installationen vedtoges at indgaa i Elektrisitetslaanet, hvis det kan lade sig gøre at blive optaget i dette, hvis ikke opkræves Udgifterne pr. andel i Forsamlingshuset. På generalforsamling den 30. august 1925 blev byggesagens forløb fremstillet, og meddelt at bestyrelsen havde fået tilsagn hos Sogneraadsformand Jens Hansen mod 1. Prioritets Panteret i Forsamlingshuset og Solidarisk Kaution af samtlige Interessender. Af Låneprovenuet kr. udbetaltes de gamle Interessenter kr., medens resten kr. anvendtes til dækning af selskabets udgifter ved køb af matr.nr. 26 d, kr. og ombygningen ca kr. Det ny Forsamlingshus. Huset fik herefter en stor ombygning, hvor det blev forøget med nogle meter. Det gav plads til et større køkken, og indgangsdøren blev flyttet om midt for nordsiden med en forgang, hvor overtøjet kunne hænge. Fra forgangen blev der lavet en trappe op til en nybygget balkon, med udkik ud over den store sal. I salen blev der i årene omkring 1963 malet 3 store malerier direkte på den kalkede væg mod vest. Det øverste af Drejø Gl. Havn blev malet af Jens Peder Jespersen de 2 nederste med motiver fra den gamle Drejø By blev malet af hans søn, Povl Jespersen. Kunne Forsamlingshuset tale, havde det rigtig mange historier at fortælle - nok til adskillige romaner! Huset rummer slægters minder om væsentlige begivenheder i tilværelsen, fulgt drejøboernes gang og færden igennem tykt og tyndt. Det har levet med i alle øens fester, sorg og samvær fra dåb til gravøl, fra foreningsliv til dilettantkomedie. Hvor mange par, der har 13\n14 mødt hinanden her til et bal, som er endt med et bryllup, runde fødselsdage, børnenes konfirmation og endelig den sidste rejse - ved kun Huset! Mange ungdomsfester er her også været holdt gennem tiderne. At de ikke altid er gået stille af, vidner dette indlæg i protokollen om: Generalforsamling den Ved samme vedtoges følgende: Hvis Ungdommen opfører sig med Slagsmaal eller lignende Tilbøjelighede som ved Midsommerfesten 1926 til deres Ungdomsbal, skal Forsamlingshuset lukkes for dem. Formanden skal paatale til dem, der lejer Huset, at hvis lignende gentager sig, skal der lukkes for Ballet med det samme. I dag bruges Huset stadig meget, også af mange uden for øen. Det er ramme om sociale og kulturelle aktiviteter - Øens vigtigste samlingssted Øens sociale center og måske det eneste, som alle på øen kan blive enige om, skal værnes! Det er upolitisk og upartisk - kort sagt, det optager ingen kontroversielle emner! Man kan altid komme, som man er! Hvilket vi håber, vil fortsætte i mange, mange år endnu. Drejø Forsamlingshus har med årene gennemgået mange ændringer og renoveringer, hvilket også er en nødvendighed, hvis det skal følge med tiden og stadig være et levende hus. I 2012 fik bestyrelsen fra generalforsamlingen godkendelse til at søge midler til en totalrenovering, der omfatter en udvidelse med ekstra tilbygninger, som bl.a. kan huset nye toiletter incl. et offentligt handicaptoilet, et informationsrum samt Drejø Sogns Lokalarkiv. Priser for udlejning af Huset i 1926: Bryllupper 25 kr. Ungdomsbal 20 kr. Konfirmationsgilde 25 kr. Begravelse 15 kr. Foredrag og Møder 8 kr. Mejeriet for 1 år 60 kr. Sogneraadet for 1 år. 60 kr. Sangforeningen pr.år.25 kr. Oldermandsgilde pr.år. 25 kr. Hmd. I Leje for 1 år. 20 kr. Leje af den lille stue. 5 kr. (uden lys) Leje af den lille stue. 8 kr. (med lys) Leje af Stue og Køkken. 10 kr. Drejø Forsamlingshus o\n15 Interessentskabet Drejø Teglværk Morten Hansen, der ejede Klintegården fra , fik ideen til at udnytte det ler, der var på hans marker ud mod klinterne og Næbbesodde. Han fik hjælp af en teglbrænder, som fik lavet en prøvebrænding på leret, der viste sig at være af god kvalitet. Nu kunne man gå i gang, og et nedlagt teglværk fra herregården Tisselholt på Fyn blev købt i Materialerne blev sejlet over til øen og det brugte teglværk, samt nogle huse til arbejderne blev opført på Nebbesodde. Maren og Jens Hansen, søn af Morten Hansen, ejede Klintegården fra Ælteværket blev trukket af heste i en rundgang, og de første råsten blev formet. Der blev opført en højovn, så nu kunne den første brænding begynde. Morten Hansens søn Jens Hansen satte for sjov sine initialer i nogle sten fra den første brænding. En af arbejderne på teglværket købte disse sten til at bygge sit hus, som han byggede i Det var Prip s Hus, på Drejø Brovej. Selvsamme hus købte Jens Hansen i 1950, da han blev pensioneret, uvidende om, at hans initialer var havnet i dette hus. Citat fra Jens Hansens beretninger: Jeg følte nu, at det var det rigtige hus, jeg havde valgt til vores pensionisttilværelse. Teglværkets økonomi gik ikke så godt. Morten Hansen havde betalt alt selv, og det kunne hans økonomi ikke holde til i længden. Han stod selv for brændingen, men det viste sig hurtigt nødvendigt at ansætte folk med faglig ekspertise, hvis værket skulle være bæredygtigt. Han måtte finde en ny måde at tilfører kapital på. Andelstanken var nærliggende. Han samlede derfor øens beboere, og Interessentskabet Drejø Teglværk blev dannet. Der blev nedsat en bestyrelse med Morten Hansen som formand. Der blev tegnet andele til en pris à kr. 75,- pr. andel, og for den tilførte kapital kunne man nu begynde på en udbygning og modernisering af bygningerne. Der blev ansat en teglværksmester I. Friis, og der blev bygget en bestyrerbolig til ham og hans hustru Erna. Der blev ligeledes ansat en uddannet fyrpasser. De øvrige arbejdere var hovedsagelig arbejdsmænd fra Drejø, bl.a. Jens Hansen (Degn), Jens Hansen (Østmark), Peder Espensen Pedersen (jordemodermanden), Hans Jepsen (Apoteket), Niels Gade Nielsen, Mads Pedersen (Skrædder). Der var ca mand ansat ved teglværket. Øens største arbejdsplads nogensinde. Mange af øens huse, bygget mellem 1900 og 1917, er bygget af Drejø sten, men langt de fleste blev eksporteret fra øen. Af kendte bygninger er bl.a. Restaurent Borgen på Tuxensvej i Svendborg bygget i 1916 af Lacoppidan Petersen. Der blev produceret 1 2 mill. mursten om året. Det lyder nok af meget, men var ikke nok. Det var dyrt og ofte problematisk at fragte stenene fra øen. De vestvendte klinter lå på et udsat sted. Driften gav ikke den ønskede profit, og man blev enige om at sælge værket efter små 18 års drift. Det blev solgt med tab i Købmand Foldager og sagfører Lacoppidan Petersen samt en teglværksmester købte bygninger og maskiner billigt. Det blev genopført på fastlandet, hvor transport udgifterne ikke var så store, og blev derved en konkurrent til de øvrige teglværker på Fyn. Resultatet blev, at Stenstrup Teglværk ret hurtigt købte det - og rev det hele ned så var den epoke slut! 15\n16 Morten Hansen, ejer af Klintegården fra , startede Drejø Teglværk. Hans søn, Jens Hansen overtog gården og Teglværket i Teglværket med tilliggende arbejderhuse og bestyrerbolig. Luftfoto af Klintegården taget af Sylvest Jensen i Copyright: Det kongelige Bibliotek. 16\n17 Huse bygget på Drejø mellem huse er med sikkerhed bygget af sten fra Drejø Teglværk husene med (?) er muligvis! Skomagerhuset (?) Hansine Thomsens (?) Christian Møllers o.1900 (?) Marius Post 1901 (?) Løkken 1905 (?) Vort Hjem Køsters Hus Prips hus 1901 Smedjen 1905 Hestmaegård 1909 (?) Stuehuset til Elmelund 1902 Tolderhuset 1905 Vestervig 1913 (?) Jordmoderhuset (?) Borgen på Tuxensvej\n18 Andelsmejeriet Bækskilde Drejø I 1882 bygges det første andelsmejeri i Danmark og andelstanken brede sig hurtig. Økonomisk blev det en nødvendighed at tænke i nye baner - også på Drejø. Tre af øens aktive bønder, Jeppe Henningsen, Niels Christensen og Claus Henningsen, købte i fællesskab en bygning for at starte et mejeri. Det var det gamle stuehuset efter Brolykke, som var udflyttet i 1893, og lå der hvor forsamlingshuset nu ligger, men da planen blev kendt, var der flere, der ville med, og man tog den store beslutning, at bygget et helt nyt mejeri. Man besluttede at købe ½ skp. land for 800 kr. af gdm. Hans Rasmussen. Der blev optaget et lån i Faaborg Sparekasse, og i sommeren 1894 blev der opført en mejeri- og beboelsesejendom samt indkøb af nødvendige maskiner. Det blev den nærliggende kilde Bækskilde, der gav mejeriet navn. Det var meningen, at øens egne murer og tømrer, brødrene Hans og Rasmus Mortensen skulle bygge mejeriet, men da de havde fået arbejdet med opførelsen af Skarø Mejeri, der blev opført samme år, blev det en tredje bror Anders Mortensen, som blev bygmester. Den 29. juli 1894 begyndte et nyt betydningsfuldt afsnit i øens historie. Ved indvielsen var næsten alle Drejøboere mødt op, selvom mange var bange for, at det nymodens skulle forarme hele øen, men alle var spændte på, om der kunne komme gang i de nyindkøbte, store maskiner. Carl Elmer var den 1. mejeribestyre, efter hans eget udsagn, på Danmarks dårligst udstyrede mejeri. Bestyrelsen havde ingen sagkyndige til at rådføre sig med, så derfor blev der købt for gamle og mindre driftssikre maskiner. Der var ingen dampkedel, men en dampgryde, der ikke kunne opvarme mælken og pasteurisere fløden, ej heller et ishus, men det største problem var en petroleums motor, der stod midt i mejerilokalet op til kærnen og sendte sine røgskyer ud i lokalet, så det kunne lugtes, ikke bare i hele huset, men i hele byen. Det var ikke hver dag maskinerne kom i gang til tiden, så der blev ofte lang ventetid, men med 40 leverandører, som alle selv leverede deres mælk, var der nok at få en snak med. Carl Elmer var en dygtig bestyre, og det lykkedes ham, trods det beskedne udstyr, at vinde præmier både for ost og smør. Allerede en af de første dage, gik han i gang med at producere oste, og det blev en betydelig forretning. Oste fra Drejø mejeri kom langt omkring, ja selv den fine Restaurant Wivel i København købte ost fra Drejø. Om det var fordi ostene blev 18\n19 lagret i Præstegårdens lade vides ikke! Mejeriet beskæftigede 3 personer. Mejeribestyreren, en hjælper og en mejerske. Den første mejerske var lærer Koch s datter. Ud over Carl Elmers virke på mejeriet var han aktiv sammen med ungdommen. Han startede Drejø Skytte- og Gymnastikforening, hvor han blev formand og leder af gymnastikholdet, hvorfra han især mindes Amts gymnastikopvisningen i Tankefuld sammen med holdet fra Drejø. Også besøget af Egense Skytteforening til kapskydning blev en stor dag på øen. Det var også Carl Helmer, der købte den første cykel på Drejø. Efter Carl Elmer kom en lang periode med skiftende mejeribestyrere, der hver især forsøgte at forbedre forholdene på det lille mejeri. Mejeribestyrere ansat på Drejø Andelsmejeri Bækskilde gennem alle årene. Carl Elmer Jørgensen Anne Eriksen Kristian H. Kristiansen Hans Peder Hansen Hermann Rasmussen Aage Henrik Press Forskellige forbedringer foretaget gennem årene Der blev bygget en jordgrotte til ostelager for 200 oste - den blev nedrevet i Blev kedelrummet udvidet, og der blev indrettet et lille rum med bruser til badning, hvor øens beboere kunne købe sig et bad for 5 øre Blev der bygget en dampskorsten samt anskaffelse af en ny centrifuge Køb af ny dampkedel, samt udvidelse af beboelsen og indlæggelse af centralvarme Foretoges en omfattende restaurering af mejerilokalerne og omgrupering af maskiner. Der blev indsat et nyt hvælvet loft, og et køleanlæg blev anskaffet. Før den tid brugtes is fra Mosen. Et ishus, blev bygget ved mejeriet, det blev senere indrettet til ostelager og kulrum Anskaffelse af en ny centrifuge en Alfa Laval Installering af elektrisk lys Anskaffelse af pasteurer til 3-apperats-system Tilbygning med fladt tag, hvor der blev indrettet, kedelrum, vaskerum, baderum med badekar og et laboratorie. Tuberkulosen var udbredt; man indførte Tuberkulinprøven, og tog hermed kampen op. Allerede i 1934 kunne Drejø, blandt nogle af de første mejerikredse melde rent land Anskaffelse af en ny centrifuge - en Titan til ca kr På grund af krigen var det nødvendigt at bygge et tørveskur Anskaffelse af en ny, brugt dampkedel p.g.a. krigen kunne man ikke købe en ny. 19\n20 Den 29. juli 1944 havde Andelsmejeriet Bækskilde 50 års jubilæum. Der blev i den anledning holdt en stor fest samt udgivet et jubilæumsskrift. Stående fra venstre: Mejeriets 1. bestyrer Carl Elmer sammen med den sidste bestyrer Aage Press. Siddende i vognen er mejerilærling Svend Press, søn af Aage Press. Billedet er taget ved Mejeriets 50 års Jubilæum. Et lille udpluk af de mange medaljer bestyrer Aage Press fik for sine mejeriprodukter: 1938 Anerkendelse smør 1948 Anerkendelse smør 1950 Sølv smør 1951 Sølv smør 1952 Anerkendelse smør 1953 Landsudstilling: Guld smør 1954 Sølv Ost 1954 Anerkendelse smør 20\n21 Peder Thomsen Andersen (søn af Margrethe og murer Laurits Andersen, Drejø) var i lære hos Aage Press på Drejø Mejeri fra Han fortæller: Det ostelager man havde i min tid, var en tilbygning, hvor der var ostelager i den ene ende og kullager i den anden ende. De oste mejeriet havde på det tidspunkt, var oste, der var købt på Skårup Mejeri til brug for befolkningen på øen. Grdr. Jens (Kock) Jensen var dengang formand for mejeriets bestyrelse, og var først i 1950 erne med til at beslutte, at der skulle udbygges med osteproduktion p.g.a problemerne med landmændene i "Skoven" og Hedegaards Mejeri, og for at holde på de resterende mælkeproducenter. Det nye ostelager blev bygget o. 1953, men det hjalp kun få år. Peter T. Andersen har desuden en lille sjov historie om øens præst: Pastor Blum havde været på mejeriet for at købe ost. Mejeribestyrer Press havde fundet et stykke, der passede ham, og Blum fik det udleveret. Som den fine og sirlige mand han var, så sagde han, da han gik, "Nu kan jeg ikke give hånd og sige farvel, da mine fingre nu lugter af ost!" - mon ikke mejeribestyrerens fingre også lugtede af ost? Mejeriets sidste bestyrer. Aage Press kom i 1920, og var mejeribestyrer på Drejø i 36 år. Han var gift med Bertha, og sammen fik de 3 børn: Carl, Svend og Mary. Aage Press var også en dygtig mejerist, som vandt mange både guld og sølvmedaljer for sine oste- og smørprodukterne såvel på Landsmejeri Udstillingen som på Den provinsielle Mejeriudstilling. Oste og smør fra Drejø var efterspurgt i hele landet. I den tid Aage Press var bestyrer, blev der foretaget mange forbedringer på mejeriet Aage Press var nok en dygtig mejerist, men han var også mejeribestyrer i en periode, hvor udviklingen inden for landbruget gik stærkt især efter 2.verdenskrig. Ikke alle leverandører var lige tilfredse med driften og udbyttet af leveret mælk. O besluttede bestyrelsen derfor, at udvide mejeriet med et nyt ostelager til en større produktion; man håbede dermed at øge afkastet til mejeriet og leverandørerne. Desværre var der i de foregående år blevet så store uenigheder imellem bestyrelsen og leverandørerne i Skoven, at et samarbejde ikke var muligt længere, de valgte i stedet at få en aftale med Hedegårds mejeri i Svendborg. Efter det brud var mælkeleverancen blevet for lille til at opretholde mejeriets drift og Andelsmejeriet Bækskilde måtte lukke i Det havde nok også kun været et spørgsmål om tid, da udviklingen var ved at løbe fra de små husdyrbrug med en 7-8 køer. I løbet af det næste årti var stort set alle kobesætninger væk fra øen. Tendensen også på Drejø gik mod større svinebesætninger. Drejø bibliotek havde i alle årene med Aage Pres som mejeribestyrer været i kontoret på Mejeriet. Da Mejeriet lukkede flyttede Biblioteket om til Margrethe Sommer i Strædet. 21\n22 Mejeriets første Bestyrelse med Fruer! Bagerst fra venstre: Gmd. Niels Christensen, Gmd. Claus Henningsen, Møller Christoffer Rasmussen, Gmd. Anders Rasmussen og Fru Karen Henningsen. Siddende fra venstre: Fru Maren Rasmussen, Fru Karen Christensen, Fru Marie Rasmussen. Liggende foran: Mejeribestyrer Carl Elmer. 22\n23 Drejø Andels-elektricitetsværk: Hvedholms gave, som var drejøbøndernes kornmølle, brændte i Møllen skulle ikke genopbygges. Morten Hansen Mortensen, som ejede et hus med 2 lejligheder på Husmandsvej, sejlede dengang med fragt mellem øerne, tog herefter også korn fra Drejø med til møllen på Ærø. Niels Hansen Eriksen, som kom fra Ærø, var en driftig ung mand. Han tog til Drejø for at arbejde på en af gårdene, og mødte her Morten Hansen Mortensen. Niels Eriksen var en fremsynet ung mand, og han så nu mulighed for en fremtid på Drejø som møller. I 1921 købte han derfor det halve af Morten Hansens hus på Husmandsvej samt grunden ved siden af, hvor han i 1922 byggede et møllehus og en vindmølle. Året efter giftede han sig med Morten Hansens datter Karen Marie, og sammen fik de 3 børn: Carlo, Ellen og Lilian. I 1924 tilbød Dansk Elektricitets Compagni (D.E.C.) at etablere et elektricitetsværk i møllehuset. Niels Eriksen udbyggede nu møllehuset med et motor- og batterirum, som han udlejede til formålet. D.E.C. installerede et jævnstrøms elværk. Drejøboerne fik således mulighed for elektrisk lys og Niels H. Eriksen, blev ansat som elværksbestyrer. Ved siden af drev han stadig kornmøllen, som desuden fungerede som trækkraft for elværket under 2.verdenskrig. I 1944 dannede drejøboerne Drejø Elektricitets - Forbruger forening. Formålet var at sikre medlemmernes lys og kraft på den billigste og mest betrykkende måde. Der blev holdt stiftende generalforsamling i Drejø forsamlingshus d Første bestyrelse på 5 medlemmer var: Henning Henningsen, N. H. Nielsen, H. Mortensen, Carl Julius Petersen og Gunnar Pedersen. Værket, som kørte på jævnstrøm, havde besvær med at trække strøm nok ud til alle brugerne, især til Skoven, og der var ofte klumper i strømmen. Med årene var den gamle motor blevet slidt og stålkonstruktionen med møllevingerne ved at ruste op. D.E.C. ønskede ikke at bekoste flere penge i værket. Det havde de sidste 5 år givet underskud. Dette tvang Drejøboerne til at stå sammen og igen tænke nyt. Der blev indkaldt til møde og der kom forskellige forslag: Køb eller leje af elværket, med eller uden bygninger? Bygning af nyt elværk vest for byen, med eller uden privat bolig? Andelstanken var nærliggende, og det lykkedes at få tegnet 100 andele à kr Derefter nedsattes et udvalg, der skulle forhandle: - en lejeaftale med møller, Niels Eriksen - købsprisen af Elværket med D.E.C. - samt indkøbe en ny motor. Det lykkedes til under den pris andelshaverne havde betalt. Elværket, med nyt ledningsnet fra Husmandsvej til Skoven, kostede kr En ny og kraftig Ruston motor blev handlet ned til kr ,-. Det nye selskab Drejø Andels - Elektricitetsværk blev grundlagt d Vedtægterne blev godkendt, og den nyvalgte bestyrelse kunne begynde sit arbejde. Bestyrelsen var: Aksel Hansen, Jens Jensen, Alfred Christensen, Rs. M. Henningsen, Søren Thomsen. Den aften lejen af møllen blev vedtaget, kom der et forfærdeligt uvejr om natten med et stormvejr, der fik hele den forfaldne møllekonstruktion til at kollapsede - heldigvis var dens tid udløbet! 23\n24 Niels Eriksen fortsatte som elværks bestyrer under den ny bestyrelse. Arbejdet bestod bl.a. i pasning af motoren, tilsyn og rengøring af bygningen, tilsyn og repr. af luftledninger og aflæsning af måler 6 gange om året, hvor der samtidig skulle opkræves tilgodehavende hos forbrugerne. Niels Eriksen døde i Svigersønnen Erik Ovesen overtog arbejdet på elværket, dog nåede han ikke at få så mange år som elværksbestyrer, idet Svendborg Kommune ved kommunesammenlægningen i 1964 besluttede, at lægge søkabler med vekselstrøm fra Tåsinge til øerne. Herefter var det slut med flere klumper i strømmen! Det gamle Elværk, der havde tjent øen godt i 40 år, lukkede i Selvom det var trist, den dag den gamle motor blev sat i stå, var det et stort og nødvendigt fremskridt for øen. Med den udvikling, der var sket efter krigen i landbruget og husholdningen med elektriske maskiner, var det blevet endnu sværere at levere strøm til alles behov. Elværksbestyrer Erik Ovesen Elværksbestyrelsen besøger værket den sidste dag. Fra venstre: Grdr. August Hjort Nielsen, Alfred Jensen, Erik Ovesen, Grdr. Christoffer Strange, Murer Laurits Andersen, Grdr. Sognefoged Rasmus Henningsen (Rasse). 24\nDrejø Forsamlingshus fra\nDrejø Forsamlingshus fra 1896-2014. 1 Dengang Drejø By var HELE Dreiøe: Indtil 1832 lå alle Drejøs 27 gårde tæt sammenbyggede midt på øen - i Drejø By uden om Byen var intet. Den tryghed det tætte fællesskab


Nye og spændende datasæt i Exoplaneter - Systime Lab\nNye og spændende datasæt i Exoplaneter\nAf Claes Sønderriis den 01/04/2015 · Skriv en kommentar · i Exoplaneter, Fysik, HF, HTX, STX\nVi har tilføjet et nyt kapitel til iBogen Exoplaneter – en planetbank med over 30 datasæt for stjerner med forskellige typer planeter, herunder datasæt for stjerner med mere end én planet.\nMange af de planeter, der er fundet med Kepler rumteleskopet er helt anderledes end de planeter, vi kender fra vores eget solsystem, blandt andet Hot Jupiters, vandplaneter og super-jordkloder. Der er nu, gennem planetbanken, mulighed for at arbejde med et bredt udvalg af planetsystemer, med planeter af vidt forskellige typer.\nFor mange af disse systemer findes der ikke offentliggjorte resultater, så man er helt på egen hånd, når man analyserer datasættene!\nExoplaneter - forårets store nyhed til fysik


Lej en Suzuki Alto fra Jakob Søgaard i Lystrup for 205 kr/dag med GoMore\nEjet af Jakob C. parkeret i 8520 Lystrup.\nØkonomisk og miljøvenlig femdørs bybil\nDenne bil er, på grund af dens praktiske størrelse, den perfekte bybil! Den er nem at komme rundt med, ligesom det stort set altid er muligt at finde en parkeringsplads, da bilen kan være der hvor alle andre opgiver at parkere.\nPå trods af bilens beskedne størrelse, så har den fem døre, og det er...\nPå trods af bilens beskedne størrelse, så har den fem døre, og det er dermed meget nemt hvis man skal være flere i bilen. På bagsædet er der to seler, og det er således muligt at være fire personer i bilen. De bagerste sæder kan lægges ned, enten hver for sig eller begge to, hvilket giver meget baggagerumsplads. Man således fx godt være tre venner der skal på tur, og stadig have plads til baggage.\nKører man ordentligt, kører bilen omkring 20 km/l, og bilen har et start-stop-system, der gør, at den slukker når man holder stille, og dermed spare benzin. Denne funktion kan slås fra hvis det ønskes. Bilen er dermed også perfekt hvis man skal på en lidt længere tur.\nDerudover har bilen aircondition, CD-afspiller, oplader til Samsung-smartphone, fjernstyret centrallås, el-ruder foran og sidst men ikke mindst automatisk p-skive, så du ikke skal bekymre dig om at glemme p-skiven.\nDerudover er bilen skøn at køre i og er næsten lydløs - nogle gange bliver man helt i tvivl om den er tændt!\nBilens ejer er Jakob C.\nMedlem siden juli 2016 · Sidst online 30/05 16:23\n26. jul 2020 af Mikkel\nJacob var nem at samarbejde med\n1. jan 2020 af Thomas\nAltid en fornøjelse at låne Jakobs bil\n21. nov 2019 af Sofie\nAlt var bare fino! God kommunikation 🚀😃\n4. nov 2019 af Mikkel\nAlt var super ned til afhentning og aflevering - anbefaler på det varmeste Jakob👍\n28. sep 2019 af heidi\nAlt så fint - endnu engang 😃👍🏻\nSidst opdateret: 02/10 15:35\nSend besked til Jakob Søgaard


⇒ Køb Vilde Blomsterfrø online [Se bedste tilbud] - Fruea\nHjem⇒ Køb Vilde Blomsterfrø online [Se bedste tilbud]\n⇒ Køb Vilde Blomsterfrø online [Se bedste tilbud]\nPlantetorvet.dk er pt. iblandt de bedste netshops der sælger planter og blomster. Butikkens sortiment består af i omegn af 15000 produkter fra flere mærker. Firmaets Trustpilot-rating på 8,9 ud af 10 demonstrerer enorm kundeloyalitet. Tallet er baseret på 6440 ratings, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 brugere fans af Plantetorvet.dk, og her har butikken modtaget 1288 evalueringer med en gennemsnitlig vurdering på 4,45 af 5, hvilket lige så vel er ret så imponerende.\nBlomsterverden.dk er aktuelt en af de mest populære online webshops med planter og blomster. Webshoppens sortiment favner opimod 2000 varer fra en række brands. Deres Trustpilot-score på 9,7 ud af 10 er et udtryk for utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 2413 bedømmelser, hvoraf 2189 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 2866 brugere tilhængere af Blomsterverden.dk, og her har webshoppen modtaget 21 ratings med en gennemsnitlig rating på 4,3 af 5, som også er ualmindeligt beundringsværdig.\nPlantorama.dk er aktuelt imellem de mest populære internet shops i Danmark med planter og blomster. Webshoppens udvalg indeholder i omegn af 10000 varer fra flere producenter. Netbutikkens Trustpilot-score på 8 ud af 10 er et udtryk for utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1468 vurderinger, hvoraf 1019 af disse giver topkarakter. På Facebook er 74484 mennesker fans af Plantorama.dk, og her har netshoppen modtaget 293 vurderinger med en gennemsnitlig bedømmelse på 4 af 5, som ligeledes er super flot.\nPlanteshop.dk er nu imellem de mest benyttede internet varehuse inden for planter og blomster. Firmaets udvalg favner mere end 150000 produkter fra en række brands. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 af 10 demonstrerer stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 mennesker tilhængere af Planteshop.dk, og her har butikken modtaget 1288 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,45 ud af 5, som også er aldeles overlegent.\nHaveHandel.dk er nu iblandt de mest benyttede online selskaber inden for planter og blomster. Webshoppens sortiment omfatter omtrent 1000 produkter fra diverse brands. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,2 ud af 10 manifesterer stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 20 anmeldelser, hvoraf 17 af dem giver topkarakter. På Facebook er 686 brugere tilhængere af HaveHandel.dk, og her har de modtaget 4 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,1 ud af 5, hvilket tillige er usædvanligt flot.\nVilde Blomsterfrø shoppes over nettet\nEn hel del online virksomheder foreslår heldigvis et stort udvalg af leveringsudgaver. En af de mest moderne er nu om dage at få sendt til en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente dine nye produkter på et valgfrit tidspunkt. Fragtmetoden er nemlig ret uproblematisk, og i mange tilfælde endda den billigste leveringsversion.\nDu kan ligeledes tænke over at få ordren leveret til dit hus eller til hvor du arbejder. Fragttypen viser sig ofte en kende mere omkostningsfuld, men tillige temmelig simpel. Den billigste fragtform af vilde blomsterfrø vil dog utvivlsomt være at hente varerne selv, men dette forudsætter at du fysisk befinder dig med kort afstand til vilde blomsterfrø online firmaets bopæl.\nLeveringstidspunktet er super væsentlig forudsat man står og skal bruge produkterne straks, så i det øjemed er det rigtig afgørende at du ser det forventede leveringstidspunkt på den vedkommende vare.\nFlere vilde blomsterfrø internet foretagender annoncerer 1 dags fragt på en række af deres produkter, som dog betinges af at bestillingen gennemføres før et konkret tidspunkt, med det formål at de har udsigt til at kunne nå at få vilde blomsterfrø afsted forud for at logistikpersonalet får fri.\nVisse shops på nettet yder portofri fragt, men for det meste er det kun gældende hvis du bestiller for en konkret sum. Som alternativ kunne du snuppe den prisbilligste leveringsmåde, hvilket oftest – uden hensyn til om man er i Herning, Ringsted eller Nivå – vil blive at få fragtmanden til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nDet er efterhånden meget ukompliceret for købere at prissammenligne på vilde blomsterfrø fra flere online outlets, og til tak har langt de fleste internet forhandlere fundet det uundgåeligt at sænke salgsværdien på deres varer – til børn og babyer, og samtidig også til damer og herrer – betydeligt, og endda nogle gange love gratis levering.\nTil gengæld kan det stadigvæk vise sig smart at analysere enkelte e-firmaer efter vilde blomsterfrø tilbud inden du handler, så man er garanteret at få fat i den laveste pris.\nDu skal imidlertid være så påpasselig, at i tilfælde af at en butik på nettet annoncerer vilde blomsterfrø til salg for en udsalgspris som kan ses som grænseløst tiltalende, så burde det mange gange være et symbol på en uægte e-butik. Kortbestillinger er imidlertid omfavnet af en bestemmelse, som sikrer os imod snydagtige webbutikker.\nGenerelt anbefaler vi kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Alternativt kunne du vælge et afdragstilbud fra fx ViaBill, forudsat du har i sinde at afbetale prisen ude i fremtiden.\nFør nogen køber vilde blomsterfrø på en netbutik behøver de altid kigge på butikkens handelsaftale, men det er mange gange ikke særlig interessant.\nEn nemmere løsning kan være at se om e-shoppen er medlem af e-mærke ordningen, siden det burde være et tegn på at online virksomheden adlyder de opstillede regler, foruden at e-firmaet tit undersøges af sagkyndige der er indført i de gældende love. Det giver dig genvej til at blive hjulpet, når du forvoldes vanskeligheder i forbindelse med dit indkøb.\nI øvrigt tilrådes det at kunden er sat ind i de primære retningslinjer der influerer på transaktionen, for eksempel den returpolitik på vilde blomsterfrø e-handlen tilbyder. Derfor er det på samme måde afgørende, at man stadigvæk beholder ens kvitteringsmail, således man senere vil kunne påvise sin shopping, uanset om du er på udkig efter varer til en mand eller kvinde.\nTrustpilot resulterer i ret så gode muligheder for at gennemstøve diverse øvrige køberes ratings og derved er det fornuftigt, at du vurderer online forretningens vilde blomsterfrø anmeldelser inden du køber.\nFacebook genererer ligeledes nogenlunde anstændige metoder til at få indtryk af netbutikkens popularitet. Desuden ser vi en del internet forretninger hvor du kan notere en evaluering af deres købsoplevelse, som ligeledes burde anvendes til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nVores website er finansieret af annonceindtægter. Vi har et tæt samarbejde med en samling af online shops i Danmark i form af at vi annoncerer forretningernes varer, og modtager godtgørelse under forudsætning af at en af de besøgende på vores website foretager et køb.\nInformationer om vilde blomsterfrø og online selskaber understøttes ofte, men vi kan ikke stilles ansvarlig for korrektioner der kan være implementeret siden seneste opdatering af de viste informationer.


Christian Mathiesen ny rytter på Team AURA Energi-CK Aarhus\nTeam AURA Energi-CK Aarhus er glade for at kunne præsentere Christian Mathiesen som ny rytter på teamet.\nI weekendens Pinsecup var der 10 ryttere til start fra Team AURA Energi-CK Aarhus. Og det var ikke en fejl på resultatlisterne. Vi er nemlig glade for at kunne præsentere Christian Mathiesen som vores 10. rytter denne sæson.\nChristian startede sæsonen i C-klassen for CK Aarhus, men rykkede nærmest på rekordtid op i det fine selskab i A-klassen. Det var derfor helt naturligt, at tilknytte ham til holdet, forklarer teamchef Martin Hjørngaard.\n"Christian har en fortid som en hamrende dygtig juniorrytter, men da han i sin tid skulle tage springet til senior-klassen havde han ikke lyst til cykling mere. Det har han heldigvis nu og vi kan sagtens mærke, at Christian ved alt om, hvordan cykelløb fungerer med de præstationer han debuterede med i weekenden," siger Martin Hjørngaard.\nChristian selv havde ikke regnet med at skulle køre cykelløb i A-klassen i år. Faktisk var planen at deltage i en Ironman.\n"Jeg havde planlagt at prøve kræfter med triathlon og tænkte så, at jeg ligeså godt kunne køre et par cykelløb i C-klassen for at få lidt afveksling fra træningen. Der blev jeg mindet om, hvor sjovt det er at køre cykelløb og den manglende motivation jeg havde, da jeg stoppede som førsteårssenior er nu vendt til masser af motivation for at køre cykelløb og være en del af Team AURA Energi-CK Aarhus i år," siger han.\nChristian debuterede flot med tre dage i præmierækken.


Guiren - Sammenlign Hotelpriser Napoli\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Italien > Hoteller i Napoli > Guiren\nGuirenVia Bologna 114, Napoli, Italien Vis kort\nGuiren: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Napoli, Italien.\nMed en central beliggenhed, giver Guiren nem adgang til Napolis bedste turistattraktioner. Med de mange faciliteter, tilbyder dette moderne hotel døgnåben reception, valutaveksling og concierge.Dette traditionelle hotel byder desuden på pengeskab, tour desk og roomservice. Wifi er tilgængeligt på hotellet, så du kan forblive tilsluttet på ferien.Værelserne er indrettet med telefoner og minibar.Guiren er udstyret med både restaurant og bar, hvor gæsterne kan slappe af hen ad aftenen. Området byder på massevis af barer og restauranter med varieret mad.Guiren er 20 minutters gang fra Museum of the Treasure of St. Gennaro og Naples Cathedral. Hotellets flersproget stab vil sørge for at gøre dit ophold komfortabelt.\nGenerelRoomservice, Restaurant, Kæledyr tilladt, Bar/Lounge, Aircondition, Minibar, Hårtørrer, Tv, BrusebadTjenesterConcierge, Elevator, Døgnåben reception, Valutaveksling, Flersproget personale, SikkerhedsboksAktiviteterTuristserviceInternetHøjhastighedsinternet, Internetforbindelse (trådløs)ParkeringParkering\nBrugere, som kiggede på Guiren kiggede også på disse 3 stjerner Napoli hoteller:\nGenerel vurdering: 6.75/10Rengøring: 7.16/10Service: 7.57/10Udstyr: 6.7/10Beliggenhed: 7.16/10Mad: 6.52/10Værelser: 6.83/10baseret på 186 anmeldelser\nNærmeste hotellerB&B Firenze32


Oversættelse fra engelsk til serbisk\nOversættelser fra engelsk til serbisk\nVi oversætter fra engelsk til serbisk\nSveti Sava-kirken. Vi laver kvalitetsoversættelser fra engelsk til serbisk, til rimlige priser. Få allerede i dag et tilbud på din oversættelse!\nOversættelsesbureau Budgettranslations har viden om, hvordan de adskiller sig fra hinanden.\nNår vi ansætter en oversætter til f.eks. en oversættelse fra engelsk til serbisk, bedømmer vi først, hvor meget personen er forenelig med opgaven.\nVi mener, at sprog er vigtigt og sjovt! Lad os hjælpe dig i din kommunikation fra engelsk til serbisk. Vi har ekspertisen, spidskompetencen og den sprogkulturelle indsigt, der er nødvendig for en korrekt oversættelse.\nDanmark Oversættelser fra engelsk til serbisk


Skagerak 4 – Converter Station - CSK\nSkagerak Converter Station\nFakta om Skagerak 4:\nSørmaskinering A/S i Norge har fået opført et råhus for reaktor- og ventilhaller til brug for converter-station i forbindelse med etableringen af et nyt 130 km. lang strømkabel mellem Norge og Danmark. CSK har leveret alle stålkonstruktioner til byggeriet.\nCSK leverer typisk totalløsninger, hvor vi både projekterer, dimensionerer, fremstiller og monterer stålløsningerne. I forbindelse med opførelsen af Skagerrak 4 forestod kunden – montagefirmaet Sørmaskinering A/S – dog selv montagen.\nAt det ikke er CSK’s egne folk, der varetager monteringsarbejdet, gør dog ikke opgaven hverken lettere eller mere vanskelig, eftersom de stålkomponenter, vi leverer, altid er med boltede samlinger og således komplette samlesæt. Vores konstruktører har montageerfaringen og ved dermed, hvordan komponenterne skal udformes, så det er lige til at gå til for montørerne, hvad enten det er vores egne eller eksterne montører.\nStandardopgave med produktionstekniske hensyn\nTil opførelsen af Skagerrak 4 brugte vi ca. 570 ton stål. En stor del af dette stål skulle brandmales, hvilket giver visse udfordringer i forhold til emballering, transport og håndtering.\nBrandmaling af konstruktioner er i sig selv ikke kompliceret, men i forhold til Skagerrak 4 var det forholdsvis store konstruktioner, der skulle brandmales og transporteres. Da reparation af skader i brandmalingen er omkostningsfulde, var det derfor nødvendigt, at vi rent produktionsteknisk tog højde for dette i vores håndtering af konstruktionerne. Således svejsede vi blandt andet løfteøjer på de brandmalede konstruktioner for at undgå stroppeskader, ligesom vi var ekstra opmærksomme på emballeringen med henblik på at undgå liggemærker.


Skrevet af Kim Monberg den 23. Sep 2015. Testen er vist 3088 gange.\nSå skal vi da vist have monteret noget hardware her. Først skal bagpladen forberedes med gevindstænger og gummiskiver. Det stikkes så igennem hullerne i bundkortet, hvor man så monterer nogle plastikbøsninger over gevindstængerne. Til sidst skruer man et beslag fast med møtrikker. Ret nemt og ligetil. Så skrues selve køleren fast, og blæserne monteres. Som man kan se på billederne, kan man desværre ikke bruge høje RAM moduler med denne køler, hvis man skal bruge alle fire RAM slots. Den går ud over det ene RAM slot.\nNok om alt det her hardware-noget. Nu går jeg til kernen i det hele og tænder op for nogle benchmarks.\nDenne køler klarer sig jo imponerende godt. Faktisk klarer den sig bedre end nogen af de andre kølere, jeg har haft til test på dette setup. Det siger bestemt ikke så lidt, og det er meget, meget flot klaret af en køler i denne størrelse og kaliber.\nStøjen fra blæserne er derimod ikke imponerende. De blæsere her arbejder for sagen, og da de kører ret hurtigt, larmer de også en del. Jeg har selvfølgelig testet med blæserne på auto og uden støjdæmpningskablerne imellem, så det er den rå tophastighed, jeg har kørt med, da køleren var varmest. Det var også som om, at køleribberne eller noget andet gik i resonans, hvilket heller ikke er så godt. Men kan man dæmpe hastigheden og montere køleren i et kabinet, så er det nok ikke helt ulideligt i forhold til ydelsen.


EM 2020 - Spil 550 kr. helt risikofrit på Danmark vs Gibraltar hos Betfair!\nSpil 550 kroner helt risikofrit på Danmark vs Gibraltar hos Betfair!\n14. november 2019\taf Dennis Hald\ti Nyheder\nFredag mødes Danmark og lilleputnationen Gibraltar, i en kamp hvor kun Danmark har noget at spille for. Det er slet ikke så længe siden, at disse to hold mødtes hvor Danmark kørte modstanderen over og vandt 6-0. Selv om Åge Hareide har varslet ændringer i startopstillingen, og muligvis ikke stiller op med sit stærkeste hold. Er der ingen tvivl om, at de spiller som får chancen, vil gøre alt for at bevise at de skal blive på holdet til Irland kampen.\nI kampens anledning har Betfair et fantastisk tilbud til nye kunder, hvor du kan spille helt risikofrit på kampen. Du skal blot indbetale minimum 550 kroner, og placere et spil på kampen via Betfair Spillebørsen. Spil fra Betfair Sportsbooken tæller ikke med i denne kampagne. Vi har set på hvor stort Danmark egentlig kan vinde kampen. Samt om opgøret måske endda ender med, at indeholde en hel del mål. Du kan også læse alt om regler og vilkår hos Betfair, samt hvad du som ny kunde skal gøre for, at blive kunde hos Betfair.\nSådan får du dit risikofrie spil på Danmark vs Gibraltar kampen\nKlik på et af de mange links, du finder her på siden, og du vil blive ført til Betfairs kampagneside. Hvor du kan oprette din nye konto ved at klikke på “Tilmeld dig nu” og indtaste dine personlige oplysninger. Herefter indtaster du dine personlige oplysninger og indbetaler mindst 550 kroner med bonuskoden FEODK5. Har du fulgt disse anvisninger korrekt, vil bonuskoden automatisk være udfyldt i feltet på siden. Til allersidst skal du bare spille minimum 550 kroner på kampen mellem Danmark og Gibraltar, helt risikofrit. Dit spil på 550 kroner bliver refunderet, hvis dit spil er tabende. Alle beløb over 550 kroner tæller ikke med i kampagnen, hvor det kun er de første 550 kroner som bliver refunderet ved et tabende bet.\nHvor stor bliver den danske sejr?\nSidste gang de mødtes vandt Danmark som skrevet hele 6-0. Det kan godt tænkes at vi får et lignende resultat i aften. Der er så stor forskel på de her to nationer, og selv den bedste spiller for Gibraltar kunne nærmest ikke engang få en plads på vores U21 hold. De danske angribere er for alvor begyndt, at markere sig rundt om i Europa med mål og flot spil. Danmark kan forsøge, at punktere kampen tidligt med et hurtigt mål. Sker det kan vi nemt få en regulær fodboldopvisning, hvor Danmark cruiser sig til en storsejr og tanker godt med selvtillid!\nDen sidste ting vi har set på, er om kampen vil indeholde mål, og det er der virkelig noget der tyder på. I begge holds seneste kamp, var der således blevet scoret rigtig mange mål. Danmark knuste Luxembourg med 4-0, imens Gibraltar tabte 2-3 mod Georgien. I det ene indbyrdes opgør de to nationer har spillet, vandt Danmark da også hele 6-0, på udebane vel og mærket. Nu gælder det kampen i Parken, og de danske fans kræver en storsejr. Kvaliteten på det danske hold er da også så tilpas stor, at alt andet lige kan man godt forvente en sejr i samme størrelse som sidst. Så hvis du ikke spiller på storsejren til Danmark, kan du roligt spille på at den bliver utrolig målrig!