Privatleasing hitter igen | FDM\nPrivatleasing hitter igen\nDanskerne leaser i stigende grad deres bil. For nogle bilister kan leasing være en økonomisk fornuftig løsning. Forbrugeren bør dog sikre sig, at kontrakten lever op til FDMs krav.\nPrivatleasing er efter et par skuffende år nu tilbage på fuld kraft. I tredje kvartal af 2014 blev der privatleaset næsten 3.800 biler. Alt i alt skal vi nok regne med, at hver 10. ny bil, som danske familier får i garagen i 2014, er privatleaset. Det er en naturlig udvikling, når vi ser til vores nabolande, hvor privatleasing er større end i Danmark, ligesom det passer fint med tidens generelle tendens, hvor man ikke nødvendigvis behøver at eje sine ting.\nFDM sikrer en standardkontrakt\nVejen til succes for privatleasing har dog været hullet. De første leasingkontrakter til private var taget mere eller mindre direkte fra erhvervslivet. De stillede nogle ofte helt horrible krav til den almindelige forbruger, både i form af driftsrisiko og hæftelse for en bestemt gensalgsværdi. Det er vilkår, som stadig findes i mange flexleasingkontrakter, og som FDM generelt fraråder, da det kan få uoverskuelige konsekvenser for en privatøkonomi.\nLÆS MERE: FDM leasingkontrakt giver tryghed\nMen med standardkontrakten, som FDM og Finans og Leasing fandt enighed om, blev markedet reguleret, så de mest horrible vilkår forsvandt. Det satte tryk på privatleasing, indtil politikerne i 2012 skulle finde en god løsning til den kollektive trafik, og derfor hævede afgifterne for leasing- og demobiler med over én mia. kr. Det kvalte privatleasing fra den ene dag til den anden. Ikke fordi priserne nødvendigvis steg, men mere fordi snakken om højere priser fik interessen til at falde drastisk.\nKan privatleasing betale sig for dig?\nNu ser privatleasing endelig ud til at være på sporet igen. Og det store spørgsmål er så: Kan det betale sig for dig? Ja, det kan det ofte, hvis du er i markedet for en ny bil, som du gerne vil udskifte med få års mellemrum. Hvis du har tænkt dig at beholde bilen i mange år eller kan leve med en brugt bil, så er ejerskab som hovedregel det billigste.\nMen hvorfor er det sådan? Ja, det er fordi at de danske bilafgifter er værdibaserede, og der gælder særlige regler for leasingselskaber. For det første giver bilimportørerne ofte rabat til storkunder, og med den høje registreringsafgift bliver en rabat på eksempelvis 30.000 kr. pludseligt til 90.000 kr. for kunden, når der er kommet nummerplader på bilen.\nFor det andet betaler leasingselskaberne registreringsafgiften løbende. Derfor behøver de ikke at binde så mange penge i bilerne. Det er godt for leasingselskaberne, som dermed kan lave en skarp leasingydelse, men det er skidt for de forbrugere, der skal sælge deres brugte bil i konkurrencen med leasingselskaberne 3-4 år efter, de købte deres nye bil. At forbrugerne kommer i klemme i afgiftssystemet er desværre ikke noget nyt. Sådan går det altid for den svage part, der ikke har musklerne eller indsigten til at jonglere med afgifterne.\nLÆS MERE: FDM mener: Bilafgifterne skal ned, ikke op\nEt godt alternativ til at eje\nFDM opretholder det politiske pres for at få en reform og reduktion af bilafgifterne, men indtil det forhåbentlig lykkes kan vi i mellemtiden glæde os over, at privatleasing langt hen af vejen er blevet et såvel juridisk som økonomisk trygt alternativ til at eje. Og hvis du samtidig rent faktisk kører de kilometre, som du aftalte med leasingselskabet og afleverer bilen i fornuftig stand, burde regnestykket også holde til sidst.


Palads aarhus hvorfor hedder det middelalderen / Parsex escort\nSendt den 07.10.2017ved Dalgaard Bente\nMarinaer, langs Adriaterhavskysten har de Kroatiske myndigheder anlagt nogle flotte marinaer med alle moderne faciliteter, kaldet. Længst mod syd ligger perlen over alle - Dubrovnik, som også er fredet af unesco. Havne, hyggeligst lægger man til i små havne eller en anløbskaj blandt lokale både og tæt ved torvepladsen. Undertiden opkræves et gebyr for at ligge for svaj. Flere af de gamle byer såsom Split med resterne af Kejser Diokletians Palads midt i den gamle bykerne samt Trogir og Primosten er i dag fredet af unesco. Her lever og bor befolkningen midt i seværdighederne - torvepladser med blankslebne marmorsten og hyggelige udendørs caféer, eller små landsbysamfund, hvor livet går sin stille gang med ager- vindyrkning og fiskeri. Husk at gemme vekslenota - den anvendes ved evt. For en overnatning afhængig af sæson og bådstørrelse.\nHenvend jer selv på havnekontoret for betaling. Valuta, den lokale valuta i Kroatien hedder, kuna (HRK) 1 Kunar 100 Lipa. Til gengæld er servicen høj og faciliteterne i orden. Oftest er det vindstille om morgenen, hvorfor det er en god idé at starte tidligt ud på sejladsen. Tilbageveksling efter endt ferie (der kan kun veksles tilbage i banker). Beløbet går til fredning og naturbeskyttelse samt indsamling af affald.\nSms, planet, dansk Sm Porno Tantra, massage, videos, fri, porno Grenå Thai Corner Ugens. Paradise Hotel Nøgen öster Agger Thai Massage Brøndby Escort Piger Med Hans Store Damer Udendørs Sex Venemose Dansk Sextube Sm Escort. Kiss har bangkok thai massage hillerød gratis tyske pornofilm dansk sex gratis sm dating ove. Escortdk Kragelund, escort, danmark Dansk Privat, sex. TW Aromaterapi Massage - Home Facebook Erotisk Massage I Odense Hotgirl Århus / Kvindefæller Favrskov Allein die Vorstellung, mit zwei S g Alle rgange Facebook : Her findes historier fra B rn Unge sorteret efter rgang og nummer - klik p rstal, nummer og rubrik for at l se historien. Ansigtsbehandling, Massage, Fiskespa, Voksbehandling, samt Øreakupunktur. Toy purchasing with x direktkontakte; gratis bilder reifer frauen sehen;. Veel informatie over Camping Norcenni Girasole Club en haar ligging, reserveer nu Camping Norcenni Girasole Club voor 2012!\nUndertiden ønsker de at se skibspapirerne, som I fik med fra charterbasen. Sejlads op ad Sibenik Fjorden til Skradin marina, og derfra udflugt til nationalparken med de imponerende Krka vandfald. Derfor er det normalt at vinden drejer mod nordøst, når solen går ned. Ved frokosttid tiltager frække ældre damer thansen frederiksværk vinden, for så igen at aftage til aften. Mod syd i Kvarner Skærgården et utal af grønne og frodige øer med utallige klippebugter med store muligheder frække ældre damer thansen frederiksværk for badestunder for anker. Betalingsmidler: Mastercard kan måske anvendes. Havnemester står gerne klar med fortøjninger og hjælper jer på plads. Vinden afbøjes af sø- og landbrisen.\nDa der alligevel ikke kan ankres op inde i den gamle havn under bymurene, vil Dubrovnik være lettest at besøge med bus eller taxa (flere gange dagligt) for en udflugtsdag. Vælger I at sejle ud i nationalparken Kornati-øerne, er der kun få muligheder for proviantering. Den Dalmatinske kyst fra Zadar og sydover består af en myriade af øer, naturhavne og herlige ankerbugter med korte sejlafstande. Marinaen ligger nogle km nord for byen, dybt inde i Omblaflodens munding, i smukke naturomgivelser. Brioni-øerne tæt ved Pula. Til gengæld gør de meget for at holde området beskyttet og rent, og tager gerne affald med i land. Miljet nord for Dubrovnik. Mod syd et utal af grønne og frodige øer med gamle historiske byer. På kontoret er personalet meget hjælpsomme. I fredede Nationalparker opkræves en afgift per nat.\nPræget af venetiansk og romersk arkitektur. Der findes desuden megen nyttig information og vejrrapporter for de kommende dage. Vinden kommer typisk fra NV, let til frisk vind 6-10 m/s. Fiskeopdræt: Afmærkninger i søkortet i visse fjorde. Ferietips ved Sejlerferie i Kroatien, pula/Veruda. Proviantering, det vil være en god ide at være på forkant med proviant til et par dage ude i øriget - specielt brød. Øerne består af tidligere søfartsbyer, landbrugssamfund, gamle klostre og smukke byer med klokketårne. Vejr og vind, vejrudsigt med vejrkort fås i alle ACI marinaer.\nHorsens thai massage susan k nøgenfoto


14. året 2019 - www.henriette-oscar.dk\nTeide set fra vores altan.\nVi skriver nu året 2019, og som så mange gange tidligere, så starter vi med at tage til Tenerife. At det er på min fars 117 årsdag siger måske lidt om, at jeg stadig har tankerne omkring ham.\nVi er tidligt ude på turen ind mod lufthavnen, og det er slet ikke så dårligt, for der er store problemer med togene. På Fyn var der sket en ulykke med et tog og samtlige afgange er aflyst fra og til Jylland, og derfor holder togene i kø ind mod København, og masser mennesker er i vildrede, om de overhovedet kan komme videre. Vi bliver forsinket mere end 1 time, men vi lander dog tidligt nok til at komme med flyet. Jeg har taget lidt salt med til vore æggemadder, og ikke nok med det, jeg har også lagt en stærk ost og 5 frikadeller, samt selvfølgelig en danablu til æggene, ned i rygsækken.\nDet går nemt og hurtigt ned til varmen, men mon ikke, det er glæden til at se solen, der skubber på. Vi er også heldige med at nå bussen til vores by Puerto de la Cruz, og 1½ time efter står vi i receptionen på hotel la Carabela og får nøglen til vores lejlighed.\nNr. 304 hedder rummet, og det er lille med en meget lille altan, der fører ind i gården. Udenfor er der larm, og det har sin grund. Vores nabolejlighed har håndværkere på besøg, som banker løs. Jeg kikker på problemet. Det ser ud til, at der er faldet flere reposer ned, og man forsøger at lappe på skaderne. Jeg er bestemt ikke tryg, og det må Henriette høre på. Nej tak, her vil jeg altså ikke ende mine dage, hvis huset falder sammen. Vi går så ned til receptions-pigen, og jeg forsøger med mit dårlige engelsk at forklare hende, at vi ikke vil bo der. Hun siger så, at de bliver færdige i dag, men den hopper jeg nu ikke på. Jeg kan altså godt bruge øjnene. Jeg beder om at få et andet værelse, og hun går med til at finde et andet til i morgen. Vi skal altså sove endnu en nat i et værelse, der sagtens kan styrte sammen. Næste morgen er vi nede for at høre, om der er et andet rum. Jo, hvis vi vil følge med sengepigen, så kan vi selv se og finde ud af, om værelset er noget for os. Uanset hvilket værelse hun tilbyder, så vil jeg sige ja tak. Det viser sig, at vi skal bo i stuen og i den afdeling, hvor vi boede sidste år. Da Henriette ser altanen, er hun helt klar til at sige ja tak. Så vi skal bare vente 1 times tid, så vil værelset være klar. Vi er hurtigt oppe og pakke rygsækkene, og bare tanken om at forlade rummet, hvor larmen er langt værre end i går, gør sit til, at vi kun har noget bedre at se frem til. Vi nyder vores medbragte mad og går så vores første tur ned til byen. Vi skal jo prøve vores ben, der ikke har haft det så svært i næsten 1 år. De får ellers rigeligt at lave, for det går meget stejlt ned ad bakke, og det er mindst lige så barsk at komme op igen. Vi bliver så svedige og får åndenød, inden vi igen kan blive normale ude på vores dejlige altan. Lad mig sige, at vi kan ikke se så meget af landskabet, men lige foran os har vi en rose så smuk, og bag denne er der en bananpalme, der har en stor klase hængende. Den lille have dufter fint, og så kan solen endda komme ned til os. Vau! - hvor har vi det da fedt. Kun en ting er Henriette lidt sur over, og det er, at vi ikke skal sove sammen. Der er et bord imellem os, så vi har derfor lavet den regel, at hun kommer over til mig, 1 time inden vi står op om morgenen. Sådan. Alle er bare glade. Vores værelsesnummer er sørme 104b.\nDagene går så hurtigt, mest fordi at vejret er så skønt. Vi soler os lige fra vi har spist morgenmad, og denne består af brød hjemmefra, der bliver overtaget af leverpostej, jægerpølse, ost og vodkalikør, altså et lille glas. Og så har vi købt æblejuice, der bare er så sød og lækker. Hver morgen slutter med bacon, varmet 10 sekunder. Klokken ca. 9 kommer solen, og så smelter vi bare, men flere gange smutter vi ind i skyggen nogle få minutter.\nNu er der jo ikke så meget at kikke på, især ikke når solen har forladt himlen, og derfor sidder vi ofte på værelset og skriver dagbog eller spiller på tabletten, - 8x8, som kun har een stor vinder, nemlig Henriette. Hun er kommet helt ned på godt 6 minutter, hvor jeg ligger helt oppe på næsten 10. Men jeg nægter at være taber, så jeg forsøger stadig at slå damen. Ellers går vi i seng senest klokken 21 og har en rigtig lang nat, hvor krampe og drømme kommer efter behag. Henriettes bentøj har det ikke godt, og hun har opgivet flere morgenture, og det kan ses på hende. Vi spiser jo godt, og især når vi indtager jægersnitsel og suppe, så sætter disse sig de forkerte steder.\nDe sidste 8 dage er vi oppe på taget i mindst 2 timer, inden solen går ned. Hver dag er en fed dag, - og dog! Dagen før vi rejser hjem, så ændrer vejret sig. Vi har heldigvis været nede og sige farvel til byen, inden skyerne vælter ind. Fuglene bliver tavse, og torsdag pjasker regnen ned, det er en rigtig våd dag. Vi slutter af nede hos Ivan og Giorgia og nyder en dejlig gullasch-suppe og lumumba.\nFredag morgen venter vi på bussen klokken 08.06, og den fører os langsomt og sikkert til lufthavnen. Der er rigtig mange familier med småbørn ombord, og jeg er dum nok til at tage vattet ud af ørerne. Tiden går forfærdelig langsom, især da Henriette fortæller, at der kun er ½ time til landing, og sandheden er 1½ lang time. Vi er nu heldige, at toget fører os til hovedbanegården og ret hurtigt kører næste tog til Roskilde. Her mærker vi kulden, som vi havde afleveret for 16 dage siden.\nØv vi har stadig vinter. Jeg fyldte jo 77 år her i januar, og det plejer vi at fejre med lagkage, hjemmelavet af konen min, og den blev jeg selvfølgelig ikke snydt for. Torsdag d. 31 januar var Henriette nede og købe bunde, og så lavede hun alle tiders lagkage. Vi skyllede kagen ned med Irsk kaffe, hvor vi brugte Cognac, flødeskum og kanel. Jeg skal da lige love for at den smagte godt.\nOnsdag den 27 marts 2019 smutter vi til Berlin. Vi er tidligt på færde, mest fordi vi har dårlig erfaring med DSB. Der er nu ikke de store problemer med toget, og vi er også hurtige til at få vores boardingkort. Flyvningen går fint, og vi sidder meget langt tilbage. Nej, vi sidder da ikke ved siden af hinanden, det er for svært at lave med den computer, de bruger. Tegel lufthavn er et sted, vi helst ikke skal være i ret lang tid, for der er uhyggeligt mange mennesker, der alle ser fortravlede og intetsigende ud af øjnene. Vi får en lang gåtur til bussen, og her er der også et hav af mennesker, der står og venter på at komme til Berlin. Jeg trækker 2 enkeltbilletter og stempler dem. Den første bus kører fra os, og så er vi tæt på næste bus, og det går stærkt med at møve os indenfor. Det er nemt at se, hvor vi skal stå af, og det er da også her, at de fleste forlader bussen. Nu er det så kun om at gå over Invaliden-strasse og ind til Ibis. Henriette finder vores papir frem, og hun siger sit navn, så det går som smurt med at få vores nøglekort. Hvor skal vi så bo? - jo 325 hedder rummet, og sidst vi var her, hed det 323. Værelset er som de fleste, og det er nærmest som om, vi går ind i samme værelse. Efter vi har hvilet os lidt på sengen, så går vi ned til Aldi, hvor lidt drikkelse bliver købt. 12 styks flødeboller ryger også med. Selvfølgelig er vi nede i Mac (Donald) og nyder en burger.\nVi orker ikke mere i dag og sover som sten - eller bløde kyllinger.\nTorsdag den 28/03-2019. Gråvejr er, hvad der venter os, og der er lidt småregn, mens vi går op til vores bager. Her bliver sulten slukket og tørsten stillet, og vi vil nu gå et stykke op mod Omas hjem. Turen går gennem et område, hvor der bliver bygget som aldrig før. Aldrig har vi set så megen bygge-aktivitet på et sted. Faktisk må vi gå over på modsatte fortov. Vi kommer helt op til Prinsensstrasse, og det er altså kun halvvejen, men vi er godt trætte og orker kun at gå hjem igen. Nu har vi jo et godt sovehjerte, så derfor ligger vi på langs i mere end 2 timer. Vore ben har virkelig fået vist deres kunnen. Vi er igen sultne, og denne gang glider der en pølse med karry ned.\nDa vi har sovet til middag, så ringer Henriette til Renate, og de bliver enige om, at vi skal komme til Oma i morgen og få os en hyggetid med Oma, Detlef og Renate.\nFredag den 29/03-2019, da klokken er omkring 14, tager vi S-toget til Pankow, hvor M1- sporvognen fører os til Omas hjem.\nHer har vi det skønt sammen med familien. Kaffe, øl og gåtur i parken. Vi bliver så inviteret hjem til Karow, hvor vi indtager en stærk pizza. Det bliver en skøn dag, hvor Renate følger os til toget.\nLørdag den 30/03-2019. I dag går vi helt til Charlottenburg slot og hjem igen. 20 kilometer er, hvad vores bentøj skal klare, og især mine er ikke ret meget værd resten af dagen. Derfor bliver der ikke gået så meget om eftermiddagen. Men vejret viser sig rigtig fint, med masser af sol og varme.\nSøndag den 31/03-2019 er dagen, hvor vi skal hjem. Den har jeg ikke den store fidus til, men faktisk så går den rigtig godt. Vi bliver enige om at tage ud til lufthavnen lidt før, for vi er ikke sikre på, om vi har boardingpas, eftersom vi måske ikke kan selvklare opgaven. Vi skal vente over 1 time på at få vished. Vi får dog boardingkort - men bare uden siddeplads. Vi får besked om at vente til sidste mand er ombord, og så er det spændende, om der er pladser til os. Heldigvis får jeg tildelt 1b, og Henriette 7c. Jo vi kan komme hjem. Men der er problemer i København. Vi kan komme til hovedbanegården, og så tror vi, at der er tog til Roskilde.\nVi sætter os til rette i toget, men det kører bare ikke, ventetid, og langt om længe siger en stemme, at toget er forsinket, og hvis vi vil hurtigere til Roskilde, så går der et tog på perron 3, vi fiser ned og op og sætter os igen til rette. Ventetid igen. En stemme siger, at man mangler en togfører, og at der vil gå lang tid, inden dette tog ruller derud af. Igen siger en stemme, at dette tog også har problemer, og hvis vi skifter til et tog, der går til Borup, så kan vi være i Roskilde inden alt for lang tid. Denne gang er lykken med os. Dette tog kører få minutter efter. Hele vores hjemrejse kommer til at tage mere end 7 timer. Godt trætte sidder vi og nyder en øl, og hvor er det dog skønt at være hjemme i vores varme dejlige lejlighed igen.\nSkønne dage i Wismar\nVi står op klokken 10 minutter i 6 og får lidt morgenmad, og så samler vi ellers rygsækkene og går ned til vores lille bil. Motoren grynter, inden klokken slår 06, og gps'en har kurs mod Rønnede. På Tranevej er Gerda i hopla, hun må have hørt os, for hun kommer ud og tager imod os. Selv Alfa er glad. Om det er os, han viser sin glæde, aner jeg nu ikke. Gerda har kaffevandet klar, og jeg kommer med brødet. Altså, Gerda har endda lavet et flot morgenbord med flere forskellige oste, marmelade, og jeg skal komme efter dig, så jeg er lidt ærgerlig over, at jeg ikke kan spise så meget. Snakken går som altid, altså som i gamle dage, og jeg kikker på klokken, for vi skal være ved skibet et kvarter før afsejlingen. Det er altså vores gode start på 3 dage i den tyske middelalderby, Wismar, nej det er vist en hansestad, som svenskerne har bygget. Farvel søster Gerda, og vi futter af sted igen. Vi kommer til tiden, og det er nemt at tjekke ind. Vi får endda hjælp af en venlig mand. Eftersom vi er tidlig på den, så kommer vi med skibet en ½ time før, jamen det gør da ikke noget, for vi skal jo ind i Bordershop og købe lidt ind. Her er der ikke så mange mennesker, og vi finder nogle guldøl, der er lidt dyrere, end dem jeg havde regnet med at købe, men hvorfor skal vi ikke holde på formerne, vi har jo også guld og glimmer i vores have.\n3 Kasser øl og ikke mere, for det er først, når vi skal hjem, at der skal købes rigtig ind. Nu går det så mod syd, og vi er blevet enige om at besøge Lübeck, så gps-hjælpen sørger for, at vi kommer på en parkeringsplads tæt ved den gamle bydel. Vi går så mod broen, og da jeg ikke kan huske, om jeg har låst bildøren, ja, så går vi da bare tilbage og konstaterer, at døren selvfølgelig er låst. Vi vælger at gå over en anden bro og er så heldige, at vi kommer tæt på byens vartegn*, der ikke kan køres under mere. Nu er der en lille park omkring porten. Vi er enige om, at det er en rigtig hyggelig by, som vi meget gerne vil besøge igen og måske bo i nogle nætter. Vejret er der ikke noget at klage over, og efter en lille time, så kører vi mod målet Wismar. Vi sætter bilen på markedspladsen og har betalt for 20 minutter, så nu skal vi over til hotellet og skrive os ind. De er veldig flinke, og vi får udleveret en nøgle, hvor der står 325. Vi tager elevatoren derop og finder hurtig vores værelse. Det ser pænt ud, og vi låser efter os, for nu skal vi finde en parkeringsplads. Vi kommer til området, hvor flere pladser dukker op. Så er det bare om at finde det nærmeste, hvor vi kan gå ind mod byen. Det tager lidt tid, inden vi finder ud af, hvordan vi får billetten ud. Vi skal kun have tid til resten af dagen,* og jeg putter euro ind, som automaten sluger. Vi har nu sikret vores lille bil, og så går vi op mod markedspladsen. Faktisk, så er der ikke ret langt, inden vi igen står udenfor vores hotel. Jamen, vi har lidt drikkelse med i rygsækken, og først nu skal vi slappe af med en dejlig øl. En guldøl tak. Det bliver også tid til at sove lidt, for jeg vil altså gerne stå af bilen og ikke fortsætte med at køre, især når den har fået sin plads på parkeringspladsen.\nDer kommer nogle regndråber, men dem lader vi komme, for vi leder efter et sted, hvor vi kan få lidt mad. Henriette er altså sulten, og min mave det samme. Nede ved det berømte apotek, der er en kaffebar, ligger der sørme en lille pølsebar, hvor vi kan sidde ude eller inde, og få os en hotdog. Jeg vil selvfølgelig have en dansk, mens Henriette vil have en mexicansk. I min er der sprøde løg, og dem får jeg mit hyr med senere. Vi slukker tørsten med en cappuccino, og den er altså rigtig god. Vi sidder på meget høje stole, og faktisk så bliver vi godt mætte. Så går turen ellers hjem på hotellet, og denne dag er tabt for altid. Mørket har sænket sig, og vi putter os ned under dynen, der er stor, let og ganske varm. Hovedpuden er så stor, at jeg vælger en plads på stolen til den. Godnat.\nNæste morgen tager vi rygsækken på Henriettes ryg, og så skal vi have vores morgenmad. Vi kommer ikke ret langt, inden vi møder en bager, og der er der mange muligheder. Vi vælger smurte brød og kaffe. Og de kommer på plads i maven, som var det blødt brød. Vi kikker på uret, og det er tid til, at vi skal besøge vores dejlige lille bil. Den har savnet os og vi den, men nu skal vi betale for, at bilen kan holde der hele dagen. Automaten er dum, for vi kan ikke få en billet ud. Vi trykker på alle knapperne, men der sker ikke en sky. Der kommer flere til, og vi lader dem forsøge at få en billet. Ha, de kan heller ikke finde ud af dyret. Så kommer mine øjne lidt tættere på, og selvom mit tyske ikke er noget at skrive hjem om, så får jeg dog trykket på noget brugeligt. Hurra vi skal nu bare smide euro ind 4 styks og vupti, så kommer der en billet, hvor der står, at vores bil har lov at holde der helt til klokken 19.00.\nVi lægger billetten i vinduet og siger pænt "farvel og hyg dig nu, gamle ven", mens vi smiler, og Henriette giver den et lille tryk. Nu skal vi så på bytur på gåben.\nDet er da herligt at gense parken fra sidst og Persilpigen, og vi har faktisk en dejlig runde, og selv vejret er blevet meget bedre. Ved middagstid knurrer maven sørme, og da vi ser en bar med stole udendørs, som har wienersnitsel på menuen, så snupper vi hver en stol, og Henriette går ind og bestiller 2 menuer. Snitslen er rigtig god, og vi får pomfritters til og fanta, og så koster menuen kun 10 euro i alt, og godt mætte fortsætter vi hjemad. En lille lur er tiltrængt, og en ny tur er på trapperne. Vi har ikke så mange euro i små sedler, og jeg har 10 styks 200 euro, så vi går ind i en bank, hvor de er så flinke at veksle dem til mindre sedler. Det vi ikke kunne i Danmark, gik ganske let her. Nej hvor vi suger til os af oplevelser. I dag finder vi det skæve hus nede ved havnen, og det er da utroligt, hvad vi kan have indenbords, inden vi bliver mætte af huse og bygninger. Igen går det ud over pølsemanden nede ved løveapoteket. Og det er altså 2 mænd, der serverer for os i dag. Vi får det hele bragt til os, og de er veldig flinke, og håber, at vi nyder deres mad, jamen det gør vi da, siger jeg smilende, og så er der ikke plads til andet end en øl hjemme på hotellet.\nVores næste morgenmad skal vi selv smøre, og det er alle tiders. jo, vi starter dagen med en fyldt mave, der sammen med os, går ned og hilser på bilen, der vist har haft en mindre god nat. Den ser trist ud og lidt mere beskidt. Vi kæler med den, og da solen gør det samme, så lyser den op igen. Ak, vi må dog forlade bilen, for vi har stadig steder, vi endnu ikke har besøgt.\nHenriette fører os ned til politistationen fra Soko Wismar. Det er slet ikke en politistation, men en hyggelig bygning tæt ved Heiligengeist kirken. På hjemturen ser jeg et skilt med ungarsk gullasch, og jeg lover konen, at vi skal derned i aften og have denne herlige ret, med vin til. Nej, hvor vi glæder os, og dagen går som smør. Vi gør os klar til aftensmaden. Men vi kan bare ikke finde stedet, hvor de ellers havde et skilt stående. Meget sultne og kede af det, må vi tage til takke med en sigøjnersnitsel med brasede kartofler og en stor fanta. Jamen, den smagte jo fremragende, selvom det var en italiener, der stod for maden.\nVi sover som små grise, og vores sidste dag i Wismar starter igen hos bageren, og vi laver en madpakke af alt det brød, vi ikke kan spise. Herligt. Så siger vi farvel til personalet på hotellet og går ned til vores bil. Jeg er hurtig med at sige, at nu skal du med os hjem. Bilen lyser op. Vi har altså ikke glemt den, kan jeg læse, at den tænker. Vi kører så mod nord, og det går rigtig fint. Vejret er flot og vi kører til Cismar kloster, og nyder haven der. Vi spiser vores morgenmad, og så hedder det bordershop, hvor der er uhyggeligt mange mennesker. Vi må holde langt fra indgangen, og selv fra parkeringspladsen går vi i kø. Jeg er ved at opgive, men heldigvis når vi de flasker, vi har udset, og det er kun vinen, vi ikke kan finde. Selvom klokken kun er 12.00, så kører vi ned til færgen. Jeg kører ind, hvor der er betjening og viser ham vores billet. Jamen, "I skal jo først med i aften klokken 1800", siger han på engelsk, Jeg forsøger at se ked ud af det, og vi bliver enige om at vente. "Hvordan kommer jeg så ud herfra", spørger jeg og ser ked ud af det. Manden siger så, "kør over til 10, og jeg vil prøve, om I kan komme med". Glad smiler jeg til ham, og vi sidder nu og håber på at komme med. Vi er ikke de eneste, og hvor er det skønt at blive vinket ind til færgen. Hurra vi er med. Vores tur er ved vejs ende, og vi er godt trætte, mens vi sætter os ude i haven med en dejlig øl. Hvilken skøn Wismartur. Den var alle pengene værd.\nJyllandstur august 2019\nVejret er skønt, og ikke nok med det, så starter Henriettes ferie. Hun har godt 14 dage frem og har glædet sig rigtig meget til at nyde ferien. Vi sover dog hjemme og kører ud i haven. Med os har vi en rygsæk med de mest nødvendige ting i. Vi nyder morgenmaden på bænken og har masser af tid til, at bilen skal på arbejde. Selv en lille lur bliver det til. Jeg kommer i tanke om, at vi har glemt bollerne. Vi ville ellers slutte af med en frikkenette godt med snavs på, og et spejlæg øverst. Heldigvis var der tid til at køre hjem efter bollerne. Lidt forsinket og ellers ved godt mod, får maven noget skønt at bearbejde. Nu gælder det så om at få alle ting ombord, og vi sætter os i bilen, laver en aura om den, for Henriette mener, det gør os godt at sikre os mod andre kørende på motorvejen. Klokken 10.50 starter aygoen, og vi har ikke kørt ret lang tid, før jeg opdager, at vi har glemt at få vanddunkene med. De står nok så flot inde i køleskabet og er ganske kolde og forfriskende. Jamen her er beviset jo på, at vi er nogle gamle mumier, der mere har brug for hjælp udefra. Nu er det heldigvis ikke så varmt, og vi må så finde et sted at købe lidt vand, bliver vi enige om. Ved Odden havn finder vi en kø af biler, der skal over til Århus. Der er 4 biler og en motorcykel før os. Men der er problemer for flere af dem. De kan ikke få deres billetter til at blive godkendt. Vi venter og venter, og heldigvis er det vores tur. Her går det hurtigt og nemt. Tabletten har jo billet, og bommen løfter sig. Der er rigtig mange biler indenbords, og vi forlader vores, mens skibet sejler til hovedlandet. Det er som på skibet til Visby, hvor vi sidder midt i skibet og ikke kan komme ud i det ellers gode vejr. 1 time og et kvarter er altså lang tid, og jeg sveder tran. Vi kommer dog på toilettet begge to, og langt om længe sejler vi ind i Århus havn. Med alle de biler, så tager det lang tid med at komme ud af byen, men gps’en viser os, hvor første stop er. Sletterhagevej. Vi sætter bilen et stykke derfra og går op mod nummer 25. Togene har holdeplads, og den hedder Vestre strandvej, og det nye tog kommer og kører hurtigt igen. Selve nummer 25 ligger lidt fra stationen, men vi er jo friske i bentøjet og står snart og kikker på indgangen. Henriette er lidt i tvivl, om det er rigtigt, men da vi ser huset fra haven, så er hun sikker på, at det var her hendes far boede, efter han var blevet skilt fra hendes mor. Han havde en lejer boende, og det viste sig, at det var hans kommende kone, hvilket Henriette først opdagede mange år efter. Vi satte os igen ind i vores varme bil, der havde brug for frisk luft.\nVi nærmer os det nye område, hvor farbror Karl Algreen Møllers vej ligger. Der er mange huse på vejen, og vi er ret benovet over, at der både er asfalteret, og huse, der bestemt er ganske store og mest for velhavere. Vi filmer selvfølgelig gadenavnet, og nu er vores opgave - især for Henriette - klaret.\nGodt ½ time efter gør vi holdt ved Hornslet kirke. Der er gravearbejde ved monumentet for byens modstandsfolk, eller heltene, som mange mener, de var. Vi sætter bilen, går hen til graven og erfarer, at de naturligvis stadig ligger der. Vi har jo masser af tid, så vi går en tur nede i byen. Apoteket, som hendes farmor og farfar havde, finder vi efter en meget lang gåtur. Jo huset er der stadig, og der bor familier i det. Hornslet er blevet en ret så stor en by, hvor selv Holgersminde-skiltet får os til at tænke på Gerda. Godt trætte i bentøjet finder vi bilen, og nu hedder det Årslev hotel. Vi kører ind på motorvejen, og der er flere gange, at vi skal ind på andre veje. På et tidspunkt siger Henriette, at vi skal køre fra motorvejen og holde til venstre. Og jeg må være lidt sløv i optrækket, for jeg holder til venstre og glemmer at tage afkørslen. Næste gang gps’en siger noget, så skal vi køre af ved Hørning. Jamen er vi virkelig kommet så langt? Tja, hvorfor så ikke blive i Hørning? Vi kører ind i den dejlige by, sætter bilen ved kirken, og da vi er sultne, så farer vi over til bageren. Bagerpigen har lige den mad, vi gerne vil sætter tænderne i, og vi skyller maden ned med æblesaft og anden lækker drik. Godt mætte, vil vi lige lægge resten af drikken ind i bilen, og jeg opdager en gammel mand med rollator. Han er lun, og da vi er på samme alder, så kommer snakken jo på jysk. Nu er han fra Blegind, så han kendte da ikke nogen fra min tid i Hørning, men vi ønsker ham fortsat en god dag. Henriette skal lige på toilettet, og mens hun går derind og smider bukserne for at tømme blæren, så falder jeg i snak med en dame, der trækker sin cykel. Jo, hun er da også Hørningboer, og det er hun stolt over. Hun kendte flere fra min tid og jo mere vi snakker, jo stærkere kommer minderne frem. Tage Jensen, Hans-bageren og mange andre tidligere borgere kommer på banen. Så står vi lige pludselig ved mit gamle barndomshjem. Vi knevrer bare løs, men der inde ved mit hjem, sidder et par og nyder solen. Damen trækker videre med sin cykel, og jeg styrer lige ind mod parret. Det er helt mærkeligt at stå så tæt ved huset, og jeg har sat gang i snakketøjet. Manden ser meget venlig ud, og hans kone, der ikke kan løbe fra, at hun er fra Filippinerne, er smilende og forstående. Faktisk havde jeg slet ikke regnet med ar blive modtaget så flot. Jeg fortæller, at jeg for 77 år siden så dagens lys her i dette hus. Jeg havde sovet sammen med 4 af mine søskende oppe på 1 sal, sagde jeg og pegede på vinduet. Det er nu lang tid siden, at mit snakketøj ligefrem er blevet varmt, men jeg er simpelthen i den 7 himmel. Det flinke par vil da gerne vise os lidt af deres hjem, og vi går ind i stuen. Det første jeg ser, er buen, som selvfølgelig stadig er der. Den bette stue, hvor far lå på divanen og havde Gurli på maven, mens han fortalte historier. Jo, jeg er ikke til at stoppe, men snakker om komfuret, som var mit job at passe. Manden har selv moderniseret huset, og jeg skal da love for, at han har gjort det godt. Vi er også oppe på mit værelse, hvor jeg næsten ikke kan fatte, at der har været køjesenge, eftersom der er skråvæg. Jeg snakker så videre og fortæller, at jeg havde min bedstemor og bedstefar, der boede i Bering, som vi har besøgt mange gange, og deres hus var velpasset. Manden kikker på mig ganske mærkeligt. Hvor henne, siger han så. Jeg er jo i snakkehjørnet og fortæller om slagtehuset og selve området. Jamen dette hus har han altså også boet i, og det var ham, som havde renoveret huset. Det var ikke så lidt mærkeligt af et sammentræf, og det er først da hans kone finder et billede af huset, at jeg bliver overbevist om, at her havde min bedstemor levet i mange år. Tænke sig, at vi har fået flere timer i mit barndomshjem, til at gå, som var det kun minutter. De stakkels mennesker er blevet forsinket med aftensmaden, og vi har haft en rigtig skøn, dejlig og opfriskende dag, mellem mennesker, der er rigtig glade for at bo i mit barndomshjem. Det er bestemt ikke hver dag, man møder så dejlige, smilende og dygtige mennesker. Jamen min dag blev bare den bedste dag på denne ferie. Vi takker af, og det eneste jeg ikke har fået fat i, er deres navne. Men det ændrer jo ikke på noget ved deres menneskesyn. De fik vores hjemmeside, så de kan læse, om vores liv, og snart er de en del af vores liv.\nVi kommer til Årslev hotel, hvor vi finder vores rum, en lur på sengen bliver det til, inden vi besøger Lyngbygård, hvor der er ændret på ejerskabet. I dag bor Niels Jørgen igen i sidebygningen, mens hans søn har hovedbygningen. Altså ligesom dengang Hans var bossen, der overgav Niels tømmerne. Vi får en lille snak med husmoderen der fortæller, at alt er som altid indenfor murene.\nVi kører tilbage til hotellet og får os en velfortjent øl. Den smager nu ikke godt i plastikbæger, og den skummer som bare pokker. Trætheden melder sig, og jeg synes, stadig, at jeg kører på vejene, så derfor finde jeg sengen. Natten er lang og varm, så selv dynen får lov at passe sig selv. Klokken 06 står vi op og gør os klar til at køre hjem, men først skal der fodres med, hvad hotellet har af fristelser. Vi bliver mætte, går ud og betaler med visa-kort og så sætter vi os ellers igen ind i vores dejlige lille bil. At vi endnu en gang kommer til at køre forkert, tager vi med et gran salt. Nu hedder næste stop Lidl i Roskilde. Der er flere steder kødannelser, og det er altså træls, men lyspunkter er der da også. Det er slet ikke så varmt, og selv solen gemmer sig bag skyer. Først når vi er i Roskilde, smiler solen til os, og vi kan sætte os til bords med dejlig lune retter og en kold øl. Det er slut med ferieturen til hovedlandet Jylland. Hvilken dejlig tur.\nDet går ikke helt i vasken\nSøndag morgen står vi op før klokken 06.00. Henriette er først i klæ'erne. Det er fint vejr, og solen har gemt sig bag skyer. Uden mad i maven, forlader vi vores dejlige have, og bilen kører os hjem til sin bolig. Der står så vores vaskemaskine, og efter et kik, om der stadig er luft i dækkene, så låser vi bilen inde, siger pænt farvel og på gensyn, og vores tur ud i haven begynder. Henriette får handsker på, og går forrest med det blå reb. Det går fint fra starten, og da vi er kommet over Vindingevej, så vil hun gerne styre sækkevognen. Der er ingen slinger i valsen, men hun må erkende, at det faktisk er svært at styre bæstet, og jeg er lidt bange for, at hun kan komme i vanskeligheder. Hvis det værste skulle ske, så kan hun jo miste føringen, og det ville være uhyggeligt, hvis der skete noget. Derfor overtager jeg styringen, og det går ret hurtigt et langt stykke tid. Pludselig ser vi en cyklist nærme sig, og vi forbereder os på manden. Der er fart på os, og jeg vil have, at Henriette holder til venstre, hvilket jeg siger flere gange. Jeg bliver lidt mærkelig i hovedet og vil stoppe op, men det vil sækkevognen bare ikke medvirke til. Den fortsætter med vaskemaskinen, der nyder farten. Ja den er endda med til at det går hurtigere. Nu må jeg altså stoppe, og jeg kommer til at sænke sækkevognen så meget, at den tager magten fra mig. Det siger slask, og vi rammer asfalten med et brag. Min højre hånd er slet ikke klar til at give slip, og derfor så får den sig et klem mellem moder asfalt og sækkevognen. Vi kurer et stykke hen ad cykelstien, og jeg ligger så lang, jeg nu engang er. Cyklisten stopper op og hjælper mig på bene igen. Vi kikker på skaderne, og det er altså heldigt, for kun min langemand og hans nabo har fået et klem, de aldrig vil glemme. Jeg er lidt tummelumsk i hovedet men er klar over, at vi bare skal ud i haven med det samme. Hvis vi venter, så vil det gøre meget ondt, inden længe. På Køgevej går det fint igen, men jeg må holde pause igen. Det gør dæleme ondt i fingeren, især langemand. Vores formand kommer kørende forbi og stopper op. Han synes, at vi skulle låne en trailer, men vores Aygo er ikke til denne form. Jamen, han vil da gerne låne os sin bil, siger han. Vi takker ham, og nu mangler vi bare få hundrede meter, inden vi er i mål. Thomas skal til bageren, og ellers så ser vi ikke andre på vores tur. Vi bruger de sidste kræfter på at få vaskemaskinen i hus, og ikke nok med det, vi sætter dyret helt ind på plads. Sådan. Men hvis jeg havde glemt mit jordkys, så bliver jeg mindet om det nu. Langemand er blevet meget sort ude i yderste led, og ikke nok med det, han har hævet sig til det dobbelte. Værst er dog, at smerter er der masser af. Vi indtager morgenmaden i det grønne, og jeg får hånden i sæbevand. Tiden hedder sovetid, og det har langmand godt af. Men han har fået sort kulør til næste led, og det banker lystigt i ham. Vejret er ikke til solbadning, så jeg spørger Henriette, om vi ikke skal gå hjem og hente bilen. Hun er med på den, og vi går ad bagvejen. Det har regnet, så græsset er godt vådt, og vi vælger at gå op til vejen. Det begynder at regne, og derfor tager vi en smutvej gennem Vilvorte. Ved Motelvej, så kommer der flere tårer fra Gud, og han må være meget ked af det, for pludselig så stortuder han. Vi bliver drivvåde, og vi må ind og skifte tøj, så snart vi kommer hjem. Vi har gået rigeligt i dag, og derfor er det skønt bare at sætte sig ind i vores dejlige bil, der godt nok knurrer lidt, men det går hurtigt over. Efter middagsmaden foretager vi en prøve på vores vaskemaskine. Små uheld med vandet er der nu, men dyret kommer i gang og viser, at alt virker nu. Herligt. Og vi kan vel sige, at det lykkedes at få en minderig søndag, der ender med, at vi smutter hjem til Dommervænget hvor vi overnatter. Hvis min finger ikke har det bedre i morgen, så vil jeg gå til min læge.\nEndnu en Tenerifetur kalder\nNu nærmer tiden sig til, at jeg og Henriette skal finde ud af vores liv. Jo, selvfølgelig er vi gift og meget glade for hinanden. Det er en anden måde, jeg ligesom tænker på. Henriette har nemlig sagt sit job op, og faktisk så har hun næsten ikke været der i mere end én måned. Ferie og afspadsering er grunden til, at vi har været meget sammen. Henriette fik gaver og jeg skal komme efter hende, og vi ville starte hendes nye liv. Derfor så bestilte vi en tur til vores dejlige ø, Tenerife. Denne gang skal vi nok blive brune og slappe af, for det bliver en hel måned.\nD. 6. november starter turen ind til Kastrup. Vi har valgt et andet hotel som hedder Chinyero. Det er det sted, hvor vi tidligere har siddet og nydt mange stunder med mad og drinks, ja, engang, da vi fejrede min fødselsdag, var vi stadset godt ud. Henriette havde fået sit fineste tøj på og ikke nok med det, hun var blevet noget højere. Det var altså fordi hun havde taget højhælede sko på, og da det ikke er hverdagssko, så blev det til noget vaklende skridt, vi foretog os, helt oppe fra hotellet. Jeg måtte støtte damen flere gange. Men det ændrede sig gevaldigt, især efter, at vi havde nydt masser af dejlig mad, og vin til. Kaffen blev fulgt efter med lumumba, og den var stærk. Vi blev lidt gladere og var altså ikke helt appelsinfrie da vi skulle hjem og sove. Nu havde Henriette overhovedet ingen problemer med at holde sig på måtten eller benene. Det var faktisk lige før, at det var mig, der havde brug for lidt støtte. Men en helt fin fødselsdag, det blev det altså.Denne ferietur har vi ikke noget at klage over, det skulle da lige være, at vi bliver vækket hver morgen før fanden står op. Klokken ca. 3 og igen klokken 5. Det er især en skrækkelig hane, der starter uroen. Han har ødelagt sin galen, så det lyder bestemt ikke godt, men han vil ikke give sig, og derpå kommer der flere haner med deres klageråb. De er bare ikke til at stoppe. Jo, vi får optaget deres galerier, så hvis vi gerne vil mindes om dem, ja, så lytter vi bare til dem, her på computeren. Vi laver selv vores mad, og her mangler der bestemt ikke noget. Honningrom - 2 liter får vi gennem halsrøret (altså på en hel måned), og masser af æblejuice finder samme vej. Vores italienske venner har drejet nøglen om, vores belgiske pige er død, og haven er lukket helt. Jeg når at tage mere end 2000 billeder, og vi når at spise 32 is, mest oppe på taget, mens solen varmer vore kroppe. Hjemturen er l a n g. Og jeg siger som altid, at jeg nok ikke vil så langt væk mere. Vi er nu hjemme, og er hverdagen ved at tage form. Henriette er startet med at ordne en masse ting, og vi falder ned i sofaen og ser tv fra tyskland, med dansk tekst. Jeg har forresten købt mig en ny hat og er meget glad for den. TV ser vi ikke så meget af, det er nu ikke helt sandt, for jeg ser Kim Larsen og synes bedre og bedre om hans synspunkter. Vi skal for første gang holde jul sammen, og det bliver med and og ikke kok eller kylling, selvom jeg stadig næsten hører vores forkølede hane skrige op, især om natten. Det er hanengaleme uhyggeligt, du der.


Spænd ben for dine principper – charlotte willumsen\nSpænd ben for dine principper\nJeg er blevet nysgerrig på principper. Ikke sådan nogle principper som i en ”principsag”, men den slags principper eller overbevisninger, som vi stiller op for os selv.\nDet kom sig af en sjov episode under noget efteruddannelse. Efter en pause satte vores underviser os til at lave en tegning med 12 forskellige objekter – blandt andet et hus, et bjerg, en drage, en sø, en sol, et træ og så videre. Ligesom de andre studerende tegnede jeg derudad uden at vide, hvad tegningen skulle bruges til. Vel vidende at den gode Peter ikke beder os gøre noget, uden at der er et klart formål – og det skal jeg love for, at der var.\nDa vi var færdige, gennemgik han tegningerne, som (selvfølgelig) viste sig at have en dybere betydning. Hvert objekt havde nemlig sin egen betydning, for eksempel sagde træets stamme noget om ens personlighed, og bjerget symboliserede principper. Da han nåede til min tegning udbrød han: ”Her er godt nok nogle stærke principper! Hvad er det med dig og alle de takker og tinder på bjerget? Er det fordi, du ikke må være for meget?\nDet ramte mig lige i hjertekulen, og jeg tænkte som en gal over, hvad det handlede om. Det gjorde mig virkelig nysgerrig – ikke bare på mine egne principper, men på principper i det hele taget. Alle de regler / overbevisninger, vi sætter op for os selv, og som måske ender med at spænde ben for, at vi kan leve livet fuldt ud.\nPrincipperne kunne eksempelvis lyde:\n– Du må ikke være for meget.\n– Du skal præstere for at være noget værd\n– Man må ikke lege sig til noget, man skal knokle. Og yde for at nyde.\n– Det gælder ikke, hvis man er kommet let til noget.\nJeg fandt ud af, at jeg havde mange principper – alt for meget ”jeg bør” og ”jeg skal”, som fik lov at fylde for meget, og det er jeg ved at lave om på, for sådan vil jeg ikke leve mit liv. Jeg ankerkender dog også, at nogle af mine principper samtidig også er ressourcer, der rummer noget godt og i høj grad har været med til at forme mig og mit liv. Der kan være en kæmpe drivkraft i nogle af dem. De må bare ikke tage magten. Det er som med desserter, drinks og Netflix-serier: Alt med måde 😉 Grundlæggende er det godt, hvis man selv kan regulere, hvor meget man lever efter principperne – og ikke lader sig styre af, hvad man tror, andre synes eller tænker.\nMine nye principper lyder mere i retning af:\n– Jeg gør det her, fordi jeg føler for det, ikke fordi andre forventer det af mig.\n– Jeg er et værdifuldt menneske, som er værd at holde af – også de dage, jeg ikke ”performer”.\n– Jeg bliver accepteret og respekteret for den, jeg er.\n– Jeg gør ting, som gør mig glad.\nJeg er blevet meget mere opmærksom på at være styret indefra og være karavanefører i mit eget liv og ikke ydrestyret – det vil sige leve mit liv i forhold til, hvad andre forventer af mig, før de kan holde af mig.\nPrøv at undersøge dit eget liv for yderstyrede principper ved at holde øje med, om du har en stemme, der hele tiden hvisker dig i øret: ”Du burde…” og ”Nu skal du altså også…” Og lav så en liste med det modsatte – nogle ønske-principper.\nAlene det at rette noget opmærksomhed mod ens principper kan være givende. Og måske finder du ud af, det er nemmere end du troede at spænde ben for alle de tossede regler, som spænder ben for, at du lever dit liv fuldt ud.\nPrevForrige postNik til verden …\nCharlotte Willumsen · 2880 Bagsværd · charlottewillumsenterapi@gmail.com · +45 41939707\nSkriv til mig - så kontakter jeg dig\nEller ring med det samme på +45 41939707\nMin pris er 1000 kr. pr. session af 75 minutters varighed.\nEn kollega sagde en gang til mig: ”Du kan noget særligt med mennesker.” Jeg tror, det særlige er min nysgerrighed over for de personer, der krydser min vej og de skæbner, de har med sig. Jeg er interesseret i, hvordan mennesker virker – både i forhold til sig selv og til andre.\nJeg er meget optaget af, hvordan vi tager ved lære af det, livet kommer med. Alle vil opleve nedture, perioder med sorg, vrede og sygdom. Sådan er det at være menneske. Typisk laver vi nogle strategier for vores liv – nogle mønstre, der gør, at vi kan navigere i vores liv, mens det er svært. Men hvis ikke vi lægger nye strategier efterhånden, som tiden går, og livet forandrer sig, kan de strategier ende med at spænde ben for os selv.\nVed at gentage uhensigtsmæssige mønstre kan vi havne et sted med vores liv, hvor det hele føles forkert. Man kan sagtens se succesfuld ud, men føle sig helt afsporet eller være omgivet af folk og alligevel føle sig ensom og alene. Jeg kan hjælpe dig med at identificere dine mønstre og ændre dem, så du kan være det menneske, du gerne vil være.\nHvis du kan få din inderside og yderside til at arbejde sammen og forholde dig til de ting, livet har budt dig, vil du se, at der er en kraft i alt det, du har oplevet. Og hvis du kan tage det med dig på en god måde, kan din sårbarhed vendes til styrke.\nDet gælder også på arbejdspladsen. Jeg har gennem mine erfaringer oplevet, hvordan det kan ændre dynamikken radikalt til det bedre i en afdeling eller et team, hvis man tør være et helt menneske i arbejdssammenhænge også. Det betyder, at man kan man bevare sin integritet og være empatisk over for andre mennesker.\nJeg har stor erfaring med erhvervsterapi, men jeg arbejder altid ud fra mine værdier uanset hvilken form for terapi, jeg beskæftiger mig med. Det handler om at åbne op og være ærlig. Om egenomsorg. At sætte grænser. At behandle andre, som man gerne selv vil behandles. At være en person, du gerne selv vil være ven med. At arbejde fra hjertet og udad.\nPå den måde navigerer vi dig hjem – nemlig hen til det menneske, du gerne vil være. Her vil du opleve mening i tilværelsen, finde glæde, ro, balance og en stor frihed ved at være den, du gerne vil være – i gode og nærende relationer til din familie, dine venner og kolleger.\nDu er særlig, og det er dig, der er udgangspunktet, når vi taler sammen. Jeg har ingen skabelon for vores samtaler, men trækker på min egen livserfaring, oplevelser fra mit arbejdsliv, mit teoretiske fundament og bruger min intuition, når jeg møder dig i et terapiforløb. Og så tager vi den derfra – sammen.\nMin pris er 800 kr. pr. session af 75 minutters varighed.\nJeg har en fireårig psykoterapeutuddannelse fra Psykoterapeutisk Institut. Derudover en et-årig efteruddannelse i parterapi. Jeg er certificeret i følgende testværktøjer: Hogan, PAPI, DiSC, OPQ. Jeg driver min praksis ved siden af mit arbejde som Senior HR Partner i en stor dansk virksomhed. Fra mit arbejde har jeg megen erfaring i at arbejde med personlig udvikling, karriererådgivning og teamudvikling.\nParterapi er psykoterapi for par. Måske oplever I, at I savner hinanden og kommer til at såre og svigte hinanden. Jeg hjælper jer med at identificere jeres uhensigtsmæssige mønstre og lærer jer, hvordan I genkender dem – og håndterer dem.\nParterapien kan guide jer tilbage til dér, hvor I forelskede jer og havde lyst til at bygge noget sammen. I samarbejde med jer hjælper jeg jer med at etablere kontakten og fortroligheden til hinanden på en ny måde, hvor I tackler de dynamikker og handlinger, der sårer jer hver især og får jer til at glide fra hinanden.\nJeg arbejder med jer begge og den tredje part – nemlig jeres parforhold.\nRing eller skriv til mig her, hvis I vil booke en tid eller bare høre mere.\nI gruppeterapien arbejder vi terapeutisk med jeres individuelle temaer på skift – det kunne eksempelvis være selvværd, skam eller vrede. Det er den enkelte, der vælger emnet, som gruppen så deltager i.\nDet kan være meget befriende at opleve, at andre har samme tanker og følelser som én selv, og man kan i gruppeterapien opleve at føle sig meget mindre alene med den problemstilling, man nu engang står med.\nFra mit arbejde som Senior HR Partner har jeg stor erfaring med rådgivning og udvikling af større og mindre grupper. Jeg gør meget ud af at skabe et psykologisk sikkert rum – en varm og tillidsfuld atmosfære, hvor trygheden skaber afsæt for bevægelse og udvikling.\nRing eller skriv til mig her, hvis du vil booke en tid eller bare høre mere.\nDe mennesker, der kommer hos mig, oplever ofte en ubalance. Den kan ytre sig på mange forskellige måder – for eksempel som vrede, humørsvingninger, stress, sorg, fysiske smerter eller skam. Det kan være, du slet ikke kan sætte ord på, hvad der rumsterer hos dig. Gennem samtaler finder vi frem til, hvilken del af dig, der trænger til opmærksomhed og omsorg.\nDybest set handler psykoterapien om at hjælpe dig til at forstå din egen psykologi og identificere de mønstre, der står i vejen for den måde, du ønsker at leve dit liv på. Det er ikke alle, der er bevidste om deres grænser eller tør stå ved dem for dens sags skyld. Der kan være en enorm kraft i at sætte de grænser, udfolde sig og leve som et frit menneske. Uanset hvad dit udgangspunkt er, er det muligt at være dig selv, stå ved det og den, du er – og samtidig være i relation med andre.\nTerapien kan åbne dine øjne for, hvilke ressourcer du har og hjælpe dig til at udfolde dit potentiale. Den hjælper dig på sporet af et godt liv i balance, hvor du kender dine egne grænser, lever i overensstemmelse med dine værdier og ved, hvad der gør dig glad.\nBegrebet erhvervsterapi dækker over det virke, jeg har stor erfaring med – nemlig arbejdet med mennesker, der indgår i et fællesskab på en arbejdsplads. Ligesom den ”almindelige” psykoterapi handler erhvervsterapien om at støtte og hjælpe dig til at være det menneske, du gerne vil være – også i arbejdssammenhænge.\nSom Senior HR Partner har jeg gennem tiden været med til at gennemføre mange organisatoriske ændringer og været sparringspartner til ledelsen i de transformationer, virksomheden har gennemgået. Under kriser og vanskelige samtaler kan sindet komme i ubalance – både hos ledere og medarbejdere, og det kan have stor indflydelse på eksekveringsevnen og de strategiske beslutninger. Jeg har via indsigt fra mit arbejdsliv, mit teoretiske fundament og min egen livserfaring været ankeret, der holdt tingene på plads i stormvejret.\nJeg har fra mit HR-arbejde ligeledes mange års erfaring med at rådgive teams og grupper (læs mere), men også det enkelte menneske – herunder topledere. Man hører ofte, at ”det er koldt på toppen”, og det er der noget om. For hvad gør det ved ens identitet at være i skudlinjen som frontfigur og sidde på en udsat post? Hvad gør den barske virkelighed ved et menneske, der ikke alene skal levere og være på toppen, men også altid et skridt foran? Og som typisk er presset fra mange kanter og derfor skal navigere i et kompliceret farvand af interesser og interessenter. Mange oplever, at det er enormt svært at holde fast i sig selv og være et helt menneske.\nJeg er ikke ledelseskonsulent og kommer ikke til at guide dig til, hvordan du opnår dine mål og forfølger din virksomheds strategi. Jeg navigerer mellem strategi og mennesker, og jeg kan støtte dig i at være den leder, du gerne vil være – samtidig med at du holder fast i dine værdier og dermed dig selv. Jeg er ikke fokuseret på din målbare performance på jobbet, men jeg er derimod optaget af alt det relationelle – det spor af dit arbejdsliv, der handler om din integritet, dine relationskompetencer og din måde at indgå i samspil med andre på.\nFungerer du godt som menneske og i den rolle, du har på arbejdspladsen, så er min erfaring, at du også når dine mål.


▷ Billig Barbera d'Alba DOC La Cresta fra Rocche dei Manzoni – 239 kr.\nBarbera d'Alba DOC La Cresta fra Rocche dei Manzoni\nNavn: Barbera d'Alba DOC La Cresta fra Rocche dei Manzoni\nProducent: Rocche dei Manzoni\nEn del forhandlere på nettet giver nu et hav af forskellige leveringsudgaver. Den mest anvendte er i øjeblikket afhentningssteder, hvor du så selv henter din nyindkøbte vare når det passer ind i din kalender. Denne er nemlig super overkommelig, og typisk tillige den mindst kostelige metode til levering ved køb af Barbera d'Alba DOC La Cresta fra Rocche dei Manzoni.\nDu kan omvendt tænke over at vælge levering til din lejlighed eller ud på dit arbejde. Den er i mange tilfælde en smule dyrere, men samtidig ekstremt uproblematisk. Den mest prisbevidste fragttype vil dog altid være at hente varerne selv, som desværre afhænger af at du befinder dig nærved online webshoppens adresse.\nFragtperioden på Rødvin er selvfølgelig særligt relevant når man mangler ordren fluks, så af den grund er det ganske passende at du ser nærmere på den anslåede leveringsdato på det aktuelle produkt.\nEn hel del forhandlere på nettet yder muligheden for dag-til-dag levering på flere produkter, eksempelvis Barbera d'Alba DOC La Cresta fra Rocche dei Manzoni, men vær opmærksom på at det tager udgangspunkt i at transaktionen gennemføres før et nøjagtigt tidspunkt, med det formål at de har en chance for at nå at få ordren skippet afsted før de pakkeansatte holder fyraften.\nEnkelte online firmaer garanterer levering uden omkostninger, men i mange tilfælde kræver det at der erhverves for et præcist beløb. Som alternativ må du tage den prisbilligste leveringsmanér, som mange gange – om man befinder sig tæt på Køge, Lillerød eller Ribe – vil blive at få fragtfirmaet til at køre produkterne til et afhentningssted.\nDet er i dag særligt bekvemt for alle at finde information om priser på flere outlets på nettet, og følgelig har adskillige Rocche dei Manzoni shops på nettet fundet det uundgåeligt at trykke priserne på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, og ligeså til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange frembyde fragt uden betaling.\nDet kan immervæk være udbytterigt at checke flere online forretninger efter udsalg på Barbera d'Alba DOC La Cresta fra Rocche dei Manzoni før du færdiggør din shopping, sådan at man er usvigeligt sikker på at få fat i den bedste pris.\nDu bør lige meget hvad være årvågen med, at i tilfælde af at en webbutik annoncerer bedst i test varer til salg for en udsalgspris der anses for ekstraordinært beskeden, så kan det ofte være en indikator for en fup webshop. Shopping med kort er trods alt omfattet af en ordning, der sikrer køberen overfor snydagtige netbutikker.\nVi går generelt ind for køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du drage nytte af en løsning fra for eksempel ViaBill, ifald du ønsker at afbetale betalingen over flere uger.\nForinden folk bestiller hos en Rocche dei Manzoni e-butik burde man utvivlsomt få overblik over shoppens forretningsbetingelser, det er dog i mange tilfælde ikke specielt ophidsende.\nEt nemt alternativ kan være at efterse om internet shoppen er e-mærke godkendt, grundet at det er en sikkerhed for at internet firmaet imødekommer den officielle danske lovgivning, udover at e-shoppen nu og da besøges af fagfolk der er inde i de gældende vilkår. Desuden får du chance for at få bistand, for så vidt du udsættes for besvær ved dit køb.\nDertil er det klogt at køber er obs på de mest vedkommende vedtægter der gælder for købet, som for eksempel hvilken returrettighed e-forretningen tilsikrer. I den forbindelse er det samtidig afgørende, at man til enhver tid bibeholder sin ordremail, så man senere kan bevidne sin ordre af Barbera d'Alba DOC La Cresta fra Rocche dei Manzoni, uafhængig om man leder efter et produkt til en kvinde eller mand.\nTrustpilot frembyder en del udmærkede muligheder for at tolke ganske mange øvrige køberes bedømmelser og af den grund foreslåes det, at du sonderer e-forretningens kritik af Barbera d'Alba DOC La Cresta fra Rocche dei Manzoni forud for at du shopper.\nFacebook byder på desuden en række troværdige løsninger til at få en idé om internet webshoppens popularitet. Desuden møder vi en del netshops hvor kunder kan publicere en bedømmelse af deres købsoplevelse, som lige så vel kan bruges til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nVores website er finansieret af annonceindtægter. Vi har et fast samarbejde med diverse netshops når vi fremviser deres produkter, og modtager godtgørelse ifald vores besøgende realiserer et køb.\nViden om tilbud og e-firmaer understøttes fra tid til anden, men vi kan ikke stilles ansvarlig for modifikationer der muligvis er iværksat efter at vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


Andet | Tindborg Sparring\nREFERENCER FRA ANDRE VIRKSOMHEDER\nEt udpluk af kundeudtalelser fra ledere og nøglepersoner beskæftiget med undervisning, service, handel og entrepenørvirksomhed:\n”Det er effektivt at mødes på nettet, og det er både fleksibelt og elastisk. Det sparer rigtig mange tidsmæssige og energimæssige ressourcer at have træningen dér, hvor jeg nu er – hjemme, i udlandet eller på mit kontor. Når jeg sidder i træningssituationen, sikrer headsettet, at jeg holder alt andet ude. Jeg er 100 procent fokuseret, så for mig er det meget bedre end personlige møder.\nTræningskonceptet ”Personlig Effektivitet”, med den personlige sparring som omdrejningspunkt, har gjort mig 100 gange mere energifyldt. Jeg og andre kan se resultatet, og jeg kan mærke det. Med Annette ved roret bliver der trykket de rigtige steder … man får hjælp til selvhjælp og struktur på tilværelsen. Der er masser af solstrålehistorier!”\nJohn Mitgaard Jensen, studieleder for Energi & miljø, University College Nordjylland\n”Leder-/sparringsforløbet med Annette Tindborg har givet mig en værdifuld hjælp til at få overblik i hverdagen samt tid og overskud til både ledelse og fordybelse. Hverdagen er nu mindre presset – og arbejdsglæden ved lederjobbet meget større. En del af forløbet har været gennemført via Skype. Sparringen på distancen har givet mig tryghed i forhold til fortrolighed. For mig har det dog været vigtigt, at der også var tale om personlige møder. I forhold til mit job har det været effektivt, at Annette har erfaring med ledelse og ledertræning både i og uden for Grønland.”\nEstrid Janussen, direktør Ilisimatusarfik, Grønlands Universitet\n” Personlig Effektivitet” og ikke mindst den personlige sparring, har øget min effektivitet og mit fokus både professionelt og privat.”\nSigne Sporring, distrikschef E.ON Danmark\n“Selvom min nysgerrighed som leder, har givet mig godt kendskab til moderne ledelsesteorier og jeg desuden har fulgt diverse kurser i coaching og NLP, så har træningskonceptet, givet mig afgørende fokus og praksis på mål/målrettethed og tidsstyring i hverdagen. Jeg har på en gang fået mere energi og ro”\nKurt Andersen, kaptajn Skoleskibet Danmark\n“Jeg kan give mine bedste anbefalinger til sparring/coaching som metode- og ikke mindst til min sparringspartner”\nMads K. Andreasen, Sektionschef Colas-Novejfa\n“Jeg har gennemgået kursusforløbet med stort udbytte. Kursusmateriale er godt, men det er møderne med Annette, der har gjort indholdet anvendeligt i dagligdagen. Jeg er imponeret over hendes evne til at gøre tanker til handling og fastholde den “røde tråd” mellem udgangspunktet og målet”\nJørn Velling, Reg.Revisor, Revisionsfirmaet Sloth A/S\n“Forløbet har simpelthen gjort mig til et gladere menneske. Det gav mig umiddelbart redskaber til at klare nogle ledelsesmæssige udfordringer, som jeg stod temmelig upåklædt over for på det tidspunkt. Det hjalp mig til at sortere, prioritere og fokusere, sådan at min redaktion overvandt nogle akutte problemer og blev i stand til bedre at arbejde fremad. Struktur gav plads til kreativitet og færre frustrationer.\nMen forløbet – og ikke mindst de tanker, den personlige coaching satte i gang – har også på det personlige plan gjort, at jeg har blevet bedre til at fokusere på det væsentlige. Det være sig privat, men også arbejdsmæssigt, hvor jeg er blevet meget bedre til at håndtere valgsituationer og at tackle, de nye situationer valgsituationerne har ført med sig.”\nClaus Smidstrup, journalist Nordjyske.\n“Det vigtigste redskab jeg har fået med fra kursusforløbet, er forståelsen for vigtigheden af motivation og det mentale overskud.\nAnnette har givet mig en professionel sparring og modspil, som har bevirket, at jeg har åbnet op omkring de berørte emner. Jeg kan kun give Tindborg Sparring mine allerbedste anbefalinger.\nTorben Hansen, projektchef, HPGruppen A/S


Dansk angriber sammenlignes med Ronaldo og Higuain: 'Min form topper lige nu' | BT Sport - www.bt.dk\n6. mar. 2017 - 6.56\nDansk angriber sammenlignes med Ronaldo og Higuain: 'Min form topper lige nu'\nKenneth Zohore har scoret, igen. Foto: Peter Cziborra\nKenneth Zohore er brandvarm i Championship og bliver af lokalt medie sammenlignet med verdensstjerner som Cristiano Ronaldo, Diego Costa og Gonzalo Higuain.\nDer synes langt fra Cristiano Ronaldo, Diego Costa og Gonzalo Higuain til danske Kenneth Zohore, men det har nu ikke stoppet det walisiske medie Wales Online i at lave en sammenligning i sidste uge.\nEn sammenligning, som viser, at Kenneth Zohore har en bedre statistik end de tre stjerneangribere.\nSeks mål i de seneste syv kampe for Cardiff City har gjort den tidligere FC København-, Brøndby- og OB-angriber til et glohedt navn i engelsk fodbold, hvor det store fodboldmedie Whoscored.com netop har kåret ham til månedens spiller i Championship.\n»Det er et kæmpe skulderklap, og jeg er da stolt af det. Det kører rigtig godt for mig for tiden, og jeg gør bare de ting, jeg længe har vidst, jeg kunne,« siger Kenneth Zohore, hvis mål har været bemærkelsesværdige.\nFlere af dem, som de to i sidste weekend mod Fulham, er skabt af ham selv, hvor han løber fra det halve og hele forsvar og brager bolden op i nettaget bag målmanden.\n»Det skyldes min selvtillid, der er, hvor den skal være lige nu, føler jeg. For jeg synes ikke, at de mål, jeg laver, er nogle, som jeg ikke vidste, at jeg havde i mig. Det har bare handlet om at få det vist. Og som angriber er selvtillid bare dejlig,« påpeger danskeren og uddyber:\n»I nogle af de situationer, hvor jeg har fået bolden tidligt, ved jeg med det samme, at jeg nok skal få en afslutning på mål. Forsvarsspilleren stopper mig i hvert fald ikke. Det skyldes, at jeg har selvtillid, og at alt går op i en højere enhed for tiden. Det var det samme i slutningen af min tid i OB.«\nHar haft gavn af trænerskifte\nDen øjeblikkelige succes hænger i høj grad sammen med, at Neil Warnock i oktober afløste Paul Trollope som manager. Trollope så ikke det store lys i den danske angriber, der var i fare for at lide samme skæbne i klubben som Andreas Cornelilus.\n»Hvis jeg får regelmæssigt med spilletid, laver jeg også mål. Det gør bare en stor forskel, om jeg kun får 25 minutter, eller om man har den tillid fra sin træner, at man ved, at man kommer til at spille en stor del af kampene. Så folder man sig bedre ud,« lyder det fra Zohore, der ikke har været igennem nogen mirakelkur for at blive den målmaskine, der i øjeblikket terroriserer forsvarerne i Championship.\n»I øjeblikket træner jeg faktisk ikke engang så meget, fordi der er så mange kampe, men før jeg begyndte at spille meget, gav jeg den ekstra meget gas til træning. Så i mine øjne topper min form lige nu, fordi jeg spiller en masse kampe, og jeg ikke har nogen skader,« forklarer den 23-årige angriber og uddyber:\nEt hit i Wales. Foto: Peter Cziborra\n»Og så træner jeg en masse afslutninger. Jeg synes faktisk ikke, at jeg pludselig er blevet en bedre spiller, men jeg tror bare, at jeg har fundet ud af, hvordan jeg skal bruge min krop. Jeg restituerer også rigtigt godt, når der ikke er kampe, så jeg er helt fokuseret, når det gælder, og jeg ved bare, at intet kan stoppe mig.«\nTænker ikke på landsholdet\nDet skyldes ikke mindst, at han er begyndt at gå til fysioterapeut og få en hård omgang sportsmassage.\n»Jeg gør da enkelte ting lidt mere anderledes i forhold til, da jeg spillede i Danmark. Jeg slapper naturligt mere af her i Cardiff og holder fokus på min fodbold, og det skyldes, at jeg i København var mere sammen med venner og sådan noget. Samtidig er jeg blevet bedre til at få massage. Normalt hader jeg at få massage og fik det kun, når jeg var skadet, men nu kan jeg se, at det gør en kæmpe forskel, selv om jeg ikke har nogen skader,« pointerer Kenneth Zohore.\nNu er spørgsmålet så, om den succesfulde angribers målform er nok til at få plads i landstræner Åge Hareides trup til VM-kvalifikationskampen 26. marts mod Rumænien.\nKenneth Zohore har endnu ikke hørt noget fra landstræneren, bedyrer han.\n»Nej, det har jeg ikke. Det er ikke, fordi jeg tænker så meget på det. Selvfølgelig sidder det lidt i baghovedet, at det kunne være en mulighed, at jeg bliver udtaget. Men hvis jeg bliver ved sådan her, burde det snart komme før eller siden. Jeg føler, at jeg har nogle ting, som landsholdet godt kunne have brug for,« siger han og tilføjer om en mulig førstegangsoplevelse med A-landsholdet:\n»Jeg er sikker på, at DBU ser, at jeg spiller godt. Det er jo deres job, så jeg er overbevist om, at de har set det.«\nU21-EM er en mulighed\nKenneth Zohore er netop blevet 23 år, men var under grænsen, da kvalifikationen til U21-EM gik i gang, og derfor er han stadig et emne for landstræner Niels Frederiksen, der senest udtog Cardiff-spilleren for et år siden.\n»Hvis jeg bliver kaldt op til U21, spiller jeg selvfølgelig også for det hold. Det er lige meget, om jeg bliver udtaget til A-landsholdet eller U21-landsholdet, så bliver jeg glad. Man vil selvfølgelig altid gerne repræsentere sit land, og jeg har ikke sat nogle mål om, at visse ting skal være opfyldt inden for en bestemt tidshorisont. Hvis jeg gør det godt, skal tingene nok komme,« siger Kenneth Zohore, som selv holdkammeraterne i Cardiff ikke kan få til at tvivle på sig selv.\n»De joker med mig og siger, at det er for dårligt, at jeg ikke scorer hattrick. Nej, de er glade på mine vegne, men siger også, at det ikke kommer bag på dem, for de har set det til træning, og det er bare om at folde det ud i kampene. Lige nu kan jeg ikke se, hvad der kan stoppe mig. Jeg har selvtillid, og hvis vi spiller godt, skal jeg nok lave mine ting. Der er ikke noget, der kan stoppe mig. Det er ikke for at lyde arrogant, men jeg føler bare, at jeg arbejder hårdt for tingene og får det vist i øjeblikket. Det handler bare om at blive ved,« påpeger Kenneth Zohore\nTV 2-vært kørt på\nhospitalet - faldt om på job\nindlagt på hospital\nKan du se det nye?\nJohnny er træt\nBitre og krævende\nDansk turist dræbt i\nulykke i ferie-paradis\nKæmpe drama i\nJensen blev skånet\nblev skånet på\nKæmpe drama i kulisserne:\nKristian Jensen blev skånet\npå sønnens fødselsdag\nSå du Kylle i X\nFactor? Her er den\nPas på! Du risikerer\np-bøde - selvom du\nBlev kun 22 år: Død\nefter absurd ulykke\nBlev kun 22\når: Død efter\ndød i sit hjem\nJørgen stolede blindt på sin parkerings-app: Fik bøde på 790 kroner\nRusser overmandet af medpassagerer på vej hjem fra Bangkok\nX Factor: Lagde du mærke til den tidligere popstjerne blandt deltagerne?\nDanske VM-fans deler vandene: 'Djævlens værk!', 'hvor er det ulækkert'\nKristian Jensen i vildt angreb på Mette Frederiksen: Hun mangler råstyrke\nHun blev kun 22 år: Britisk jockey-stjerne død efter ulykke\nPolitiker langer ud efter Føtex-Bjarne og DF


Forside » The Body Shop: Spred glæde til børn på krisecentre\nI morgen den 1. december kan du sprede glæde til børnene på danske kvindekrisecentre sammen med The Body Shop. Når du køber en gave, så donerer The Body Shop kr. 5,- for hver solgt gaveæske til børnene.\nMen det er ikke kun børnene, der skal have ekstra glæde. Alle kunder, der kommer forbi The Body Shop og checker ind på facebook denne dag, kan tage en Green Apple Shower Gel med hjem, som en ekstra lille gave til sig selv.\n”Julen handler om at sprede glæde, om hygge og samvær med familie og venner. Jeg er ikke i tvivl om, at det må være en ekstra hård tid for både mor og børn, når de skal tilbringe julen på et kvindekrisecenter. Det er dejligt, at vi sammen med vores kunder får mulighed for at tænke lidt længere end til bare vores egen familie og venner. Jeg håber, at rigtigt mange af vores kunder vælger at handle netop den 1. december, så vi kan sende rigtigt mange penge til krisecentrene og være med til at gøre en forskel for både kvinder og børn”, siger Marianne Gulløv, External Communications Manager for The Body Shop.\nSkulle kunderne også selv ønsker at give lidt ekstra glæde, kan de donere et beløb ved kassen. Selv få kroner gør en forskel. Som en leder af et af de danske kvindekrisecentre sagde, så får børnene oftest kun de gaver, som kvindekrisecentret køber til dem.\nEn mulig gave til en veninde eller til dig selv er en lækker pakkekalender\nLuxery: 600 kr – værdi 920 kr\nDeluxe: 800 kr – værdi 1225 kr\nUltimate: 1000 kr – værdi 1960 kr.


Makita Mac700 gennemgangs- og køberevejledning - det bedste af maskiner - Luftværktøjer\nSom det bedste af maskiner vil informere dig, hvis du har øget hestekræfter, hvad du leder efter, hvorfor ikke prøve Makita Mac700 luftkompressor? Oprettet for at gøre en stor indvirkning, men lille Mængder af støj, denne luftkompressor har foretaget enorme forbedringer af den, siden dens forgænger først blev introduceret. Nu er ydelsen blevet overordnet vigtig, og det har været målet at behage alle brugere med en industriel magtstyrke, selv når jobene er de hårdeste af de hårde. Dens øgede holdbarhed sikrer, at du ikke bruger din dyrebare tid på at tage sig af denne luftkompressor.\nI stedet tager den sig af ethvert job, du præsenterer det med. Hvis der kræves nogen vedligeholdelse, skal du bruge oliesigerglaset, så du er i stand til det hurtigt, effektivt og med meget lidt besvær. Makita Mac700 har et stort luftfilter, så det kan indtage så meget luft, som det nogensinde muligvis har brug for for at udføre job til den højeste standard og ikke støde på problemer undervejs. Det er beklædt med kobber-finnet udløbsrør, så varmen kan ledes mere effektivt og mindre vand opbygges i tanken.\nHvis du vil Brug denne luftkompressor som et bærbart tilbehør, brug bare rullebjælkehåndtaget monteret på toppen af tanken og sidde over motoren, placeret for brugervenlighed, tilgængelighed og beskyttelse mod at skade din person. For alt hvad du har brug for fra en luftkompressor og mere, gør det til Makita!\nSe også: Makita Mac2400 anmeldelse.\nDimensioner på denne luftkompressor: 18 x 22 x 10 tommer\nVægt af luftkompressor: 52 pund\nHvor meget hestekræfter bruges? 2 HP\nHvor høj er denne luftkompressor? Maksimalt 80 decibel\nHvilket tryk fungerer denne kompressor ved? Maksimalt 130 PSI\nHvilken type pumpe har denne kompressor? En oliesmurt pumpe\nTo gange hestekræften i forhold til de fleste andre sammenlignelige luftkompressorer tilgængelige på det nuværende marked.\nDet er ikke højt, på trods af at det er så magtfuldt og i stand til at fungere godt på industrielt niveau.\nMeget holdbar og let at udføre vedligeholdelse, når det er nødvendigt.\nEr designet med hensyn til sundhed og sikkerhed, så håndtaget er ude af vejen for at forhindre hænder i at blive skadet, når du bærer denne luftkompressor mellem steder.\nNogle brugere synes, at 2,6-gallon-tanken er noget begrænsende, men dette er et meget subjektivt punkt.\nDen har ikke hjul, så den skal løftes, men ved 52 pund er dette ikke for meget et problem for fit manuelle arbejdere.\nMakita Mac700 er fremragende til brugere, der kræver en maskine til industrielle styrkeopgaver, da denne luftkompressor er mere end i stand til at udføre og udføre til en meget høj standard.\nFor folk, der ikke eller ikke ønsker at holde vedligeholdelse i forkant med deres routing. Dette er en imponerende holdbar kompressor og kræver ikke konstant pleje for at være i stand til at udføre sit job effektivt, selv når jobbet er hårdt.\nHvis du har haft tidligere problemer med tanke, der fyldes med vand, er denne luftkompressor beklædt med kobberfink for at forhindre, at dette opstår.\nArbejdstagere, der muligvis har større hænder, der har behov for større mængder plads for at forhindre, at hænderne bliver beskadiget, når de flytter deres luftkompressor mellem steder. Denne kompressor har et let tilgængeligt håndtag placeret over motoren og er sikkert fastgjort til tanken.\nFor folk, der har brug for brug af en kompressor udendørs, har denne gadget en oliesmurt pumpe, så du kan stole på, at den kan starte, selv når vejret er koldt, og maskinen er udeladt hele natten.\nIkke rigtigt for dig? Tjek ud Makita AC001 som et alternativ.\nVi kan godt lide Makita Mac700, fordi den er så hårdtarbejdende og vil udholde så meget uden at kræve konstant pleje, vedligeholdelse og opmærksomhed. Hvis du har brug for en luftkompressor til at arbejde hårdt på et industrielt styrkeniveau, tilbringe meget tid i kolde temperaturer og arbejde hårdt på et utroligt lavt decibelniveau, finder du ikke en bedre luftkompressor end dette på markedet og vil ikke blive skuffet over dit nye køb af en Makita Mac700.\nMaksimalt tryk 130 PSI


Syv fængslet efter SKAT-razzia - Fagbladet 3F\nForsidenNyhederFagligt20. sep 2012 kl. 12:00Læs opDelPrintSyv fængslet efter SKAT-razziaSnyd:\nSeks udlændinge og en dansker endte i fængsel, da SKAT, politiet og Arbejdstilsynet mandag var på razzia mod social dumping og snyd med udenlandsk arbejdskraft. Også danske bedragere blev afsløret af SKAT. Af Hans Christian Graversen, Fagbladet 3F, graversen@3f.dkFaktaResultatavle efter aktionSKAT, Arbejdstilsynet og politiet var mandag i fælles aktion mod snyd og social dumping. Det er fjerde kontrolaktion i år. Den gav blandt andet disse resultater:\nSeks udlændinge fængslet for ulovligt arbejde eller ophold.\n168 udlændinge blev mødt. Flere af dem skal undersøges nærmere for sort arbejde, manglende skat- og momsbetaling og andre former for fusk.\n157 danskere blev mødt. 16 af dem er mistænkt for socialt bedrageri.\nArbejdstilsynet måtte skride ind med 41 reaktioner for alvorlige overtrædelser af arbejdsmiljøloven.\nMyndighedernes aktion slog ned på 94 arbejdssteder, hvor 81 danske og 53 udenlandske virksomheder kom under lup. Flest i byggeriet og transportbranchen.\nKilde: Arbejdstilsynet, politiet og SKAT.Et falsk pas, manglende arbejdstilladelser og ulovligt ophold i Danmark. Det sendte mandag seks udenlandske statsborgere bag tremmer.\nDet skete, da SKAT, politiet og Arbejdstilsynet rykkede ud i ny fælles kontrol, der var rettet mod social dumping og snyd med udenlandsk arbejdskraft. Også en enkelt dansker blev anholdt. Det skyldes, at han var eftersøgt af fogedretten.\nI alt fik 94 arbejdssteder besøg. Heraf 77 i byggeriet og 14 på transportområdet, hvor der var morgenkontrol, der slog ned på flere transportcentre.\nUdbredt skattesnydMen myndighederne fik fat på svindel hos andre end udlændinge. SKAT undersøgte 157 danske statsborgere. Hos 16 af dem er der rejst mistanke om sort arbejde, fusk eller socialt bedrageri. De var nemlig på arbejde, selv om de er på overførselsindkomst.\nDet får SKAT til at bruge ord som: ”omfattende socialt bedrageri”. SKAT's argument er, at der er tale om mere end 10 procent af de danskere, der blev mødt på kontrollen.\nSKAT fik også talt med 168 udenlandske statsborgere. Flere er nu mistænkt for sort arbejde. Og i flere tilfælde gør SKAT nu udlændinge til danske skatteborgere med tilbagevirkende kraft.\n41 gange farligt arbejdeSKAT ser også på tilfælde, hvor personer har oplyst, at de er i landet som underleverandører. Her ser SKAT på, om de er reelle lønmodtagere. Eller om der i stedet er tale om virksomheder, der skal registreres og betale moms.\nOgså Arbejdstilsynet var på arbejde. Især mod farligt arbejde på byggepladser. Her blev opdaget 41 alvorlige brud på arbejdsmiljøloven. Og politiet skal nu se nærmere på fem tilfælde, hvor firmaer og personer har undladt den lovpligtige registrering, der skal ske i RUT-registeret.\nArbejdstilsynet, SKAT og politiet oplyser, at aktionen ikke giver et generelt billede af arbejdsmarkedet. Det er et øjebliksbillede, der dækker et lille udsnit af virksomheder.\nSeneste fagligtI gårMetroen indgår aftale om dansk lønI gårTransportgigant i ny stor bødesag om ulovlig kørselI gårMetro-top dækkede over lønfusk09/123F indleder konflikt mod sushi-kæde09/12Vold og tonsvis af overarbejde i den svenske taxibranche09/12Tredobling i indgreb mod udenlandske firmaer 06/12Metroen lover kædeansvar for 11 millioner efter lønsnyd06/12Pensionspenge giver 3.000 byggejob06/123F laver blokade mod omstridt lavtlønsfirma05/12Østarbejdere slipper med 0 kr. i skat05/12- Der har været problemer med kommunikationen04/12Ny tysk regering: Slut med billige vikarerFyret3F hjælper dig, hvis du mister jobbet3F FordeleFagbladets daglige nyhedsbrevTilmeldNyheder og nyttige råd om arbejdslivetSe seneste udgaveSådan afmelder du digRelaterede artikler og links25/09Billige østarbejdere koster milliarder17/09Chauffører er klar til års kamp mod løndumping14/09Øget kontrol skal stoppe illegale chauffører10/08Mangedobling af bøder for øst-fusk 20/06Politisager om ulovlig transport mangedoblet20/063F-kontrol på byggepladser06/06Hvert tredje østfirma arbejder ulovligt03/05Dumping-razzia endte i 62 indgreb02/05Ny hotline skærper indsats mod løndumping


NOMOS - Kulturhistorie: Gudmund Schütte: Danskforskeren Axel Olrik\nGudmund Schütte: Danskforskeren Axel Olrik\nJeg åbnede mine Studievandringer med et Strejftog i Danskfilologien. Den Gang, dvs. før den Jespersen-Dahlerupske Æra, var vort filologiske ABCstudium gennemgående alt andet end tillokkende. Man tænke på den Tidsavskrækkende Dødkedsomhed i forskellige Læresale, deriblandt også den dansksproglige! Man tænke på Bristen av ethvert Tilløb til at hygge om Studiet gennem lndretninger i Smag med den nylig byggede Studiegård! (Hvilket Himmerige var det ikke senere at komme til de leipzigske Professorer- og Seminarier!). Den ledende Grundsætning tyktes at være denne: kunde Russen kludre sig til Rette, – godt! Kunde han inte, – også godt! Der var jo Mennesker nok.\nJeg gik og drev rundt for Lud og kold Vand som hundrede andre før og efter mig. Da kom jeg ved et halvt Tilfælde til at tage nogle Manuduktionstimer hos den unge Danskkandidat Axel Olrik. Det var som en Åbenbaring fra en anden Verden.\nHans Livsgærning har været skildret av andre og kyndigere, men det hindrer ikke, at den tages op igen og værdsættes ud fra særlige synspunkter. Han rummede så meget og skabte så meget, at det vanskelig lader sig skildre udtømmende i en enkelt, sammenfattende Artikel. Hver Side af hans Væsen og Virke fortjener en Særskildring.\nHans Barndomshjem, den prunkløse Kunstnervilla i Haven forrest ved Rahbeks Allé, tyktes ved første Indtræden så hjemlig, med dette ægte, lødige Danskpræg, vi uvilkårlig føler hos Kunstnerskikkelser som Skovgaard, Frølich, Marstrand, Lundbye og Fritz Jürgensen. At komme dærud efter den lange Vandring, hvor Olrik grundsætlig plejede at skrå over Gaden ved Krumningerne for at spare Vej – det var som at finde en gæstfri Oase i Ørkenen. Dær modtoges man av Enkefru Olrik, altid fornøjelig, forbausende ungdommelig, den legemliggjorte Hygge. Og dær traf man en Skare Olrik-Ungdom, gennemgående med den rødlig-blonde Hårfarve, der er så yndet, – næsten altfor yndet –, av Frølich, når han skal fremstille nordiske Skikkelser. Axel Olrik havde Typen ikke mindst udpræget.\nDet Ydre svarede til det Indre. Påfaldende mange av dette Kunstnerhjems Medlemmer valgte nationaldanske Arbejdsfelter: et av Faderens største og mest kendte Malerier fremstillede Volmerslaget; een Søn syslede med dansk Kirkehistorie; en anden var ansat ved Nationalmusæet og fordanskede Saxes "Danesaga"; en tredje illustrerede Ingemanns Romaner; og en Datter vævede frølichske Billedtapeter til Rådhuset med Æmner fra Saxes Heltesagn.\nAxel Olrik var den, der kom til at give den dybeste og mest samlende Grundakkord i denne danske Harmoni. Man kunde komme til ham, aldrig så stivfrossen fra vor Alma Maters daværende "danske Uhygge", aldrig så hjærteled ved den ikke mindre uhyggelige Tomhed og Blaserthed, der netop da førte det store Ord i vor moderne Europæismes Saloner og Klubber. Han skulde nok få een tøet op, vise een i Gærning, at der endnu var noget, der hed "dansk Hygge" og frem for alt "dansk videnskabelig Hygge".\nDer var grundtvigsk Tone i Olriks Verden, ligesom han også i sit videnskabelige Yrke tog Arven op efter Gamle Grundtvigs Søn. Men der var intet av det stundom barokke, Land-Grundtvigske, der er en Skræk for renlivede Kjøbenhavnere med K. Ytringsformen var velavstemt; Tonerne kunne være djærve nok, men gik ikke over Stregen. Når man sammenligner det til Olriks Hjem helt tilsvarende Grundpræg f. Ex. i Gamle Feilbergs Hjem i Askov, da føler man, at grundtvigsk Åndspræg meget vel evner i højere, videnskabelige Krese at nå til en rolig og sikker Stil, en ledende Kulturstemning med tydelig dansk Farve. Hvorfor har det nødvendig måttet søge til Askov? Jeg må lade andre svare på Spørgsmålet. Men, så meget er sikkert, at i det europæiske Kjøbenhavn evnede Olrik og hans Kres at hævde Stillingen, at holde på sit eget.\nHøjskolefolk korser sig ofte over Akademikeres tørre eller hakkende Foredragsform og kejtede Læremåde; send dem på Højskolekursus! siger de. Axel Olrik var ganske vist ikke den glatteste Taler, der tænkes kunde, men hos ham mærkedes altid den indre Varme, og den smittede hans Tilhørere. Og hvor kunde han tage sig av den umodne Lærling, venlig rosende, nøgtern bremsende, og først og sidst tålmodig opmuntrende til aldrig at opgive Ævret. Hans egentlige Faglærlinge vil bedre end jeg kunne skildre det, men personlig kan jeg tale med om, hvad det vilde sige at have Olriks Hjælp til at nå over det døde Punkt.\nJeg skal ikke hær opregne Kilderne til alle Olriks Særfelter, "Sakses oldhistorie", "Danmarks heltedigtning", Dansk Folkemindesamling, Tidsskriftet "Danske Studier" osv. Andre har allerede gjort det bedre, end jeg vilde kunne orke det; thi fra Tyskfilologiens noget formalistiske Skole blev jeg jo kun halvt Modstræbende ført til at få Øjnene op for det værdifulde i Olriks Jagt på Folkeminder. Også er det egentlig overflødigt at påpege den nationale Linje, der er Tråden i det hele; den røber sig strax gennem Titlerne.\nJeg vilde blot komme med nogle personlige Iagttagelser fra det faglige Område, hvor Olriks Studier kom til at falde sammen med mine egne, nemlig ved Udforskningen av Danmarks Sagntid. Olrik grandskede Sagnene for deres egen Skyld, medens jeg for min Part søgte at avpresse dem nogen etnologisk Virkelighed, i Mangel av historiske Frasagns Havelse. Det vil forstås, at han var mig uundværlig, men også, at han tit måtte bremse mig.\nHær må jeg anskueliggøre Forholdene ved en Baggrundstegning. Ved Attenhundredtallets Gry fandtes der intet, der virkelig kunde kaldes Udforskning av Danmarks sproglige og etniske Urhistorie. Og medens nu den tyske Urhistorie blev rastløst gennempløjet av Brødrene Grimm og deres Skole, voldte Jacob Grimms Annexionsstræv, at dansk Forskning omtrent helt skyede at vove sig ind på Tvistens Hængemoser; den holdt sig skadesløs ved at annektere de norsk-islandske Gude- og Heltesagn, hvad naturligvis Nordmændene tog den ilde op. Nordmanden P. A. Munch siger i et Brev til J. Grimm, 28.4.1847: "Det er i det Hele taget en Skade for de Danskes Sprogstudium, at deres paniske Skræk for Tyskheden, blandet med en vis Eigendünkel [egensindig Indbildskhed], hindrer dem fra en omfattende Behandling af alle de germanske Mundarter". Da Firmenich 1843 udgav sin støre Samling Sprogprøver, "Germaniens Völkerstimmen", efterkom Nordmænd og Svenske villig hans Opfordring til at sende Bidrag, men Danskerne var tvære. "Nordisk Literaturtidende" frarådede udtrykkelig at sende Bidrag; ligeså "Beobachter am Sunde", hvori advaredes mod at sejle under "germansk" Flag, og hvori Værket avfærdiges som "literært Ruskomsnusk eller lingvistisk kuriositets-Kabinet". Endnu i 1896 mente den tyske Sprog- og Oldforsker Gustav Kossinna sig kaldet til at skildre dansk Forsknings Stade sålunde: "Det er højst uheldigt, at den danske Forskning endnu ikke kan undersøge de for- og urhistoriske Forhold i Danmark og i hele det gamle Germanien med uhildet Blik, men altid indsnævres av politiske Hensyn".\nExemplet fra 1843 sander P. A. Munchs Dom. De næste Årtier kunde give Kossinna Ret til at gentage den. Men i 1896, da han skrev, som nævnt, var den heldigvis allerede forældet. Thi i 1892-94 fremkom Olriks "Kilderne til Sakses oldhistorie", – senere fortsat med "Danmarks heltedigtning" –, og det var netop et av de energiske og uhildede Rydningsarbejder, som Tiden krævede. Det er således Olrik, der først "tog Land" i de tågede Vidder, vi hidtil havde skyet.*)\nDansk var det Landnam i dobbelt Mening. Impulsen til Undersøgelsen var vel nok delvis tysk, delvis norsk, som det måtte kræves av videnskabelig Vidskuen og Alsidighed. Men Udførelsen hvilede i alt væsentligt på hjemmevoxet dansk Tømmer, – på Peter Erasmus Müller, på Svend Grundtvig, og i sidste Instans på Kr. Erslevs kildekritiske Skoling, som gennem Olriks personlig farvede Indsats kommer til at vise sin Gyldighed på et helt nyt Felt. Æmnets Danskhed er som nævnt selvindlysende, men først gennem Olrik kom den rigtig til sin Ret i de enkelte typiske Situationer. Det er kendt, at Rolf Krake hos Saxe nævner Tålmod som den Egenskab, han sætter højest, og at Rolf dærfor må underkaste sig Ildprøven i Sveakongen Adils' Hal. Dærom skriver Olrik i "Danmarks heltedigtning": "Kong Rolf har en egenskab tilfælles med det jævne danske folk, tålmodets. Første gang, kan vi sige, Danskerne er bleven sig deres ejendommelighed bevidst i modsætning til andre folk, er det som et tålmodigt udholdende folk. Vi kan senere følge dette træk igennem vor historie også til den nyeste tid. Også nu er der en dansk befolkning, der som Rolf sidder med den sviende ild over sig og prøves i tålmod, i den lange udholdenhedsprøve, viljestærkt ventende på den strøm, der skal slukke ilden". Hær mærkes Olriks Sorg over 64, – det Ledemotiv, der forener så mange av vore Foregangsmænd; hos Olrik fremtræder det blot på den ejendommelige, dæmpede Måde, der stemmer så godt med hans egen Skildring av Tålmodets Væsen. – Andre navnkundige Situationer hos Saxe er Uffes Kamp på Ejderholmen og Starkads Straffetale hos den vege Kong Ingjald, Tyskerfyrstens Svigersøn og avhængige Ven. Disse Sagnæmner var hidtil i den müllenhoffske Skole bleven drøftede og tilegnede udfra det Synspunkt, at de var Fostre av angelsaxisk Digtning; Uffesagnet skulde ifølge Müllenhoff være bragt fra England til Danmark i Vikingetiden. Men Olrik viste, hvordan begge disse Sagn har fast Rod i den danske Jord. Og han havde en særlig Kærlighed til deres fælles Grundsituation: den dådløse, tøvende Fyrste, der endelig i det avgørende Øjeblik springer frem som en Helt. Hæri så Olrik, som andre før ham, et Slags dansk Nationalkendemærke. Det var Tålmodet, hvis Overdrivelse truede med at føre til Undergang, men som ved en underfuld Skæbne avløstes av den folkelige Genbyrd i den elvte Time.\nVærgede Olrik hær vort Eje mod Tyskerne, så gav han til Gengæld villig Nordmændene, hvad deres var. Det var rigtignok et slemt Skår, der ved hans Deling av Saxes Kilder blev gjort i den Skat, vi havde regnet for "ægte danske Nationalsagn". Men så var den frasigtede Rest til Gengæld desto uimodsigeligere vor egen, og den var rig nok til, at Olrik dærav kunde genopbygge en Olddigtning, der ikke havde nødigt at blues ved Siden af den norsk-islandske.\nEfterdømmerne viser os på een Gang den kritiske og den frugtbart skabende Evne. Hær er vi komne milevidt udover det golde, indsnævrede Slægtled, der ifølge P. A. Munch led av "panisk Skræk" for alt, hvad der smagte av "germansk". Det vidste også den udenlandske Fagverden, og den bøjede sig dærfor.\nOg dog, – i een Ting fornægtede Olrik ikke Arven efter netop hint Slægtled. Han bøjede sig aldrig for en germaniserende videnskabelig Mode, der satte Folkegruppenavnet "Germaner" i Højsædet og uden nærmere Motivering vragede det angelsaxisk-nordiske Synonym "Goter", kendt fra Vilh. Thomsens Prisskrift 1869: "Om den gotiske sprogklasses indflydelse på den finske". Olrik blev altid Goternavnet tro. Og i "Danske Studier" 1916 gav han udtrykkelige Grunde for sin Opfattelse. På dette Punkt har han i Årtier ene gået mod Strømmen, men han havde den Tilfredsstillelse at se, at det "dødsdømte" Goternavn siden 1900-tallets Gry oplevede en uventet Genbyrd – den, som Johs. V. Jensen i 1901 halv tilfældig kom til at varsle ved sit Skrift om "den gotiske Renaissance".\nDette er ligesom et eksempel på det Tålmod, Olrik selv i sin Skildring av Rolf Krakes Ildprøve fremstiller som en dansk Nationalejendommelighed: den stille Holden ud, ene mod mange, i Tillid til Rettens endelige Sejr.\nDet er hårdt at savne Olriks Impulser og ikke mindst hans ærlige og ædruelig bremsende Kritik. Av Arkivar Ellekildes Skildring seer jeg, at Olrik netop ved sin Død havde formet en Teori om en gammel episk Kongeæt, Sigar og hans Sønner, hvis nøje stedfæstede Skueplads er Midtsjælland og Vestsjælland. Netop om samme Æmne havde jeg skrevet en Avhandling, som jeg sendte Olrik. Han svarede, som han plejede: "Vent! arbejd det igennem endnu en Gang! Kom hærud, og lad os snakke om det!" Jeg nåede ikke ud til ham. Bagefter skønnede jeg av Ellekildes Ord, at Olriks Syn på avgørende Punkter var helt modsat mit eget; desto bitrere føles det, at jeg gik glip av hans Kritik, for hvem anden vil kunne erstatte ham?\nJeg forstår, at Tabet særlig rammer de danske Folkemindeforskere, hvis Midtpunkt han var. Men på en vis Måde er det egentlig værre for mig personlig. I det fællesgottonske og urdanske Studieområde, hvor jeg særlig mødtes med Olrik, var vi i Danmark vel kun fire eller fem om Buddet, og Olrik var mig den mest kendte og mest danskfortrolige. Jeg selv kunde aldrig danne Skole; da jeg engang endelig mente at have gjort en Proselyt, viste han sig at være gal. – Men Olrik evnede så ypperlig at være "Tordenskjolds Soldater", forstående og interesseret for alt indenfor eens Fag; i hans Selskab følte man sig uvilkårlig som "et helt Regiment". Des mere knugende føles nu Tomheden. Det er, som om min Fagavdelings Væxt ikke mere peger fremad, men tilbage mod den Tid, da vi døsede bag Nationalindbildskhedens kinesiske Mur ......\n*) Som et tidligere Tilløb må dog nævnes P. E. Müller, "Kilderne til Saxes ni første bøger", 1823.\nGads Danske Magasin. April 1917. Genoptrykt i Udvalgte Epistler 1947. Venligst indsendt af Arild H. Kierkegaard.


Markant færre elever i klasserne | Gymnasieskolen Gå til hovedindhold\nNyhed Markant færre elever i klasserne Det fleksible klasseloft på 28 betyder, at der nu sidder to elever færre i gymnasieklasserne. Det er blandt andet godt for de fagligt svage elever, mener GL's formand Gorm Leschly. 22. november 2012 af Johan Rasmussen Arkivfoto\nDe danske gymnasieelever har fået lidt mere plads i klasselokalerne siden sidste år. Efter flere år med stigende klassestørrelser er der i år sket et fald på to elever per klasse i gennemsnit. Det viser den årlige undersøgelse af klassestørrelserne foretaget af Gymnasieskolernes Lærerforening (GL).\nPå hhx er der for eksempel i årets 1. g klasser i gennemsnit 27,7 elever, mens der sidste år var lidt over 30 elever per klasse. I det almene gymnasium er der i dag 27,6 elever i gennemsnit i 1. g klasserne, mens tallet ved sidste skoleår var 29,3. Der er også sket et tilsvarende fald i klasser på hf og htx. Netop offentliggjorte tal fra Undervisningsministeriet bekræfter faldet.\nDygtigere eleverFormand for GL Gorm Leschly mener, at faldet først og fremmest vil være gavnligt for eleverne.\n”Jeg glæder mig over det markante fald i den gennemsnitlige klassekvotient i alle fire gymnasiale uddannelser. Jeg tror på, at vi på sigt vil kunne se konkrete resultater af, at der generelt er færre elever i klasserne. Især de fagligt svageste elever vil få bedre læringsvilkår og trivselsmuligheder, da det især går ud over dem, når klasserne er for store. Generelt set tror jeg, vi får dygtigere elever og lavere frafald,” siger Gorm Leschly.\nHan mener, at færre elever i klasserne passer godt med de udfordringer, lærerne står med.\n”Nu har lærerne fået bedre mulighed for at understøtte alle elevers læringsproces med øget personlig kontakt og differentieret undervisning,” siger Gorm Leschly.\nGodt for indeklimaetGymnasieeleverne er også glade for, at der nu er blevet færre elever i klasserne.\n”Hvis man regner ud, hvor meget tid der er til den enkelte elev i et modul, er det klart, det er positivt, at der er færre elever. De fagligt udfordrede elever kan i højere grad opsøge hjælp hos læreren, og de stærke elever kan få endnu flere udfordringer,” siger formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, Malene Nyborg Madsen.\nHun fremhæver også det positive ved, at færre personer sidder i det samme lokale.\n”Det giver et mere behageligt indeklima. Hvis et lokale er beregnet til 24 elever, og der sidder 32 personer, så er det ikke godt,” siger hun.\nMange klasser over 28 eleverSelv om der er blevet markant færre elever i klasserne, er der stadig flere skoler med mere end 28 elever per klasse i gennemsnit.\nSkoler i tyndt befolkede områder kan få dispensation til at overskride klasseloftet. Det er også lovligt at overskride klasseloftet, hvis elever skal gå 1. g om eller på grund af udvekslingsstudenter. Ifølge undersøgelsen er der dog også enkelte skoler, som ikke har fået dispensation til at overskride loftet, men gør det alligevel. Der er også skoler, der har en stor variation i klassestørrelser, selv om de har et gennemsnit på 28 elever.\nGorm Leschly mener dog ikke, det ændrer ved det samlede billede.\n”Det er første år med klasseloftet, og det er et markant positivt resultat. Vi regner med, at det bliver endnu bedre til næste år, når alle skoler har vænnet sig til klasseloftet,” siger Gorm Leschly, som understreger, at GL vil følge udviklingen.\nGL vil blandt andet sende undersøgelsens resultater til tillidsrepræsentanter og bestyrelsesmedlemmer på de enkelte uddannelsesinstitutioner.\nRektorer ikke begejstretBorupgaard Gymnasium har i dag et gennemsnit på lige under 28 elever per klasse. Sidste år var der i snit over 30 elever i klasserne. Rektor Thomas Jørgensen mener dog ikke, det får den store betydning for undervisningen.\n”Det er nemmere at undervise 28 elever frem for 31, så det har da en betydning, men den er marginal. Det vigtigste er dog, hvordan undervisningen organiseres. Til gengæld får klasseloftet økonomiske konsekvenser, fordi vi mister penge i form af mindre tilskud per klasse. Vi har mistet et redskab til eventuelt at kunne rette op på økonomien,” siger han.\nRektor på Birkerød Gymnasium Anders Kloppenborg er ikke begejstret for det nye klasseloft. I dag er der cirka 27,5 elever i gennemsnit i 1. g klasserne, og det er to færre end sidste år.\n”Jeg synes, det er gammeldags at tænke i enheder på 28 elever. I stedet er det bedre for eksempel at trække 12 elever ud, som har brug for ekstra grammatik eller samle 90 elever til undervisning. Vi mister økonomiske tilskud på klasseloftet, som vi kunne bruge til gode initiativer til glæde for eleverne,” siger han.\nFærre elever i klasserne i 2012\nDe gennemsnitlige klassestørrelser\nfre, 23/11/2012 - 23:49\nNå, så min tidligere kollega Anders Kloppenborg synes at det er "gammeldags" at tænke i "enheder" på 28 elever? Jeg synes så at det er en smule "gammeldags" at bruge ladede ord som "gammeldags" – uha da! – i en diskussion om en virkelighed som er helt anderledes påtrængende og down-to-earth for den enkelte lærer end der her lægges op til. Det er begrænset hvad jeg som tysklærer i en klasse på 28 elever og engelsklærer i en klasse på 30 elever – hvilket tilfældigvis helt præcist er min meget virkelige virkelighed lige i år og undskyld min brug af ordet "klasse"! – kan udrette af mirakler uanset om jeg en sjælden gang imellem ville kunne trække tolv elever ud til ekstra grammatik eller spare op til særundervisning ved lejlighedsvis at samle mange elever til auditorie-undervisning (og jeg har i øvrigt intet mod nogen af delene, tværtimod!). Men den gammeldags virkelighed, sådan som jeg oplever den, den varer mellem to og tre år med en håndfuld timer hver uge, og der er det altså en "klasse" eller et "hold" jeg har det daglige ansvar for, med den størrelse den eller det nu har.\nPeter Mortensen, Stenhus Gymnasium, Holbæk, tysk og engelsk\nKun syv gymnasier må lave lokal studieretning\n02-12-2016 af Tina Rasmussen Nyhed\n05-12-2016 af Johan Rasmussen Blogindlæg\nNyhed Politisk kovending: Minister åbner for ny fordeling af tosprogede elever 8. december 2016 af Johan Rasmussen OK 18: Kampen om den offentlige sektor 8. december 2016 af Antorini forsøger at gøre sine hoser grønne 7. december 2016 af René Vester Kjær © 2012 Gymnasieskolen, Vesterbrogade 16, 1620 København V, Tlf. 3329 0900, E-mail. gymnasieskolen@gl.org