anmeldelse af app til skibsdating [er det værd at downloade?]\nscott mitchell barbara windsor bryllup\nhvor mange døde i orkanen katrina\nCorrie-fans hylder Gail Platt 'en national skat' efter hendes 'potte-mund' efterlader dem i sting\nMord i outback: Kanal 4 smækkede over 'grim' dokumentar\nCoronation Street: Hvornår forlod Bethany Platt Weatherfield, og hvor er hun nu?\nShrek 20 -års jubilæum: Hvad er udgivelsesdatoen for den femte film?\nSharon Marshall siger, at Emmerdale -stjernen kastede en 'heldig stave' for at hjælpe hende med at blive gravid\nBritain's Got Talent -seere forbløffet over hunde, der kan lave CONGA!\nInterview med Meghan og Harry: Samantha Markle skyder tilbage på halvsøsters krav\nEr Beat The Chasers 'Vixen' Jenny Ryan single eller har hun en kæreste?\nKendisbabyer ankommer i 2021: Stjerner forventer bundter af glæde i år\nGennemgang af app til skibsdate [Er det værd at downloade?]\nDatingapps som Tinder, Bumble og Hinge har tilladt dig at dele profiler med venner ved at sende et link i nogen tid nu. Men Skib tager det et skridt videre - det kan du faktiskstrygpå vegne af dine venner.\nDu kan selvfølgelig stryge for dig selv. Men hele pointen med denne datingapp er at lade dine venner, forældre, kolleger osv. Komme ind på søgningen efter din soulmate. (Eller i det mindste din næste date til fredag aften.)\nFra præcis hvordan det fungerer til hvad det koster, har denne Ship dating-app-gennemgang alle de detaljer, du har brug for for at afgøre, om dette Tinder-alternativ er et forsøg værd!\nScoop On Ship\nUdgivet i begyndelsen af 2019 samarbejdede Match med et firma, der hedder Betches at udvikle skib. Ord på gaden er Match forudsat teknologien, Betches den overordnede branding og koncept. Og det er nu en af de hurtigst voksende apps i Match-porteføljen.\nI øjeblikket er Ship en helt gratis datingapp uden premium-medlemskab - eller funktioner - tilbydes.\nSkib er tilgængeligt for begge ios (11 og højere - iPhone 5 og tidligere modeller og iPhone SE erikkeunderstøttet) og enheder.\nTo måder at slutte sig til\nDu kan tilmelde dig som en enkelt person eller som en person, der stryger efter en enkelt person:\nNår du stryger på vegne af en anden, tilmelder du dig deres 'besætning'.\nDu gennemser profiler af singler, der mødesdereskriterier. Så hvis du f.eks. Er i New York, og din enlige ven tilfældigvis er i Chicago, vil du stryge til venstre eller højre på singler i Chicago.\nShip har også en “gruppechat” -funktion, hvor du kan tilbyde profiler til diskussion blandt alle medlemmer af det besætning:\nNår nogen i din besætning “kan lide” en profil, og personen udtrykker interesse for din eneste ven, laves der et match, og meddelelser kan udveksles.\nBeskeder mellem de to enkeltpersoner er ikke synlige for deres respektive besætninger. Appens skabere regnede sandsynligvis med, at de fleste mennesker ikke vil have deres venneratinvolveret i processen.\nHvor præcist fungerer skibet?\nNår du har downloadet appen og angivet, om du er single eller ej, skal du angive dit mobiltelefonnummer og den efterfølgende bekræftelseskode. Derefter varierer brugeroplevelsen lidt, afhængigt af hvorfor du bruger appen.\nHvis du bruger Ship til at finde match til en ven...\nDu indtaster bare det grundlæggende: fornavn, efternavn, fødselsdag, køn (der er en fri form i tekstfelt, hvis du ikke identificerer dig som mand eller kvinde) og et primært billede. Du kan springe over at uploade et foto, hvis du vil.\nNår du er på jagt efter dine venner, består din 'offentlige' skibsprofil udelukkende af dit fornavn og foto (eller avatar). Det er kun synligt for folkene i dit 'Crew'.\nDu bliver nødt til at deltage i en enkelt vens besætning, så du kan finde dem matcher. Du har mulighed for at synkronisere dine kontakter, så du kan invitere din enlige ven til at deltage i appen, eller du kan acceptere en invitation.\nDu kan deltage i flere besætninger. Du skal bare ændre, hvem du matcher, ved at vælge i menuen 'Jeg matcher' øverst på skærmen:\nDerefter gennemsøger du blot profilerne på singler, der opfylder din vens matchende kriterier. 'Ligesom' enhver, som du synes kan være en god pasform. Hvis vedkommende også 'kan lide' din vens profil, er det en kamp!\nEnhver aktivitet inden for dine forskellige besætninger vises inden for besætningens aktivitetsfeed. F.eks. Vises bedømmelsesprofiler, oprettelse af et match eller start af en samtale med et match alle der.\nProfiler kan deles til en 'gruppechat', hvor hvert besætningsmedlem kan tilføje deres to cent via kommentarer. Hvis du vil dele en profil i Ship, skal du trykke på “i” for at få vist de yderligere detaljer. Tryk derefter på det orange pilikon:\nHvis du tilmelder dig Ship som en enkelt person...\nOpsætningsprocessen er lidt mere dybtgående.\nFørst skal du give Ship adgang til din placering og dine kontakter (begge obligatoriske).\nDernæst bliver du bedt om grundlæggende som navn, fødselsdato, hvilket køn du identificerer dig med, hvilket køn du er interesseret i og din højde.\nI modsætning til når du matcher for venner, skal du som enkelt person uploade et foto på dette tidspunkt. Du kan uploade op til 6, men kun en er påkrævet.\nDu kan vælge, om du vil tilføje din skole og din beskæftigelse til din profil eller trykke på 'spring' i øverste højre hjørne. Derefter kan du vælge at invitere dine venner eller bare begynde at tjekke profiler.\nMen da du er på skib og prøver at finde en dato, vil du først afslutte opsætningen af din profil, hvilket er meget mere detaljeret.\nSkrivning af din skibsprofil\nTil at begynde med er der en sektion 'Om mig', der ligner en Tinder- eller Bumble-biografi. Dette afsnit tillader over 1.000 tegn, men da dine kampe læser det på en telefonskærm er kortfattethed bedst.\nHold det omkring længden af en Tinder-profil, 500 tegn giver eller tager. Der er masser af plads til at fremhæve et par interessante godbidder, der får dine kampe til at lære mere om dig.\nFra skærmbilledet 'Rediger profil' kan du også specificere, hvilken type forhold du søger, dine politiske tilbøjeligheder, hvor ofte du træner, drikker og ryger, og hvordan du synes om cannabis.\nDin religion, familiestatus, kæledyr og stjernetegn afrunder mulighederne. Du kan lade et af felterne være tomme.\nNår det kommer til dine matchkriterier, kan du kun filtrere efter køn, aldersgruppe og matchafstand.\nMatching fungerer det samme på Ship som på apps som Tinder. Hvis du (eller dine venner på dine vegne) 'kan lide' en profil, og den person 'kan lide' dig tilbage, matcher du.\nNår det sker, kan du få adgang til dine samtaler ved at trykke på ikonet 'Matches' i menulinjen:\nBare rolig, dit besætning kan ikke læse dine samtaler med matches, de vil kun se, at du startede en meddelelsesudveksling. Du kan også ændre, hvilke aktiviteter der vises i aktivitetsfeeden i menuen 'indstillinger'.\nHvis du ikke er ombord med en profil, som din ven valgte til dig, er der ingen måde at tilsidesætte det 'som'. Du kan dog afmatch nogen, du ikke er interesseret i.\nSådan ændres din status\nHvis du på et eller andet tidspunkt vil ændre din forholdsstatus på Ship, følg disse trin:\nTryk på 'Jeg er ikke single' eller 'Jeg er single AF'\nFølg trinene og log ind igen\nSkal du prøve skibet?\nHvis du er single og bor i et område med mange andre brugere (læs: et stort byområde), vil du sandsynligvis have bedre held med dette Tinder-alternativ, simpelthen fordi du finder flere mennesker i appen. Det kan ændre sig, efterhånden som appen vokser i popularitet og udvides til flere landdistrikter, men kun tiden vil vise.\nMen forudsat at du er i en storby, og at dine venner og / eller familie er nede for at give en strygende hånd, er det værd at downloade bare for at tjekke det ud.\nBrug for hjælp til dit datingliv?\nUanset om du er interesseret i Ship, fordi du vil have nogen til at gøre alt det, der skubber for dig, eller fordi du ikke får de ønskede resultater på Tinder and Bumble ... hvorfor ikke se, hvordan datingeksperterne på LIVSTID kan forvandle dit kærlighedsliv?\nIkke kun vil vi stryge efter dig, vi håndterer også alle de andre tidskrævende dele - at skrive din profil, vælge dine fotos og endda håndtere alle dine meddelelser!\nHvis du ikke skiller dig ud online, har du ikke en chance - men med VIDAs professionelle forfattere og billedeksperter ved roret, har du en skibsprofil, selv de hotteste singler i dit område kan ikke modstå!\nVil du vide mere? Klik på her !\nDen tidligere TOWIE -stjerne Chloe Lewis meddeler, at hun er gravid\nHollyoaks Kirsty-Leigh Porter deler hjerteskærende besked om hendes dødfødte datters første fødselsdag\nCaroline Aherne på BBC: Den hjerteskærende årsag til, at hun døde alene\nTerry i Marcella: Hvem er skuespilleren Brian Milligan? Hvem spillede han i The Fall?\nLiam Payne hævder, at han IKKE dater modellen Cairo Dwek efter Cheryl blev splittet


Købe Asasantin uden recept, Køb Persantine Online\nAsasantin (Persantine) Almindelig brug\nPersantin udvider koronarbeholdere (for det meste arterioler) og letter blodstrømmen betydeligt. Det øger også indholdet af ilt i venøs blod af koronar sinus og dets absorption af myocardium. Persantin forhindrer blodplader i at størkne, hvilket kan føre til faldende blodgennemstrømning i det iskæmiske område. Asasantin anvendes efter hjerteventil udskiftning, trombose, tromboembolia, myokardieinfektion, kronisk hjertesvigt og andre tilstande.\nAsasantin (Persantine) Dosering og retning\nAsasantin (Persantine) Forholdsregler\nPersantin ordineres normalt med aspirin for at lette blodgennemstrømningen, men det kan medføre stigning i blødningen. For at undgå risiko skal du ikke tage mere aspirin end foreskrevet. For ikke at forstyrre din mave, tag medicinen med mælk, undgå naturlig te eller kaffe, da de kan nedsætte effekten af Asasantin.\nAsasantin (Persantine) Kontraindikationer\nAsasantin (Persantine) Eventuelle bivirkninger\nAsasantin (Persantine) Interaktioner\nAsasantin (Persantine) Manglende dosis\nAsasantin (Persantine) Overdosering\nAsasantin (Persantine) Opbevaring\nTabletter og kapsler Asasantin skal opbevares ved stuetemperatur mellem 15-30 C (59-86 F).\nAsasantin (Persantine) Ansvarsfraskrivelse\n>> Købe Asasantin <<\nKøbe Asasantin (Persantine) - Copyright ©2021


31. Ouija Board Havedekoration\nVores næste idé er en anden havedekoration. Denne er et stort Ouija -bord. Du kan genskabe dette eller vælge dit eget Ouija -borddesign. Bare mal og dekorér et stort stykke kort eller træ, og lad det stå op i haven. Vi elsker denne uhyggelige idé. Du kan også lave mindre versioner til inde i huset.\nDernæst har vi flere genbrugsglas. Denne gang er krukkerne blevet dekoreret, så de ligner monstre. Du kan genskabe disse eller gøre monstrene mere skræmmende. Tilføj et lys, og krukkerne lyser. Vi anbefaler at bruge flammeløse stearinlys, så der ikke er risiko for brand. Dette er også en god håndværkside til børn.\n33. Fedt Halloween -temategn\nDenne næste idé er perfekt til gyserfans. Her har vi en skiltpost, og hvert skilt peger på et andet sted, der findes i skræmmende eller magiske film. Du kan genskabe sådan noget eller vælge dine egne fiktive steder. Dette ville se fantastisk ud til en fest. Du kan oprette et skilt fra træ eller oprette det af et kort og sætte det på væggen.\n34. Tænd Halloween -krans\nDen næste idé indeholder en anden krans. Denne er lavet med pinde og er dekoreret med flagermus, en funklende kat, et sort træ og lys. Vi elsker tilføjelse af lys, da det gør kransen unik. Dette ville være perfekt til din hoveddør. Du kan købe denne krans og lignende, eller du kan lave den selv. Køb lys og lignende dekorationer og se, hvilket uhyggeligt design du kan skabe.\n35. DIY Vægdekorationer\nLeder du efter uhyggelige, seje og lette at lave dekorationer? I så fald skal du tjekke dette ud. Her har vi sorte vægdekorationer, der er blevet dekoreret med en edderkop, flagermus og krabbe. For at genskabe dette kan du købe almindelige vægplader og male dem sorte. Køb små plastik edderkopper og flagermus. Mal dem derefter i enhver farve, du kan lide. For at afslutte dekorationen skal du bare holde flagermusene og edderkopperne fast på plaketterne. Let!\n36. Rædselstema Grav\nDernæst har vi endnu en dekoration med et rædselstema. Her har vi en gravsten, der lyder “Freddy Krueger, Never Sleep Again”. Der er også blodige skråstreger på graven. Hvis det ikke var skræmmende nok, er der også et hoved, der ligner Freddy Kruegar. Dette vil helt sikkert give nogen en forskrækkelse på Halloween. Du kan lave grave ud af frigolit, og du kan bruge enhver gyserkarakter, du kan lide.\n37. Skræmmende hængende edderkopper\nEdderkopper er super skræmmende, og denne næste idé er et mareridt for alle, der har en frygt for edderkopper! Her har vi en edderkopp reden, der dingler fra loftet. Der er også enkelte edderkopper, der dingler fra loftet til. Genskab hele looket, eller prøv bare reden eller dinglende edderkopper. Vær kreativ og brug også falske spindelvæv.\n38. DIY Havepynt\nGiv din have en makeover denne Halloween ved at skabe monster ansigter som denne! Et monster ansigt er blevet skabt på busken udenfor. Du kan oprette sødere monstre som dette eller gå efter et mere skræmmende design. Måske tilføje noget blod eller skræmmende tænder. Dette vil lade alle vide, hvilket hus der har de mest episke Halloween -dekorationer.\n39. Flydende spøgelser\nHvis du elsker spøgelsesdekorationer, skal du tjekke dette ud. Her har vi uhyggelige spøgelser, der dingler fra et træ. Disse vil se så fede ud i din have, og du kan også dekorere indersiden af dit hjem med disse. Du kan bruge en let frigolitskugle, dække den med et letvægtsark og hænge den op. Tilføj eventuelle ansigter, du kan lide.\n40. Chic og uhyggelig indretning\nMåske vil du gerne holde dit hjem smukt, men også fejre Halloween. Hvis det lyder som dig, så tag et kig på dette. Her har vi sort -hvide græskar, og der er en lanterne, der også er fuld af græskar og et kranium. Du kan selv lave græskar som disse med maling. For resten af looket skal du bare købe en lanterne og fylde den med græskar og kranier. Vi elsker denne idé.\n41. Skeleton Grave Idé\nDernæst har vi en anden gravstenside. Denne har et uhyggeligt skelet. Der er en lille grav med et skelethoved og hænder, der kommer ud af det. Dette er en sjov og skræmmende idé, der vil give alle en skræk. Bare køb en billig gravstendekoration, skelet og læg dem på jorden. Du kan endda tilføje andre ting som spindelvæv og edderkopper.\nVi håber, at du er blevet inspireret af en uhyggelig DIY Halloween -indretning!


Bios-direktørs kone gik undercover for at skaffe oplysninger hos SF’er | Fyn | DR\nBios-direktørs kone gik undercover for at skaffe oplysninger hos SF’er\nBios-direktør Morten Hansens kone fiskede i august oplysninger ud af folketingsmedlem Karsten Hønge (SF). Hun udgav sig at være en almindelig borger, der lavede en akademisk undersøgelse.\nFlere politikere opfordrer Region Syddanmark til at kalde Bios' direktør, Morten Hansen, til en kammeratlig samtale. (Foto: Dr Fyn © DR FYN)\nAf Mads Thyrsted Laursen\n16. feb. 2016 kl. 15.04\nI august fortalte TV Syd, at SF's folketingsmedlem Karsten Hønge under sin valgkamp havde fået 10.000 kroner fra Falck-reddernes interesseorganisation, Reddernes Landsklub.\nDet fik blandt andet Bios-direktør Morten Hansen til at kritisere SF’eren, der i flere måneder havde langet hårdt ud efter Bios.\nMen nu viser en mailkorrespondance, at det var Morten Hansens kone, Mette Ekeroth, der fiskede oplysningerne ud af Karsten Hønge.\nMette Ekeroth, der på daværende tidspunkt var ansat i Udenrigsministeriet, udgav sig i for at være en almindelig borger, med en stor interesse i dansk politik og en baggrund i statskundskab. Hun var i gang med de indledende undersøgelser til en videnskabelig undersøgelse af økonomiske donationer til politikere. Mette Ekeroth fortalte dog på intet tidspunkt i mailkorrespondancen, at hun var gift med Bios-direktøren.\nSagen skadede Hønge\nHistorien om det økonomiske tilskud til Hønges valgkamp kom ubelejligt, da Karsten Hønge havde været meget kritisk over for Bios, siden selskabet vandt det syddanske ambulanceudbud tilbage i august 2014.\nFlere eksperter rettede efterfølgende en kritik af Karsten Hønge, da donationen fra Reddernes Landsklub svækkede folketingspolitikerens troværdighed, fordi det skabte tvivl om, Karsten Hønge kun var kritisk, fordi han havde modtaget penge fra Falck-redderne.\nDet afviste både han og Reddernes Landsklubs formand, Vagn Flink. Formanden understregede over for flere medier, at det var naturligt, at klubben ydede økonomisk støtte til politikere, der arbejdede for bedre forhold for redderne.\nBios' direktør, Morten Hansen, har ikke ønsket at kommentere sagen.\nFremgangsmåden fra Mette Ekeroth undrer dog flere regionsrådsmedlemmer.\n- Når en politiker bliver kontaktet på den her måde, og det er skjult hvem det er, så er det jo ikke en måde at have et samarbejde på. Og det er helt rimeligt at præcisere det over for Bios. Men i sidste ende er det op til Bios’ bestyrelse at sætte rammer op for, hvilken form for etik virksomheden og de ansatte skal efterleve, siger Poul-Erik Svendsen (S) til Tv2 Fyn.\nKarsten Hønges partifælle, Ida Damborg (SF) kalder sagen for sølle.\n- Det er ikke værdigt, at en person så tæt på Bios'ledelse ikke fortæller sandheden. Jeg synes det er bekymrende at folk så tæt på Bios forsøger at undergrave politikeres troværdighed, siger Ida Damborg (SF).\nHun opfordrer formand for Præhospitaludvalget i regionen, Thyge Nielsen (V), indkalde Morten Hansen til en kammeratlig samtale.\n- Min tillid til Bios ligger på et ualmindeligt lille sted. Det er en situation, som undergraver tilliden til bios' ledelse, siger hun.\nUdvalgsformand for Præhospitaludvalget, Thyge Nielsen, er ikke glad for sagen.\n- Jeg vil ikke selv have brugt de metoder, men jeg ser ikke det her som et stort problem. Jeg tror godt, at redderne kan se forskellen, siger han.\nHar du nogen at stemme med? - så stemmer du oftere kl. 08.00\nTusindvis af udenlandske studerende kan stemme: V-kandidat deler valgflyers ud på engelsk 20. nov. 2017 kl. 17.30\nBorgerne betaler: Offentligt affaldsselskab køber dyre julekalendere 20. Nov. 2017 kl. 17:01\nStrejke lammer Danish Crown i Horsens 20. Nov. 2017 kl. 17:00\nMads er afføringsdonor: Det føles godt at give andre et bedre liv 20. Nov. 2017 kl. 15:43\n25-årig studerende: Jeg blev nødt til at melde mig hjemløs 20. Nov. 2017 kl. 12:45


Gamle bygninger og besøg på cigarfabrik\nBegynd med de store seværdigheder omkring pladsen Parque Central. Her finder I Gran Teatro de la Habana, der er ramme om klassiske koncerter, ballet og teaterforestillinger. Og lige i nærheden ses Capitolio med den marmorhvide kuppel. Bygningen, der i mange år husede landets nationale forsamling, blev opført i 1920'erne og er en nøjagtig kopi af Det Hvide Hus i Washington. Bag Capitolio, i Calle Industria 520, ligger en af landets ældste cigarfabrikker Partagás. Her kan I komme indenfor og se, hvordan tobaksarbejderne rutineret ruller de brune tobaksblade til kostbare cigarer. Der er åbent på hverdage fra 09.00 til 14.00, og der skal betales omkring 10 CUC pr. person for en guidet rundvisning på engelsk. (Bemærk at cigarfabrikken Partagas pt. er flyttet til en anden lokation i byen, da fabrikkens lokaler er under renovering. Billetter til fabrikkens nye adresse kan købes på flere af byens hoteller).\nUdforsk Havanas gadeliv\nHerfra begiver I jer ind i den gamle bydels labyrint af brolagte gader, der kantes af huse fra kolonitiden og elegante palæer i malerisk forfald. På de rustne smedejernsbalkoner hænger vasketøj til tørre. Små grupper af skolebørn i bordeauxfarvede uniformer ses på vej til eller fra skole. Og uden for husene sidder beboerne på trappesten og vakkelvorne træstole og læser avis, spiller skak, og får en sludder med naboen, mens radioen kører i baggrunden med rytmisk cubansk musik.\nStemningsfuldt gadeliv, smukke pladser og spændende kirker\nGå gennem de stemningsfulde gader til Plaza de la Catedral, der er en af Caribiens smukkeste pladser. Træd indenfor i katedralen og oplev stemningen. Den klassiske katedral husede i en årrække de formodede jordiske rester af den italienske søfarer Christoffer Columbus, inden de blev flyttet til Sevilla i Spanien. Drejer I ind ad en af smøgerne, hvor vasketøjet hænger til tørre på smedejernsbalkonerne møder i de lokale, der sidder på trappestenen og får sig en sludder med naboen eller fordriver tiden med et slag domino. De bor tæt sammen, og livet leves enkelt. Men her er livsglæde og sammenhold. Man mødes med smil og glade tilråb, og fra hver en sprække i de gamle huse synes den glade musik at sive ud i gaderne. I dette mylder af snævre gader finder I også den imponerende og meget hyggelige Plaza Vieja og Casa de la Obra Pia. Sidstnævnte er et smukt aristokratisk palæ med aner helt tilbage til den første halvdel af det 17. århundrede. Det er blot en kort gåtur herfra til den historiske Plaza de San Francisco med kirken af samme navn. Pladsen foran kirken prydes af det smukke løvespringvand begået af den italienske kunstner Giuseppe Gaginni i 1836.\nInspiration til restauranter\nDagens frokost kan I indtage på en af bydelens hyggelige fortovsrestauranter med udsigt til livet på torvepladserne. Det kunne for eksempel være Café La Mina på Plaza de Armas, der har gode retter til rimelige penge. Herfra er der ikke langt til den gamle spanske fæstning Castillo de la Real Fuerza. Fra toppen af murene er der en flot udsigt til Havanas havneindsejling.\nPå turen tilbage til jeres Bed & Breakfast kan I overveje at lægge vejen forbi La Bodeguita del Medio i Calle Empedrado. La Bodeguita del Medio var efter sigende Ernest Hemingways favoritbar. Af samme grund er det en populær bar, som en del turister lægger vejen forbi. Men baren har nu alligevel masser af charme, så træd ind i de historiske rammer og bestil en mojito ved samme disk, som Hemingway, Harry Belafonte, Salavador Allende og selveste Fidel Castro har stået ved.\nOm aftenen er det oplagt at gå en tur ned ad Calle Obispo, der har masser af restauranter og små hyggelige barer med levende musik. Et andet forslag er at bestille bord på La Divina Pastora. Restauranten ligger på den anden side af bugten som nabo til den store fæstning El Morro og med en fantastisk udsigt til det gamle Havana. Menukortet er alt godt fra havet.\nI kan også besøge en anden af byens berømte pladser; Plaza de Armas. Her er der liv og leben omkring boderne med antikvariske bøger og kunsthåndværk, hyggelige caféer og mulighed for at besøge Havanas bymuseum, Museo de la Ciudad, der har til huse i byens gamle guvernørbolig. Om aftenen indtages Plaza de Armas af danseglade lokale, der kommer for at få sig en svingom til tonerne fra et af byens salsaorkestre. Så her kunne I overveje at spise middag en aften.\nIkke langt herfra finder I en af Havanas mere særprægede seværdigheder Cementerio de Cristóbal Colón, der med næsten en million grave er en af verdens største kirkegårde. Det er som en hel by, hvor velhavende cubanske familier gennem tiden har forsøgt at overgå hinanden i prægtige mausoleer og smukke gravmæler. At gå rundt her er som at vandre rundt i landets seneste 150 års historie. Her hviler en række af nationens mest berømte forfattere, skuespillere og sportsstjerner mellem faldne helte fra revolutionen og kendte musikere.\nPromenaden El Malecón\nPraj en cykeltaxa og bed chaufføren køre mod Havanas berømte promenade, El Malecón. Bed ham om at køre ad Calle 23 ned forbi Coppelia Ice Cream. Det er Havanas mest berømte isbar med is til næsten ingen penge – og af samme grund uendeligt lange køer. Men at stå i kø er en del af oplevelsen, og de lokale benytter ventetiden til at hyggesnakke med folk omkring sig.\nOvervej om I vil stille jer i kø til en af de eftertragtede is eller fortsætte ned til havet, hvor gamle amerikanske dollargrin tøffer op og ned ad den kilometerlange strandpromenade El Malecón. Her ses ældre mænd med lange fiskestænger og blikket vendt mod Atlanterhavet, knægte der bader fra klipperne, og kærestepar der går hånd i hånd. Stå af cykeltaxaen og gå en tur ad malecon'en i retning af den gamle bydel. Spis frokost undervejs og kig indenfor i det nyligt restaurerede San José Pakhus på Avenida del Puerto, der nu huser byens store marked for cubansk kunsthåndværk.\nEr I interesserede i Ernest Hemingway, så tag en taxa til Finca la Vigiá, der ligger lidt uden for byen. Her boede den amerikanske forfatter i godt 20 år og skrev blandt andet klassikeren, ”Den Gamle Mand og Havet” baseret på en lokal fiskers livshistorie. I haven kan I se Hemingways egen fiskerbåd ”El Pilar” og gravstederne for fire af hans kære hunde. Udsigten til Havana er fabelagtig.\nFæstning og fyrtårn\nLyder Ernest Hemingways liv ikke så spændende, men vil I gerne nyde en uhindret og fabelagtig udsigt ind over Havana, så tag ned til den lille færgeterminal overfor den russisk ortodokse kirke. Her er det både billigt og nemt at tage båden til Casa Blanca på den modsatte side af indsejlingen til Havanas havn. En trappe fører op til foden af den spektakulære kristusfigur, der troner over Havana og lige ved siden af ligger et lille, men spændende Che Guevarra museum. 5-10 minutters gang herfra ligger et af de største spanske fæstningsanlæg i Latinamerika, Castillo de San Carlos de la Cabana. Gamle kanoner peger fortsat ud mod vandet og flere af de historiske bygninger er blevet restaurerede, så det er let at få et indtryk af stedets strategiske position og historie. Udsigten til Havanas forskellige bydele er glimrende. Yderligere 5-10 minutters gang og I er fremme ved fyrtårnet El Moro. Solnedgangen over Havana fra klipperne ved El Moro bliver ikke bedre noget sted i byen. Tag en taxa tilbage til jeres casa, hvis I ikke vil gå hele vejen tilbage til færgeterminalen.\nMange års censur og begrænset ytringsfrihed sammenholdt med en stærk tro på revolutionen og Cuba har fostret et stærkt cubansk kunstnermiljø, der, ud over billedkunst og skulpturer, også rummer musik, dans og ballet. Dette museum giver et godt indblik i den kreativitet og diversitet, der findes på den cubanske kunstscene.\nI kan også dykke ned i Cubas revolutionshistorie og udforske det gamle Havana på Revolutionsmuseet, hvor I får historien om Fidel Castros vej til magten i 1959. Museet har til huse i den tidligere diktators Fulgencio Batistas palads. Foran museet står en kopi af båden Granma 26, som Che og Fidel sejlede i fra Mexico til Cuba i 1956.\nPå pladsen omkring båden kan også ses andre effekter, der på forskellig vis har spillet en rolle i Cubas revolutionshistorie. Få lokaliteter er kommet til at stå som symbol på revolutionen på samme måde som Revolutionspladsen. Det var her den karismatiske præsident Fidel Castro har holdt mange af sine berømte maratontaler i overværelse af hundredtusinder af landsmænd.\nFortsæt til Plaza de la Revolución, der er en af verdens største pladser. Det var her den karismatiske præsident Fidel Castro i sine velmagtsdage holdt de berømte maratontaler i overværelse af hundredtusinder af landsmænd. Ikke langt herfra findes en af Havanas mere særprægede seværdigheder, Cementerio de Cristóbal Colón. Med næsten en million grave er det en af verdens største kirkegårde. Det er som en hel by, hvor velhavende cubanske familier gennem tiden har forsøgt at overgå hinanden i prægtige mausoleer og smukke gravmæler. At gå rundt her er som at vandre rundt i landets seneste 150 års historie. Her hviler en række af nationens mest berømte forfattere, skuespillere og sportsstjerner mellem faldne helte fra revolutionen og kendte musikere.\nBesøg byens største marked\nSpis en tidlig morgenmad og tag så af sted til byens største marked, Mercado de Cuatro Caminos. Markedet har eksisteret i næsten 200 år, og her kommer bønder fra landbrugskollektiverne for at sælge deres afgrøder. Det er et livligt og farverigt marked, hvor tusindvis af lokale hver dag handler de daglige fornødenheder. Her er boder med bjerge af grøntsager, brægende geder, tøj, isenkram og svinehoveder, der ser til fra slagterens disk. Her er travlhed og masser af mennesker. Men næsten ingen turister.\nBotanisk have og Havana Club\nI kan gøre stop i Havanas botaniske have. Haven, der i dag er fredet af UNESCO, er især kendt for sine mange orkideer. Parken er stor, så hvis I skal have det hele med, kan I tage en tur med det lille tog, der kører gennem parken. Du kan også vælge at køre til Havana Club-museet (El Museo del Ron Havana Club) på Avenida San Pedro. Her kan I, for 5 CUC, få en guidet rundtur på engelsk, der rundes af med et glas cubansk rom i baren.\nDu kan bl.a. opleve Havana på følgende rejser\nVi sender flere cykler til Cuba


Økonomiske kriser af Per Henriksen (Bog, Limryg)\n> Bøger>Økonomiske kriser: fra finanskrise til gældskrise\nØkonomiske kriser: fra finanskrise til gældskrise (Bog, Limryg)\nØkonomiske kriser: fra finanskrise til gældskrise\nØkonomiske kriser - fra finanskrise til gældskrise - Finanskrisen der startede i 2008 blev starten på den mest alvorlige krise i den vestlige verden siden depressionen i 1930erne.\nBogen giver en dybdegående redegørelse for krisens årsager og forløb i USA, Danmark og Europa. I fokus er ikke alene finanskrisen, men også koblingen mellem finanskriser og økonomiske kriser og mellem økonomiske kriser og gældskriser. I et selvstændigt kapitel belyses både den finansielle sektors betydning for den reale økonomi og sektorens udvikling.\nTil at forklare krisen gennemgås tre økonomiske skoler – den neoklassiske, den keynesianske og den marxistiske! Hvorfor opstod krisen? Og hvad kan der gøres? Bogen afsluttes med et perspektiverende kapitel, hvor politiske kriser og mistillid kobles til økonomiske kriser.\nGennemgangen understøttes af mange figurer, modeller og tabeller og understøtter dermed også de faglige mål, der er for samfundsfag i STX og international økonomi i HHX.


SOSU’er er stolte af deres fag, men bliver mødt af fordomme og uvidenhed - Danske SOSU-skoler\nForside › Nyheder og presse › SOSU’er er stolte af deres fag, men bliver mødt af fordomme og uvidenhed\nNy rapport viser, at fordomme ofte kommer i vejen for SOSU-medarbejdere. Virkeligheden er nemlig en helt anden end den almindelige danskers opfattelse. Her er borgeren, livskvalitet, nærvær og relationsarbejde i centrum, når SOSU-medarbejderen skal beskrive sit arbejde. Forskeren bag rapporten er selv chokeret over, hvor langt fordommene om faget ligger fra det reelle stykke arbejde, SOSU’en udfører. Medarbejdere, der er stolte af deres arbejde og ser, at de gør en forskel. Alligevel møder de dagligt modstand af både offentlighedens uvidenhed og i den øgede mængde administration.\nNår SOSU-hjælpere og -assistenter beskriver deres arbejde, er der stor forskel på, hvad de fortæller – og hvordan samfundet generelt opfatter faget. Det er et problem i disse svære rekrutteringstider. Den gode nyhed er, at faget indeholder rig mulighed for personlig og faglig udvikling – hvis medarbejderne ellers får lov til at gøre deres arbejde i stedet for at kæmpe med administration og andre menneskers fordomme.\nDet viser en ny rapport fra VIVE (Det nationale forsknings- og analysecenter for velfærd) undersøger SOSU-hjælpere og -assistenters arbejde i kommunerne.\nI en artikel i FOA fortæller projektchefen, Sidsel Vinge, hvor overrasket hun er over den store forskel, SOSU’er gør for det enkelte menneske. Hun siger blandt andet:\n“Det er grotesk, hvor underbelyst det arbejde, som de [SOSU’er] udfører, er. Og det er med til at skabe et helt forkert billede af de to største medarbejdergrupper, vi har i det kommunale sundhedsvæsen.”\nLivskvalitet og relationsarbejde er kernekompetencer\nNår medarbejderne skal beskrive deres arbejde, er det ikke praktiske ting som sårbehandling eller medicinering, der er i centrum. De fokuserer entydigt på relationsdannelse som en kernekompetence. Hvordan de ved kontinuerligt og tålmodigt arbejde kan skabe tillid til den syge borger og dermed få lov at hjælpe. Hvor topmålet af succes, er når borgeren opnår at kunne ting selv, de aldrig havde troet muligt.\nMed cirka 37.000 hjælpere og 30.000 assisistenter udgør SOSU-medarbejderen den klart største faggruppe i sundhedsvæsnet. Og de taler med stolthed om deres arbejde. De ser det ikke som, at de leverer en ydelse til borgeren. Noget betegnelsen af kommunernes ”ydelseskataloger” ellers lægger op til.\nAssistenterne beskriver tværtimod deres rolle som ”tusindkunstner” og ”små sygeplejersker”, der kan favne både sygeplejerskers og hjælperes faglighed og opgaver. Hjælperen ser sin primære funktion som at yde omsorg og nærvær for borgerne.\nØget dokumentationskrav tager tid fra borgeren\nDesværre viser rapporten, at der er sket en udvikling i faget med mere administrationsarbejde, mindre tid med borgeren og mindre af den kontinuerlighed, som er så afgørende for at kunne gøre sit arbejde godt og skabe tillid i samarbejdet med borgeren. Der er især denne udvikling, der gør, at de ellers så dedikerede medarbejdere ikke vil anbefale jobbet til andre. Denne indstilling øges særligt i tider med megen negativ omtale. Det giver medarbejderen en følelse af ikke at kunne ændre på folks fordomme om faget og konstant at blive mødt med uvidenhed om, hvad de rent faktisk laver.


FAKTA: Sådan begyndte krisen i Ukraine\nNyheder Skrevet af Administrator | 26.10.14 | 22:49\nDen ukrainske præsident Petro Porosjenkos politiske blok står til at få størst indflydelse i parlamentet, efter at ukrainerne søndag gik til stemmeurnerne i parlamentsvalget.\nHan håber at få mandat til at standse urolighederne i det østlige Ukraine, hvor prorussiske separatister kræver selvstændighed.\nLæs her, hvordan uroen startede.\n* Konflikten i Ukraine udløses i november sidste år, da landets tidligere præsident Viktor Janukovitj udsætter en længe ventet handels- og associeringsaftale med EU, som i praksis ville betyde et mere vestligt Ukraine med større afstand til Rusland.\n* Det antænder voldsom vrede i landets hovedstad, Kijev, hvor tusindvis demonstrerer i vinteren 2013-2014. Deres protester eskalerer med drab på adskillige demonstranter, inden parlamentet i februar i år vælter præsident Janukovitj.\n* Kort tid efter trænger russiske tropper ind på Krim-halvøen i det sydlige Ukraine.\n* Prorussiske grupper tager magten i hovedbyen Simferopol og udskriver folkeafstemning i begyndelsen af marts, hvor et overvældende flertal siger ja til at blive del af Rusland.\n* Trods internationale protester samt europæiske og amerikanske sanktioner rettet mod russerne vælger Rusland i marts formelt at annektere halvøen, som landet i 1954 - under Sovjetunionen - overgav til Ukraine.\n* Prorussiske separatister i det østlige Ukraine begynder herefter at røre på sig, og i begyndelsen af april besætter de flere østukrainske byer.\n* De kræver en folkeafstemning om løsrivelse fra Ukraine som ventes afholdt den 2. november.


Nr. 777: Air pollution from residential wood combustion in a Danish village\nDu er her: DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Udgivelser Tidligere udgivelser Danmarks Miljøundersøgelser Faglige rapporter Nr. 750-799 Abstracts Nr. 777: Air pollution from residential wood combustion in a Danish village\nWåhlin, P., Olesen, H.R., Bossi, R. & Stubkjær, J., 2010: Air pollution from residential wood combustion in a Danish village. Measuring campaign and analysis of results. Danmarks Miljøundersøgelser, aarhus Universitet. 49 s. - Faglig rapport fra DMU nr. 777.\nForskningsprojektet WOODUSE er et tværfagligt projekt, der dækker mange aspekter omkring brændefyring. Det omfatter bl.a. undersøgelser af emissioner, forureningsniveauer i udeluft og indeluft, helbredseffekter samt sociale aspekter. Projektet har haft deltagelse af 4 institutioner (Danmarks Miljøundersøgelser ved Aarhus Universitet, Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, Institut for Folkesundhedsvidenskab ved Københavns Universitet samt Institut for Byggeri og Anlæg ved Danmark Tekniske Universitet). Projektet er støttet af Det Strategiske Forskningsråd (bevilling ENMI-2104-05-0010, perioden 2006-2009).\nSom en del af WOODUSE foregik en tre måneders målekampagne i Slagslunde i vinteren 2006-2007 med henblik på at bestemme brændefyrings bidrag til den lokale luftforurening. Nærværende rapport beskriver målekampagnen og dens resultater. Rapporten har en relativt teknisk karakter, men den suppleres af en lettere tilgængelig dansksproget rapport (Olesen et al., 2010b), som gengiver centrale resultater og bygger videre på dem ved hjælp af modelberegninger.\nFormålet med målekampagnen var at vurdere betydningen af den lokale brændefyring på luftkvaliteten. Det var derfor vigtigt at identificere andre mulige kilder og at kvantificere eller eliminere deres bidrag. Slagslunde blev udvalgt som egnet målested, fordi det er en lille by med velafgrænset udstrækning, og fordi der er få andre kilder til luftforurening end fyring med brændeovne. De vigtigste andre lokale kilder er trafik og et mindre kraftvarmeværk, der bruger naturgas. Værket har en 20 meter høj skorsten og ligger på den lokale folkeskoles område i den vestlige del af landsbyen. Der er en begrænset trafik på lokale biveje nær ved målestederne. Det var forventet, at effekten af disse kilder ville være lille.\nAlle måleinstrumenter blev anbragt i to mobile målestationer. Den ene tæt på huse, hvor der fyres med brændeovne i midten af landsbyens sydlige halvdel, og den anden som baggrundsreference 500 meter VNV for landsbyen. Ved at opstille to målestationer tæt på hinanden er det muligt at eliminere indflydelsen fra langtransport samt regionale kilder, idet man betragter forskellen mellem koncentrationerne målt inde i Slagslunde og koncentrationerne målt i baggrunden udenfor landsbyen. Placeringen af baggrundsstationen er mere optimal end i tidligere studier, hvor baggrundsmålingerne blev foretaget i en afstand på mange kilometer.\nEt væsentligt resultat fra målekampagnen er en såkaldt "kildeprofil for brænderøg", som relaterer forskellige målestokke for forurening med brænderøg til hinanden. Forurening med brænderøg viser sig ved øget koncentration af fine partikler (PM2.5), men også ved øget koncentration af sod, ved øget partikelvolumen, samt på andre måder. Kildeprofilen er et nyttigt værktøj i forbindelse med analyser af fremtidige målinger.\nBrænderøgs bidrag til niveauet af PM2.5 for målevognen i Slagslunde blev bestemt til 2,0 mg/m3 som gennemsnit for en periode på ca. ni uger i en mild vinter.\nRapporten demonstrerer hvorledes målinger af størrelsesfordelingen af partikler er nyttige til at identificere forskellige kilders bidrag, og der gøres rede for brænderøgs indflydelse på størrelsesfordelingen af partikler.\nDer blev foretaget målinger af PAH (tjærestoffer) i et beskedent antal dage (10 døgn). Målingerne viste at PAH-niveauet i brændeovnskvarteret var kraftigt forhøjet i forhold til baggrundsniveauet. Datagrundlaget er for lille til at drage nogen konklusion om niveauet af PAH på årsbasis.\nLevoglucosan og mannosan benyttes i andre undersøgelser som indikatorer for brænderøg. Det fremgår imidlertid af arbejdet med etablering af en kildeprofil, at målinger af disse stoffer ikke egner sig til at kvantificere brændefyrings bidrag til PM2.5.\nSlagslunde er en mindre landsbybebyggelse med ca. 400 parcelhuse, som næsten alle er i et plan. Landsbyen har karakter af soveby uden lokal industri og er omgivet af åbent land med landbrug. Ca. halvdelen af husene er udstyret med brændeovne.\nDer blev gennemført målinger fra en målevogn centralt i Slagslunde og fra en baggrundsstation ca. 500 meter uden for byen. Samtidige målinger med alle måleinstrumenter foregik i fyringssæsonen i perioden fra 23. december 2006 til 26. februar 2007. Forbruget af træ til fyring i de enkelte huse blev bestemt på grundlag af spørgeskemaer, som beboerne udfyldte.\nLandsbyen ligger på en aflang bakke. De meteorologiske målinger blev foretaget på en mast placeret på bakkens top 500 meter NV for landsbyen.\nUnder den eksperimentelle del af kampagnen blev der foretaget kontinuerte målinger af en række luftforureningskomponenter: PM2.5, partikelantal, størrelsesfordeling af partikelantal, CO, NO og NOx, samt sodsværtning.\nUdover de kontinuerte målinger blev der foretaget 10 døgnopsamlinger af partikler og semiflygtige forbindelser til kemisk analyse for PAH, levoglucosan og mannosan. PAH er kræftfremkaldende, mens levoglucosan og mannosan er interessante, fordi de er karakteristiske for afbrænding af biomasse.\nI en mindre, to uger lang kampagne blev forholdet mellem indendørs- og udendørs luftforurening undersøgt i to huse: et med brændeovn og et uden.\nAnalysen af måleresultaterne tog i høj grad sigte på at identificere andre mulige kilder end brændefyring.\nFormålet med målingerne af NOx (og NO) var at kunne foretage korrektioner for trafikken, som er hovedkilde til NOx, men som også i mindre grad kan bidrage til partikelantallet (N) og til PM2.5. Fra andre undersøgelser er N/NOx-forholdet og PM2.5/NOx-forholdet kendt for trafikemissioner. Målinger af NOx kan derfor bruges til at beregne bidragene fra trafikken. Kvalitetskontrollen af NOx-data efter kampagnen viste uheldigvis, at ingen af de to NOx-monitorer havde fungeret tilfredsstillende i hele kampagneperioden, og at der kun var 23 dage med godkendte samtidige målinger. Målingerne kunne derfor ikke bruges til at korrigere for trafikbidraget. På grundlag af målingerne i de 23 dage blev det vurderet, at en lille men ikke helt ubetydelig del af det lokale bidrag til partikelantallet (10-20 %) kan skyldes den lokale trafik. For PM2.5 kunne det imidlertid vises, at det lokale trafikbidrag var ubetydeligt (< 5 %).\nMålingerne af størrelsesfordelingen af partikelantallet, beregnet som fordelingen inde i Slagslunde minus fordelingen på baggrundsstationen (inkrementet), viste sig at være velegnede til at afsløre andre mulige forstyrrende kilder. En top af meget små partikler omkring 13 nm var undertiden til stede i størrelsesfordelingen, men kun i perioder med bestemte vindretninger. Toppen var positiv ved vindretninger omkring 280° og negativ ved vindretninger omkring 140°. Dette er præcis retningerne til det lokale kraftvarmeværk fra henholdsvis målestedet i Slagslunde og baggrundsmålestedet uden for Slagslunde. Ved andre vindretninger, eller når gasturbinen på kraftvarmeværket var slukket sent om natten, var der ingen 13 nm top. Episoder med tydelige bidrag fra lokal trafik kunne på lignende måde identificeres ved hjælp af en top i partikelspekteret ved 26 nm.\nPå grundlag af målingerne af partikelstørrelsesfordelinger var det muligt at konstruere et ’renset’ datasæt, for hvilket det kan antages, at bidragene til inkrementerne fra andre kilder end lokal fyring med brændeovne er minimal. Data målt under episoder med tydelige bidrag fra trafik, samt data målt i vindretningsintervaller omkring de to ovennævnte retninger til kraftvarmeværket, blev udeladt i det rensede datasæt. Dette datasæt, som udgør 62 % af det samlede datasæt, blev brugt til den videre analyse. Hvorvidt man brugte hele datasættet, eller kun det rensede datasæt, betød imidlertid kun en signifikant forskel for partikel-antallet. Årsagen er, at både trafikken og kraftvarmeværket producerer forholdsvis mange partikler, men meget lidt masse, partikelvolumen og sod i sammenligning med brændeovnene.\nDøgnvariationen (beregnet på grundlag af timemiddelværdier for hele det rensede datasæt), viser forhøjede koncentrationer fra midt på eftermiddagen og om aftenen, hvilket svarer godt til fyringsaktiviteten i Slagslunde, som blev detaljeret opgjort ved spørgeskemaundersøgelsen.\nDa døgnvariationen af PM2.5, partikelvolumen (V) og sod er næsten ens, peger det på, at kun én væsentlig kilde (brændeovnene) er årsag til inkrementerne ved målestationen i landsbyen. Døgnvariationen af partikelantallet afviger en smule fra de andre, idet koncentrationen midt på dagen er relativt forhøjet, hvilket kan skyldes partikler fra trafik.\nHele rapporten i PDF-format (2,21 MB)\n4428 / i31


Dit Korsør - Side 3 af 88 - Se hvad der sker i din by\nHer kan du se de uddrag af den seneste politirapport, der omhandler Korsør i tidsrummet Feb 05, 2018 til Feb 13, 2018. Bemærk det er de hændelser, politiet har valgt at inkludere i deres rapport.\nStore forandringer Korsør Golf Klub\nKorsør Golf Klub er i fuld gang med banerenoveringen og der er allerede nu sket en del spændende ting.\nKonfirmation eller nonfirmation? Vi holder stadig fest. Nu kommer vi ind i forårsmånederne, hvor konfirmationsforberedelse, traditionen tro, står højt på – i hvert tilfælde – nogle teenagefamiliers to-do-liste.\nONLY Slagelse søger salgsassistent\nONLY Slagelse søger salgs assistent pr. 1. marts 2018 og søger en med den rette fleksibilitet og fremtoning.\nForårsprogrammet er landet! Stort fælles videnskabstema om kroppen på Slagelse Biblioteker og Borgerservice DR og biblioteker landet over hylder, undersøger og begejstres over videnskaben i hele 2018.\nHer kan du se de uddrag af den seneste politirapport, der omhandler Korsør i tidsrummet Jan 29, 2018 til Feb 06, 2018.\nTidligere 1 2 3 4 5 … 88 Næste


Politikerne giver os malerhjerne | Information\nSigtelser, opklaringer og fængslinger kan der måles på. Derfor giver det status hos politiet, mens det ikke-målelige forebyggende arbejde står i skyggen.\nMantraet om produktions- og effektmåling som styring af politiets arbejde og det sociale områdes indsatser er hverken nyt, fornuftigt eller ordentligt gennemtænkt.\nFlere politibetjente landet over, også på lederplan, er trådt frem i medierne med en skarp kritik af det, de betegner som måltyranni. Kritikken retter sig mod et centralt krav om, at antallet af sigtelser skal i vejret i landets politikredse. Dette opfattes flere steder på gulvplan som en ordre om, at man skal pynte på tallene, så det ser ud som om, produktionen og effektiviteten går i vejret (i den forstand bliver grisen federe af at blive vejet!).\nSelv de mindste forseelser, som borgerne måtte begå, er store nok til at blive skrevet ned, og sagskomplekser som tidligere blev taget under ét, skal nu brydes op i flere sigtelser. Et grelt eksempel på denne målerhjerne-forgiftning vedrører misbrug af dankort. Hvor samfundsnyttigt er det, at en simpel forbryder, som har misbrugt et kort 27 gange, nu bliver mødt med 27 sigtelser i stedet for én, som almindelig praksis ellers har været?\nDa denne satsen på produktionsmål medfører øget bureaukrati og tidsforbrug på lette politiopgaver, vil der være andre, vigtigere og mere komplekse opgaver, som politifolkene ikke når. Ifølge nogle af de kritiske røster opstår der på denne måde et paradoks, hvor de isolerede mål godt kan opfyldes, men det sker på bekostning af det formål, som er samfundets og politiets. Når der styres efter løsrevne forenklede produktionsmål, er risikoen, at det overordnede formål, et kvalitativt trygt samfund, fortoner sig. Mål adskilles fra formål i og med at helheden atomiseres i løsrevne produktionsplaner.\nNogle af de kritiske politifolk har betegnet det som noget, der minder om den sovjetiske bureaukratiske planøkonomis tid.\nDenne reference til det gamle Østeuropa er ikke helt ved siden af, jf. en kendt faglig vits inden for måle- og evalueringsbranchen. Den polske møbelindustri blev således før jerntæppets fald vurderet på, hvor mange tons møbler den kunne producere per år. Det medførte, at det polske møblement blev verdens tungeste ...\nMed et fagudtryk betegnes denne dynamik som konstitutiv, dvs. at målingerne griber ind i de virkeligheder, som der skal måles på. De har en konstituerende indflydelse, ja, målinger skaber eller forandrer virkeligheder, som når lærerne ændrer deres undervisning, så den passer til Pisa-undersøgelsernes parametre. Skal de enkelte skoler klare sig i en konkurrence, der er baseret på centrale målplaner, må de opgive individualitet, helhed, dannelse mm. En iboende del af målingsparadigmet er at medvirke til standardisering, så der opnås den ensartethed, der gør de konkurrerende parter målbare og sammenlignelige. Pisa-målinger er velegnede til dette, hvorfor skolerne, hvis de vil være med i konkurrencen, skal undervise med henblik på at gøre børnene gode til at gå til eksamen i de fra centralt hold udpegede fag.\nHvad politiarbejdet angår, er det klart, at målerhjernementaliteten negligerer det forebyggende arbejde. Det er en del af politiets formål at forebygge kriminalitet, men da det er svært at lave produktionsplaner og resultatmålinger på, at man har sørget for, at noget ikke sker, passer forebyggelse ikke ind i produktionsparadigmet.\nSigtelser, opklaringer, action, fængslinger osv. kan der måles på, mens det ikke målelige forebyggende arbejde står i skyggen. Og som konsekvens har lav status inden for politiets rækker. En betjent med et stort antal årlige anholdelser og sigtelser står stærkere, når det kommer til resultatløn end kollegaen i SSP-samarbejdet, som ikke kan andet end påstå, at hans arbejde har sparet samfundet for en masse kriminalitet. Uanset hvor meget SSP betjenten påberåber sig, at han laver godt politiarbejde, står han dårligt i sammenligning med kollegaen, der kan dokumentere med tal, uanset hvor sminkede de er, at han er effektiv og fortjener sin resultatløn\nIsær inden for det sociale område står målingsparadigmet meget stærkt. Overraskende var det derfor, at socialminister Benedikte Kiær for nylig som noget nyt meldte ud, at: »Nu går vi efter effekten« (Berlingske Tidende den 3. oktober 2010).\n»På nuværende tidspunkt ved vi meget lidt om, hvad vi får for pengene på det sociale område,« skrev socialministeren. Så vi skal lære af og efterligne sundhedsområdet, »hvor det ville være utænkeligt ikke at måle effekten af den behandling, man giver patienten.«\nDet må bero på et hukommelsestab, når Kier står frem med et budskab om, at NU vil hun kaste lys over det uvidenhedens mørke, som hendes sidste godt 15 forgængere i ministerstolen har lavet politik i. Selv blev jeg i 1975 ansat på Socialforskningsinstituttet for at være med til at lave en undersøgelse af 'Effekten af behandling på børne- og ungdomshjem'. Det var i 'den socialdemokratiske perspektivplanlægningernes tid', hvor Per Hækkerup stod for statsbudgetterne. Han havde sendt det bud til sin socialminister, Eva Gredal, at en mekanisk fremskrivning af de offentlige udgifter var perspektivløs, hvorfor hun havde værsgo at skaffe sig viden om effekt af ophold på det, også i dag, omkostningstunge område, som anbringelse af børn og unge på døgninstitutioner er. Og hvorfra Benedikte Kiær henter de fleste af hendes eksempler.\nDa vores 400 sider lange gennemgang af effektundersøgelser udkom i 1978, skrev en coming man i partiet Venstre, Bertel Haarder, en kronik i Berlingske Tidende med udgangspunkt i vores publikation (11. marts 1978). Haarder kunne, i modsætning til Kier mere end 30 år senere, henholde sig til viden om effekt, da han konkluderede, at der ikke er meget godt at sige om døgninstitutionsanbringelse af børn og unge.\nDenne viden udnyttede han ideologisk, da han gik langt ud over undersøgelsens resultater og slog et slag for familieplejen og almindelige menneskers læggen armen om de adfærdsvanskelige børn. Dette slet skjulte opgør med de professionelle socialpædagoger og deres fagforening til fordel for 'Maren i Kæret' og den danske kernefamilie siger noget om, at viden om måling af effekter inden for det sociale område er voldsomt politisk inficeret.\nAktuelt står eksemplerne på politikeres ignorance over for evalueringer og målinger, der er politisk ubekvemme, nærmest i kø inden for det sociale område.\nSocialministerens efterlysning af viden forekommer f.eks. hul, når den sammenholdes med den 765 sider lange betænkning fra regeringens egen kommission vedrørende ungdomskriminalitet. Her er det forbløffende ikke manglen på viden, men at et politisk flertal på trods af viden beslutter sig for det modsatte af denne viden, bl.a. nedsættelsen af den kriminelle lavalder til 14 år.\nBenedikte Kiær burde have efterspurgt viden om forholdet mellem viden og politisk magt. For sagen er jo, at der fra 70'erne og frem er kommet en strøm af det, som Kiær hævder ikke eksisterer, nemlig evalueringer og effektmålinger. I 1998 udgav landets førende evalueringsekspert Peter Dahler-Larsen bogen Den Rituelle Refleksion - om evaluering i organisationer, som konkluderede, at selv om vi lever i evalueringens tidsalder, bliver langt de fleste evalueringer ikke brugt til deres egentlige formål. Mere end 10 år senere holder denne konklusion. Selv om der er løbet endnu mere vand ud i målingshavet, kan ledende politikere som socialministeren melde ud, at NU skal der (langt om længe) igangsættes evalueringer og resultatmålinger.\nHvorfor ikke NU starte med at se tilbage og opsummere og evaluere den samlede målingsindustris produkter fra de sidste 25 år? Hvad er egentlig den politiske og økonomiske gavn, som samfundet har haft, af de sidste 25 års tsunami af resultatmålinger? Hvem scanner målerhjernerne, og hvem evaluerer evaluatorerne? Og hvorfor er der så mange evalueringer, som ikke bliver brugt, og hvorfor handles der politisk mod bedre vidende osv.\nBenny Lihme er redaktør på det socialvidenskabelige tidsskrift 'Social Kritik'\nBertel HaarderEva GredalBenedikte Kiær\n26. november, 2010 - 08:11\nDet forebyggende arbejde, de varme hænder nedproriteres i et eller andet omfang af hele målerindustrien. Måske ville det være på sin plads, at måle størrelsen af den industri som byder ind med deres produkter !\n26. november, 2010 - 08:16\n26. november, 2010 - 14:09\nPersonligt foretrækker jeg, at vi bruger størstedelen af vores økonomi på at undersøge om mindstedelen har nogen effekt. Jeg går også ind for mere vold i gaderne. Jeg betaler gerne ekstra i skat for at præmiere kriminelle med ekstra lange afsoninger uden dokumenteret positiv effekt. Jeg bryder mig ikke om bedre-vidende idioter, der med adskillige år indenfor forskningsverdnen bilder sig ind at de ved noget som helst, som ikke lægmand kunne have sagt sig selv.\nI det hele taget nærer jeg stor mistillid til alle, især offentlige ansatte.\nDerfor stemmer jeg Højre og det havde jeg tænkt mig at blive ved med.\n26. november, 2010 - 15:22\nMålerhjerne kan være MALERhjerne\n26. november, 2010 - 16:41\nBrugen af begrebet malerhjerne burde aflives, da det er en ret alvorlig lidelse.\n26. november, 2010 - 22:25\nØv, troede egentlig at artiklen kunne appellere til en bedre tone. Det er sku ikke mig, som udstiller Bertel. Ellers synes jeg faktisk at Benny har fat i et par gode pointer som det er værd at arbejde videre på !!\nDet er jo ikke alle offentligt ansatte der ligefrem er vilde med alle de redskaber de får stukket i hånden og dermed er ansat til at gøre brug af. Og,påstanden er, at når der så ikke bliver samlet op på tingene går meget af det op i ingenting ! Sådan læser jeg Benny's indspark her.\n27. november, 2010 - 10:20\nMåle og veje industrien er jo kammerater med regeringen, I vil da ikke have at Lars Løkke og Co skal svigte deres venner. De skal da have endnu flere af vore skattekr. stukket i lommen. Men bortset fra det så er det tidstypisk, at så mange lever at af evaluere, sidder selv i en skolebestyrelsen og der går de også meget op i evaluereinger og hvordan man forbedrer dem, simple spørgsmål, der går på elevernes hverdag og praktiske ting, ja de er for svære at håndtere for det kræver jo at man "gør noget". Nej en god evaluering eller test, det viser handlekraft og styrke!\n27. november, 2010 - 11:28\nEngang var det et adelsmærke at være offentligt ansat. De professionelle kvalifikationer formodedes at være i orden og derfor var opgaverne tilrettelagt med en høj grad af tillid, selvforvaltning og et minimum af kontrol. Det var ganske enkelt ikke nødvendigt med en medarbejderstab hvis virke hvilede på dedikation og en moderat stolthed, der i mange tilfælde kompenserede for en ditto løn.\nIdag er det nærmest omvendt og usselt eller i bedste fald suspekt at være offentligt ansat - et bevist på man ikke kunne klare sig i det private. De ansatte i det offentlige formodes at være en samling samfundsnassere, som skal holdes under konstant opsyn, fordi deres virke hviler udelukkende på egoistiske motiver og er man bare lidt god til at håndtere de evindelige omlægninger som synes at være den offentlige forvaltnings vigtigste funktion i disse år. Men har man flair for at udfylde skemaer og logbøger er der basis for en lang karriere i det offentliges tjeneste og til en rimelig betaling\nBorgenes ve og vel komme i anden række, for de er til for forvaltningens og skemaernes skyld, mens det eneste der er tilbage af et system, som vitterlig var til for borgerne, er de forskellige forvaltningers navne som alle ender på noget med -service og sikkert inspireret af samme marketings-strategi som præger supermarkedets færdigretter, hvor kun emballagen udtrykker det glansbilledagtige resultat, mens indholdet ligner en gang lort.\nKort sagt, hvad blev der af respekt for den offentlige forvaltning, for skolelæreren og for politiet, hvis vi nu skal skyde lidt bredt - altså den gode respekt, som hviler på tillid og ikke den dårlige, der hviler på det modsatte og hvad blev der af stoltheden i den offentlige sektor?\nEr forsigtigt gæt: den blev sparet væk.\n29. november, 2010 - 11:41\nTak til Benny Lihme for en rammende analyse af fænomenet 'målerhjerne'. Et nyt ord er født, og det bør forblive i sproget simpelthen på grund af dets præcision. Det er et nyt ord, der ikke er 'nysprog' - altså sprog, hvor ord betyder det modsatte for at narre fjenden, og fjenden det er DIG. 'Målerhjerne' burde også have været overskriften i stedet for 'malerhjerne', som det låner sin betydning fra. For det er altså bare noget andet. Men altså: same-same but different. Det beskriver en tilstand af hjerneskade, der har sneget sig ind i vores måde at forholde os til virkeligheden på.\nEn afart af målerkulturen er, da evalueringsbølgen 90'erne fik et politisk boost, og ordet blev et buzzword. Fx. gav man folk, undervisere, forældre, ansatte, elever, klienter, whatever, noget der lignede en 6-løber i hånden, som man frit kunne bruge til aggressionudladning. For en sikkerheds skyld fyrede den glade modtager så alle 6 skud af, fordi vedkommende KUNNE. Resultatet var frygt og leflen, for der var ingen reel evalueringskultur, altså bevidsthed om, at evaluering var et redskab, der skulle bruges ansvarligt og konstruktivt. Indenfor undervisning var det ofte ren gavebod i kasteskyts og mikrofonholderi. 'Nå mener du noget om det også, det var sandelig fint.' Alle mente noget, få havde kvalificerede meninger, for det kræver aktiv tænkning, hjemmearbejde og ansvarlighed. Og en erkendelse af, at al læring er et resultat af alles indsats. Alle skulle evaluere hinanden sønder og sammen og ingen havde lært, hvordan man gjorde eller hvorfor man skulle gøre det. I sin påtvungne og uformidlede form tiltalte det de værste instinkter i folk.\nI gymnasiet fx. var det medvirkende årsag til et unaturlig højt karakterniveau. I samme periode blev det også standard, at man nærmest automatisk klagede over et eksamensresultater uden grund - går den, så går den. 'Du klager da, gør du ikke?', lød det i korridorerne.\nKernen i det hele er to ting. Mistillid og kontrol. Det er samtidig kendetegn for totalitære samfund. Ordet mistillid kan også erstattes af frygt. Måle- og evalueringskulturen er slet ikke et måleapparat, men et styringsredskab. Det bruges ovenfra og ned. Potentielt kunne det levere information nedenfra og op, og politikere påstår, at det er sådan, det skal forstås. Men folk - inklusive en hel del politikere - kan ikke gennemskue, at det er beregnet på det modsatte.\nDerfor er sammenligningen med tilstanden i østblokken under den kolde krig desværre rammende. Både de røde og de blå i folketinget har i hver deres storhedstid været medvirkende til det. Man skulle dog tro, at rødt ville være mindre liberalt end blåt, men Fogh Rasmussen-æraen viste det modsatte. Ny-liberalisme er lig med ekstrem kontrol. At det intet har at gøre med egentlig liberalisme, der som bekendt er lig med frihed for den enkelte MOD overgreb fra staten eller de andre, er for længst påpeget - bla. af folk indenfor Danmarks liberale parti - som derefter fik mundkurv på.\nHvor det i de mere røde samfundsmodeller blev udført af et synligt statsapparat og en offentlig sektor, har den ny-liberale model nye og giftigere metoder. Altså nye-og-nye …? Det 20. århundrede har budt på flere sociale eksperimenter i den helt store skala, der har leveret komponenterne til det ny-liberale projekt. Når alle kontrollerer alle, når alle angiver alle, når alle er bange for alle, når der hviler en mistillidens ånd over alle, så er der maksimal kontrol. Det er en form for gift, der er injiceret intravenøst i samfundets blodkar beregnet på at nedbryde vores mentale imunforsvar overfor kontrol. Det var i samme periode, at fyringen af råd og nævn under betegnelsen 'smagsdommere' var en del af den samme overordnede strategi. Endnu flere råd og nævn erstattede de gamle, denne gang med større selvcensur i form af selv-evaluering. I Stalintidens USSR og nazismens Tyskland hed det angiveri, og alle kunne ende i efterretningsvæsenets register. Så brutale er vi ikke i dag. Vi er smartere, nogen har lært noget.\nNår vi om 10 år tænker tilbage på perioden, vil den - er jeg sikker på - fremstå som en syg tid med et sygt, ja direkte giftigt samtaleklima. En psykopatisk tid, en angstens ære, en kold krig version 2.0. En tid, hvor der væltede flotte og forførende ord ud af munden på landets opmærksomhedssyge og uansvarlige ledere, mens folk blev mere og mere klar over, at de ikke mente, hvad de sagde, at man ikke kunne stole på dem, at det hele var et show, der skulle simulere moral og handlekraft, men som var moralsk råddent og reelt handlingslammet. Egentlig tale og handlen var erstattet af symbolsk og rituel ditto.\nDommen over tidens hovedaktører vil blive meget hård.


Føtex går på nettet med dagligvarer | Berlingske Business\nOnsdag d. 28. december 2016, kl. 16.19\nARKIVFOTO Foto: Fotograf Sonny Munk Carlsen\nPortalen iPosen.dk skifter navn til Føtex, og det bliver dermed endnu tydeligere, at Dansk Supermarked langsomt bevæger sig ind i kampen om digitale kunder i dagligvarehandlen.\nHvis Dansk Supermarked med opkøbet af iPosen.dk sidste år tog et museskridt ind på den digitale spillebane for fødevarehandel, så rykker koncernen nu tilsyneladende endnu et par skridt nærmere den digitale kamp på madmarkedet.\nIPosen.dk er nemlig fortid, når portalen skifter navn til Føtex Dagligvarer og Føtex, som det fremgår af iPosen.dks hjemmeside.\nDansk Supermarked, som sidste år omsatte for godt 57 milliarder kroner, har hidtil holdt sig til at sælge nonfood til forbrugerne på nettet via Wupti.com og Bilka.dk, mens iPosen.dk leverer dagligvarer til blandt andre ældre, der er visiteret af det offentlige samt daginstitutioner.\nAdministrerende direktør Per Bank har indtil videre forholdt sig relativt defensivt i forhold til at udvide koncernens dagligvarehandel på nettet, og han har ikke været imponeret over mulighederne for at sælge mælk og mel på nettet. Indtjeningsmæssigt er der heller ikke meget at komme efter på det digitale madmarked - endnu.\nNemlig.com, som er landets eneste digitalt fødte supermarked, kom for nyligt ud med et underskud på 60 millioner kroner. Medejer og administrerende direktør Stefan Plenge startede i øvrigt med at sælge dagligvarer til ældre, ligesom iPosen.dk. Hos Coop forsøger man sig med forskellige formater for at gøre det digitale dagligvareben rentabelt. Senest er irma.dk udvidet til at omfatte alle Coops kædeformater på coop.dk.\nDet har ikke været muligt at få en kommentar hverken fra Dansk Supermarkeds administrerende direktør, Per Bank, eller hans direktør i Føtex, Thor Jørgensen. Til gengæld skriver Moonis Kamil, som er chef for iposen.dk og har stiftet virksomheden, at navneskiftet er »ganske udramatisk«.\n»Siden Dansk Supermarked i 2015 opkøbte iposen.dk, er alle de dagligvarer, som vi leverer til virksomheder, kommunalt visiterede borger og institutioner, plukket fra Føtex-varehuse, derfor har vi valgt at ændre navnet for ikke at forvirre kunderne,« skriver han i en mail.\nLÆS MERE : Abonnement. Loyalitetsmodel er detailsalgets nye »grand cru«\nSelvom Dansk Supermarked går relativt langsomt frem i den digitale verden, er koncernens direktion ikke uden kompetencer inden for digitalisering. I 2014 blev Kenneth Nielsen hentet til Dansk Supermarked fra Amazon, hvor han arbejdede i koncernens Kindle-division. Inden da var Kenneth Nielsen ansat hos Apple, og siden han kom til Dansk Supermarked, har koncernen investeret i både wupti.com og iPosen.dk.\nDansk Supermarked blev overtaget af Salling-fondene i januar 2014, og siden har ledelsen med Per Bank som administrerende direktør og Nils Smedegaard Andersen som formand arbejdet på at finde den rette kurs for koncernen. A.P. Møller-Mærsk sidder stadig på 19 procent af aktierne, som Per Bank gerne ser Dansk Supermarked selv købe tilbage.\nDagligvaremarkedet omsætter samlet for omkring 100 milliarder kroner årligt. Det er dog fortsat i de fysiske butikker, langt størstedelen af salget ligger. En ny undersøgelse fra Eniro viser, at den andel af danskere, der har forsøgt sig med digital dagligvarehandel, er stagneret på omkring 13 procent.


Rambøll skal missionere mod samarbejdspartnere, der udsætter medarbejdere for slavelignende forhold, mener ekspert i virksomheders sociale ansvarlighed.\nCSR-ekspert mener, at Rambøll skal blive i Dubai og missionere, efter det er kommet frem, at to af ingeniørvirksomhedens samarbejdspartnere har knægtet menneskerettighederne. Fold sammen\nTirsdag d. 22. februar 2011, kl. 15.55\nOpdateret tirsdag d. 22. februar 2011, kl. 15.09\n- Det ville være lidt krysteragtigt, hvis Rambøll bare trak sig ud.\nSådan reagerer ekspert i CSR-kommunikation Anne Ellerup Nielsen fra Center for Virksomhedskommunikation på Handelshøjskolen i Aarhus, efter det er kommet frem, at to af Rambølls samarbejdspartnere i Dubai har krænket menneskerettighederne og FN’s principper om social ansvarlighed. Principper, som den danske ingeniørvirksomhed selv har skrevet under.\n- Det er klart, at de taber ansigt, når de ikke overholder de principper, som de har skrevet under på. Men jeg synes, at man har en stor opgave, der består i at missionere i de lande, hvor man opererer. Man må lære samarbejdspartnere, at det altså ikke er gode værdier at udnytte mennesker, betale dem rigtig dårligt og i øvrigt give dem elendige arbejdsforhold, siger Anne Ellerup Nielsen\n»Umuligt at undgå«\nDe seneste år er CSR (Cooperate Social Responsibility) blevet stærkt populært blandt virksomheder i hele verden. Med formulerede principper for social ansvarlighed kan virksomhederne være med til at øge deres troværdighed – men hvis de fejler, gør det samtidig ekstra ondt.\nAnne Ellerup Nielsen fra Center for Virksomhedskommunikation forklarer dog, at det kan være svært at undgå.\n- Det er ikke sort og hvidt. Som virksomhed er det fint at have nogle principper, man skriver under på. Og man skal selvfølgelig også leve op til dem til hver en tid – men man kan jo ikke kontrollere hele verden. Det er fuldstændig umuligt at undgå, at der er nogle huller i systemet rundt omkring, siger hun.\nIfølge CSR-eksperten er det vigtigste derfor, at virksomheder skrider hurtigt ind og aldrig forsøger at skjule noget, når uheldige episoder som slaveri-sagen i Dubai opstår.\nKoncernchef erkender slaveri\nRambølls koncernchef Flemming Bligaard Pedersen har over for Jyllands-Posten erkendt, at det er korrekt, når en undersøgelse fra organisationen Dan Watch i går viste, at to af Rambølls samarbejdspartnere i Dubai udsatte udenlandske arbejdere for slavelignende forhold.\nLæs også: Rambøll erkender slaveri hos partnere\nHan understreger samtidig, at Rambøll netop har valgt at blive i Dubai for at rette op på problemerne og undgå, at opgaven bliver overtaget af en anden virksomhed med mindre fokus på social ansvarlighed.\n- Vi kunne holde op med at drive forretning der (i Dubai, red.), men der foregår også korruption i Danmark, selvom om det er et af de steder, hvor problemet er mindst. Skal man så også holde op med at købe sko produceret i Kina? Og læder fra Indien? Det er en nuanceret problemstilling, og jeg tror, at vi må håndtere problemerne, der hvor vi møder dem, siger Flemming Bligaard Pedersen til Jyllands-Posten.


Lovende danske turbo-planter mod fejlernæring, tech-gennembrud i 2021 og gode klimaråd til universiteterne\nForskere fra Københavns Universitet har formået at hæve optaget af zink i planter betydeligt. Læs, hvorfor det er så vigtigt, i ugens nyhedsoverblik!\nForskere fra Københavns Universitet forsker i, om man kan hæve zink-optaget i flere kendt afgrøder. Det kan potentielt hjælpe mod fejlernæring. (Foto: Shutterstock)\nMangel på zink i kosten regnes i dag for at være en af årsagerne til fejlernæring rundt i verden, særligt i udviklingslande.\nMen det skal en turbo-plante, der optager en hel del mere zink, være med til at ændre på, lyder det fra et internationalt forskerhold med Københavns Universitet i spidsen.\nDerfor er zink vigtigt\nZink er vigtigt, fordi flere biokemiske funktioner i kroppen er afhængige af zink, og zink spiller også en vigtig rolle for immunforsvarets funktion.\nZink påvirker blandt andet immunforsvarets B- og T-celler, der slår infektioner ned.\nMen inden du nu går ud og fylder dig selv og dine børn med zink, er det vigtigt at vide, at for meget zink også kan være farligt.\nMere end 250 mg zink (svarer til at spise 500 æg) i en enkelt dosis giver ofte opkast, mens den mest almindelige effekt af langvarigt for højt indtag af zink faktisk er kobbermangel.\nKilde: Mangel på zink får unge til at stoppe med at vokse\nI et dugfrisk studie har forskerne netop demonstreret, hvordan det i laboratoriet er muligt at få en plante til at optage 50 procent mere zink, jern og optage mere næring, skriver Københavns Universitet.\n»For første gang nogensinde viser vi, at vi ved hjælp af en molekylær 'kontakt' i planten kan få planten til at optage mere zink, end den ellers ville, uden at det har nogen negativ påvirkning på planten,« siger lektor Ana Assunção fra Institut for Plante- og Miljøvidenskab, Københavns Universitet og førsteforfatter på studiet, i pressemeddelelsen.\nForskerne har via et større detektivarbejde fundet to særlige proteiner og flere molekyler i plantens DNA, som har betydning for plantens evne til at optage og transportere zink rundt i plantevævet.\n»Forenklet sagt har vi ved at redigere plantens 'zink-sensor' fået den til at tro, at den var i permanent underskud af zink, hvilket har fået den til at øge sit optag med helt op til 50 procent sammenlignet med en normal plante,« forklarer studiets førsteforfatter Grmay Lilay, postdoc i Ana Assunçãos gruppe.\nI første omgang er forskerne kommet i mål med at sætte turbo på zink-optaget i en forsøgsplante, og nu venter den helt store udfordring med at få resultaterne overført til rigtige afgrøder.\nForskerne er allerede i fuld sving og tester allerede resultaterne i bønner, ris og tomater.\nResultaterne er fremlagt i tidsskriftet Nature Plants, og du kan læse mere om forskernes arbejde her.\nLæs også: Danske forskere finder vejen til zink-rige planter\nGode klimaråd til unversiterne\nVi skal videre til universiteterne i Storbritannien, som ifølge et nyt studie skal blive bedre til at tænke hele vejen rundt, når det kommer til at banke klimaaftrykket i bund.\nIfølge forskerne bag de nye resultater har fokus mest af alt været på udledninger relateret til energi. Men det er i højere grad nødvendigt at tænke både flyrejser, indkøb og madvaner ind i det samlede klimaregnskab.\nDet skriver University of Manchester i en pressemeddelelse.\nI dag er to af de store syndere i universiteternes klimaregnskab - foruden energiforbruget - nemlig langdistancerejser og catering - særligt kødbaserede måltider, lyder det.\nOg ifølge studiets hovedforfatter Clarie Hoolohan fra University of Manchester er der plads til forbedring på det område.\n»Mange universiteter (i Storbritannien) udelader - eller redegør kun delvist for - forretningsrejser og mad i deres rapportering om udledning af CO2. Men betydningen af emissioner fra disse områder er bredt anerkendt, og det tyder da også på, at pioner-institutioner opstiller mål og tager skridt til at reducere emissioner i disse områder,« siger Claire Hoolohan i pressemeddelelsen.\nForskeren kommer i den sammenhæng med et par råd til, hvad universiteterne kan arbejde med:\nGennemgå og definer, hvad vigtige rejser er, så man støtter personalet i at rejse mindst muligt.\nGør togrejser standard for rejser inden for en bestemt afstand, og giv yderligere tid og finansiering til langdistance-togrejser.\nReducer kød, og introducer plantebaserede alternativer.\nEksperimenter i dele af organisation. Del derefter erfaringerne, så det er muligt at skalere op til resten af organisationen.\nHerhjemme har Københavns Universitet tidligere hævet klimaambitionerne og vil halvere sit klima- og ressourceaftryk frem mod 2030. Det skal blandt andet ske via bæredygtige indkøb, mere genanvendelse og mindre kemi.\nStudiet er udgivet i Climate Policy, og du kan læse mere her.\nDe store teknologier i 2021\nHvis du ikke kan få nok af teknologiske fremskridt, så er her en liste, du ikke vil gå glip af.\nMIT Technology Review har nemlig sammensat en oversigt over 10 teknologier, som de spår til at få et stort gennembrud i 2021. Vi pløjer ikke igennem alle sammen her, men fremhæver et par nedslagspunkter.\nMessenger RNA-vacciner - det er, den vaccine-teknologi, selskabet Pfizer-BioNTech har brugt i deres coronavaccine, og som vi tidligere har beskrevet på Videnskab.dk. Teknologien har aldrig tidligere været i brug, men er blevet kåret til årets videnskabelige gennembrud i 2020.\nNye batteriteknologier til elbiler, således batterierne kan køre længere og turbo-oplades. Der arbejdes blandt andet på en teknologi, der hedder solid-state batterier, som potentielt kan oplades på mindre end 15 minutter. Videnskab.dk har tidligere beskrevet nogle af batteri-kandidaterne - du kan læse mere i artiklen: Superbatterier til elbiler, mindre kød på tallerkenen og en spand vand fra Arktis.\nI oversigten fra MIT finder man også ‘grønt brint’, som det formuleres. Forskerne ser 2021 som et potentielt år, hvor det kan give økonomisk mening at bruge strøm fra blandt andet sol- og vindenergi til at lagre energien som brændstof via en række kemiske processer.\nDet har en forsker tidligere skrevet om på Videnskab.dk - læs mere i artiklerne: Elektrolyse kan lagre grøn energi – ny forskningsmetode skal gøre teknologien rentabel og 'Power-to-X' skal forvandle blæsevejr til grønne brændstoffer - og udviklingen har rykket sig markant.\nDu kan finde hele listen fra MIT Technology Review her.


Vanvidsbilisten: Politiet søger stadig vidner, har talt med flere der blev ramt - sn.dk - Roskilde\nPolitiet søger stadig vidne til vandvidskørslen fra i søndags.\nArtiklen: Vanvidsbilisten: Politiet søger stadig vidner, har talt med flere der blev ramt\nRoskilde - 05. august 2021 kl. 12:43\nPolitiet søger stadig vidner i en sag om vanvidsbilisme søndag formiddag omkring klokken 10, hvor en 19-årig mand fra Vig stak af fra politiet på Holbækmotorvejen ved Roskilde.\nHan kørte videre ad O4 ved Taastrup og syd på af Køge Bugt Motorvejen, hvor han fortsatte ad Vestmotorvejen E20. Den 19-årige blev standset af politiet ved Slagelse og anholdt klokken 10.43.\nDen 19-årige blev mandag varetægtsfængslet frem til den 26. august, og hans bil blev beslaglagt under sagen. Den 19-årige var kørende i en sort VW Polo fra 2006 under flugten fra politiet.\nUnder sin hasarderede kørsel påkørte den 19-årige flere biler på Holbækmotorvejen. Politiet har identificeret disse bilister, der ikke kom noget til ved episoden, men fik skader på deres køretøjer.\nSagen om vanvidsbilisme efterforskes dog fortsat for at klarlægge omstændighederne omkring kørselsforløbet, og de farlige situationer, som opstod undervejs. Politiet vil i den forbindelse meget gerne i kontakt med bilister eller andre vidner, som har måttet undvige eller har observeret den 19-åriges farlige kørsel på motorvejen søndag formiddag mellem Roskilde, Taastrup/Ishøj, Køge Bugt Motorvejen og senere på E20 mod vest.\n- Det er vigtigt for politiet at tale med vidner, som kan være med til at belyse den 19-åriges farlige kørsel. Heldigvis kom ingen noget til, men der er tale om en meget alvorlig sag, og det kunne være gået rigtig galt, siger leder af efterforskningen, Otto Storm Hansen, politikommissær i Almen Efterforskning i Roskilde.


Manglende kendskab til Godsbanen.\nDisharnomi: Manglende kendskab til Godsbanen\nDisharmonien har været delt af hele gruppen, da ingen af os var sikre på, hvad Godsbanen helt præcist stod for, og hvad der blev tilbudt her. Derfor var dette et oplagt valg for en disharmoni. Karoline og Christine havde været nede på Godsbanen, men på trods af det, havde de ikke fået et afgørende indtryk af hvad Godsbanen egentlig var.\nInden vi fik en rundvisning havde vi gjort os følgende overvejelser:\nGodsbanen er et kreativt alternativt felt, med plads til innovation og kreativitet som man ikke kan udfolde i fx en lejlighed – som fx træhåndværk, musik, teater osv..\nAlle er velkomne på Godsbanen, men det er typisk kunstnere og lidt alternative typer der benytter sig af tilbuddet.\nDisharmoniske praksisser i feltet; hvordan bliver man en del af miljøet på Godsbanen? Hvad kan man lave og hvem skal man kontakte?\nVores indtryk er, at man kan lave så mange ting at det næsten bliver uoverskueligt, og det kan være svært at få øje på de muligheder som appellerer til en selv.\nVi ønsker at undersøge hvorledes man kan lave en festival som favner bredere og når ud til et langt større segment, end blot Godsbanens nuværende brugere. Vores disharmoni stemmer dermed fint overens med både casen og Kim Bisgaards egne visioner om, at nå ud til endnu flere borgere. Udover deres ide omkring en festival, så nævnte Kim Bisgaard selv, at de på nuværende tidspunkt arbejder sammen med os studerende, og dette må man formode at der er en bagtanke med, i det at Godbanen godt selv er klar over, at mange studerende ikke benytter sig af deres tilbud. Det var altså vigtigt for ham at inddrage såvel kunstnere som studerende (os), og forstå netop hvordan vi i højere grad kan inddrages i Godsbanen.\nIntentionen er at vi som studerende skal blive mere bevidste om Godsbanen og dennes tilbud. Hele Godsbanens ide med casen er at tiltrække flere brugere samt henvende sig personer med andre interesser og præferencer end de nuværende brugere. Dette ønsker man at opnå bla. ved at lave en Festival samt gennem projektet GEN.\nVores motivation for at arbejde med disharnomien er at få et øget kendskab til Godsbanen samt evt. benytte sig af tilbud, som kunne være interessant for os. Vi ved ikke noget om Godsbanen, fordi det ikke er en praksis der giver mening i vores hverdag, det er med andre ord ikke noget vi rigtig kan forholde os til. Derimod kan de fleste forhold sig til en festival, som også er en del af vores praksis. Derfor er det her igennem at man skal forsøge at nå de studerende, fordi vi netop forstår praksissen forbundet med festival. Vi skal altså lave et overlap mellem Godsbanens- og vores praksisser, som stadig holder sin indenfor hele Godsbanens koncept.\nMadbazar: Grunden til at vi gerne vil lave en madbazar er, at den repræsenterer mangfoldighed. Da Godsbanen gerne vil stå for mangfoldighed, er denne madbazar en god mulighed for at re-præsentere mangfoldighed, som kan være et modsvar på vores modsætningsforhold. Vo-res modsætningsforhold er niche vs. bredde, hvilket er mangfoldigheds modsætning. Kim Bisgaard ønsker, at alle er velkomne og derfor er det oplagt at lave en madbazar, hvor alle er velkomne. Vi vil tage den store grå hal, fordi den står tom og fordi den er centralt beliggende. I denne hal skal der være forskellige verdenshjørner, hvor der laves mad fra forskellige lande, såle-des der bliver skabt en hyggelig stemning. Vi har tænkt os at arbejde sammen med Folke-køknet, så de bliver integreret efter festivallen. Derfor bliver der også skabt øget fokus på Folkekøknet og Madbazren kan bruge Folkekøknets inventar. Det er vigtigt, at det ikke er Folkekøknet, der laver maden til Madbazaren, men derimod små restauratører, der står for maden i deres egne boder. Det gør også, at disse små restauratører bliver kendte på mar-kedet og festivalgæsterne vil muligvis besøge dem i fremtiden. Vi vil indbyde restauratø-rerne til festivallen. Folkekøknet skal lave deres eget mad, så det får et mere etableret brand i forhold til brugerne på festivallen. Disse gode madforhold er noget, som hjælper på de ofte dårlige madforhold, der ellers er til festivaller. Vi vil lave et samarbejde med ølproducenter som Carlsberg, der vil kunne levere øl til festi-valen og madbazaren, så man kan drikke en importeret eksotisk øl, der passer til maden fra den pågældende kultur. Dette vil give en uformel stemning og fællesskab og måske tiltræk-ke flere mænd, der går mere op i ølsmagning end kvinder. Vi vil lave hyggekroge, hvor folk kan sidde og spise deres mad i flotte omgivelser. Evt. Palmer, hængekøjer og sand. Menin-gen med dette er at fange atmosfæren, der findes i det land man har købt mad fra. Dette vil også formindske problemet med, at der sjældent er nok siddepladser på en festival. Show-cooking kunne også være en aktivitet, som fx Folkekøkkenet kunne benytte sig af. Her kan folk se hvordan man laver maden, og få tips til hvordan man laver maden der-hjemme. Dette vil også give et bedre kendskab til, hvordan Folkekøkkenet arbejder og dermed give bedre kendskab til Godsbanen. De forskellige restauratører kunne lave konkurrencer ved deres boder, hvor man fx kan vinde en middag for to på deres restaurant, og dermed selv få flere kunder. Radisson: Der skal være et tilbud til ikke-århusianer, hvor de kan overnatte i forbindelse med deres deltagelse i festivalen på Godsbanen. Godsbanen bør samarbejder med Radis-son om tilbudspakker, så udgifterne i forbindelse med besøget ikke bliver afsindig høje. Ideen med at tilbyde overnatningsmuligheder er at undgå dårlige toilet faciliteter og dårlig hygiejne , som man normalt forbindeler med festival. Derudover vil overnatningsmulighe-der skaber sammenhold og mulighed for at skifte nye bekendtskaber. Grunden hertil er at gæsterne på hotellet kan mødes i baren eller på vej til og fra Godsbanen og evt. Udveksle oplevelser og tips. Workshop: For at udvikle det, som Godsbanen allerede i forvejen repræsenterer vil vi lave en work-shop, hvor kreative mennesker har mulighed for at deltage aktivt i Godsbanens tilbud. Ved at denne workshop er en del af festivallen gør det, at folk udefra bliver en del af disse workshop. Festivallen trækker folk, der normalt ikke ville komme til Godsbanen, således folk får et bedre kendskab til Godsbanen. Der skal være information ved de enkelte værk-steder, så folk føler sig velkomne. Der skal desuden være en informationsstand, hvor man kan få information om de praktiske forhold og muligheder. → Dette svarer vores disharmoni, idet det gør, at flere mennesker får kendskab til Godsba-nen. Der kommer også nogle andre typer mennesker, som der ellers ville have været kom-met. Derudover vil det give nye oplevelser og aktiv deltagelse for deltagere af festivallen.\nHvordan er vores ide en innovation? Tænk på originalitet, nytænkning og værdiskabelse. Vores ide er en innovation, da vores madkurser foregår uden opskrifter og madvarer, som deltagerne selv har medbragt og som karakteriserer deres normale indkøbsvaner for en gennemsnitlig uge. Dette giver frie rammer til at udfolde sig kulinarisk sammen med andre fra evt. Andre nationer eller andre samfundslag. Hermed formår vi at kombinerer Godsbanens værdier, som kreativitet og mangfoldighed med de kendte elementer fra madlavningskurser. De originale elementer i vores ide er madkurset, som ofte forbindes med opskrifter, der bliver udleveret af en kok. Det nytænkende element i vores ide er at deltagerne selv medbringer madvarerne og der ikke bliver udleveret en opskrift, men at deltagerne selv skal lave mad ud fra de madvarer de har medbragt. Vinderen af konkurrencen skal så fungere som superviser og give råd, hvis deltagerne møder forhindringer undervejs. Det værdiskabende for brugerne er at de lære at lave mad på en kreativ måde. På almindelige madkurser får man ofte udleveret en opskrift, som man skal følge slavisk og efterfølgende er deltagerne kun i stand til at lave den ene ret. På vores madkurser lære deltagerne at tænke kreativt og selv sammensætte en ret med udgangspunkt i de ingredienser de har til rådighed. Dermed sikre vi at deltagerne efterfølgende vil være i stand til at kombinerer forskellige råvarer samt kreerer flere retter. Vi har ændret deres tankegang. Et yderligere element som er både nytænkende og værdiskabende er, at hele ideen omkring at deltagerne af madlavningskurset selv skal have maden med, er bæredygtig. Dette skyldes at deltagerne, som jo er fattige studerende, får nogle ideer og kvalifikationer som gør dem i stand til bedre at udnytte den mad som de har i køleskabet. – ofte er man tilbøjelig til at købe ind til en ret, og efterfølgende står man tilbage med halvdelen af råvarerne som man ikke ved hvad man skal stille op med, og som derfor bare ender med at blive smidt ud. Hvilke alternativer er der til vores ide? Hvem tilbyder lignende produkt/oplevelse og hvordan differentierer vores ide sig fra disse? Vi har konkurrenter i form af andre madlavningskurser, b.la. madlavningskurser til firmaer, hvor der tilbydes teambuilding og hyggeligt samvær. Dog er det specielt at et madlavningskursus har unge studerende mænd som målgruppe, da det ofte ikke er dem man forbinder med madlavning. Det er i denne forbindelse vigtigt at vi er opmærksomme på at det der er værdiskabende for vores kunder, også er det som differentiere os fra lignende tilbud. Dette var jo netop at deltagerne skal tænkes selvstændigt og kreativt, i det at der ikke er nogle opskrifter og begrænsede midler til rådighed (medbring hver en pose med madvarer), samt at hele konceptet bag madlavningskurset er bæredygtigt.


Køb Tempur Sovemaske hos Svensk Kosttilskud\nSov uden forstyrrelser.\nSkøn sovemaske til lyse nætter\nTempur Sovemaske er perfekt er have med på rejsen, ved lyse nætter, eller når du ønsker et øjeblik med fred og ro. Sovemasken lukker af for omverdenen, og intet lys trænger igennem.\nFormer sig efter ansigtet og holder alt lys ude\nBlødt og behageligt stof, der ikke skaber tryk på øjnene\nLavet af Tempur-materiale\nDe er beklædt i blød, mørkegrå velour af høj kvalitet for at give den bedste komfort. De skaber ikke tryk på øjnene, da de er lavet af viskoelastisk, temperaturfølsomt Tempur-materiale.


Hvilken kost er bedst? (2:3) - UDLØBET | DRTV\nHvilken kost er bedst? (2:3)\nForskere overvåger deltagernes fremskridt og tilbagefald. Og når måneden er overstået, afslører de, hvilken kost der er den bedste. Halvvejs i forløbet vokser problemerne, og særligt LCHF-parret synes alt smager af æg. Parret på 5:2- faste har det heller ikke for let - kan man f.eks. overkomme sin sukkertrang?


19,66 kilometer per liter i Renault Trafic | Alt om varebiler - nyheder og test\ntirsdag. 1 december 2020\n19,66 kilometer per liter i Renault Trafic\nBemærkelsesværdige resultater i årets MPG Marathon økonomirace i England\nNår man for alvor anstrenger sig, hvor langt kan man så køre på en liter brændstof i en Renault Trafic, C4 Citroën Cactus, Honda Civic Tourer, Ford Fiesta eller for den sags skyld i en 250 hk Ford Focus ST?\nOfficielt er det gennemsnitlige normtal for den franske kassevogn 12,04 kilometer per liter, men ved afviklingen af dette års MPG Marathon økonomi-løb på en godt 530 kilometer lang rute gennem bl.a. det sydlige Wales og Midland, lykkedes det Van Fleet World-redaktøren Dan Gilkes og hans co-driver Ray Penford at presse den nye Trafic med turboladet 2,0-liter dCi-dieselmotor til at køre 19,66 kilometer per liter.\nDermed vandt de klassementet for mellemstore varebiler – og ved mål var der i tanken brændstof til yderligere 1.448 kilometers kørsel.\nSå kører du i Renault Trafic til daglig, har du her noget at måle din egen kørsel og brændstoføkonomi imod.\n33,63 kilometer i C4 Cactus\nDet samme gælder de, som sidder bag rattet i den nye Citroën C4 Cactus Van med en 100 hk Blue HDI-motor. I det engelske økonomiløb skulle der køres med en gennemshastighed på mindst 48,28 kilometer i timen, og på de skiftende veje lykkedes det redaktøren af International Fleet World, John Kendall og hans co-driver Paul Niewenhuis, at køre med et gennemsnit på 33,63 kilometer per liter.\nMed 14 starter i det motoriserede Marathon-løb er Kendall en rutineret bilist med solid erfaring i økonomikørsel, og selvom Cactus er 200 kilo lettere og mere brændstoføkonomisk end ”stamfaderen“ C4, betegnede han alligevel årets løb som det hidtil mest udfordrende.\n34,36 kilometer i Civic Tourer\nFergal McGrath og James Warren stillede til start i en Honda Civic Tourer 1,6 i-DTEC og vandt efter et tæt opgør med sidste års vindere Nick Chapman og Rosemary Homer i en Ford Fiesta Ttanium Econetic med 1,6-liter TDCI-motor. Honda-teamet gennemførte ruten med et snit på 34,66 kilometer per liter og Ford-holdet med et snit på 34,36 kilometer per liter, så der var blot milliliter til forskel på kombattanterne ved målet.\n23,81 kilometer i Focus ST\nI et andet klassement kørte vinderne af MPG Marathon 2012, den tidligere rallykører Andy Dawson sammen med motorsportsjournalisten Andrew Marriott, i en Ford Focus ST med 250 hestekræfter under frontklappen og opnåede en tredjeplads.\nMed den viste Dawson sig i stand til andet end at race gennem Kielder-skovene, som var både Fanden og dennes arrige oldemor i hælene på ham.\nHar du en Focus ST som firmabil og døjer med at nå den officielle gennemsnitlige normværdi på 6,03 liter per 100 kilometer svarende til 15,58 kilometer per liter, har du hermed fået noget at leve op til eftersom Dawson kunne nøjes med at bruge 4,2 liter per 100 kilometer svarende til et gennemsnit på 23,81 kilometer per liter.\nDansk parallel mangler\nBag afviklingen af MPG Marathon 2014 stod leasingfirmaet ALD og firmaet Tracker, som er leverandør af GPS-baserede sporingssystemer, og stod for kontrollen af de deltagende biler færden under afviklingen af det to dage lange økonomiløb.\nMed det fokus der herhjemme er på brændstofpriser, CO2-udslip, miljøbelastning, trafikkultur med mere, burde der forlængst være taget initiativ til noget tilsvarende på dansk grund.\nEr der nogen derude, som vil være med?\nTags: Ford FiestaFord FocusHonda Civic TourerøkonomiløbRenault Trafic\nDet intelligente dæk\nCitroën C3 crossover klar