Used To Be - One Direction 13+ - Kapitel 13 - Movellas\nJeg sad med øjnene fastfrosset på skærmen, som var blevet sort for længst. Jeg vidste ikke, hvordan jeg skulle reagere, for jeg var så overrasket, at jeg ikke kunne mærke, om det var på en god eller dårlig måde. Lyset blev tændt, og jeg missede lidt med øjnene over ændringen.\nI begyndelsen var der en lille, tøvende stilhed, som om at publikum forventede mere, men så brød de ud i klapsalver, og det rungede i mine ører. Lyden af klappene løsnede mig lidt op, så jeg var i stand til at tænke klarere, og kunne bevæge mig igen. Langsomt vendte jeg mig om mod Lucia, men jeg vidste ikke, hvad jeg ville sige til hende. Folk gloede, og dem, som sad på rækkerne foran, rejste sig op og vendte sig derefter imod os, så de havde perfekt udsyn til vores reaktioner. De smilede, men udtrykket i deres øjne var ikke ligesom efter et surpriseparty - de troede, at vi med vilje havde filmet musikvideoen sådan.\nKlapsalverne begyndte så småt at stoppe, og det fik min krop til at falde lidt ned i samme tilstand som før. Når jeg kunne høre folk klappe, havde jeg det lidt som om at jeg var beskyttet, men nu var jeg blottet igen, og jeg kunne mærke, de forventede at jeg sagde eller gjorde noget.Jeg blinkede lidt med øjnene, og det var først nu, at jeg kunne se Lucias ansigt for mig.\nJeg havde ikke set det så tæt og så klart for mig før, men nu kunne jeg se alle detaljerne: De mørkebrune øjenvipper, de næsten usynlige fregner omkring hendes næse, det lyserøde på hendes kinder og læber. Hun måtte have vendt sig om mod mig på samme tid, som jeg vendte mig om mod hende, og fordi jeg stadig var lidt omtåget, havde jeg ikke rykket mig tilbage. Vores ansigt var kun ti centimeter fra hinanden, en afstand, som føltes latterlig lille.\nSå selvfølgelig kyssede jeg hende. Det var et ganske let, forsigtigt kys, ikke noget dyrisk. Det ville alligevel også have været for grænseoverskridende, hvis jeg kyssede hende voldsommere, men ærlig talt var det det, jeg havde mest lyst til.\nFolk begyndte at klappe igen, og så vidste jeg, hvad jeg syntes om musikvideoen. Den var lige så fantastisk som mine følelser for Lucia.\nVi kom ned i stueetagen, hvor der var buffet. Vi stod begge to med en tallerken i hånden og var i gang med at øse små, nye kartofler op med en stor ske. Det bugnede af mad: Langbordet fortsatte i en uendelighed med flødekartofler, små kartofler, saucer, salater, forskellige brød, ost, supper, cocktailpølser, bacon, steg, frisk frugt og grøntsagsstave med dip. Jeg var sulten, så synet af al den mad gjorde mig i endnu bedre humør, end jeg allerede var.\nDet var som om at mit liv var en pyramide, og jeg blev ved med at fortsætte opad af glæde mod en top, som bare blev ved og ved og ved. Siden i går havde jeg tænkt ret meget på, at det da heller ikke bare kunne blive ved på den her måde - på et eller andet tidspunkt måtte der da komme et nederlag af en eller anden art. Men jeg kunne ikke komme i tanke om noget i mit liv lige nu, som jeg var utilfreds med.\nLucia lagde skeen ned igen, og jeg fulgte hendes hånd med øjnene, for den rakte ikke ud efter den næste ske, som stod nede i en skål fyldt med frugtsalat. Nej - lige så diskret, som man retter på ens tøj, tog hun sin hånd ned på min røv, og gav den et næsten lydløst dask. På mange måder var det komisk, men jeg kunne mærke, at jeg ikke stod og smilede fjoget, fordi det var sjovt. Jeg smilede, fordi det mindede mig om, at hun ville have mig, og at jeg ville have hende.\nVi satte os ved et lille, rundt bord ved et af vinduerne, og ind i mellem kom nogle af de voksne, som også havde været tilskuere, hen til os, og sagde, at videoen havde overrasket dem meget.\n"Jeg troede, det var endnu en dårlig musikvideo med en urealistisk kærlighedshistorie, men denne her var faktisk ... ægte," sagde en høj mand til os og klappede mig lidt på skulderen, som om han troede, vi var venner. "Godt arbejde!"\n"Tak," mumlede vi, for det forekom stadig som et ret stort chok for os begge, at musikvideoen ikke havde handlet om det, vi troede. Da han gik igen, havde vi endelig frihed til at snakke. Jeg lænede mig lidt ind over bordet imens jeg smurte en smule syltetøj på et stykke brød.\n"Vidste du noget om det her?" spurgte jeg hende, men jeg kendte jo godt svaret. Hun havde været så glad og opsat på at finde ud af, hvad overraskelsen var tidligere i dag, at det var urealistisk at tænke, hun bare havde spillet skuespil.\n"Nej, gjorde du?" Lucia tog en lok hår væk fra sit ansigt og spiste små bidder af et stykke kød, som hun prikkede af med sin gaffel.\n"Nope," svarede jeg. "Men musikvideoen var god. Jeg kunne godt lide den scene, hvor du stod op ad bilen, mens drengene og jeg uddelte autografer til skolen."Hendes ansigtsudtryk underholdte mig mere, end jeg havde regnet med, og jeg kunne ikke lade være med at smile flabet, mens jeg kunne se hende skære ansigt og lade som om, at hun ikke anede, hvad jeg snakkede om.\n"Hvilken scene?" spurgte hun uskyldigt og så ned i sin næsten urørte mad, så hun kunne skjule sin rødmen.\n"Den, hvor du har armene over kors. Og du ser jaloux ud." Jeg smilte skævt og bed mig i læben. Jeg vidste, at jeg ikke ville have joket på den måde med nogen, hvis ikke at jeg havde mødt Lucia. Det var ikke kun hende, der havde ændret sig; jeg havde også suget noget af hendes væremåde til mig, og følte ikke længere flovhed på samme måde, som jeg havde gjort før. Jeg havde rykket grænserne lidt mere, og når jeg var sammen med Lucia, var det som om, at jeg kunne rykke grænserne endnu mere.\nNoget af det bedste ved at gøre sådan noget med hende, var, at jeg kunne se vildskaben blusse op i hendes ellers så rolige, blå øjne. Jeg kunne se på hende, at hun fik lyst til at vælte bordet væk fra os, så hun kunne overfalde mig i frustration over mine ord, som vi begge vidste var sande.\nJeg tog en slurk vand og vendte øret mod hende, som om jeg var yderst interesseret i hendes svar.\n"Jeg ved ikke, hvad du taler om," sukkede hun, men det var opgivende, og hun spiste ikke længere sit kød. I stedet kunne jeg se mundvigene under hendes løsrevne hår, der dækkede hendes ansigt, glide op i et smil. Hun var så dårlig til at lyve over for mig.\n"Nå, gør du ikke?" smilede jeg og pirrede hende lidt mere. "Du rakte tunge til en af pigerne, der pegede efter dig, da vi var færdige."\n"Du behøver ikke minde mig om det." Hun vrissede.\n"Så du ved altså godt, hvad jeg taler om?" Jeg tog endnu en tår af mit vand, og undersøgte hendes ansigt, mens jeg drak. Jeg vidste, hun snart ville opgive sig, for nu havde jeg fået skovlen ind under hende, og hun havde tabt vores lille, ironiske leg. Hun løftede sit hoved op og så på mig med rynket pande.\n"Okay, okay. Ja," sagde hun lavt. Hun behøvede ikke at sige mere, for bare det, at hun havde bekræftet mit udsagn, var nok.\nSom punktum kneb jeg øjnene en smule sammen, fastholdt hendes blik i mit. Jeg snakkede ikke længere med tiltro til at vinde en diskussion. Nu var mine ord oprigtige, uden den jokende undertone.\n"Du er så cute, når jeg vinder en diskussion mod dig. Virkelig," sagde jeg og glemte næsten, at vi ikke var alene. Jeg fik lyst til at gøre alt muligt, som ville være mega upassende, men endte bare med at grine lidt.\n"Tak," hviskede Lucia. Jeg vidste, hun stadig ikke var vant til at få komplimenter - i hvert fald ikke de kærlige, som jeg på det seneste havde givet hende.\nVi spiste op, og samtidig var Geo forsvundet et eller andet sted hen, så vi havde ikke mulighed for at snakke med ham om hans pludselige skiftende udgangspunkt. Vi gik hen til receptionen, i håb om at damen bad skranken måske vidste, hvor han var, men det gjorde hun ikke.\nJeg trak lidt opgivende på skuldrene og vendte mig om mod Lucia. Vejret udenfor fristede.\n"Skal vi så ikke bare gå?" spurgte jeg og trippede lidt. "Jeg har brug for at røre mig. Vi kunne gå en tur eller sådan noget."\n"Fint med mig," sagde Lucia og nikkede. Så vi gik udenfor med det samme i eftermiddagssolen, mætte af lækker mad og en masse nye indtryk. Det vi ikke lige havde tænkt på, var paparazzierne, som havde fundet ud af, hvor jeg var.\nDer plejede kun at være tre-fire stykker, men nu var der mindst ti, hver og en med kæmpestore, blitzlysende kameraer. Et par kvinder og mænd kom småløbende hen til Lucia og jeg, da de så, det var os, som trådte ud. De havde mikrofoner i hænderne og lignede nogen, der ikke ville lade os være i fred, før de havde fået det at vide, de ville.Kvinderne havde alle sammen håret op i hestehaler, og mændene var i afslappede jakkesæt. En kvinde med lyst, majsfarvet hår kom hen til mig, og stak insisterende en mikrofon hen til min mund.\nHendes hår var slet ikke kønt. På det seneste havde jeg lagt mærke til, at den eneste hårnyance jeg kunne lide, når jeg så på blondiner, var Lucias sommerblegede hår. Hendes små, fine babyhår langs tindingen, som vendte sig med vinden, og de striber, som var en smule mørkere i hendes hår som helhed, var ikke til at stå for ...\nNå, tilbage til damen med det majsfarvede hår.\n"Niall Horan, hvem er det?" spurgte majsdamen. Spørgsmålene begyndte ligesom typiske regnskyl i England - først et par forsigtige, små dråber, derefter højlydte, gennemtrængende dryb. Jeg følte mig som en løve i et bur, hvor folk ville høre et brøl, og hvis man ikke med det samme kom med et, begyndte de at skubbe, råbe og prikke til en.\n"Er det din kæreste, Niall?"\n"I ser godt nok meget forelskede ud i den musikvideo, der netop er blevet lagt ud! Har du noget at tilføje?"\n"Kys hende! Kys hende!"\nJeg rystede kraftigt på hovedet og stak armen ind under Lucias, så vi kunne komme væk. Jeg var ligeglad med, at Lisa og Richard sikkert ville se det som en oplagt mulighed for at få lidt opmærksomhed, for på den her måde blev det lige lovlig stressende for mig. Det var heller ikke fair over for Lucia - hendes øjne blev helt store som en fugleunges, og det var malet i hendes ansigt, at hun aldrig havde prøvet at være udsat for sådan et pres før.\nMed opsatte skridt gik jeg hen mod bilen, men journalisterne og paparazzierne fulgte efter, og da det gik op for dem, at jeg ikke var særlig snaksalig, skiftede de taktik og vendte sig om mod Lucia.\n"Så du dater Niall Horan, hva'? Hvordan er det?"\nNu var standarden forhøjet. Spørgsmålene, som før var for personlige, var intet sammenlignet med det, de sagde til Lucia.\n"Er du hans lillesøster?" var der en mand, som spurgte. Ud af øjenkrogen kunne jeg se, hvor meget det sårede hende, og jeg begyndte at gå hurtigere, så vi kunne komme væk derfra. Der var kun omkring halvtreds meter tilbage.\n"I videoen har du skoleuniform på. Føler du, at du ikke kan leve op til ham, eftersom du er på niveau med millioner af andre skolepiger?" spurgte majsdamen. Vi var kommet hen til bilen nu. Jeg fumlede lidt, da jeg skulle finde bilnøglerne frem, men det lykkedes, og to små blink signalerede, at bilen var åben.\nDet var kun mig, der var hurtig til at åbne døren - jeg troede, at Lucia var mindst ligeså opsat som mig på at komme ind, men nej.\nGennem forruden kunne jeg se, at hun stillede sig hen til dem, en lille skikkelse, som nærmest druknede i alle deres spørgsmål, blitz og mikrofoner. De pirrede hende, men det var ikke på samme måde, som jeg havde gjort til frokosten. Det her var nærmest overgreb - så stort et pres med så mange mennesker - hun havde ikke en chance til at rykke på sig.\nJeg skulle til at gå ud efter hende, fordi hun måske følte sig forpligtet til at sige noget, og ikke kunne lide bare at ignorere dem, som jeg gjorde.\nMen så kunne jeg se hendes skuldre blive rettet ud, og hun trak vejret dybt ind. Det var lidt irriterende, at jeg ikke kunne se hendes ansigtsudtryk, fordi hun stod med ryggen til - men min umiddelbare forventning var, at hun ville sige 'ingen kommentar' eller noget i den retning.\nLucia pustede forsigtigt den luft ud, hun før havde fyldt sine lunger med, og endnu en gang var jeg tæt på at åbne bildøren, så jeg kunne få hende ind. Hendes kommentar stoppede mig.\n"Fuck af!" råbte hun skingert, bange og ærligt.Og så kom hun ind i bilen til mig, og vi kørte væk.\n"Shit," hviskede jeg, da vi endelig kom ud på motorvejen, og jeg genindspillede min handling foran paparazzierne. "Shit, shit, shit."\n"Hvad er der?" spurgte Niall og kiggede hurtigt på mig, før han vendte blikket tilbage mod vejen igen. Jeg ignorerede hans spørgsmål og stillede mit eget i stedet, imens jeg lod mit ansigt hvile i mine hænder.\n"Jeg ødelagde det hele, gjorde jeg ikke?" Jeg udstødte en skuffet lyd og havde mest af alt bare lyst til at komme hjem til Niall og gemme mig under hans dyne for evigt.\nNialls ansigt var splittet, og jeg vidste, han var så længe om at svare mig, fordi jeg havde ret og han vidste, jeg ikke kunne lide at høre sandheden. Surmulende lænede jeg mit hoved op af bilruden og så på de andre biler, som susede forbi os.\n"Nu ved de i det mindste, hvordan du er. Og det er netop derfor, jeg er sammen med dig. Fordi du er, som du er," sagde han og trommede roligt med tommelfingrene på rattet. Jeg bed mig i læben og prøvede at få vendt min 'fuck af'-kommentar til noget positivt, ligesom Niall havde formået. Det skete bare aldrig.\n"Hvordan kan du holde det ud? At folk hele tiden er sådan?" spurgte jeg for at skifte emne. Jeg var virkelig ikke i humør til at snakke om det.\nNiall drejede af ind mod London og trak på skuldrene.\n"Man vænner sig til det," sagde han monotomt, som om han prøvede at overtale sig selv og ikke mig.\nJeg nikkede bare og prøvede at lade være med at tænke på min egen uduelighed, mens de større gader, Londons pulsårer, passerede vinduerne.\nLyden af en melodi, som nok skulle gå det ud fra en ringetone, brød igennem vores stilhed. Da jeg ikke kunne genkendte den, måtte det være Nialls. "Den ligger i min lomme," fortalte Niall og rykkede sig lidt på sædet, inden han sagde: "Gider du tage den?"\nLidt nervøs over, hvem jeg skulle forberede mig på, det var, lod jeg min hånd glide ned i hans bukselomme og fandt iPhonen frem. Den vibrerede i mine hænder og jeg skyndte mig at tage den, af frygt for at den ville nå at gå til telefonsvaren, hvis jeg ikke var hurtig nok. Jeg tog den op til øret og stirrede på Niall, som om han kunne redde mig, hvis jeg sagde noget forkert, og lagde ud med en forsigtig stemme."Nialls telefon, det er Lucia ...?" sagde jeg. Personen i den anden ende af røret åndede ned i røret, og jeg kunne høre, det var en mand.\n"Åh, hej. Øh. Mit navn er Greg. Jeg er Nialls bror. Er Niall i nærheden? Jeg har brug for at snakke med ham."\nGreg. Jeg vidste ikke engang, at Niall havde en bror. Ud fra hans dybe stemme gik jeg ud fra, at det var en storebror.\nJeg skyndte mig at nikke, selvom Greg selvfølgelig ikke kunne se mig, og tog telefonen væk fra øret. "Niall, det er din bror ..." sagde jeg og håbede på, at han ville fortælle mig, hvad jeg skulle gøre. Godt nok brød jeg stadig loven en gang i mellem, men tanken om at lade Niall tale i telefon, mens han kørte på motorvejen, betryggede mig ikke ligefrem.\n"Sæt den på højtaler," sagde Niall lavt, som om han prøvede at skjule, han hjalp mig. Da jeg ikke selv havde en iPhone, kunne jeg slet ikke finde ud af, hvordan man gjorde, og jeg trykkede på alle de knapper, der var på skærmen. Niall begyndte at grine af mig og jeg skar ansigt i frustration.\nEndelig fandt jeg ud af, hvordan man gjorde, og slog højtaleren til, hvorefter jeg placerede den under foruden. Man kunne tydeligt høre Gregs stemme og hans omgivelser - han var i nærheden af mange andre mennesker.\n"Hey Greg," hilste Niall. "Undskyld ventetiden, Cia havde lidt svært ved at slå højtaleren til. Hvad så?"\nJeg åbnede munden i protest, og som svar rakte Niall bare en hånd hen mod mig, mens han anstrengte sig dybt for ikke at flække af grin. Jeg tog hånden, og for ikke at virke for snagende, begyndte jeg at tegne små cirkler i hans håndflade.\n"Nå okay ... ja, nevermind, jeg ringer for at sige, at Denise og jeg skal giftes!" udbrød Greg glad. Jeg smilte lidt, da jeg kunne se, hvor glad Niall også blev.\nNormalt brød jeg mig ikke så meget om bryllupper, for jeg syntes at tanken om at vige sit liv til en person var for langt ude. Det var som at sætte en lås om ens kærlighedsliv, og ikke nok med at man ikke måtte være sammen med andre, skulle man også sørge for, at den anden heller ikke gjorde noget, som kunne ødelægge denne kærlighedslås.\nMen nu forestillede jeg mig et traditionelt bryllup: Hvide roser, hvid brudekjole, blå himmel og en masse gæster med store smil. Tanken føltes god, og ét bestemt ord dukkede op i mit hoved, mens jeg stadig tegnede cirkler på Nialls håndflade med min pegefinger: sødt.\n"Det er løgn! Hvor fedt! Tillykke!" sagde Niall og jeg kunne mærke bilen køre lidt langsommere, så han ikke behøvede koncentrere sig så meget om kørslen.\n"Tusind tak," sagde Greg.\n"Fortæl, fortæl! Hvornår, hvordan, hvor?" spurgte Niall.\n"Kort sagt blev vores femårsdag lige forvandlet til forlovelsesdag. Vi har været ude og spise frokost, og jeg friede til hende på restauranten. Nu er vi hjemme igen," forklarede Greg og lo lidt ned i røret. Jeg forestillede mig ham af en eller anden grund til at have rødt hår, for den eneste Greg, jeg havde kendt, havde rødt hår.\n"Hvornår skal I så giftes?" Niall lod sine fingre glide igennem sit hår og smilede stadig lidt.\n"Allerede om to uger - Denises familie rejser nemlig snart, og så vil vi også gerne have, det ikke styrtregner, når vi bliver gift. I er selvfølgelig inviteret, dig og ... Silla, var det det, hun hed, hende der var i røret før?"\n"Lucia," rettede Niall og gav mit hånd et klem. Jeg smilte stort og glædede mig allerede.\nVi var blevet inviteret til bryllup! Hvor vildt var det lige? Jeg havde aldrig været til bryllup før.\n"Jeg vil skynde mig at ringe til mor og far, for de tog ikke telefonen før," sagde Greg og i baggrunden kunne jeg høre champagnepropper åbnes. "Vi snakkes ved, ikke?"\n"Ses, og hils Denise fra mig!" smilede Niall. Jeg tog telefonen fra der hvor jeg havde lagt den under vinduet, og lagde på, efter at de havde sagt farvel.\nDet var sjovt at tænke på, hvor meget sådan en nyhed kunne påvirke én. Niall var med det samme i glimrende humør, og jeg kunne mærke det smitte af på mig - jeg fik den der følelse, hvor man har lyst til at skrige ens yndlingssang, grine sig selv ihjel og aldrig falde i søvn igen.\nVi var næsten inde ved London, men så kom jeg i tanke om, at jeg jo stadig havde mit tøj hjemme hos Emma, og det var nok på tide at rykke det. Siden vores halv-skænderi havde jeg ikke snakket med hende, og forholdet mellem Daniel og jeg var også lydløst.\nDet var mærkeligt, eftersom vi de sidste to år havde været sammen stort set alle dagene i løbet af ugen, og nu - nu var de væk. Jeg prøvede at forestille mig, hvordan jeg ville have det, hvis jeg gik tilbage, og levede fuldstændig, som jeg havde levet før. Tanken var skræmmende, men inderst inde kunne jeg godt mærke, at jeg savnede det.\nIkke sådan i alle træk, men jeg savnede tiderne. Jeg savnede at være fri og gøre lige præcis, hvad jeg havde lyst til. Selvfølgelig var jeg stadig mere spontan og udadvendt, end de fleste andre, men det var ikke på samme måde.\nHvis jeg mistede Niall, havde jeg intet.\nOg det var bogstavelig talt. Jeg havde ikke bare mistet mine forældre, men næsten også mine bedste venner, som ellers var dem, der havde holdt liv i mig, indtil Niall fyldte mit liv ud med det, jeg opfattede som betydning.\nHvis jeg mistede Niall, ville jeg forsvinde. Forsvinde i min egen fiasko.\nDa det gik op før mig, blev mit humør med det samme forvandlet til bekymring. Jeg måtte ikke give slip på Emma og Daniel. Hvad skulle der ellers blive af mig?\nJeg stødte mine fødder ind mod sædet og trak vejret så meget ind, at mine lunger føltes som balloner, der kunne springes. Da jeg prustede ud, vendte Niall sig om mod mig, spørgende.\n"Jeg har glemt mit tøj hjemme hos Emma," forklarede jeg. Det lød ret overbevisende, for mit prust kunne nemt minde om lyden, når man kommer i tanke om noget, man virkelig ikke har lyst til. Niall nikkede og skulle til at vende ind til siden, så vi kunne vende om mod Doncaster. "Nej nej, bare kør videre hjem, jeg tager bare toget," guidede jeg. Jeg så ud ad vinduet og håbede ikke, han troede, jeg pludselig var blevet sur, for det var jeg ikke. Jeg havde bare brug for at tage lidt afstand.\n"Er du sikker på, jeg ikke skal køre dig?" Hans stemme lød forvirret.\n"Helt sikker. Seriøst. Så kan jeg også lige sige ordenligt hej til Emma - det er vildt lang tid siden, vi har snakket. Og du kan være sammen med drengene, så I kan ... være fyre," overbeviste jeg med en smule ironi i stemmen ved den sidste sætning.\nHeldigvis endte Niall med at trække på skuldrene og kørte videre, indtil det store skilt, som fortalte os, at der var en subway, dukkede frem. Solen varmede med det samme mine kinder, da jeg trådte ud. Jeg gik om på den anden side af bilen, så jeg kunne sige farvel til Niall, og han havde allerede rullet vinduet ned, som om han var fuldstændig forberedt og parat.\nJeg lænede mig forsigtigt ned til hans smilende ansigt, og indåndede duften af ham, mens han placerede et kys på min kind. Af en eller anden grund kunne jeg ikke lade være med at tænke på, at det måske var en dårlig ting, at jeg syntes så godt om den duft. At jeg syntes så godt om ham.\nÅh gud, humørsvingninger. Det var sikkert snart tid til min menstruation.\n"Ring," hviskede Niall i mit øre, inden jeg lænede mig tilbage igen. Jeg rakte ham thumps up som tegn til, at jeg havde forstået, og så gik jeg ned ad trapperne til undergrundens forunderlige verden.\nJeg fik fisket min pung frem fra min lomme og fandt en pengeseddel, der kunne betale min tur. Der lugtede svagt af urin og jeg undgik at gå for tæt op ad væggene, for de var indsmurt i noget, der med garanti ikke var særlig rart at få på hænderne.\nDa jeg trådte op på Doncasters hovedgade efter togturen, var det første jeg tænkte: Hjem. Egentlig var det mærkeligt at tænke sådan, for jeg boede jo ikke officielt nogen steder, ikke engang hjemme i lejligheden hos Niall i London. Teknisk set var jeg hjemløs, selvom min adresse var placeret hos mine forældre.\nGad vide, hvad de tænkte om mig, når de højst sandsynligt snart ville se mig på forsiden af aviser og magasiner. Jeg håbede, de inderst inde ville blive lidt stolte.\nTuren hjem til Emma var simpel, og jeg var der i løbet af få minutter. Jeg trådte med to skridt af gangen op ad trappen, og bankede med nogenlunde kraftige slag på den store, mørkebrune trædør.\nTil min store overraskelse var det hverken Emma, hendes forældre eller lillebror, der åbnede døren. Først troede jeg, at jeg måske var gået forkert, men så genkendte jeg ansigtet, selvom det var forandret.\nDaniel havde altid haft stort, krøllet hår, ligesom Emma. Nu havde han det, min mor plejede at kalde karsehår med afsky. Det hjalp heller ikke ligefrem, at han kun var iført et par skriggule boxershorts - Daniel veg til knæshorts og t-shirts året rundt, selv om vinteren.\n"Lucia?" spurgte han overrasket, og lænede sig lidt op ad dørkarmen med hoften. Jeg sank en gang og vidste ikke, hvordan jeg skulle reagere.\nDer var i dén grad nogen, som havde hygget sig i nat, ellers ville Daniel ikke kun være iført boxershorts. Okay. Føj.\n"Hvad laver du her?" fortsatte han.\n"Hvad laver du her?" spurgte jeg flabet og sendte ham elevatorblikket - han smilede med det samme skævt, og jeg vidste, han tænkte: Hun er tilbage.\n"Jeg laver damer," svarede han og gabte, som om det var totalt trættende. Jeg rullede med øjnene og prøvede at skjule, hvor underligt det egentlig var for mig, at Emma og Daniel havde haft sex inden for de sidste firetyve timer. Jeg havde selv været sammen med Daniel et par gange, men det var mere bare som venner. På en eller anden måde blev det hele meget mere kompliceret, end det allerede var, hvis Daniel og Emma fik følelser for hinanden.\nEj, selvfølgelig ville de ikke få følelser for hinanden. De havde sikkert bare været sammen ligesom Daniel og jeg havde været. Uden forpligtelser og konsekvenser. Bare sex.\n"Du laver ikke hvilken som helst dame," sagde jeg og stak hovedet forsigtigt ind. "Hvor er Emma?"\n"Hun sover, og jeg ville ikke vække hende. Nå, men hvad vil du? Er du kommet for at sapotere Doncaster som du plejer?" Han lo og trak mig ind til sig i et knus. Jeg kunne mærke, at jeg ikke følte mig tryg ved det knus - hans hånd, som lå på min ryg, var lige lovligt langt nede, til at det var naturligt, og hans grin var en smule nervøst, som om han dækkede over noget.\nJeg trak mig væk og smilede falskt. Daniel kunne ikke kende forskel på ægte og falske smil, så jeg kunn nemt narre ham til at tro, jeg var glad og tilpas ved at være her. Inderst inde kunne jeg nemlig godt mærke, at kuldegysningerne på mine arme betød, at der var noget galt - men jeg nægtede at have det sådan - jeg skulle bare kunne lide at være omkring dem, for jeg ville ikke miste en gang til.\n"Jeg sapoterer ikke så meget i Doncaster for tiden," sagde jeg og satte mig ind i stuen på sofaen. Daniel nikkede og tog en t-shirt på, han fandt på vejen ind.\n"Gud ja - rygterne kører, Lucia - folk siger, du er sammen med en eller anden fyr fra det der band. Ikke at det rager mig, selvfølgelig, men jeg havde aldrig troet, du ville gå efter de kendte."\n"Du kender mig: Jeg sætter mål," løj jeg. Ud fra Daniels ansigtsudtryk vidste jeg, at han troede på mig, men han havde jo heller ikke været sammen med mig, efter jeg havde ændret mig og var begyndt at date Niall. Han vidste slet ikke, hvad der var sket i mit liv den sidste måned.\n"Ja, jeg gør. Vil du have kaffe?"\nDaniel kogede noget vand ude i køkkenet og tilsatte lidt Nescafé til to kopper. Efter et par minutter, hvor vi drak vores kaffe op ad køkkenbordet, kom Emma tumlende ud fra sit værelse. Hun var iført badekåbe og fik et chok, da hun så mig.\n"Shit, jeg troede lige, du var min mor!" gispede hun, da hun fandt ud af, at det bare var mig. Jeg rakte hende fuckfingeren ligesom i gamle dage og hørte med halvt øre på hendes undskyldning.\n"Bare på skikkelsen, du ved. Ej. Ligemeget. Hvad kommer du her for? Jeg troede, du ..."\n"Jeg kommer af flere grunde. For det første, fordi jeg skulle hente mit tøj - jeg tilbringer mest til i London, så." Jeg trak lidt på skuldrene, for at vise dem, at det ikke var det, som var det vigtige.\n"Og for det andet, fordi jeg vil sige, at jeg savner jer sindssygt meget. Det er en evighed siden vi har været sammen, seriøst - jeg savner jer virkelig," sagde jeg og håbede, det var nok til at vise dem, hvor meget jeg gerne ville holde fast i vores venskab.\nJeg stillede kaffekoppen fra mig og betragtede deres ansigter, i håb om at de ville se medfølende, enige eller noget andet i den stil ud. I stedet så Emma bare over på Daniel, og hendes ansigt var næsten lidt bekymret, da hun mumlede: "Skal vi fortælle hende det?"\nDaniel nikkede og fik det samme ansigtsudtryk som Emma. Jeg kunne mærke min mave vende sig, da jeg hørte deres tonefald, alvorligt og afventende, som når man skal fortælle et lille barn, at dets kæledyr er dødt.\nUden at sige noget så jeg spørgende på dem, og Emma kom en smule tættere på mig.\n"Lucia, Daniel og jeg har snakket," sagde hun langsomt. "Og vi er blevet enige om, at vi ... at vi ikke har lyst til at køre den samme stil, som du gør længere. Det har været virkelig fedt, og vi har nydt vores år som vilde unge, men eftersom Daniel og jeg er blevet kærester nu, vil vi hellere fokusere på at arbejde og ja, stifte familie og sådan."\nKærester? Droppe det? Droppe mig?\nJeg stirrede på dem med store øjne og ville have dem til at uddybe. Da stilheden varede ved, og hverken Daniel eller Emma tilføjede noget, blev jeg ligesom nødt til at tage ordet, så jeg kunne få dem til at skifte mening.\n"Nej, vel? Det mener I ikke." Jeg håbede seriøst, at de jokede.\n"Hey, vi synes ikke, du skal se det som en dårlig ting, snarere som en god ting. Selvfølgelig kan vi godt forstå, at det må være ... hårdt for dig, men indse det, Lucia, vi kan ikke blive ved sådan her. Du har ham der Niall, eller hvad han hedder, og vi har hinanden," sagde Emma og gik hen til Daniel, så de holdte i hånd.\nMens jeg absorberede nyheden, kunne jeg mærke tårerene presse sig på. Min plan braste.\n"Hvad så med os? I vil altså bare smide alt det ud, vi har haft?" halvråbte jeg og lagde armene forsvarsagtigt over kors. Emma lignede en, der havde fået sæbe i munden, og i et øjeblik kunne jeg se tvivl i hendes øjne. Hun var i tvivl, det var helt sikkert - hun havde aldrig set mig græde før.\n"Vi smider det ikke ud. Vi gemmer det som minder," sagde Daniel opmuntrende.\n"I smider fandeme mig og mit liv ud i skraldespanden. Jeg har intet."\n"Du har en kæreste," sagde Emma. "Ligesom Daniel og jeg er sammen, så har du også en, du kan være sammen med."\n"Han er ikke min kæreste," modsagde jeg bittert.\n"Men det er tæt på."\nJeg prøvede at forestille mig, hvordan mit liv ville være, hvis jeg kun havde Niall og ingen andre. Det ville både være forfærdeligt og dejligt, eftersom jeg rigtig godt kunne lide Niall, men på den anden side - hvem ville kunne holde ud at være afhængig af én person konstant? Med Emma og Daniel som bedste venner var jeg dog sikret en eller anden form for platform.\nMit hoved føltes stort og tomt; jeg kunne ikke tænke. Ordene, der flød ud af min mund, var udelukkende dem, som jeg kunne finde rundt omkring i min tankegang, og som gav mening. "Lad mig overtale jer, okay? Lad mig overtale jer om, at vores venskab er vigtigt, og at det, vi har haft, er værd at bygge videre på. Please. For min skyld," bad jeg.\nEmma så på Daniel igen, sådan spørgende, som om hun ville vide hans mening, inden hun sagde sin egen. Han trak bare på skuldrene og følte sig med garanti utilpas over mine tårer, som var begyndt at glide ned ad mine kinder nu.\n"Hvad mener du med 'at overtale'?" spurgte Emma forsigtigt, efter der var gået lidt tid. Hun støttede sig op ad Daniel som om han var en klippe, der sikrede hende tryghed.\n"Jeg mener, at vi kan være sammen en gang, hvor jeg overtaler jer om, at vi skal blive ved: Gemme vores venskab. Kom nu, det bliver fedt. Ligesom i gode gamle dage. Kan I ikke huske, hvor fantastisk det var? At læne sig ud af togenes vinduer? At mærke suset i kroppen efter at have gjort noget vildt?" lokkede jeg, ikke så grædende mere, for jeg ville ikke skræmme dem væk. På en eller anden måde mindede jeg mig selv om de gadesælgere, der tit hang ud langs torvene i London, og som med overdrevne ord bad kunderne om at købe.\nDaniel trak på skuldrene igen, så det var altså Emma, der skulle tage beslutningen. Jeg gav den en sidste skalle. "Kom nu, Ems," hviskede jeg. "Bare én gang."\n"Fint!" sagde hun lidt irriteret, men kom derefter hen og gav mig et kram. Det var rart, for nu følte jeg faktisk, at jeg havde jord under fødderne igen. Godt nok var det ikke helt fixet endnu, men jeg skulle nok finde på noget. Et eller andet, der kunne overtale dem om, at jeg havde brug for dem, og at vores venskab var værd at holde på.\nHej alle, og tak fordi I stadig læser med! :) Jeg håber I nyder denne lille fridag - jeg har i hvert fald været ret produktiv i forhold til at skrive dette kapitel og lave lektier. Solen skinner og det er vildt fedt vejr, så tror jeg vil smutte udenfor om lidt!\nDette kapitel var lidt svært for mig at skrive, for jeg vidste ikke rigtig, hvordan jeg skulle formulere mig i forhold til Lucias tanker. Haha, hun forvirrer selv mig, forfatteren! Nå, men jeg tror da, man kan forstå, hvad jeg har skrevet, ellers må I sige til, så jeg kan svare jer på bedst mulige måde. Skriv endelig en lille kommentar så jeg kan se, om I fik det hele med.\nKys og kram og god læselyst!


Lej ferieboliger og feriehuse i Tintagel\n1 dejlige ferieboliger og sommerhuse til leje i Tintagel. Vha kort eller filter finder du let et sommerhus eller en feriebolig til leje i Tintagel. Vores ferieboliger i Tintagel er perfekte til kør selv ferien. Bestil din feriebolig online eller kontakt vores kundeservice, vi svarer ugens 7 dage.\nHyggeligt hus "Castle View". I bymidten fra Tintagel, 300 m fra havet, 2.8 km fra stranden.Til medbenyttelse:Have med græsplæne.I huset:\nKr. 3770 - 6464 / uge


Spanien i Dag | Nyheder - Spaniens glemte paradis\nSkrevet af Pia Bruun, søn, 14/12/2014 - 00:01\nWEEKEND: Uforlignelig naturoplevelser, og med byliv lige om hjørnet kan du få det hele.\nFugle, padder, store katte og alt muligt andet! Tag med til en af Spaniens absolut fineste nationalparker. Og hvis du ikke er det store naturmenneske men mere til gastronomi og kultur ligger Portugal og Sevilla kun en time væk...\nTilgængelig for alle afhængig af, hvorledes ruten tilrettelægges.\nI Doñana Nationalpark lever omkring 300 fuglearter, vilde heste, rådyr, vildsvin og kaniner side om side – og ikke at forglemme en af verdens truede, store katte; den iberiske los.\nDen iberiske los stortrives og yngler her\nDer er et væld af landsbyer inden for rækkevide, så du kan altså kombinere på kryds og tværs alt efter smag.\nFølelse af Det Vilde Vest\nI udkanten af naturparken ligger pilgrimsbyen El Rocio, som under den årlige Romería de El Rocío hver sommer tiltrækker mange mennesker.\nEl Rocio minder mest af alt om en westernby: Stier og veje er af sand, og det er ikke noget sjældent syn at se heste bundet fast til et rækværk, mens rytteren lige er inde og får en forfriskning på en af de mange hyggelige barer.\nSandede gader og heste - som i en cowboyfilm\nEl Rocío har kun 1.400 indbyggere, men fyldes med en million valfartende en gang om året, når kirkens træstatue fra det 13. århundrede af Jomfru Maria bæres i procession.\nHvert år i juni indfanges de vilde heste fra nationalparken. Begivenheden ”Saca de las Yeguas” bygger på ældgamle traditioner. For tusind år siden kom mange af hestene i Cordoba-kaliffens berømte stalde herfra, og for 500 år siden blev hestene indfanget og sejtet til det nyopdagede, forjættede land Amerika, hvor de led en uvis skæbne.\nVildhestene drives gennem byens gader\nFlokken på flere tusinde heste passerer kirken med Rocíos Jomfru María for at blive velsignet af præsten. Derefter drives dyrene til hestemarkedet i Almonte. Efter nogle dage vender hopperne tilbage til Nationalparken, hvor de så lever i frihed til næste år.\nDe vilde heste har et skønt liv i friheden\nHundredvis af familier har stadig en hest eller to gående i parken af kærlighed til den gamle tradition.\nDoñana er et fladt landskab med forskellige økosystemer og særkender og er med sine godt 54.000 hektar en af de største nationalparker i Spanien.\nUd mod Atlanterhavet byder Doñana på en 32 kilometer lang, hvid sandstrand og endeløse vandreklitter, der trænger hele syv kilometer ind i landskabet bag ved.\nDoñanas jomfruelige strande\nBag klitterne på højde med etageejendomme starter fyrreskovene, hvor et af verdens mest truede rovdyr, den iberiske los, jager kaniner i vildnisset. Efter skoven breder marskens glitrende vand sig rundt omkring skabt af flodens aflejringer. Om foråret og efteråret er marskens vådområde den helt store rasteplads på trækfuglenes rute mellem Europa og Afrika.\nEn af verdens mest truede dyrearter: Den Iberiske los\nDoñana beskrives ofte som et ”uberørt naturparadis”, men den holder desværre ikke helt stik. Forurening og menneskelig aktivitet truer parkens eksistens, og der skabes hele tiden nyt landskab takket været aflejringer fra Guadalquivir-floden, der udspringet i Cazorlas bjerge i Jaén Provinsen - hele 560 kilometer derfra.\nHvert år æder vandreklitterne et stykke af pinjeskoven, og kun de allerhøjeste fyrretræer overlever, så længe kronen stikker op over sandet. Enebærbusken klarer sig også, fordi dens rodsystem er i stand til at "surfe" på de hvide sandbølger, som skyller hen over det grønne land.\nDet urgamle land i Guadalquivir-flodens delta har stået under aristokraternes og malariamyggens beskyttelse. I år 1294 var området en del af kongens belønning til Alonso Pérez de Guzmán, som havde forsvaret Tarifa under muslimernes belejring. Guzmáns efterkommere bevarede det som et herligt jagtreservat, hvor gæsterne nedlagde kronhjort og vildsvin på gammeldags maner med armbrøst.\nAristokraternes foretrukne jagtreservat\nI slutningen af 1940’erne gik Spaniens daværende diktator i gang med at inddrage dele af deltaet til fremstilling af materiale til papirindustrien. Der blev plantet hurtigtvoksende eukalyptustræer i marsken, hvor den udtørrede de gamle laguner.\nTakket været en storstilet indsats fra biologen José Antonio Valverde lykkedes det for naturelskere og indflydelsesrige personligheder at tale Franco til fornuft, og i 1969 blev nationalparken så officielt oprettet, så den kom til at bestå af de 54.000 hektarer.\nRundt om nationalparken er der en naturpark af samme størrelse, en slags stødpude-zone, hvor det er tilladt at drive landbrug og turisme, og det har haft stor indflydelse på forholdene i de områder, hvor naturen skulle have lov til at passe sig selv.\nMen der er flere farer, der truer de sensible økosystemer. Dels er det blevet besluttet at lave en rørledning fra Extremadura til havnen i Huelva, som kommer til at gå tæt på deltaet, dels er der givet grønt lys til olie- og gasboringer i området. Der har sågar været planer om at lave en motorvej gennem området, som deler de to provinser Cádiz og Huelva. Lige nu skal trafikanter nemlig ”hele vejen” over Sevilla for at komme frem og tilbage mellem provinserne.\nMinebruddet i Aznarcollar fik katastrofale følger\nDer er sket en mangedobling i antallet af vandboringer til overrisling af ris- og bomuldsmarker, men den største fjende er intensive jordbærmarker, som har været støt voksende og i dag lægger beslag på 6.000 hektar jord.\nNetop i Huelva finder vi Spaniens største jordbærplantager, og de tørstige planter dræner området. Hele 60 procent af Spaniens samlede jordbærproduktion stammer herfra.\nSå selv om Doñana er kronjuvelen af Spaniens i alt 15 nationalparker, synes presset fra de økonomiske interesser større end hensynet til naturområdets fremtid.\nDer er godt proppet med de lyserøde flamencoer\nTakket været sin beliggenhed ved Atlanterhavet, tæt på Middelhavet og kun få kilometer fra Afrika har området enorm betydning for trækfugle på vej mod nord eller syd.\nDoñana betragtes som det vigtigste økosystem i Europa og er hjem for 200.000 fugle af mere end 300 forskellige fuglearter, hvoraf en tredjedel yngler i det fugtige terræn.\nEt paradis for fugleinteresserede\nOmrådet har blandt andet fiskehejrer, flamingoer, storke og gæs. I luftrummet over Doñana svæver rovfugle som kongeørne, gribbe, høge og vandrefalke på jagt efter bytte i krattet.\nVelkommen til zoologisk have\nMen det er ikke kun fuglene, der stortvives her. Der er 200 arter af ferskvandsfisk, 10 paddearter, 13 krybdyrsarter og 37 ikke-havpattedyr. Der er hjorte, kaniner, pindsvin, vildkatte, vildsvin, hasselmus, desmerdyr, oddere, ildere, ræve, grævlinge og ikke at forglemme El Lince - den iberiske los.\nHestene er nogle af de ældre racer\nDer findes desuden to lokale vildheste-racer: El Marismeño og Retuerter-hesten, som er blandt de ældste i Europa. Hvert år er der forskellige arrangementer med indfangning og veterinærkontrol af hestene som samler stor interesse.\nTuren til det helligste\nDer findes flere muligheder for at besøge den ”allerhelligste” del af Nationalparken. Det er forbudt at færdes til fods i området med undtagelse af selve stranden. Du kommer kun ind med de officielle tilbud om jeep- og bussafari.\nDer går bus gennem parken\nEl Centro de Visitantes de Acebuche ligger få kilometer uden for Matalascanas. Her tilbydes flere ruter ind i parken med besøg til de forskellige økosystemer. Turen tager fire timer og foregår i en mini-bus med engelsk- og spansktalende guider. Prisen er 29,50 euro per person, og der er daglige afgang klokken 8:30 og igen klokken 15.\nDet er en god idé at reservere på forhånd, så man ikke kører den lange vej forgæves.\nSandbakker på tur\nMinibusserne kører langs stranden. Herfra er der udkig til de ældgamle ”rancheras” eller ”chozas”; en slags fiskerhuse, som efter, at have skærmet otte generationer for vind og vejr, i dag er ved at være en saga blot. Forbud mod jagt og fiskeri i området har fået myndighederne til at nedlægge det gamle erhverv. Dem vender vi tilbage til.\nHusene blev bygget af det materiale, der fandtes i nærheden og er helt integeret i landskabet\nOg affaldet hober sig op. Det er en håbløs opgave at holde strandene rene. Hver gang det bliver højvande, vælter det ind med menneskeligt affald. Plastik hører blandt havdyrenes værste fjende og tager hvert år livet af tusindvis af skildpadder, der tror, at plastik er føde. De bliver kvalt og dør.\nDøde skildpadder på stranden, der formentlig har spist plastik\nMobile klitter er et usædvanligt syn i Spanien. Få meter fra stranden starter klitterne, og fænomenet fortsætter flere kilometer ind i landet. Klitterne kan blive op til 35 meter høje og flytter sig med en tre til fire meter om året.\nFyrretræerne bliver dækket, og til sidst er der kun ”toppen” af skoven tilbage.\n"Ørken" holder på vandet\nKlitlandskabet er alt andet end en ørken. Så længe Doñana ikke bliver drænet helt for vand på grund af rovdrift på de undersøiske kilder, holdes landskabets sårbare økosystemer i live. Vægten fra sandet holder på vandet, der ligger få meter nede. Flere steder kommer det op til overfaldet og giver liv til dyr og planter. Selv i 40 graders varme er der fugt i sandet.\nSandet dækker fyrretræerne til så der kun er toppen tilbage\nI skoven lever vildsvin, hjorte, dådyr og rådyr og en masse andre dyrearter side om side. Deres værste fjender er menneskets indtrængen på deres habitat.\nHovedparten af fyrretræerne er pinje-træer, der er kommet til i løbet af de seneste to til tre hundrede år. Flere steder er pinje-træerne plantet med det formål at holde på sandet – som det er tilfældet i Cádiz Provinsen, mens man andre steder taler om, at pinje-træet er lokalt.\nPinjetræet er kendt for sine kostbare pinje-kerner, der let koster et par euro for 100 gram.\nLangs Guadaquivir-flodens bredder findes flere bevaringsværdige ”chozas” med plancher og information om hytternes anvendelse og indretning. Der er blandt andet et lille frilandsmuseum, hvor man kan se, hvordan de sidste faste beboere førte en selvforsynende tilværelse for under 50 år siden.\nDer er kun én familie tilbage i hytterne, og når parret, der i dag er pensioneret, beslutter sig for at flytte, kommer der ikke flere til.\nVildsvinefamilie trasker ubekymret af sted uden fare for menneskets indgriben\nPå kontoret her kan du få mere information\nParken ligger 67 kilometer fra Sevilla og omkring 50 kilometer fra Huelva. Dets navn, Doñana, menes at stamme fra Doña Ana de Silva y Mendoza, hustru til den 7. Hertug af Medina-Sidonia. Andre mener, at navnet henviser til Ana Mallarte, der var gift med herremanden Sancho de Herrera. Uanset hvad er stedet bestemt et besøg værd.\nKlemt inde mellem Cádiz, Sevilla og Huelva\nTag motorvejen til Sevilla og derfra til Huelva. Før Huelva vises der af til Almonte. Fortsæt forbi Almonte til El Rocío. Afstand fra Málaga: 290 kilometer.\nSkøn solnedgang med de mange fuglearter


Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V – Se vigtig info\nReventlowsgade 4, st.\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V\nBygningen på Reventlowsgade 4, st. i København V er opført i 1892 og indeholder 18 værelser og 26 badeværelser fordelt på 800 m2. Bygningen er bevaringsværdig med en høj bevaringsværdi.\nLuftfoto af Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6734°N, 12.5627°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor lav.\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V er opført i 1892 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er relativt lav risiko for Radon på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V.\nBygningen på Reventlowsgade 4, st. har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nIfølge Machine Learning- algoritmen har bygningen på Reventlowsgade 4, st. ingen risiko for PCB.\nBygningen på Reventlowsgade 4, st. har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (55.6%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 81-Vestervold Kvarter, København, der hører til Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-00312 Region Hovedstaden 87 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V.\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte firkanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V ligger i en højde på 5.4 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 540 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V\nBygningen på Reventlowsgade 4, st. i København V er opført i 1892 og indeholder 18 værelser og 26 badeværelser fordelt på 800 m2.\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V.\n✓Generelle BBR informationer om Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V\nAntal badeværelser 26\n✓BBR materialer og installationer for Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V\n✓BBR arealer for Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V (Bygning nr. 2)\nBoligstørrelse 800 m2\nAreal til erhverv 1745 m2\nVægtet Areal 2645 m2\nHent den officielle BBR meddelelse for Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Reventlowsgade 4, st. har energimærke E.\nSammenligning af energimærket E for ejendommen på Reventlowsgade 4, st. (byggeår: 1892) med bygninger fra samme byggeperiode (●) og periode for sidste ombygning (1988, ●).\nDen primære opvarmningskilde på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nReventlowsgade 4, st. , 1651 København V modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nKøbenhavn Kommune har tildelt bygningen på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V en samlet bevaringsmæssig værdi på 3. Bevaringsværdi 3 er en høj vurdering, der gives til bygninger, som i kraft af deres arkitektur, kulturhistorie og håndværksmæssige udførelse er fremtrædende eksempler inden for deres slags.\nBevaringsværdi af Reventlowsgade 4, st.\nFBB rapporten beskriver bebyggelsesmiljøet omkring bygningen på Reventlowsgade 4, st. som: "Købstad - Etagebyggeri (blok-karakter)".\nArkitektonisk værdi (score 3). Kommentar: "rigt udsmykket, flotte pudsdetaljer".\nOriginalitetsværdi (score 4). Kommentar: "tilføjet skæmmende tagetage, ombygget underetage".\nEn bevaringsværdi på 3 indikerer en høj bevaringsværdighed. Der kan derfor være restriktioner på bygningen. Hvis du har brug for definitive svar omkring bygningens frednings- eller bevaringsstatus (f.eks. i forbindelse med sagsbehandling), kan du tjekke eventuelle restriktioner i Lokalplanerne der gælder for Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V eller kontakte København Kommune direkte.\nLokalområdet — Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V\nBeboerne i området omkring Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V er mestendels conzoom®-typen Kulturnauter\nReventlowsgade 4, st. hører til afstemningsområdet 9. Øst hvor der er 6.258 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 226 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Reventlowsgade 4, st. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6809 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.28 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.33 pct.\nReventlowsgade 4, st. hører under skoledistriktet VESTERBRO/KONGENS ENGHAVE (Gasværksvejens Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Gasværksvejens Skole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Reventlowsgade 4, st.\nDer er god 4G mobildækning på Reventlowsgade 4, st. med vejledende downloadhastighed op til 200+ Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Reventlowsgade 4, st. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Reventlowsgade 4, st.\nInternet og Mobildækning Reventlowsgade 4, st. , København V\nAnbefalet bredbånd på Reventlowsgade 4, st.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Yousee 150/30 Mbit/s (Telefonstik) » på Reventlowsgade 4, st. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Reventlowsgade 4, st.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Telmore (Mobilt bredbånd) 100 GB + Trådløs » på Reventlowsgade 4, st. .\nJordarten under Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V er Marint sand og ler.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Reventlowsgade 4, st. , 1651 København V. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Reventlowsgade 4, st.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Reventlowsgade 4, st. .\nHvor langt er der fra Reventlowsgade 4, st.


Endnu mere blodprop...\nJeg har i mange år haft hævede ben. Især om somemren. På trods af at jeg dagligt får vanddrivendepiller.\nDenne sommer har det været særligt slem. Især højre ben er hævet og har gjort ondt sådan lidt diffust. Huden har været rød og virket som om, der var eksem. Egen læge mente at det bare var sådan det var/ er.\nNatten til torsdag i sidst uge vågnede jeg ved, at sengen var helt våd i benenden. Og hele dagen sev der væske ud af mit ben. Og det gjorde mere ondt end normalt. Torsdag aften ringede jeg så for en sikkerhedsnåls skyld til lægevagten, som sendte en læge herhjem.\nLægen var lidt i tvivl, men endte med, at sende mig til Aabenraa sygehus. Her var de også meget i tvivl. Der blev taget blodprøver, som var helt normale. Lægen mente, at der måske var en blodprop, men det kunne ikke siges sådan umiddelbart, Jeg fik 2 blodfortyndende piller, og blev sendt hjem kl 3 om natten, med besked om at møde kl 10.30 igen til skanning af benet.\nNu blodprøver var normale og lægen var usikker, var jeg tæt på at bare aflyse tiden igen.\nHeldigvis kom jeg afsted, for iflg lægen, der skannede, så er der en blodprop i højre ben (Venstre blev ikke tjekket)\nBehandling: Kompressionsstrømper i 2 år og blodfortyndende medicin i 6 månder.\nDa jeg ikke får p-piller, er der ingen grund til, at udrede hvorfor jeg fik den blodprop.\nSygeplersken havde ikke nogen strømper liggende i min størrelse, så jeg fik besked om at få en tid hurtigt muligt ved egen læge, for at få taget mål til specieltilpassede Kompressionsstrømper.\nSygeplejersken, ved min læge, havde dog nogen liggende i min størrelse.\nSå dem fik jeg på (Jeg går ellers aldrig med strømper og slet slet ikke nylon )\nOg så blev der bestilt hjemmeplejen til, at hjælpe mig på og af med de strømper.\nJeg får i forvejen hjælp 5 min hver formiddag til at sørge for medicin og lidt småting.\nMandag aften måtte jeg ringe til akutsygeplejersken, for at høre om de kom og tog strømperne af. Det havde de endnu ikke fået besked på, men kom da 5 min senere.\nTirsdag måtte jeg ringe igen, og der var jeg forsvundet i deres skema.\nIdag var hun her allerede kl 17??????\nDvs jeg for de møgstrømper på mellem kl 10 og 11 og taget af max 7 timer senere??\nJeg er meget allergisk overfor ordet Hypokonder, Og lige nu føler jeg at diagnosen blodprop bare er en slags måske og måske ikke. Og det skader ikke at behandle mig.\nNu har jeg læst lidt rundt omkring om blodprop i benet, og Netdoktor påstår, at det er farligt, og at man skal indlægges og behandles til de kan se at proppen ihvertfald er ved at opløses. Og at det er mega vigtigt med de strømper. At man skal ha' taget blodprøve jævnligt ved lægen osv..........\nDet skal tilføjes at jeg er autist/ asperger, så nogen gange overtænker jeg tingene, og vil ihvertfald gerne ha' ren besked og forklaring. Og hvorfor og hvorfor ikke.


Härkila - Herlet Tech Skjorte til outdoor og friluftslivet\nHjem / Jagtskjorter / Härkila – Herlet Tech Skjorte\nVarenummer (SKU): 24252811 Kategori: Jagtskjorter Tag: Härkila\nTeknisk og let skjorte. I fuldt strækbart og stærkt ripstopmateriale, der forhindrer revner. Åndbar, svedtransporterende og hurtigtørrende. Ideel til aktivt brug. Det indbyggede insektskjold, Insect ShieldÂ®, uskadeliggør fluer, myg, lopper og flåter. — … læs mere her\nHärkila – Herlet Tech Skjorte Varefakta\nNavn: Härkila – Herlet Tech Skjorte\nMange leder efter den billigste Härkila – Herlet Tech Skjorte på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Härkila – Herlet Tech Skjorte for kun kr. 699.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nHärkila – Herlet Tech Skjorte fra Härkila\nHärkila – Herlet Tech Skjorte er en af de mest populære varer her på shoppen i vores varekategori Jagtskjorter. Der følger også lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Härkila – Herlet Tech Skjorte fra den meget brugte forhandler Hunterspoint, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Hos webshoppens store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, deriblandt også det produkt på denne side. Køber du varer online er priserne bedre- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nHärkila – Herlet Tech Skjorte kun kr. 699.00\nNår du handler online, er du stillet lidt bedre, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan faktisk sammenligne priser når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\nVær den første til at anmelde “Härkila – Herlet Tech Skjorte” Annuller svar


Billig Glarmester i Fastrup Mark Aarhus ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nHar du behov for en kompetent glarmester i Fastrup Mark Aarhus? Så er du landet på den rette hjemmeside. Her ved os kan du faktisk få tre fuldkommen gratis og uforpligtende tilbud på en glarmester i Fastrup Mark Aarhus Det er ekstremt let at bede om tilbud på fra de bedste fagmænd nær dig gennem vores partner.\nHvorfor op til 3 tilbud på glarmester i Fastrup Mark Aarhus?\nDer er rigtig mange gode grunde til at få flere tilbud på glarmester i Fastrup Mark Aarhus\nUd over en pengemæssig besparelse, kan du også spare meget tid. Dermed skal du altså ikke selv kontakte de forskellige gode glarmestre i Fastrup Mark Aarhus for at indhente tilbud.\nDu er også sikker på kun at få tilbud fra de bedste glarmestre i Fastrup Mark Aarhus.\nDu får altså en del fordele ved at indhente tilbud på en billig glarmester i Fastrup Mark Aarhus.\nFørst og fremmest skal du gå ind på vores partners hjemmeside for at beskrive din opgave. Herefter skal du faktisk blot afvente, at du får dine tilbud fra en glarmester i Fastrup Mark Aarhus. Efter dette skal du egentlig kun afvente, at du får dine tilbud fra en glarmester i Fastrup Mark Aarhus.\nGlarmester Hørsholm Rudersdal\nGlarmester Nørager Rebild\nGlarmester Bundgård Holstebro


Vejret i Ptuj Slovenien 2020 | 14-dages | Vejreti.com\n14-dages vejrudsigt for Ptuj\nPtuj vejret i oktober\nVejret i Ptuj, Slovenien\nVejret i Ptuj pr. måned\n› Ptuj 14 dages vejrudsigt\n› Vejret i Ptuj i dag\n› Vejret i Ptuj i oktober\n› Vejret i Ptuj i november\nVejret i Ptuj i dag\nPtuj Detaljer for 14 dage ››\nInformation om vejret i Ptuj\nEr du usikker på, om det bliver regnvejr i Ptuj i dag? Vil du gerne tjekke vejret i Ptuj pr. måned? Eller bare se en hurtig vejrudsigt for Ptuj for de næste 14 dage?\nVejret i Ptuj lige nu\nPtuj er en smuk by med masser af seværdigheder og steder at udforske. Ligegyldigt om du bor i Ptuj eller blot besøger den, er det altid en god idé at være på forkant med vejret.\nTemperaturen i Ptuj, Slovenien lige nu er ° grader. Forventet maks. temperatur er ° og min. temperatur er ° grader.\nDu har et væld af informationer til rådighed, og du vil altid være klar til alt, som Moder Natur udsætter dig for. Vejrudsigten for Ptuj er tilgængelig både online og på din mobiltelefon.\nVores glimrende og troværdige vejrservice kan hjælpe dig med at forberede de næste timer og dage. Det er altid rart at vide, hvad man kan forvente i et miljø, som konstant skifter. En præcis og hurtigt indlæst vejrudsigt for Ptuj er kun et par museklik væk med vores online vejrservices.\nVejret kan ændre sig på et øjeblik, og hvis du søger opdateret information om vejret i Ptuj, Slovenien, er du kommet til det rette sted.\nVejrudsigten for Ptuj\nHvis du har store planer for de næste dage, kan vores 14-dages vejrudsigt for Ptuj forberede dig på alt, som vejret kan udsætte dig for.\nHvis du besøger Ptuj, kan du tjekke vejret i fremtiden og få en bedre fornemmelse af, hvad du kan forvente. Vi leverer ikke bare information om vejrudsigten i Ptuj, men kan levere vejranalyser pr. måned.\nVi indsamler vejrinformationer om Ptuj og viser dem pr. måned så du har bedre mulighed for at identificere mønstre for de forskellige årstider i Ptuj.\nDu kan nemt se, hvilke måneder der har milde vejrmønstre, hvilke måneder du skal bruge ekstra solcreme, og hvilke måneder du skal have ekstra tøj på for at holde dig varm. Med vores vejrservice bliver du aldrig overrasket over vejret i Ptuj igen.\nAnbefalede hoteller i Ptuj


Superman III (Deluxe Edition) (DVD) - Laserdisken.dk - salg af DVD og Blu-ray film.\nUdgivet 28. november 2006 af Warner Bros. WHV86852 / UPC# 012569868526\nGus Gorman Richard Pryor\nLana Lang Annette O'Toole\nVera Webster Annie Ross\nLorelei Ambrosia Pamela Stephenson\nRoss Webster Robert Vaughn\nBrad Gavan O'Herlihy\nBrugerne skriver om Superman III:\nSuperman går til komedien\nDet aller bedste ved 3'eren er når den onde og gode Superman skal slås, ellers syntes jeg at filmen er alt for fladpandet og komisk.\nAnmeldt af Jais Larsen, Espergærde 7. januar 2007\nIkke særlig super!\nEn enkelt stjerne skal filmen have på grund af den meget vellykket indledningssekvens (den med forteksterne), hvor man kan glæde sig over John Williams gode superman-tema, og i bedste Jaque Tati stil genintroducerer os til Supermans univers, udelukkende ved brug af levende billeder. Det ER ren komedie. Men netop fordi sekensen kun afvikles med musikunderlægning og uden dialog, bliver det acceptabelt.Hvilken intro!\nHerefter burde filmen skifte gear og ramme en tone som var mere i tråd med I + II. Det sker beklageligvis ikke! Det bliver aldrig rigtig sjovt - eller rigtig spændende. Men bare lidt for fjollet.\nChristopher Reeve spiller vitalt og charmerende som altid, med sin fine blanding af selvironi og loyalitet overfor figuren, men historien er bare ikke god nok. Desværre.\nAnmeldt af Thomas Aquinas, Valby 12. december 2005\nJa, det er ikke særligt godt det her, vel?! Richard Lester, der ellers viste udmærket overblik i 2´eren har tilsyneladende taget sig mere end en enkelt blunder undervejs på den her. Richard Pryor virker spildt og ligesom ikke rigtigt med i filmen, kører på en måde ved siden af det hele. En skuffende film må man sige!\nKedelig, grim, og dårlig\nSuperman III er noget bras. Kunne den overhovedet være dårligere? Det eneste lyspunkt er de scener, hvor John William's Superman Theme (fra de to forrige film) bliver genbrugt!\nRet din egen anmeldelse af Superman III - klik her\nStart en debat om filmen Superman III - klik her\nStart en debat om denne udgave af Superman III (Deluxe Edition) - klik her


EA annoncerer Plants vs. Zombies Heroes |\nEA annoncerer Plants vs. Zombies Heroes\nSå er der radikalt nyt på vej til alle Plants vs. Zombies-fans. Denne gang en kort-baseret spil.\nElectronic Arts har lancetet et nyt spil i Plants vs. Zombies-serien kaldet Plants vs. Zombies Heroes. I modsætning til de to første spil er der denne gang ikke tale om et tower defence-spil, men et såkaldt card battling-spil, hvor man på skift spiller et kort. Det er med andre ord kun selve universet det har til fælles med de to forgængere.\nDer er mulighed for multiplayer, for at spille i turneringer eller et single player adventure. Man spiller selvfølgelig på planternes side, men efterhånden som man når en vist level i spillet, kan man også spille som zombie, hvilket give spillet en ny dimension, da zombierne har nogle helt andre egenskaber.\nSpillet er reltivt nemt at gå til, også selvom man ikke tidligere har prøvet kræfter med denne type spil. EA lover dog at selv garvede spillere inden for genren får kam til håret.\nSpillet bygger (selvfølgelig) på in app-køb, og er derfor gratis at hente.\nI første omgang er spillet kun lanceret i New Zealand, men mon ikke det snart kommer til Danmark også?


Det kunne være Dem! - Critique\nRedaktionen 2. december 2015 Replique 2015, Samfund\nDet kunne være Dem!\nHvert år foretages omtrent 16.000 provokerede aborter i Danmark. Alligevel er emnet ikke genstand for diskussion, og spørger man månedens kronikør, Kuzma Pavlov, er det både synd og skam, fordi disse børn fratages retten til at leve.\nDet var en lørdag aften og ikke en ædruelig af slagsen. Det husker jeg, fordi jeg ikke kom i kirke næste dag. Som det jo sig hør og bør, bliver der luftet megen lommefilosofi i sådanne stunder, hvoraf det meste er glemt dagen efter. Det meste lommefilosofi er naturligvis ganske ubrugeligt, men en enkelt bemærkning har jeg dog alligevel husket den dag i dag – ikke fordi den udmærkede sig ved at være særlig skarpsindig, men fordi det var en selvfølgelighed, som – jo mere jeg har tænkt over det – alligevel ikke er så selvfølgelig.\nDet eneste sikre i livet\n”Det eneste sikre i livet er” sagde min kammerat, mens han meget tydeligt var stolt over sin egen visdom ”at vi alle skal fødes og alle skal dø”. I øjeblikket lød det meget rigtigt, men jeg kom alligevel til at tænke lidt nærmere over det. ”Hvad med fri abort?” spurgte jeg så. ”Ej, nu begynder du ikke på det igen” afbrød min kammerat mig, hvorefter samtalen gled over i generelle betragtninger om sprut, kvinder og andre af livets herligheder.\nEfter denne samtale har jeg stået tilbage med et grundlæggende spørgsmål, som ingen har evnet at svare på: Hvorfor er fri abort lovlig i det meste af den vestlige verden? Jeg vil i det følgende gøre mig nogle betragtninger om dette.\nSiden 1973, hvor abort blev legaliseret, har lægevidenskaben – naturligvis – gennemgået en kæmpe forandring. Der er efterhånden ikke megen tvivl om, at et foster ikke er en del af en kvindes krop. Barnet har længe inden den lovlige abortgrænse dannet alle de karakteristika, som det vil have i livet – hænder, fødder, blå øjne, tykt hår, en skæv lilletå, et svulstigt temperament. Det er et lille, skrøbeligt menneske i udvikling, hvilket er videnskabeligt meget velunderbygget, og hvilket enhver, der i øvrigt har set et foster, tydeligt kan se. Hvis man skal forfølge tanken om, at barnet blot er en del af moderen, må man jo mene, at moderen i graviditetsperioden har fire hænder, fire fødder, to hjerter og jeg ved ikke hvad. Det vil ingen dog hævde, for vi ved til syvende og sidst godt, at barnet er et selvstændigt væsen. Barnet har ikke engang nødvendigvis samme blodtype eller endog hudfarve som moderen. Faktisk er fostre så menneskelige, at de bruges til eksperimenter for at undersøge, hvordan bl.a. bestemte stoffer virker på mennesket. Når det er belejligt for os, er vi således enige om, at der er tale om et menneske. Når det derimod bliver ubelejligt, søger vi efter bortforklaringer.\nHvis ikke et menneske, hvad så?\nHvad skulle det i øvrigt ellers være, såfremt det ikke var et lille menneske? Det er i hvert fald ikke blot en normal del af den kvindelige krop, da det hidtil er uset, at en nyre eller et modermærke – hvilket et foster ofte er set sammenlignet med – pludselig former en selvstændig personlighed. Andetsteds er det set hævdet, at det endnu ikke er et barn, fordi bedømmelsen af, hvorvidt det er et barn, afhænger af en etisk vurdering. I en situation, hvor det er så videnskabeligt velunderbygget, at er foster er et barn, giver det dog ganske enkelt ikke mening at tale om etiske vurderinger. Det er et stadium af livet, som vi alle har gennemgået – selv Dem, kære læser.\n”Jo jo” tænker De måske,” men hvad hvis forældrene ikke har tid eller midler til at tage sig af et barn? Ville det ikke være synd for barnet at vokse op i et sådant miljø?”\nBevares, naturligvis er det ikke samtlige forældre, der har overskud til at tage sig af et barn, men der er så mange andre udveje end at fratage barnet chancen for at leve. Hvad skulle der eksempelvis være til hinder for at bortadoptere barnet? Det vil være langt mindre indgribende end at fratage det chancen for i det hele taget at få et liv.\n“Der må være plads til at debattere det moralsk tvivlsomme ved at nægte 16.000 mennesker om året retten til at leve – i alt ca. 800.000 er det blevet til siden den frie aborts indførelse. Der må være plads til at fremhæve, at et foster ikke blot er en klump væv, som man kan tillade sig at smide ud i hospitalets affaldsdynge.”\nEns økonomiske eller uddannelsesmæssige situation kan aldrig legitimere, at man fratager et barn muligheden for at leve. Heller ikke en misforstået medlidenhed med barnet kan nogensinde være en grund til at foretage en abort. Til hver en tid ville barnet vælge livet frem for døden – er De i tvivl, kan De blot spørge Dem selv, hvad De ville vælge, hvis De fik valget mellem at blive født eller ej. Det kan snildt ske at De, kære læser, ikke er lige så klog, sjov og flot, som De gerne ville være, men er De trods alt ikke glad for, at De fik chancen for at leve, for at grine og for at elske frem for blot at ende som en klump affald i sygehusets affaldsspand?\nKvindens ret til egen krop\n”Men er det alligevel ikke kvindens frie ret at få en abort? Vi kan vel ikke tvinge hende til at føde et barn, hun ikke vil have”. Tjo, men når det forholder sig således, at barnet ikke er en del af kvindens krop, men er et selvstændigt levende væsen, er det da en besynderlig ret at tildele kvinden – det er jo intet mindre end retten til at nægte et menneske at leve.\nDenne såkaldte ret har da også ofte kastet det rene vanvid af sig; halvdøde fostre spjætter efter fejlslagne kaliumindsprøjtninger, kommuner tvinger unge mødre til at abortere helt raske børn, mødre knækker psykisk sammen, fordi de alt for sent har indset, hvad de har gjort. Alt dette har tilsyneladende ikke medført nogen større forargelse, da det er kvindens frie ret. Og alt dette har De betalt for, kære læser; hver et indgreb, hver en kaliumindsprøjtning i barnets hjerne, hvert af de 16.000 børn om året er blevet aflivet for Deres penge, fordi det er kvindens frie ret.\nOfte har folk da også en tendens til at ændre mening om denne rettighed, hvis spørgsmålet får et personligt præg. Når man stiller folk spørgsmålet om, hvorvidt det ville være i orden, at deres forældre fik foretaget en abort således, at de ikke selv fik chancen for at leve, har de fleste det med at sige nej. Af uransaglige årsager ændrer de fleste dog holdning, når snakken falder på abort generelt. Pludselig bliver abort til en kvinderet.\nMåske vil De, kære læser, nu indvende, at der jo også findes grænsetilfælde – eksempelvis hvis barnet er svært handicappet, hvis barnet er undfanget ved voldtægt, hvis det kun kan fødes med risiko for moderens helbred mm. Heri har De naturligvis ganske ret. Selvfølgelig er diskussionen aldrig fuldkommen sort/hvid, præcis som det forholder sig med alle andre emner i livet. Af uransaglige årsager ender debatten om den frie abort dog altid med disse grænsetilfælde med det beklagelige resultat, at vi aldrig kommer til at diskutere det moralsk forkerte i, at vi hvert år nægter 16.000 børn retten til livet. Langt den overvejende del af disse er jo hverken multihandicappede, resultater af voldtægt eller noget helt tredje. Det er ganske almindelige børn, som blot ikke lige passede ind i folks tilværelse. Det er denne debat, vi først og fremmest må tage i stedet for at forsøge at afspore den.\nDebatten eksisterer dog ikke for tiden, hvilket er både synd og skam. Der må være plads til at debattere det moralsk tvivlsomme ved at nægte 16.000 mennesker om året retten til at leve – i alt ca. 800.000 er det blevet til siden den frie aborts indførelse. Der må være plads til at fremhæve, at et foster ikke blot er en klump væv, som man kan tillade sig at smide ud i hospitalets affaldsdynge. Der må være plads til at føre et forsvar for dem, der endnu ikke kan forsvare sig selv, for tænk Dem, kære læser: De kunne lige så vel selv have været en af de 800.000, som aldrig fik chancen.\nPosted in Replique 2015, Samfund and tagged abort, kuzma pavlov, kvinders ret til egen krop, liv, retten til liv. Bookmark the permalink.\nÅrskonferencen 2016: Nina Bjørneboe om Harald Nielsen\nVedr. alternativer og kommunikation


Akryl - MALERI\nKunstharpiksdispersioner er omkring 1930 Læs mere\nKunstharpiksdispersioner er omkring 1930 kommet på markedet og hører i dag til de vigtigste bindemidler. Det er uden tvivl pga. at farverne er vandfortyndbare og vandfaste efter tørring. Der findes mange forskellige typer kunstharpiksdispersioner, og derfor forskellige typer kunstharpiksdispersionsfarver. Disse kan hvad kvalitet angår være meget forskellige og bliver ofte markedsført under navnet latexfarver. Kunstharpiksdispersioner ligner i udseende og egenskaber nemlig meget latex (saften af gummitræet). Kunstharpiksdispersioner som anvendes i kunstnerfarver, er dog altid polyakryldispersioner. Et meget stærkt og holdbart bindemiddel.\nKunstharpiksdispersions- og emulsionsfarver (kaseïntempera, æggetempera) har det til fælles, at deres bindemiddel ikke er opløst i vand, men fint fordelt i form af mikroskopisk små kugler. Ved bindemidlet for kunstharpiksdispersionsfarver er det kunstharpikskugler, ved emulsionsfarver oliedråber. Både olie- og kunstharpiks er uopløselig i vand og frastøder vand. Der er brug for specielle hjælpestoffer, emulgatorer, for at fordele kuglerne i vandet. Farver fremstillet af sådanne bindemidler, tørrer ved, at mens vandet fordamper, nærmer kuglerne sig mere og mere hinanden for til sidst at smelte sammen. Herved bliver pigmenterne samtidig indkapslet. Tørringen af kunstharpiksdispersionsfarven er derved tilendebragt. Ved emulsionsfarver skal tørringen af olien først nu begynde, bl.a. gennem reaktionen med ilten fra luften. I begge tilfælde er der efter tørringen opstået et farvelag, som er uopløselig i vand.\nPolyakryldispersioner er efter tørring fuldstændig farveløse og transparente og gulner absolut ikke. Lysægtheden for akrylfarver er derfor afhængig af hvilke pigmenter der er anvendt. Under tørringen af akrylfarve kan polyakrylharpikskugler kun smelte sammen, hvis de er bløde nok. Kunstnerfarvefabrikanter sørger for at det er tilfældet ved deres akrylfarver. Hårdheden af de små harpikskugler er afhængig af temperaturen; høje temperaturer giver bløde, lave temperaturer giver hårde kugler. Hvis temperaturen er for lav, så er kuglerne for hårde til at de kan smelte sammen. Her opstår der chance for revnedannelsen i farvelaget. Det anbefales derfor, at akrylfarver bruges ved temperaturer højere end 10° C. Ved vægmalerier indendørs om vinteren skal man være opmærksom på at ydermure kan være betydeligt koldere end 10° C.\nNogle egenskaber for akrylfarver:\n1. Hæfter på enhver ikke fed grund. (jern beskyttes først)\n2. Tørrer hurtigt og er vandfaste. Farverne bliver noget mørkere under tørringen.\n3. Kan bruges tyk på tynd og tynd på tyk.\n4. Fortyndet med vand, mat til halvmat resultat.\n5. Fortyndet med meget vand (aldrig mere end 50% på halvsugende- eller ikke sugende bund. Bedre er fortyndning med medium.) opnår man en akvarelagtig effekt. Ved denne teknik bør der ikke bruges stærkt jernholdigt vand. (Ved tvivl: Destilleret vand)\n6. Blandet med retarder længere tørretid. (Bruges ikke udendørs)\n7. Fortyndet med medium: halvmat til blankt resultat.\n8. Kan bruges til lasurarbejde (tynde lag ovenpå hinanden) ved tilsætning af glansmedium. Lidt farve med meget glansmedium giver pragtfulde dybe farver. (Halvblank temperaeffekt)\n9. Med gelmedium (tykt) fås pastos farve hvori penselstrøgene ikke forsvinder og knivstrøg ikke falder sammen.\n10. Ved opbygning af tykke lag, (1/2 -1 cm), gennemtørt efter 1-2 døgn, herefter næste lag. osv.\nTips ved brug af akrylfarver:\n1. Benyttes over 10° C (nogle lakker endog over 15° C).\n2. Tænk på kolde mure (om aftenen ved vægmalerier).\n3. Kan ødelægges ved frost (opbevares frostfrit).\n4. Fortynd ikke med jernholdigt postevand.\n5. Arbejd ikke med rustne paletknive eller penselhylstre.\n6. Bearbejdes bedre med kunststofpensler end med pensler med naturlige børster (lettere at rense).\n7. Beskyt akrylfarvetuber mod beskadigelse, en beskadiget tube tørrer langtsomt ud.\n8. Hold et fastsiddende låg under varmt vand og skru det derefter løst.\n9. Akrylfarve tørrer hurtigt, dæk paletten med et fugtigt klæde.\n10. Hold penslerne fugtige.\n11. Akrylfarven blandet med meget vand er ikke langtidsholdbar. (Det samme gælder for primer.) Ved fortynding kan det anbefales at bruge et akrylmedium. For meget vand ødelægger hæfteevnen.\n12. Brug aldrig akrylfarve og silikonekit i samme rum. Dampen fra silikonekit har en dårlig indflydelse på vedhæftningen af akrylfarve.\nDer er 2 hovedårsager til revner i akrylmaleri.\n1. For lav en temperatur under tørringen. Kan tildels afhjælpes ved tilsætning af 2% Texanol.\n2. For tykke lag, fortyndet farve. Vandmængden bliver for stor i forhold til faststofindholdet. (pigment + binder) og der kan derfor ikke dannes en spændingsfri film.\nBørster og pensler for akrylfarve:\nValget af penslen, er normalt afhængig af malestilen. Ved finere arbejde bruges mest pensler af mårhår, mens ved en mere ekspressionistisk stil fortrækkes svinebørster. Værdsætter man pensler, hvor hårene holder sig spændstige under malearbejdet, så burde penslerne være af synetiske hår. Akrylfarver er, pga. bindemidlets beskaffenhed, altid alkalisk. Alkali angriber animalske hår, som derved taber deres spændstighed. Noget som ikke sker med kunststofpenslerne.\nHJEMMEFREMSTILLING AF AKRYLFARVE:\n-0,7kg akryldispersion. (Plextol B500, Ara eller lignende)\n-0,3 kg pigmentpasta.\n-100ml Mowiol 4-98. 10% opløsning i vand. Antikoaguleringsmiddel.\n-10 gr. Texanol. Filmdannelsesmiddel.\n-2,5 gr. anti-skummiddel.\n-20 ml. Orotan 731 dispergeringsmiddel.\n-5 gr. Preventol D2. konserveringsmiddel.\nDet er tilrådeligt kun at lave små mængder, idet holdbarheden (ved opbevaring) af hjemmelavet akrylfarve i de fleste tilfælde er ringe. Dette skal ses i forbindelse med diverse pigmenters egenskaber (bl.a. gelering af farverne).\nBrug max. volume 50% pigmentpasta. Ved større pigmentforbrug kan der opstå afsmitning eller revner. Mindre end 30% giver mere glans, men øger til gengæld risikoen for klæben (afhængigt af hvilken binder der benyttes). Forhold:30% pigmentpasta til 70% akryldispersion er et godt udgangspunkt.\nLav altid først pigmentpulver til en pasta med destilleret vand.\nVed farvestærke organiske pigmenter er det anbefalelsesværdigt at erstatte en del af pigmentet med kridt. (F.eks type omyalite 90). Lige efter sammenblandingen er farven ret tynd. Nogle farver, f.eks. okker og pthalocyanider bliver tykkere af sig selv efter et stykke tid. Hvis de er for tykke, kan mere binder blandes i og for matte farvers vedkommende tilsættes mere vand.


Gang i handlen? - Boligdebatten.dk\nGang i handlen?\n13th October 2007, 10:23 AM\nDet undrer mig en del, når jeg dagligt ser ca 500 nye boliger til salg, at vi ikke kommer over 65.000 boliger til salg.\nfaktisk ligger det utroligt stabilt mellem 62k og 63k..\nmit spørgsmål til oraklerne herinde er så, kan det passe at man nedtager/sælger ca 500 boliger dagligt i et marked som det vi har p.t.?\n13th October 2007, 10:38 AM\nJeg ved det ikke, men er du sikker på at der kommer 500 nye hver dag ? Lyder af rigtig mange, d.v.s at der bliver sat ca. 190.000 til salg hvert år ?Tror rent faktisk der bliver solgt en del huse/boliger hver dag, bare ikke så mange som i 2003-2006..Må vi jo kunne se når tallene fra RKR kommer for 3. kvartal ?? Kan være Thomas har adgangen til/overskuddet til at finde de reelle tal ??\n13th October 2007, 11:00 AM\nOprindeligt indsendt af homeless\nEn del af de nye boliger skyldes mæglerskift. Men ja, der er rigtigt gang i den visse steder, bl.a er mit hus da solgt\n13th October 2007, 11:13 AM\nSåvidt jeg er orienteret var 2/3 af boligerne solgt indenfor 3 mdr. tidligere da handlen var på sit højeste. Nu er tallet vist 2/5 der er solgt efter 3 mdr. Så der bliver stadig handlet.\n13th October 2007, 11:50 AM\nHusMedHave, vi havde vist alle gættet at dit hus er solgt (tillykke i øvrigt) da du er vendt 180 grader på en tallerken. Ret morsomt faktisk. Jeg tager hatten af for god humor og den leverer du!\nMen du skal passe på, måske du ikke når at få købt inden det hele vender.\n13th October 2007, 11:59 AM\nFik i øvrigt den anden dag reklame fra et ejendomsmæglerfirma i Århus som efterlyser ejerlejligheder til salg. Det er mere end et år siden den slags breve kom sidst. Set på udbudet i Århus C, som er faldende, tror jeg godt man kan konkludere at der er begyndt at ske noget her i hvert fald.\n13th October 2007, 12:06 PM\nMin forudsigelse om at det hele vender til foråret skal nok vise sig at holde stik. Et stort antal potentielle købere, lav rente, inflation på 2 % ellere mere, lavere skat, lav arbejdsløshed, og generel god dansk økonomi skal nok slå igennem.\n13th October 2007, 12:07 PM\nMin forudsigelse om at det hele vender til foråret skal nok vise sig at holde stik. Et stort antal potentielle købere, lav rente, inflation på 2 % ellere mere, lavere skat, lav arbejdsløshed, og en overordnet god dansk økonomi skal nok slå igennem.\n13th October 2007, 02:24 PM\nMange boliger nedtages uden salg...........div. projektsalg trækkes tilbage. Men efter sigende skulle der være gang i lejlighedssalget igen..........omvendt er min klare fornemmelse at parcelhus salget i kbh og nordsjælland går meget langsom pt. Der skal nok en prisregulering på dette markedet før der sker noget........\n13th October 2007, 03:21 PM\nKan du konkretisere ”gang i lejlighedssalget” igen?\nGang i boligsalget 2 kvartal 07? IKKE RIGTIGT Thomas Generelt 25 25th April 2010 09:59 PM\nSend et bud til flere ejendomsmæglere på en gang peter777 Generelt 1 9th October 2007 08:26 PM\nGang i salget af huse i marts Nyheder Udvalgte Bolig nyheder 17 17th April 2007 06:48 PM\nAl tidssætning er GMT +1. Klokken er nu 11:51 AM.


Eksperter: Drop små forsikringer | Fagbladet FOA\nHar du købt tillægsforsikringer til elektronik, hårde hvidevarer eller rejser? Det kan blive dyrt. "Den almindelige kunde får mindre tilbage, end han betaler i præmie. Jeg fraråder enhver forsikring, når den maksimale skade er under 10.000 kroner", mener Michael Møller professor i finansiering på CBS. Colourbox\nTænk dig om, før du tegner forsikring. Det kan ikke betale sig at forsikre sig mod skader under 10.000 kroner.\nKøber du elektronik, hårde hvidevarer og rejser, forsøger forhandleren tit at sælge en forsikring med ved at tale en risiko op. På Ticket.dk skal man eksempelvis klikke ‘nej tak, jeg tager chancen’ for at fravælge afbudsforsikring.\nProfessor i finansiering på CBS, Michael Møller, siger:\n“Den almindelige kunde får mindre tilbage, end han betaler i præmie. Jeg fraråder enhver at tegne forsikring, når den maksimale skade er et beløb under 10.000 kroner. Tænk på det som mange forsikringer over et helt liv og overvej, hvad du sparer ved at undgå dem.”\nI stedet opfordrer Michael Møller til at tegne forsikringer mod store tab, der ville kunne vælte familiens økonomi. Derudover råder han til at lave en opsparing til at dække mindre tab. Vel vidende, at der er psykologi i sikkerhed.\n“Der er intet farligt ved mørke, men hvis mine børnebørn er mørkerædde, vil jeg gerne lade dem sove i lys. Det nytter ikke at gå og bekymre sig, men tænk over, om frygten for småskader er rationel,” siger Michael Møller.\nKonsulent i brancheorganisationen Forsikring og Pension, Ole Vidstrup, er enig i, at de små forsikringer er en unødig udgift.\n“Præmierne for småtingsdækning er relativt høj. Passer man på sine ting, er de ekstra dækninger bare penge ud af lommen.”\nPas på at anmelde i stimer\nDesuden kan det give bagslag at anmelde mange skader på for eksempel ødelagt elektronik og stjålne cykler.\n“Generelt bliver det hos forsikringsselskaberne opfattet som sløsethed ligesom holdningen: ‘Nu har jeg betalt, så skal jeg have noget ud af det’. En enkelt stor skade er intet problem, men har man små og mellemstore skader i stimer, kan selskabet hæve prisen eller helt opsige forsikringen.”\nDet nye selskab vil forlange indblik i skadeshistorikken, og i værste fald kan man slet ikke tegne ny forsikring, fremhæver Ole Vidstrup.\nKøber du en vare, kan du i to år reklamere over fejl ved varen og få den byttet. Retten gælder både ved køb i fysisk butik og webshop. Der kan være garanti på varen, som stiller dig bedre end købeloven. Fejl på nyere varer dækkes altså uden forsikring.\nKilder: Købeloven, tænk.dk.\nRet til at fortryde tillægsforsikring\nBliver du ved kassen eller i webshoppen overtalt til at tegne tillægsforsikring på en vare, har du 14 dages fortrydelsesret. Henvend dig til sælger, helst skriftligt, hvis du vil fortryde.\nForsikringsguiden.dk er en portal til sammenligning af priser. Brancheforeningen Forsikring og Pension står bag sammen med Forbrugerrådet Tænk. I guiden kan man se, hvad dækning koster for henholdsvis pludselig skade, elektronik og rejseafbestilling. De er altid en del af en indboforsikring, som man i givet fald skal tilvælge.


En tur på landet i en ferie uden planer, viste sig at være en helt fin idé\n2 In brødre/ familien\nVi tog på landet\nPåskeferien varede længe. Mange dage skulle gå, og uden de store planer i kalenderen, besluttede vi os for at ta’ ned til mårmoar.\nHun bor nede på (sydsjæl)landet – så længe det varer. Snart skal huset sættes til salg, som resultat af fyringen. Nu nyder vi de stunder vi har dernede, inden en køber melder sig.\nBrødre med det hele\nJeg havde mine overvejelser inden jeg tog drengene med alene uden Kjærsten (jo vi er stadig gift, men jeg k a n bare ikke forholde mig til Gemalen..). Drengene er virkelig på krigsstien for tiden, og er begyndt at være brødre på godt og ondt. De ved hvilke knapper der skal trykkes på, og hvilke reaktioner det gi’r. Tsk tsk, bøller.\nMen vi havde et par dejlige dage. Vi kørte en tur i skoven den ene dag, og en tur på stranden den anden. Dejlig mad, is og masser af leg og frisk luft.\nUdover at Gajolen syntes vi skulle stå op klokken 4 den ene dag, var det et par skønne dage med familie i fokus.\nSpunken tabte sin tand nummer to da vi var dernede. Søde dreng, var lidt i tvivl om tandfeen mon ville kunne finde vej. Det kunne hun ikke (for jeg havde ingen kontanter) så heldigvis kom hun dagen efter da han lå i sin egen seng… Nu har han tabt to tænder, og har stadig en rokketand.\ntirsdag 25. april 2017 By Therese\ntirsdag 25. april 2017 at 20:02\nDet ser fantastisk ud! ❤ – sikke nogle skønne påskedage. Og dejlige unger – glæd dig til mange års kappestrid fremadrettet, vi kører på niende år herhjemme…. Men altså – det er bare en fase, ik?!\nonsdag 3. maj 2017 at 13:23\nDet var en god ide med et visit hos Mårmoar. Dejlige billeder.


Lang og relativt tyk genstand af jern (10,5 cm). Muligivs et tilrustet knivblad. Snarere en mejsel eller lignende Sydvestjyske Museers Samling\nLang og relativt tyk genstand af jern (10,5 cm). Muligivs et tilrustet knivblad. Snarere en mejsel eller lignende


Feminisme - Metapedia\nFeminisme dækker både over en politisk ideologi og en bevægelse, som arbejder for et forsvar og udvidelse af kvinders rettigheder. Fænomenet er overvejende af vestlig karakter selvom det i de senere år er blevet mere international.\nFeminisme har sit politiske udspring i tiden omkring Den franske revolution, hvor de første grupper opstod som forsvarede kvinders rettigheder. Én af kvindegruppernes ledere, Marie Gouze, skrev en erklæring om kvinders rettigheder. I England opstod bevægelsen, suffragists, der i perioden 1866 til 1928 kæmpede en indædt kamp for kvinders ret til stemmeret. Selv om flere af disse bevægelser ikke kun krævede politiske, men også uddannelses- og arbejdsmæssige rettigheder, så sygnede de hen efter deres krav om stemmeret var opnået. I 1915 fik kvinder stemmeret i Danmark ligesom mandtlig tyende og andre grupper af mænd også fik stemmeret samme år.\nI 1960'erne og 70'erne fik kvindebevægelsen ny vind i sejlene, da de forsøgte at ændre på de almindelige kønsroller. Samtidig kæmpede de for retten til fri abort samt økonomisk, arbejds- og uddannelsesmæssig ligestilling. I de senere år har kvindebevægelsen været påfaldende tavs, når det har drejet sig om kvinders forhold i muslimske miljøer og lande.\nHentet fra "http://da.metapedia.org/m/index.php?title=Feminisme&oldid=6143"\nDenne side blev senest redigeret 21. april 2014 kl. 20:28.


Fra Rostra Kommunikation til Mellemfolkeligt Samvirke - Bureaubiz\nFra Rostra Kommunikation til Mellemfolkeligt Samvirke\nCamilla Laudrup er ny leder af afdeling, der samler kommunikation, kampagner, policy og fundraising.\nCamilla Laudrup, 36, bliver chef for Mellemfolkeligt Samvirkes nyoprettede center, der samler organisationens afdelinger for kommunikation, kampagner, policy og fundraising.\nHer får hun ansvaret for at sikre øget opbakning til organisationens rettighedsbaserede udviklingsarbejde og samtidig indtræder Camilla Laudrup i ledelsen.\nMed i bagagen har hun stor viden om strategisk kommunikation – senest fra Rostra Kommunikation, hvor hun rådgav virksomheder og organisationer i strategisk kommunikation og public affairs.\nDesuden har hun erfaring som kampagneleder i Amnesty International.\nCamilla Laudrup er cand. Scient.pol. fra Københavns Universitet med supplerende studier fra Université d’Angers i Frankrig og Universidade de Passo Fundo, Brasilien.


Høring: Vejledning om markedspris for arealudleje til kommunikationsnet | Horten\nEn ny vejledning fra Energistyrelsen, der netop er sendt i høring, skal hjælpe offentlige udlejere af arealer eller bygninger til kommunikationsnet med at fastsætte en lejepris på markedsvilkår.\nOffentlige myndigheder og institutioner kan efter Telelovens § 60 a udleje arealer til brug for udbygning af det elektroniske kommunikationsnet til markedspris. Bestemmelsen gælder fx, når teleselskaber ønsker at opstille telemaster eller antenner på offentligt ejede jordarealer eller bygninger.\nEnergistyrelsens nye vejledning skal efter planen erstatte den eksisterende vejledning fra 2015, og beskriver, hvordan offentlige myndigheder kan fastsætte en lejepris på markedsniveau. Vejledningen indeholder tre mulige metoder herfor.\nSelvom vejledningen primært er henvendt til kommuner, regioner og statslige myndigheder finder den også anvendelse for andre offentlige aktører. Det gælder navnlig offentligt ejede forsyningsselskaber og uddannelsesinstitutioner.\nVejledningen kan derudover også bruges som inspiration af privatpersoner og virksomheder, som ønsker at udleje arealer på markedsvilkår.\nDe tre anbefalede metoder til fastsættelse af den markedsbestemte lejepris\nMetode 1: Den offentlige vurdering\nDen første metode, som vejledningen anbefaler, er baseret på Vurderingsstyrelsens offentlige ejendomsvurdering.\nDen offentlige ejendomsvurdering skal herefter omregnes til en årlig lejepris. Lejeprisen skal derudover også tage højde for en forrentningsprocent, hvilket indebærer, at den offentlige udlejer skal have et afkast af udlejningen af arealet, der svarer til markedsniveauet. Indregning af en fortjeneste er nødvendigt for at undgå konkurrenceforvridning i forhold til private udlejere.\nFordelen ved at anvende denne metode er, at den er administrativt nem. De fleste udlejningsarealer vil have en offentlig ejendomsvurdering tilknyttet, der kan danne grundlag for fastsættelsen af lejeprisen.\nDet kræver dog, at den offentlige ejendomsvurdering er retvisende, hvilket desværre ikke altid er tilfældet. Derfor anbefales det, også i vejledningen, at udlejeren skal foretage en samlet vurdering af, om lejeprisen vil være på markedsniveau.\nMetode 2: Gennemsnitspriser i området for sammenlignelige arealer\nLejeprisen kan også fastsættes med udgangspunkt i lejeprisen for lignende arealer i området. Vejledningen anbefaler, at udlejer fastsætter en gennemsnitlig kvadratmeterpris ved at kigge på lejepriserne i 5-10 sammenlignelige lejemål.\nVejledningen fremhæver, at denne metodes fordel er, at den er meget enkel at anvende for udlejeren. Metodens anvendelse er dog betinget af, at der er et tilstrækkeligt sammenligningsgrundlag.\nMetode 3: Professionelt fagligt skøn\nDen sidste metode anbefalet af vejledningen er, at en professionel vurderingsmand hjælper med at fastsætte lejeprisen. Vurderingsmanden skal tage udgangspunkt i markedsforholdene for både offentlig og privat udlejning i området.\nVejledningen forslår enten, at skønsmanden foretager en konkret vurdering af det pågældende areal eller, at skønsmanden laver en generel vurdering af den pågældende type af areal. I så fald, skal der efter vejledningen indhentes vurderinger cirka hvert femte år.\nVejledningen fremhæver, at denne metodes fordel er, at man får en tidssvarende professionel vurdering af den markedsbestemte lejepris. Det kan især være brugbart, hvor der er uenighed om lejeprisen.\nOmvendt kan denne metode være dyr, især ved varianten, hvor skønsmanden foretager en konkret vurdering af det pågældende areal, og hvis der er tale om mange lejemål.\nSom nævnt er det vigtigt, at udlejningen sker på markedsvilkår. Dette er både et direkte krav i telelovens § 60 a, som gælder ved udlejning af areal til kommunikationsnet, og et krav, der følger af de generelle konkurrence- og statsstøtteretlige principper.\nHvis lejeprisen er under markedsniveau, kan det nemlig anses for at udgøre ulovlig statsstøtte til lejeren. Offentlige myndigheder og statsejede selskaber må som udgangspunkt godt konkurrere med private virksomheder og personer, men dette skal ske på markedsvilkår.\nDenne vejledning er specifikt møntet på telelovens § 60 a, men den er udtryk for generelle betragtninger om fastsættelse af en markedsbestemt areallejepris. Disse betragtninger bunder i et grundlæggende princip om, at det offentlige kun må konkurrere med private, når det sker på lige fod.\nDerfor vil de nævnte metoder også kunne anvendes i andre tilfælde, hvor fx offentlige myndigheder eller forsyningsselskaber skal udleje areal på markedsvilkår, selvom formålet ikke er at udbygge kommunikationsnettet. Det afgørende er, at lejeprisen fastsættes, så den ikke er under markedsniveau og dermed konkurrenceforvridende.\nVejledningen er sendt i høring den 23. november 2020, og høringsfristen er 14. december 2020.\nLæs vejleding fra Høringsportalen


GEORGIEN PILGRIMSFÆRD |\n3. JUNI - 9. JUNI 2019\nMin georgiske pilgrimsfærd starter længst mod sydvest i Georgien i - Batumi - der er havneby mod Sortehavet og tæt på den tyrkiske grænse. I den sydvestelige regio Adjarien. Jeg starter min pilgrimsfærd med at deltage i eftermidagsmessen i Batumis gamle ortodoske kirke i den gamle bydel, hvor den nærmest er nabo til en moské. efter messen går turen til moskéen og den katolske kirke\nSe og læs om pilgrimsfærdens dage\nI 2017 var jeg på pilgrimsfærd i Armenien, der er verdensældste kristne land. Georgien er det næsteældste. Det blev kristent i år 337 , da kong Mirian af Iberien gjorde kristendommen som officel religion. I år 506 brød den georgiske kirke sammen med den armenske med Rom for at danne en ny kirke. I georgien blev det - georgiske ortodoks-apostoliske kirke. Den har tradition i den russik ortodokse kirke. Men hvorfor polgrimsfærd og pilgrmsvandring i Georgien, der er en af de østligst og sydligste dele af Europa? I Georgien har kristne munke, som i andre dele af Europa, bygget og beboet mange katedraler, klostreborge med kirker. Mange af dem er helt tilbage fra det 3. århundrede.\nFaktisk er Georgien oversået med disse religiøse bygninger, lige fra klostre udgravet som huler i bjergerne fra det 3. århundrede til den nyeste og senest opførte imponerende katedral fra 1989--2004 i Tbilisi. Det ældste kirkekompleks ligge med en fantastik udsigt over den gamle op rindelige georgiske hovedstad Mtsketha - Jvari Klostret der er fra det 5. århundrede, som samtidig er udgangspunktet for den georgiske kirkearkitektur.\nDen nordgående og eneste mulige vej til Rusland fra Tbilisi og Armenien er den gamle handels- og militærvej - Georgian Military Highway - hvor der ligger det ene klosterkompleks efter det andet på de ca. 170 km lange transportvej - man kan kalde det en Klostervej eller Klosterrute - der i øvrigt også har været en pilgrimsrute for søgende til de mangle klostre.\nMange af disse klostre har en enestående beliggenhed i det bjergrige område af Central Kaukasus, hvor bl.a. det meste berømte klosterkompeks - Gergerti Trinity Church er beliggende i over 2.200 m højde. Med baggrund i viden om alle disse skønt beliggende klostre og kirker, disse enestående gamle bygninger med en historie længere tilbage end den nordiske kristendom var det tiltrækkende at besøge ikke blot dette skønne og skønt beliggende land, men også disse bygninger og gøre rejsen til en pilgrimsfærd med besøg i disse enestående bygninger med fromhed, som vi ikke er vant til - Den Georgiske Ortodoke Kirke.