Randers Kommune | lex.dk – Den Store Danske\nRanders Kommune. Randers handsker var gennem mange år en særlig kvalitetsartikel. Fotografiet viser en situation fra omkring år 1900 på Randers Handskefabrik (grundlagt i 1811).\nKulturhistorisk Museum, Randers/Randers Handskefabrik.\nRanders Kommune. Kommunens symbol.\nAsferg Kirke, Randers Kommune.\nBorup Kirke, Randers Kommune.\nDalbyover Kirke, Randers Kommune.\nEnslev Kirke, Randers Kommune.\nÅrslev Kirke, Randers Kommune.\nGjerlev Kirke, Randers Kommune.\nGassum Kirke, Randers Kommune.\nGrensten Kirke, Randers Kommune.\nGimming Kirke, Randers Kommune.\nHelstrup Kirke, Randers Kommune.\nHaslund Kirke, Randers Kommune.\nHavndal Kirke, Randers Kommune.\nØlst Kirke, Randers Kommune.\nØrum Kirke, Randers Kommune.\nØster Bjerregrav Kirke, Randers Kommune.\nØster Velling Kirke, Randers Kommune.\nVærum Kirke, Randers Kommune.\nTånum Kirke, Randers Kommune.\nTvede Kirke, Randers Kommune.\nTorup Kirke, Randers Kommune.\nMellerup Valgmenighedskirke, Randers Kommune.\nNørbæk Kirke, Randers Kommune.\nSødring Kirke, Randers Kommune.\nSønderbæk Kirke, Randers Kommune.\nKastbjerg Kirke, Randers Kommune.\nKousted Kirke, Randers Kommune.\nKærby Kirke, Randers Kommune.\nLinde Kirke, Randers Kommune.\nLæsten Kirke, Randers Kommune.\nRanders Kommune, kommune i Region Midtjylland. Målt i indbyggere er kommunen Danmarks syvende største, og over halvdelen af indbyggerne bor i Randers by.\n748 km2 km²\nByrådet i Randers Kommune består af 31 medlemmer (2014). Claus Omann Jensen (f. 27.4.1970) fra partiet Venstre er borgmester siden 2014.\nRanders Kommune. M/F Ragna på vej over Randers Fjord. Den kun 500 m lange færgerute Mellerup-Voer er en af Danmarks ældste og mindste. Siden 1500-t., fra 1740 med kongeligt privilegium, har der været færgefart her. Årlig fragtes 20000-30000 biler, overvejende faste pendlere. Fotografi fra midten af 1990'erne.\nKommunens landskaber præges i høj grad af Gudenåen og dens fortsættelse i Randers Fjord og grænser mod nord til Mariager Fjord. De jævnt bølgede moræneflader gennemskæres af store dale, der blev dannet i istiden, idet smeltevandet under isen strømmede mod vest til isranden ved Hald Sø. Den største, Gudenådalen, gennemløber Randers by, mens Nørreådalen skærer gennem landskabet vest herfor. I slutningen af sidste istid var de begge smeltevandsdale uden for isranden, og i stenalderen steg Litorinahavet op igennem dalene helt ind til henholdsvis Langå og få km sydøst for Viborg. Under den efterfølgende landhævning blev fjordenes vestlige dele tørlagte, og de ligger nu som brede, fladbundede dale med terrasser på siderne, der fortæller landskabets historie.\nØster Bjerregrav 1088\nLangs Randers Fjord ligger en 1-2 km bred bræmme af hævet havbund fra Litorinahavet, 1-2 m.o.h., der mod nord breder sig ud til en slette der er en moræneø med landsbyen Sødring. På sletten ligger Sødring Kær, inddiget og afvandet 1904-45. Strandengene, Tangen, uden for diget blev fredet 1978 og har et meget rigt fugleliv med mange trækfugle specielt om efteråret. Sødringholm Skov (275 ha) blev anlagt fra 1897 på sumpede arealer med klitter. Engene langs Randers Fjord blev inddiget og afvandet, især 1940-60, og anvendes til græsning og kornavl, mens arealerne uden for digerne er strandenge med rørsump. Øst for Udbyhøj findes en vade omkring holmen Mellempolde (færdselsforbud 1. april til 15. juli). Fjordengene og fjorden nord for Mellerup er en del af et fuglebeskyttelsesområde.\nLangs Mariager Fjord og ved kysten ud mod Kattegat ligger en bræmme af hævet Litorinahavbund foran tilgroede og skovbevoksede skrænter, der er gennemskåret af dybe slugter. 1962-65 blev ca. 10 km2 land ved fjordens munding inddæmmet og omdannet til landbrugsjord under godset Overgård.\nI den sydvestlige del af kommunen er arealerne langs Granslev Å og Voermølle Å udpeget som særlige områder for naturbeskyttelse. Den 16 ha store Langå Egeskov øst for Langå Station er en gammel velbevaret græsningsskov, hvor trækstien langs Gudenåen er ført igennem; den ejes af Danmarks Naturfond. Ved Fussing Sø (29 m dyb), der afvandes af Skals Å, mellem Ålum og Sønderbæk udgør Fussingø Skovene (statsskove) et stort og meget seværdigt løvskovsområde i et stærkt kuperet terræn på randen af Nørreåens og Skalsåens brede dale. Bakkerne kaldes "falske bakker", fordi de ikke er dannet af isen men af vandets erosion i dalenes sider. I søen ligger på en halvø voldstedet af det oprindelige Fussingø (fra 1555) med alléer af lindetræer fra 1700-t.\nDet er karakteristisk for kommunens kulturlandskab, at de nogenlunde jævne moræneflader allerede i oldtiden blev opdyrket, den fugtige kærbund i ådalene var frodige enge (og mange er det stadigvæk), mens de bakkede skrænter ned mod ådalene blev brugt som overdrev eller skov.\nKommunen var med sine varierende naturlandskaber og relativt gode jord tæt bebygget allerede i oldtiden. Langs Randers Fjord ligger talrige køkkenmøddinger, og i hele kommunen findes ca. 500 gravhøje, mens mindst tre gange så mange er blevet sløjfet. Ved Frederiksdalsvej syd for Randers er en landsby fra ca. 100 e.Kr. udgravet, og den var særlig interessant, fordi man her har det tidligste eksempel på en landsbyplan, hvor de individuelt indhegnede gårde ligger på række.\nKommunen bærer præg af at være et gammelt, tæt bebygget kulturlandskab, hvor landsbyer og hovedgårde helt overvejende ligger på grænsen mellem morænebakker og hævet havbund eller langs dalenes sider.\nNæsten alle landsbykirker stammer fra den romanske periode, og mange er bygget af granitkvadre. Udbyneder Kirke er en senromansk teglstenskirke fra ca. 1200. Den har rige kalkmalerier fra 1500-t.; disse og kirkens øvrige interiør bærer tydeligt præg af, at den ligger tæt ved hovedgården Overgård, der blev opført i 1545 af rigsråd Jørgen Lykke. Lidt sydøst herfor ligger Sødring Kirke, der har særdeles livlige kalkmalerier fra 1491, utvivlsomt bekostet af ejeren til naboen hovedgården Sødringholm. I den nærliggende Råby Kirke er kalkmalerierne fra samme tid så livlige, at de i begyndelsen af 1800-t. måtte overkalkes, da de virkede anstødelige på menighedens damer. De er dog fremdraget igen.\nKommunens mest interessante landsbykirke er dog Ålum, hvis særpræg dels skyldes tilhørsforholdet til Fussingø, der ejedes af slægten Skeel indtil 1729, dels at den jyske helgen Sankt Kjeld var født i Ålum Sogn. Kirken er en usædvanlig stor romansk kirke fra 1150-1200 af fint tilhuggede granitkvadre. Den oprindelige syddør med seks fornemme granitsøjler er bevaret bag våbenhuset. Tårnet med svungne gavle og andre træk fra renæssancen tyder på, at det er opført af en arkitekt med tilknytning til Fusingø ca. 1570. Kirken er rigt udsmykket med våbenskjolde og kalkmalerier dateret til 1641, og i våbenhuset og på kirkegården står hele fire runesten fra ca. 1000.\nRanders Kommune ligger i et grænseområde for de historiske dyrkningssystemer. Sydøst for Gudenåen brugte man det østdanske trevangsbrug, mens det vestdanske græsmarksbrug med 8-10 tægter blev anvendt vest og nord for åen. De fleste landsbyer blev udskiftet omkring 1780-90.\nDen ældste jernbane i kommunen er den endnu eksisterende østjyske længdebane Århus-Langå-Randers, der blev åbnet i 1862 og i 1869 videreført til Aalborg. Langå blev udviklet som et typisk jernbaneknudepunkt, da banen Langå-Viborg blev åbnet i 1863. Amtmand Hoppes Bro fra 1905 over Gudenåen øst for byen er Danmarks første betonbro.\nI 1876 blev jernbanen Randers-Grenaa anlagt. Den blev nedlagt i 1971. Jernbanen Randers-Hadsund blev åbnet i 1883. Den blev nedlagt i 1969.\nIgennem kommunen fører Den Nordjyske motorvej. Stykket vest om Randers blev åbnet i 1971, men først i 1993 blev den ført videre til Hobro og året efter til Århus.\nRanders by dominerer kommunens erhvervsliv med sine mange forskellige virksomheder, hvortil folk fra hele kommunen pendler. Randers har efter år 2000 oplevet stor vækst blandt virksomheder; i perioden 2000-05 blev over 2000 nye virksomheder etableret. Naturmuseet Randers Regnskov og Elvismuseet Memphis Mansion tiltrækker mange besøgende.\n10. juli 2017 , se alle ændringer\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Frandsen, Karl-Erik: Randers Kommune i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/Randers_Kommune\nBogmarkedet - 1780-1820: opdateret af Jacob Hald Pedersen (lex.dk) for omkring 9 timer siden\nBogmarkedet - 1964-1967: opdateret af Jacob Hald Pedersen (lex.dk) for omkring 9 timer siden


Få den bedste tv-oversigt | Komputer.dk\n#Nyhed #Windows Vista #Gratis\nTVTID giver mulighed for opsætning af et valgfrit sæt kanaler. Du har pop-up-programbeskrivelser lige ved hånden, så du hurtigt får overblik over, hvad der er på tv lige nu og 3-4 timer frem.\nDu har ikke brug for login, for du angiver alle indstillinger i dit sidepanel. Du kan fx vælge, at dine favoritprogrammer skal være en diskret miniature, der blinker, når dit favoritprogram er "på". Du kan også søge imellem tv-guidens programmer. Sæt et cirka-tidspunkt for, hvornår det du søger sendes. Nå du skriver, vil du opleve, at din søgning indsnævrer sig.\nWhat's on TV, som vi anbefalede i nr. 7, er desværre ikke gratis længere. Det viser sig, at folkene bag tv-guiden har valgt at tage penge for tjenesten, siden vi skrev artiklen. Derfor anbefaler vi, at du i stedet installerer den gadget, der hedder TVTID. Den er naturligvis gratis og giver dig mulighed for at vælge 88 kanaler - inklusive de danske.\nNu kan studerende verden over hente gratis licenser til alle Microsofts Office-programmer. Og det gælder også for danskere.


Skal dit barn til at lære at læse? Her er fem gode råd! -\nAf lærer og skolebibliotekar Camilla Skov Lund\nEr dit barn ved at knække læsekoden? Det er sådan en spændende tid: Dit barn begynder i skole og vil i løbet af de første par år begynde at lære at læse. Men i takt med skolestart, sker der ofte noget mærkeligt i mange familier – forældre holder ganske enkelt op med at læse højt for børnene. I stedet for at læse for dit barn for hyggens skyld, får behovet for at gøre dem til selvstændige læsere lov til at fylde det hele.\nNår læsning kommer til at handle mere om færdigheder end om fortællinger …\nDet er godt at forsøge at finde en balance, så dit barn både lærer at læse på egen hånd, men også bevarer glæden ved at læse for læsningen og de fantastiske historier skyld. Det er nemlig noget helt andet at få lektier for og læse tekster til skolen end at sidde og hygge sig med billed- og højtlæsningsbøger, som barnet måske ellers har været vant til.\nPrøv at sætte dig ind i, hvordan dit barn oplever det: Før barnet begyndte i skole, var jeres læsetid sammen ren afslapning – dit barn har bare nydt at have hele din opmærksomhed og at leve sig ind i historiernes sjov og magi. Men når først man går i skole, kan det godt virke som lidt af en brat omvæltning, når det drejer som om at læse. Børnene får muligvis allerede meget tidligt det indtryk, at læsning nu er en opgave, som skal klares – og ovenikøbet en opgave, som der tit er pres og forventninger knyttet til. ‘\n“Mange børn kommer hjem fra skole med en besked om, at de skal læse mellem 15-20 minutter hver aften. Der er ikke noget valg, og mange børn oplever, at ordet ’skal ’ tager alt det sjove ud af læsningen.”\nDet er let at blive usikker på, hvordan du som forælder skal forholde dig til læsning, når dit barns verden forandrer sig voldsomt efter skolestart. Måske tænker du i god tro, at ”det er bedst at overlade det hele til skolen – til eksperterne” Men det kræver i høj grad en fælles indsats. Forældre og lærer – og skolebibliotekar – skal arbejde sammen om at styrke læselysten, mens barnet lærer at læse. I hjemmet skal man koncentrere sig om at læse for fornøjelsens skyld, ikke for at blive dygtigere. Dét skal man overlade til dansklærerne.\nLad ikke læsning til skolen træde i stedet for godnathistorier. Sengetid er en hyggestund, ikke lektietid.\nSørg for at dit barn kan lide bogen, der skal læses til skolen. Præsentér et udvalg og lad dem diskret ligge, hvor barnet naturligt ser dem.\nKend ikke kun dit barns dansklærer, men også dit barns skolebibliotekar\nGode læsevaner og tid sammen med dig er gavnligt for dit barns følelsesmæssige udvikling.\nVed skolestart tager nogle børn et skridt bagud i deres udvikling pga. de store omvæltninger. Bliv ikke bekymret hvis barnet vælger bøger, som det egentlig er blevet for gammel til – alle har brug for noget trygt, let og ukompliceret fra tid til anden.\nEr du på udkig efter gode læsestartsbøger? Så kan du finde masser af inspiration til gode bøger her, her og her.\nEr dit barn ved at finde hoved og hale i alfabetet? Så gå på opdagelse sammen i Hr. Struganoffs madalafabet\nLetlæsning fra Carlsen\nTagsbørnebog • Børnebøger • Børneliv • Carlsen • carlsens læsestart • letlæsning


Hjælpemiddelbasen - Forum - Madras\nDu er her: Forside | Forum | Madras\n23-01-2021 af Henrik Larsen\nJeg vil høre om i har en anbefaling af en god madras jeg vejer ca. 115 kg\nJeg ligger ofte en sammenkrøbet stilling dvs. benene trukket godt op under mig og for det meste på venstre side hele natten, jeg ligger sjældent på ryggen, jeg har tremor (rysten) i hele kroppen, men værst i mine arme og hænder.\nEndvidere er jeg inkontinens, nedsatte muskeltonus, har epilepsi, nedsatte muskelkraft, muskeltonus, tremor, vejrtrækningsinsuficient, autisme og cerebral parese og jeg har ofte ufrivillige bevægelser.\nSvar 1 af 7 - Trykaflastende madras\n23-01-2021 af Ditte Alici (Seniorpleje.dk)\nDet lyder som om du har mange forskellige udfordringer i forhold til at få en optimal nattesøvn.\nVi har et rigtig godt bud, nemlig vores lækre vekseltrykmadras.\nDu er velkommen til at ringe til mig på 40563841. Jeg er uddannet sygeplejerske, så forhåbentligt kan jeg hjælpe dig på rette vej.\nMvh Ditte Alici\nSvar 2 af 7 - Innovations manager Zibo Care\n23-01-2021 af Martin Olesen\nVi i ZiboCare, har mange års erfaring med at sælge madrasser til folk der har fysiske udfordringer.\nJeg vil rigtig gerne have en snak med dig, for at kunne spore mig ind til dit behov.\nDu kan fange mig på 40 78 04 14, hvor vi kan få en snak om hvilken løsning der vil være perfekt til dig.\nSvar 3 af 7 - CarePartner ApS, Hans Jørgen Petersen\n23-01-2021 af Hans Jørgen Petersen (CarePartner)\nGodt indlæg med mange fagrelevante basisinformationer.\nI CarePartner har vi et meget bredt madrasprogram med både vekseltryksmadrasser og forskellige skum-/aflastningsmadrasser, der vil kunne imødekomme dine mange ønsker og krav til en god aflastning og liggekomfort, hvor du samtidig kan få en mere optimal søvn.\nDu er velkommen til at kontakte CarePartner.\nM: 5455 2111\nSvar 4 af 7 - Kontakt din kommune\n25-01-2021 af Vibeke Helms\nJeg vil anbefale dig, at tage kontakt til dine kommune - hjælpemiddel-terapeuterne - og giver dem de fakta, du beskriver i dit indlæg.\nDe har formentligt analyseredskaber, de bruger i fh til afklaring af det målrettede behov og har sikkert mange års erfaringer hermed.\nMadrasser - både skum, vekseltryk- mm - er et kæmpe stort og til tider meget uoverskueligt område, så jeg tænker det er nødvendigt for dig, at du har en fagperson med i det.\nDeri ligger også den mulighed, at der kan blive tale om en bevilling af den rigtige madras.\nHåber du finder den hjælp, du har behov for.\nSvar 5 af 7 - Madras\n25-01-2021 af Stine Moisgaard Bramming (A.P. Botved A/S)\nHos Botved har vi også en fantastisk vekselluftmadras, det er madrasser der tidligere har været udlejet i en kort periode og er herefter rengjort og serviceret så de fungerer som de skal.\nDette gør at vi kan sælge madrasserne meget billigt.\nDu er meget velkommen til at ringe til mig hvis du ønsker yderligere information på\ntlf. 25 18 77 04\nOg ellers kan du læse lidt om madrasserne og se priser på nedenstående link:\nMvh Stine Bramming\nFysioterapeut og konsulent.\nSvar 6 af 7 - Madras fra Winncare Nordic\n25-01-2021 af Christa Kousted (Winncare Nordic ApS)\nHos Winncare Nordic har vi et meget bredt udvalg af både skum og vekselstryks madrasser, så vi kan helt sikkert finde en der passer til dine behov.\nVores Ergoterapeut Didde Sangild er klar til at hjælpe dig, du kan kontakte hende på Tlf: 92820549 eller dsawinncare.dk\nSvar 7 af 7 - Madras - tak for alle jeres svar\n27-01-2021 af Henrik Larsen\nJeg har nu fået 6 svar på mit indlæg og er nu ved at kontakte jer enkeltvis, som der er kommet med en løsnings mulighed.\nTak fordi i tog jer tid til at besvare mit opslag, i høre fra mig snarest muligt.


All that hurts. - Chapter 27. - Movellas\n29. Chapter 27.\nMin vrede er ret stor, for der er yderligere gået dage, altså siden, siden han spurgte mig, om jeg vil være hans. Åh Luke!!!! Så sød, så dejlig og sååå skøn! Jeg overvejede, at sige nej, men kunne ikke og ville kun sige nej, pga. Mike. Ikke fordi jeg stadig elsker mig, for gør jeg ikke og det røg straks den dag med Walde, da han røg på sygehuset. Men jeg er bange, bange for Luke kunne være utro og derfor ville jeg sige nej, men Java og Walde siger begge, at Luke ikke er sådan også må jeg stole på det, må jeg ikke? Det valgte jeg, at gøre og elsker det, for han er så dejlig og nej vent, det ved jeg jo ikke.\nWalde og hans tåbelige regler, jeg hader ham for det! Ved godt han elsker mig og er bange, bange for, at jeg skal blive såret og sådan, men, arg! Luke må ikke røre mig, han må ikke kysse mig og ja, han må intet! Hvad er pointen i, at Walde så ville have jeg indrømmede mine følelser, når han alligevel afholder mig fra det?\nJajaja, nu tænker I sikkert, at jeg bare kunne gøre noget og det har jeg prøvet, men vi kom op og skændes, i mens Luke var der og det gjorde ondt, for jeg vil ikke være uvenner med Walde, ikke igen. Har endelig fået ham igen og jeg elsker Waldemar så meget og det gør så ondt, at skændes med ham, for jeg er ikke over det jeg har gjort og vil jeg aldrig blive, så er jeg ligeglad med, hvor meget Waldemar selv siger, at han også er skyld i det. Det rager mig. Jeg gjorde intet, pga. Mike og Abigail, de to jeg troede man kunne stole på og som elskede mig, men det var bare løgn og latin! Det gør så ondt! Så ondt, det er sådan en stor smerte!\nElsker Java og jeg er venner igen, dog gør det ondt, for han kan lide mig og jeg er ikke blind, han er jaloux og såret, om han vil indrømme det eller ej. Men han vil glemme mig, for Lukes skyld og Waldemars, ikke mindst så vi kan få et venskab, hvilket betyder så meget, men det gør ondt. Jeg ønsker jo ikke, at sårer ham. Jeg sårede Waldemar og se hvad der skete, han fik anoreksi. Han har det stadigvæk, men han er blevet bedre og spiser, men har stadig problemer med det. Men det fortæller han ikke selv, i det mindste snakker Niall med mor og far, som fortæller Niall alt og derfra får jeg alt, at vide. For mor og far tør ikke og sige det til mig, de er blevet bange. Bange for jeg vil dumme mig og straffe mig selv, på en eller anden måde. De er bange for, at jeg vil skærer i mig selv. De behøver ikke og se det, jeg kender dem og jeg kender mor, hun er bange.\nMen det vil jeg ikke, det kan jeg ikke. Jeg så mine forældres ansigt pga. Waldemar og det skal ikke ske igen, de skal ikke se knuste ud! Og det var min skyld, min alene! Men far har fattet budskabet og ønsker mig hjem, men er stadig ikke klar og hvorfor skulle jeg tage hjem? Så vil Walde være der 24/7… og alt der adskiller vores værelser, er vores fælles badeværelse og det er ikke godt. For så kan jeg først ikke være alene med Luke. Hvilket jeg stadig ikke kan, for nej Waldemar vil jo være sammen hver dag! Virkelig HVER DAG! ARG! Og han går først, når Niall er hjemme. Jeg hader seriøst min bror! Og det er blevet meeeeeeeeeeeeeeget værre nu. For Waldemar ved, at vi er blevet rigtige kærester, hvilket han også ødelægger, for hver gang han ser Luke nærmer mig, så skynder Waldemar først hen og tager fat i mig, han følger efter mig over alt. Endda ud til badeværelset og står ude foran døren. Han er forfærdelig, virkelig forfærdelig!\nJeg vender blikket rundt i klassen og mit blik rammer på Java. Men Waldemar ser det selvfølgelig og puffer til mig, for gæt hvad. Han er min sidemakker, han skynder sig hver morgen, hvis vi har samme time, at sætte sig ved mig. ARG! Jeg kigger irriteret på ham, må jeg nu ikke snakke med Java? Har brug for, at snakke med Java! Jeg mærker så nogle andre øjne på mig og jeg ved hvem, men jeg kan ikke kigge derhen, for Walde, ja han holder øje.\n”Pauline? Hører du efter?” mit blik rammer hurtigt vores lærer Mrs. Jacobs, vores engelsk lærer.\n”Øhm ja” siger jeg smilende og mærker bare alles øjne på mig.\n”Hvad sagde jeg så?” jeg ser kort på Waldemar, som klasker sig selv i hovedet. Åh det var derfor han puffede til mig. Jeg var i min egen tankegang.\n”Tænkte jeg nok. Waldemar, kan du fortælle din søster det jeg har sagt?”\n”Øhm jo, jeg hørte sådan set heller ikke efter” han klør sig i nakken og jeg ser på Waldemar, løgner. Han hører altid efter, men hvor er han sød. Se derfor jeg elsker Waldemar! Han beskytter mig altid! Mrs. Jacobs ryster kort på hovedet, specielt efter, at resten af klassen har gjort sig enige i ikke, at have hørt det. Alle undtaget Abigail og resten af mine eks venner.\n”Vi starter et nyt projekt, jeg har allerede lavet grupperne og I kommer til, at være sammen med nogle, som I normalt ikke arbejder sammen med. Det her er et projekt, som er et selvvalgt emne, men som skal indeholde alle fag. I får en måned til det og I har, at tage det seriøst, det er en vigtig del af første år og eftersom sommerferien kun er få måneder væk, så er det et stort projekt og det bliver på tværs af de her to første årgangsklasser, det er derfor begge klasser er herinde.”\nVi kigger alle op og jeg bider mig i læben, jeg vil ikke skilles fra Waldemar, det vil jeg ikke. Hvilket Waldemar hurtigt mærker og han tager også hurtigt min hånd, inden han blidt kysser den. Det kan være jeg har fået kæreste, fået min bedsteven Java tilbage og min virkelig allerbedste ven Waldemar, men det er ikke nok. For Abigail og Mike, eller mest Mike, er stadig efter mig, eller det har stået stille et stykke tid, men jeg er bange.\n”1 gruppe: Jacob W, Felicia, William B og Patricia, I er en gruppe.”\n”2 gruppe: Luke T, Robin D, Patrick W og Liza, du må klarer drenge så godt du kan Liza” siger Mrs. Jacobs og må sige, jeg bliver faktisk irriteret, en anden pige, skal tilbringe en måned, sammen med MIN kæreste! Ingen på skolen ved vi er kærester og grunden er... Trommehvirvel! WALDEMAR! Eftersom Luke og jeg ikke, kan gå hånd i hånd.\n”3 gruppe: Pauline, Georgia, Jessica Z o….” Please, sig Waldemar, Please sig W…\n”Og Tristan” neeeej! Georgia var en af pigerne, en af cheerleaderne. Jeg dunker kort hovedet ned i Waldemars skulder, for jeg kan selv mærke på ham, at han er bange.\n”4 gruppe: Abigail, Rachel, Waldemar og Javadd… jeg ved, der har været problemer, det er derfor vi har puttet Javadd ind Waldemar, de var allerede lavet før alt det andet” jeg ser bare irriteret på lærende. Så de kunne flytte Javadd, men ikke Waldemar!\n”Pauline, ikke gør noget dumt” mumler Waldemar til mig. Jeg rejser mig bare irriteret op og ser koldt på lærende. Inden jeg tager mine ting og går i mod døren.\n”Pauline, hvis du går ud af døren, så har du en eftersidning” kommer der fra Mr. Johnson, hvilket jeg er pisseligeglad med.\n”Så giv mig en… sådan nogle idioter!”\n”Pauline” Sukker Waldemar kort og jeg ser i mod ham.\n”Du skal ikke Pauline mig! Hvordan kan I gøre det? Rykke Javadd, men ikke Waldemar! kællingen der, slog næsten min bror ihjel! Ikke for, at tale om, at hun er en luder, med stort L! Som bare fortjener, at blive hængt!”\n”PAULINE DARCY STYLES! Det var dråben, sådan skal du ikke tale!”\n”Det er okay Mrs. Jacobs. Jeg er i det mindste ikke som hende, en der render og hopper i seng med alle og en værd. Først Mike, derefter Luke, så Javadd, så Luke, så Mike. Kan du snart bestemme dig. SLUT!” uh det var dråben. Jeg smider straks mine ting og går i mod hende, inden jeg sparker til hendes taske og hun rejser sig hurtigt, inden længe står vi og river i hinandens hår og tøj. Virkelig Bitch fight!\n”Abigail og Pauline!” Waldemar er hurtigt henne, for at rive mig fra Abigail, hvilket jeg giver ham lov til og Mr. Johnson får Abigail væk.\n”Pauline, seriøst” sukker Waldemar hviskende til mig, jeg mærker egentlig bare tårerne presse på og jeg bare har lyst til, at dræbe hende.\n”Pauline, du går på kontoret og det er nu! Abigail, det bliver en eftersidning til dig!” jeg vrider mig bare fra Waldemar og tager mine ting, inden jeg skrider. Jeg burde gå på kontoret, men aldrig i mit liv om jeg vil det. Så jeg skrider egentlig bare fra skolens grund.\nJeg kommer hen til døren og smækker den op, inden jeg går ud og bare begynder, at gå. Jeg mærker bare tårerne komme på mine kinder.\nHvorfor flyttede de mig ikke hen til Waldemars gruppe? Jeg vil være sammen med min bror. Han skal ikke være sammen med Abigail, hvordan kan de! Efter alt hvad hun har gjort! Okay jeg kan godt se, at de puttede Java derhen og ikke mig, for jeg ville dræbe hende, hvilket ikke er godt. Men hvorfor så ikke flytte hende fra gruppen? Det er bare ikke i orden. Det er slet ikke i orden!\nJeg trækker vejret tungt og sætter mig på en bænk, eller bænken ved busstoppestedet, som desværre er lige overfor skolen.\nHvilke resultater i, at inspektøren kommer over i mod mig. Han kigger skuffende på mig, inden han sætter sig ved min side og kigger over mod skolen.\n”Pauline, den opførsel er ikke i orden og det ved du” jeg ignorer bare hans ord og det gør han snakker videre.\n”Jeg ved godt, at du bliver sur over det, for hun fik ham på sygehuset og ved, at du stadig har det dårligt og Waldemar har det skidt, derfor puttede vi Java i gruppen og ja, vi kunne flytte Abigail. Men hun skulle også straffes, så hun kan se, hvad hun har gjort ved ham og ved, at sætte dig i gruppen, hvilket vi overvejede, så ville du slå hende ihjel, ligesom nu. De har snakket med mig først og jeg har snakket med din far om det for længst. Han er ikke glad, men han vil have hun skal lide og han bad os om, at sætte Java der eller Luke.”\n”Min far? Hvorfor valgte han ikke mig… Waldemar og jeg, vi er tvillinger, bedstevenner og…”\n”Ved vi godt Pauline, men se hvad du gjorde nu. Du angreb hende og hvordan vil det ikke gå i en gruppe? Dig og Waldemar, skal gerne bestå første år og ja vi kunne sætte Jer sammen med Luke og Javadd, men I skal også lærer, at sammenarbejde med andre. Ved, at du ikke har det godt med Georgia heller, men det var mest Abigail det hele. Ingen siger, at du ikke kan snakke med Waldemar eller de andre. Okay?”\n”Jeg vil ikke være i den gruppe… jeg vil være hvor Waldemar er”\n”Siden slås kampen i kantinen, så har de ikke rørt dig, vel? Eller Waldemar?”\n”Så er der jo intet problem Pauline”\n”Jo!!! De lurer sikkert planer Mike og hende! Planer om, at slå Waldemar ihjel eller noget! Ødelægger ham helt eller mig!”\n”Pauline, det gør de ikke, de har lært af deres fejl og nu må du komme videre”\n”Nej Pauline. Du har to valg nu. Du kan gå tilbage til skolen og accepter grupperne eller du kan forlade skolen, for derefter at blive smidt ud, efter din opførsel”\n”Det kan du ikke!”\n”Jo jeg kan, jeg er inspektøren og du har brudt regler, på det groveste, du har de to valg og det op til dig. Men den næste time, starter om 15 minutter” han rejser sig op og går over vejen igen, hen i mod skolen og jeg sidder egentlig tilbage og tænker. Jeg kan forhelvede ikke se på det! Hvordan kan han tillade det!? Hvordan kan far gøre det! Hader ham!\nMit blik rammer et andet ansigt og et meget skuffet et. Det er ikke Waldemar eller Luke, men Javadd. Han kommer helt hen i mod mig, inden han sætter sig ned og ligger en hånd på mit lår. Han har allerede taget en smøg op og ryger.\n”Jeg skal nok passe på ham Pau”\n”Jeg er ligeglad… hvordan kan de!? Det værste er, far har godkendt det! Så Abigail kan få en smerte og se hvad hun har gjort! Far har tilladt det, de spurgte ham først! Hvordan kan han! Hvorfor sagde han ikke, at jeg SKULLE være sammen med Waldemar!”\n”Pau… jeg ved godt det ikke er fair, men nu er jeg sammen med Waldemar og jeg skal nok passe på ham, det lover jeg dig. Der sker ikke noget og hun kommer ikke til, at gøre ham ondt” han klemmer kort mit lår og jeg vender mine øjne i mod ham.\n”Men du skal ind på den skole, ellers bliver du smidt ud og det ønsker jeg ikke, specielt ikke Waldemar, eller Luke” jeg ligger stille mit hoved på hans skulder og lukker kort øjnene i.\n”Luke kan vel være ligeglad… vi kan alligevel intet… takket være Waldemar… jeg elsker Waldemar, men jeg kan ikke sige ham mod, vi skændes bare og vil ikke miste ham… men… arg”\n”I know… selvom det stadig gør ondt, så hader jeg selv Waldemar for det. For Luke er så forelsket i dig og du er i ham, men Waldemar er som dig, han vil beskytte dig fra, at såres igen, som Mike sårede dig og du vil beskytte Waldemar i mod Abigail, så hun ikke ødelægger ham igen”\n”Hvad kan jeg sige? Vi er tvillinger” et fnis forlader mine læber, hvilket får ham til, at grine.\n”Men selvom jeg ikke er vild med det, vild med, at skulle hjælpe dig og Luke, mest hvis noget gik galt, for så vil Waldemar slå mig ihjel. Men så er jeg ligeglad. Dig og Luke, skal have lov at være sammen alene. Men det kræver, at du kan få Niall væk, så skal jeg nok få Waldemar væk og Luke er nem, det er bare, at sige at Louis vil have ham med ud, at fiske. Waldemar kender Louis og ved, at Louis er meget bestemt, når det kommer til far og søn dag. Så det er nemt, så det skal jeg nok sørger for, at Luke får det, at vide”\n”Hvordan vil du få Waldemar væk?” jeg løfter stille hovedet og kigger på ham.\n”Ved, at sige vil skal være sammen og hænge ud. For du skal bare sige, at Niall er hjemme”\n”Hvordan det? De planlægger jo deres nye album”\n”Jaer, men nu ved jeg tilfældigvis, at far har inviteret mor ud og spise i morgen, for det er deres bryllupsdag. Hvilket vil sige, de kan ikke lave noget i morgen”\n”Ja” jeg smiler bare stort og kysser hans kind kort.\n”Tak Javadd! Du er virkelig, den bedsteven, altså efter Waldemar, når han ikke er en jackass” Java fniser bare kort og smiler til mig.\n”Jeg er virkelig ked af det Javadd”\n”Skal du ikke være Pau. Jeg klarer mig, er bare glad for, at have dig som min veninde igen og at se Luke lykkelig, er fantastisk. Knægten fortjener det” han kysser mig kort i håret og rejser sig, inden han smider smøgen fra sig.\n”Kom så tøsen. Vi skal tilbage til skolen og du sørger bare for, at få Niall væk”\n”Og jeg ved lige hvordan! Arrangere en middag for ham og Penelope, eftersom de ikke har set hinanden i et lille stykke tid! Skal bare finde en restaurant og betale det med det samme!”\n”Godt, så er det ordnet. Så skal jeg nok ordne Waldemar, og snakke med Luke, i tilfælde Waldemar spørger og du er tilfældigvis hjemme ved Niall i morgen, for Niall er jo ikke ude og spise. Jeg skal nok få ham væk. Promise! Men nu skal du med tilbage!"\nDrama! Hvordan vil det ikke lige gå? Waldemar i gruppe med Abigail! Mon Mike og Abigail er helt færdige med Styles tvillingerne?\nHvad med Javadds og Paulines plan, mon den går godt eller går det i vasken?\nHvad tror I?:)


Dansk Gadekunst: Pink Army | AVISEN\nDansk Gadekunst: Pink Army\n18:00 - 12. januar 2020\nDansk Gadekunst er en super introduktion til flere af elementerne indenfor den kunst, vi oplever i det offentlige rum. Fredericia AVISEN vil i en lille føljeton præsentere nogle af kunstnerne bag og de forskellige stilarter.\nJeg falder tit på halen over de helt simple ideer, dem der ikke kan lade være med at brede sig. Der er mange inspirerende kunstnere i bogen Dansk Gadekunst. I denne artikel bliver et par håndfulde spraymalede plastiksoldater til en verdensomspændende militæroperation.\nVi skal tilbage til 2007, hvor de første planer om at lave en miniudgave af krige kommer på bordet. Planen var at spille brætspillet Risk i virkeligheden, der skulle opstilles små hære af plastiksoldater, der kunne bekæmpe hinanden i det offentlig rum.\nHvis man synes, at Pink Army ikke taler for sig selv, kan man selvfølgelig selv sætte et par ord på.\nEfter nærmere overvejelser kom man frem til, at der var krige nok i den verden, vi lever i. Der var vigtigere kampe at kæmpe, derfor kom Pink Army-ideen. Nu skulle alle krige bekæmpes med lyserøde/pink plastiksoldater. Det var en kunstner og aktivist under navnet General Ruseus som grundlagde hovedafdelingen Pink Army Copenhagen.\nJeg er så heldig, at jeg kan kalde General Ruseus op på kommando centralen med min walkie talkie og han siger:\n“De allerførste afdelinger udover vores lille gruppe i København startede med en afdeling i Miami. Miamiafdelingen ledte til, at der kom afdelinger i hele landet. Først derefter var der folk der tog det op i Europa, derefter kom Aarhus, Kolding og København, der har været en sjov rejse”.\nFra afsnittet om Pink Army fra bogen Dansk Gadekunst. (Foto: Thomas Lægaard / Fredericia AVISEN)\nHvordan bliver man en del af hæren General Ruseus?\n“Det er bare at få en hær frem på bordet, og så male dem med Fuschiafarven, den fungerer bedst. Desværre er de helt billige soldater blevet svære at opdrive, mine forsyningstropper køber dem i Stoppelhobby på Frederiksberg, de er dog nogle lidt eksklusive soldater”\nVi sendte en spejder ud og fandt et fornuftigt tilbud.\nDet er meget nemt at blive en del af Pink Army og reglerne er så nemme at forstå, at det selvfølgelig måtte sprede sig ud i landet og verden. Så fra hovedstaden København bredte hvervningen af medlemmer og fans sig sådan, at de Pinksoldater fik afdelinger og kunne ses i blandt andet Aarhus, USA, Norge, Frankrig, Italien, England og Tyskland.\n“Men det politiske aspekt i Pink Army er ikke det afgørende. Pink Army skal have lov til at være en leg, et eventyr. Legen er krigens absolutte modsætning. Legen over for krigen er måske vejen til fred. Børn kan jo godt lege krig og elske hinanden på sammen tid”, citat fra bogen Dansk Gadekunst.\nBillede fra Pink Army København\nIdeen om Pink Army er måske mere aktuel end nogensinde og jeg har dyb respekt for så simpel en ide og inspireres af måden, det kan leve videre på.\nEfter en Googlesøgning ser jeg, at det næsten foregår i hele verden, da mange aktivister tager deres soldater med på ferie og sætter op. Ja, faktisk fandt jeg en afdeling i Kolding som jeg kontaktede:\nPINK ARMY – Kolding\nJeg taler med en person, som vi vælger at kalde Hubert.\n“Jeg var interesseret i streetart og opdagede de små soldater på internettet. Det var et sjovt aspekt, at man selv kunne bringe det videre. Det er et koncept, der kan involvere mange, fordi det ikke er så farligt og det er nemt at købe nogle figurer og male”\nBillede af en hær, klar til kamp i Kolding. (Foto: Thomas Lægaard / Fredericia AVISEN)\nDet som Hubert faldt for var, at det var meget unika, at soldaterne kan ikke flyttes og at Pink Army skilte sig ud på en cool måde.\n“Det var noget, vi kunne samles om, og man kunne altid have en lyserød soldat i lommen, det virkede ikke så forbudt. Vi endte med at være 15 stykker i vores enhed Pink Army Kolding, det var en kort og fed periode”, siger Hubert.\nPink Army Kolding tog den længere end plastikmænd, der patruljerede i det små. (Foto: Thomas Lægaard / Fredericia AVISEN)\nPink Army Kolding havde mange sjove ideer, blandt andet at male et busskur i Pink Armys farver, den fungerede som en slags kaserne, hvor man kunne hente tropper til ophængning.\nDa de lavede busskuret var det lige ved at gå galt, fordi politiet pludselig kom og satte lys på de tre Pink Armyfolk, mens de malede . To af personerne løber væk og Hubert står tilbage smurt ind i samme farve, som de malede med.\n“Jeg blev virkelig nervøs, og kunne ikke nå væk, men så fik de en sang fra de varme lande om en masse kunstprojekter og det var en del af noget større. Jeg talte virkelig for min syge moster og jeg fik lov til at gå fri”, siger Hubert.\nPink Army Kolding var aktive til cirka 2012.\nHer er to Pink Army soldater på vagt i Kolding. (Foto: Thomas Lægaard / Fredericia AVISEN)\nDa jeg taler med repræsentanten fra Kolding, går det op for mig, hvor stort og vildt det egentlig er, gutterne fra København som ville spille Risk i gaden, men som endte med at opfinde Pink Army er udvisket i den historie. Koldinggruppen var inspireret af Aarhus ARTillery som var en udspringer, det er netop det aspekt, jeg elsker ved det koncept. Du kan selv blive en del af det og faktisk gøre, hvad du vil i det pinkeunivers, det vigtigste af alt er at stoppe krig.\nPink Army holder og jeg er sikker på, at deres spor vil blive trådt igen og igen, nogle gange lidt tavst andre gange med masser af larm.\nSådan lyder Pink Armys krigsdeklaration, som i øvrigt er et ulitmative krav:\nAlle krige skal standses ‘med det samme’!\nAlle våben skal smeltes om til legetøt, dog er legetøjsvåben undtaget.\nLån bogen Dansk Gadekunst på Fredericia Bibliotek og læs med på Fredericia AVISEN, når vi folder flere kunstnere ud fra siderne.\nDansk Gadekunst: Thomas Dambo


Forside > Korrektionsbriller > Moschino > MOL543/TN (0T7)\nMOL 543/TN fås i 2 andre lækre farver\nMOL 543/TN Modeloplysninger\nMOL543/TN/0T7 Designer briller\nMed dette design er du klædt perfekt på hver dag. MOL543/TN kan også fås i flere styles fra Moschino kollektionerne 2020 og 2021 i Edel-Optics onlineshop.\nMed dette stel taler designerne særligt til kvinder som føler sig hjemme i verdens storbyer. Mr. Right eller ej - her handler det i første omgang om det rigtige look for 2021. Ved de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. De runde briller er særligt gode til kantede ansigtstræk. Hårde konturer bliverblødgjort ved hjælp af de kanteløse former. Plast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. MOL543/TN sidder meget behageligt på både næsen og ørerne.


Hereford Restauranter i Barer og pubber: Læs anmeldelser af restauranter i Hereford, Texas - TripAdvisor\nAlle hoteller i Hereford Tilbud på hoteller i Hereford Populære kategorier for Hereford\nRestauranter i nærheden af Best Western Red Carpet Inn\nRestauranter i nærheden af Holiday Inn Express Hereford\nHereford Restauranter i Barer og pubber\nUSA Texas (TX) Hereford Restauranter i Hereford\nDu har zoomet for langt ud til at kunne se nålene. Zoom ind igen. Vi kunne ikke finde en restaurant med alt det, som du leder efter. Prøv at fravælge et mærke eller to. Vi fandt nogle gode resultater, men nogle af dem er uden for Hereford. Viser resultater inden for 40 km fra Hereford.\nBegræns søgning til Hereford.\nVi fandt nogle gode resultater, men nogle af dem er uden for Hereford. Viser resultater inden for 40 km fra Hereford.


Trese | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Trese\nSkuespillere: Shay Mitchell, Carlos Alazraqui, Eric Bauza\nLand: Philippines, Singapore, Indonesia\nHandling: I Manila, hvor mørke overnaturlige kræfter gennemsyrer den kriminelle underverden, er det op til Alexandra Trese at bevare freden – men der er en storm under opsejling.\nTrese (Sæson 1) havde premiere på Netflix Danmark den 10. juni, 2021 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe Trese på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Trese (Sæson 1) ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Trese (Sæson 1) stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Trese, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Trese er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


hvordan man kan genoplive lidenskab i dit liv mandskabens kunst"\nSpørg Wayne: Mennesket har ikke haft lidenskab for noget i årevis\nJeg er 42, aldrig gift, i et stabilt job og føler mig skør det meste af tiden. Jeg husker en tid, hvor jeg brændte meget for livet. Men det er længe siden noget har ophidset mig. Jeg nyder ikke særlig godt af mit job. Det ser ud til, at jeg har forhold, der varer et år eller deromkring og derefter langsomt fizler. Jeg har læst mange selvhjælpsbøger med hensyn til at finde din lidenskab, selvværd og højere formål. Men jeg leder stadig efter svaret. Har du svaret til mig?\nNogle kan bare diagnosticere dig som deprimeret, henvise dig til den nærmeste pilleudskubber og derefter kalde det en dag. Det er ikke min stil. Faktisk er den eneste gang, jeg kan støtte brugen af medicin, hvis du er kørt op i fostrets position og ikke er i stand til at fungere. Indrømmet, mit perspektiv er ikke særlig populært i vores farmaceutiske-bedste-kultur.\nMen hvis du fungerer hjemme og på jobbet og bare sidder fast, utilfreds, men villig til at gøre noget for at vende tingene, synes jeg, der er en bedre måde.\nDu er nødt til at tage handling, og du skal stoppe med at gøre det alene. Og forresten er svaret ikke et andet romantisk forhold. Svaret for dig er meningsfulde forhold til mænd.\nVi har et par generationer af mænd, der sædvanligvis har opsøgt det feminine for at løse deres problemer, for at helbrede deres sår, for at gøre dem lykkelige. Men efter at den kortsigtede spænding er forsvundet, er mændene lige så elendige, måske mere. Hvorfor? Fordi vi er nødt til at løse vores problemer. Ved at trække os tilbage til det feminine - det være sig seriel monogami, rekreativ sex, porno, ludere osv. - vi løser ikke vores problemer, vi får bare endnu en 'fix' for vores afhængighed. Så vi vågner næste morgen og føler os endnu værre.\nHvad de fleste mænd ikke ved, er, at hvad der skader dem, er manglende forbindelse med maskulin energi, med det maskuline indeni, med vores fædre. Det er rigtigt, vi er vores fædres sønner. Og for at være den mand, du vil være, vil en af dine udfordringer være at stå ansigt til ansigt med det originale forhold til en mand, din far.\nHvad sker der, når du er i selskab med indledte mænd, mænd, der er engagerede i din vækst og deres, og som er villige til at holde dig ansvarlig og blive holdt ansvarlig for et meget dybere, tillidsfuldt forhold - er du begynder at blive far af andre mænd. Til sidst bliver du mere komfortabel i din egen hud, når du finder din plads blandt mændene. Du har også mulighed for at lære lektionerne fra din far, så du kan komme videre til manddom.\nDette lyder måske lidt kryptisk, men processen er helt naturlig, når du er sammen med mænd, der er trætte af det overfladiske og er villige til at indrømme, at de også har brug for hjælp til at være bedre mænd, fædre og ægtemænd.\nDet er med mænd, der har det sjovt, lærer hinanden, modtager og tilbyder vejledning, visdom, erfaring og rådgivning - at vi kan få hjælp til at opdage, hvordan vi virkelig har det, og derefter forbinde med vores lidenskaber og vores højere formål.\nDet er svært for de fleste mænd at tro, at hvad de har brug for for at være lykkeligere og mere succesrige, er støtten fra andre mænd. Når alt kommer til alt, har de fleste mænd aldrig haft den slags støtte. Det blev ikke taget fra os i vores levetid. Faktisk har det været flere generationer siden mænd blev opdraget af mænd i selskab med deres onkler, bror og naboer og lærte, hvad det betød at være sunde mænd i deres samfund.\nMen når du først har opdaget kraften i at være i en kreds af mænd, vil du aldrig være uden den. Det er inden for den cirkel, hvor du finder dit svar og meget mere.\nWayne M. Levine, M.A., vejleder mænd til at være bedre mænd, ægtemænd og fædre.\njack londons indflydelse\nkongedømmet om selvkontrol\nbetaler dine kontingenter\nbudgettering af mine penge\nkollegaen stopper ikke med at tale


Kronik: Regeringen blokerer for solcellerne | Ingeniøren\nAf Karl Vogt-Nielsen 17. mar 2015 kl. 15:42 50\nKarl Vogt-Nielsen er klima- og energirådgiver i Enhedslisten. Illustration: Privat\nSamtidig var det helt afgørende for Enhedslisten, at reglerne skulle ændres, så solceller kunne spredes ud, og støttekonceptet udformes, så det blev attraktivt for almene boliger, kommuner og landsbyer at kunne udbygge med solcellestrøm. Og sådan blev aftalen da også udformet.\nMen siden da er der gennemført talrige bestræbelser på at blokere herfor. Grundlæggende handler det om, at Finansministeriet er lodret modstander af, at folk selv producerer deres strøm, da staten dermed går glip af energiafgifter. Regeringens bestræbelser på solcelleområdet handler derfor ikke om udbygning, men om begrænsning.\nHer en gennemgang af regeringens blokeringer, som dog helt overordnet overgås at EU’s helt urimelige indblanding i, hvorledes vi i Danmark gerne vil støtte udbygningen med vedvarende energi. Der er gået næsten to år, hvor de nye solcelleregler har ligget til godkendelse i EU’s konkurrencekontor.\nI mellemtiden er store dele af solcellebranchen lukket ned. Sagen er endt med at Danmark ikke længere må opretholde sit nuværende ret effektive PSO-støttesystem på hele VE-området, men vi har allernådigst fået lov at køre med det frem til 2017.\nMen selv om EU nu langt om længe har sagt o.k. til støtte til solceller, har regeringen selv sørget for at opstille regler, som effektivt tager over og forhindrer der sker noget. Det gælder f.eks. fælles solcelleanlæg i landsbyer og andet.\nSigtet var, at borgere kunne gå sammen om et solcelleanlæg, som så kunne placeres et sted uden for landsbyen på en mark. Men det går ikke, mener regeringen tilsyneladende. Vi risikerer at få alt for mange solcelleanlæg, fordi alt for mange borgere gerne vil investere i egen lokal vedvarende energi.\nSå regeringen har med sin radikale energiminister i spidsen indført en regel om, at man altså ikke kan være med som andelshaver, hvis man bor længere væk end to km fra anlægget. I vindmøllelaug kan borgere over hele landet købe en andel i en vindmølle, der står i den anden ende af landet. Men det må ikke gælde solceller, og reglen sætter en effektiv bremse i for solcellelaug.\nI kommunerne står man på spring for at bidrage til en CO2-fri omstilling. Her ligger hundredvis af store solcelleanlæg i støbeskeen, som bare venter på et ‘go’ – ja de behøver ikke en gang ekstra støtte. De skal sådan set bare have lov at bygge dem.\nHer har regeringen så indført, at hvis kommunen vil sætte en solcelle på en skole, idrætshal eller rådhuset, så skal der til hver af dem oprettes et kommercielt selskab, som skal stå for driften og sælge al strømmen ind på nettet. Skolen nedunder må sådan set intet have med anlægget at gøre. De skal købe strømmen helt normalt ude i byen til normal pris.\nFor at åbne en dør på klem blev der sagt o.k. til en pulje, så der måtte etableres, hvad der svarer til et enkelt halvstort anlæg i hver kommune, hvor de ikke skulle lave et selskab, og hvor skolen dermed kunne være ‘ejer’ af anlægget og selv bruges strømmen fra anlægget. Den pulje var udsolgt på tre timer, og alle resten af de planlagte anlæg blev ikke til noget.\nKreativiteten for at blokere for udbygning med solceller er således stor, og kommuner, landsbyer og boligforeninger står måbende på sidelinjen og forstår med rette ikke logikken.\nOgså hos de almene boliger står den ene boligforening på spring efter den anden til også her at lade klimavenlige borgere gå foran og få solceller på taget. Her har regeringen taget mere snedige metoder i brug. Ofte er almene boligforeninger jo splittet op i flere eller mange bygninger, hvor der går strømkabler imellem. Mange steder er det ikke boligforeningen, men energiselskabet, der ejer disse kabler, som forbinder bygningerne. Her er nu indført forbud mod at beboere, som er koblet sammen med disse elledninger, som ejes af energiselskabet, må lave solceller sammen. Så må de lave hvert sit anlæg. Og så ryger hele fidusen.\nKreativiteten for at blokere for udbygning med solceller er således stor, og kommuner, landsbyer og boligforeninger står måbende på sidelinjen og forstår med rette ikke logikken, når den radikale minister og regeringen i øvrigt taler med grønne tunger om 100 procent vedvarende energi.\nVi får henvendelser, som prøver at forklare minister og politikere om, at de må have overset nogle uhensigtsmæssige regler, som lige bør fjernes, så vi kan komme i gang. Hvad de færreste forstår, eller måske rettere ikke kan tro er, at disse blokeringer er helt bevidste.\nDen nuværende situation er således helt uholdbar. Enhedslisten har flere gange opfordret regeringen til, at vi drøfter, hvorledes vi kan komme ud af denne gordiske knude, hvor grønne afgifter blokerer for klimarigtig politik. Men desværre uden held. Og med Socialdemokraternes kommentar i Ingeniørens artikel – at solceller kommer til at spille en rolle, men først efter 2020 – ser det svært ud for solcelleområdet.\nRegelcirkus får 85 pct. af landets kommuner til at droppe nye solcelleanlæg 09. dec 2014\n#1 Anders Jakobsen 17. marts 2015 - 19:09\nDu skriver at det offentlige udviser stor kreativitet for at forhindre “den lille mand” i at investere i solceller og lister så en helt række af PRIVATE kreative forsøg på at udbygge den gamle forfejlede nettomålerordning, så store industrielle solcelleanlæg skulle få status af lidt hjemmehobby, hvor ejerne i fællesskab skal kunne bruge strømmen uanset at den ikke produceres på deres matrikel og fremføres via det kommercielle elnet.\nJeg ejer en del af Carlsberg i fællesskab med andre. Jeg kan altså ikke ringe til Fredericia og bede dem sende ti kasser øl til min 40 års fødselsdag med næste distributionsvogn uden at der skal betales moms og punktafgifter på det, ikke engang hvis Carlsberg havde en fødselsdagsgaveordning for medejerne.\nOg selvfølgelig skal kommunerne ikke selv kunne undgå at betale skat og afgifter af hjemmeproduceret strøm. Det som kommunens skolevæsen sparer i elafgifter mangler så bare krone for krone til gymnasiernes finansiering samtidig med at vi har fået et mindre optimalt energisystem med i købet. Det ville fremme kommunal kassetænkning af den mest destruktive slags.\nHer er et ofte fremsat forslag: Giv borgerne valget imellem to ordninger:\nDyrk dine egne energiagurker på samme betingelser som dem i haven: Du kan producere al den strøm du ønsker uden afgifter o.lign. så længe du holder det inde for din egen matrikel (intet “lagring i nettet”)\nEller få samme kommercielle vilkår som den seneste havmøllepark, med understøttelse af det brugerbetalte elnet. Aktuelt vil det sige at du får 77 øre/kWh for AL den strøm du producerer de første tolv år, på taget, på marken eller taget af idrætshallen. Din eget forbrug afregnes efter normale principper som alle andre forbrugere.\nSolcellestrøm er jo blevet så billigt, snart 20 øre/kWh, så det vil jo få millioner af husstande til at hoppe med. Eller noget...\n#2 Flemming Ulbjerg 18. marts 2015 - 08:27\nNettomåleordningen gør det nemt. For nemt. at skyde solceller ned.\nMed den nu udfasede nettomålerodning på årsbasis, blve en meget stor del af gildet betalt af eldistributionen og ikke mindst af skatteyderne I form af manglende afgifter.\nVedr. kommunernes indtræden som elproducenter, så er det ikke en kommunal opgave at producer el. Derfor er kravet om et selvstændigt selskab yderst rimeligt. Det kan ikke være en risiko, som skatteyderne skal løbe.\n#3 Jens Høg Schou 18. marts 2015 - 08:52\nMed den nu udfasede nettomålerodning på årsbasis, blev en meget stor del af gildet betalt af eldistributionen og ikke mindst af skatteyderne I form af manglende afgifter\nHvorfor er det kun et proglem med solceller? Det er samme problematik med sparepære, A+++ hvidevare og lavenergi huse. Hver gang der bruges mindre energi mangler der afgifter. Nye biler betaler mindre ejerafgift og bruger mindre brændstof. Igen mangler staten penge. Med hensyn til vindmøller, bliver forbrugerne opkrævet ekstra penge for strømmen, ellers kan vindmøller ikke betale sig, uden at man kan vælge det fra.\n#4 Flemming Ulbjerg 18. marts 2015 - 08:55\nMed hensyn til vindmøller, bliver forbrugerne opkrævet ekstra penge for strømmen, ellers kan vindmøller ikke betale sig, uden at man kan vælge det fra.\nSå gør det samme med solceller Solceller er elproduktion og ikke energibesparelse\n#5 Hans Elfelt Bonnesen 18. marts 2015 - 11:00\nad forslag 1 fra Anders Jacobsen: Dyrk dine egne energiagurker på samme betingelser som dem i haven: Du kan producere al den strøm du ønsker uden afgifter o.lign. så længe du holder det inde for din egen matrikel (intet “lagring i nettet”) +++ Netop denne hjemmedyrkning er vedtaget i Holland og Schweitz unde EU tekst: Europa-Parlamentets beslutning af 12.september 2013 om mikrokraftvarmeproduktion - P7-TA-PROV(2013)0374 // B7-0388/2013. Regler: Max 600 W ( HOLLAND) med godkendt Inverter Max 1200 w ( Schweiz) med godkendt inverter Selvtilslutning via hus stikkontakt, ingen yderligere indblanding fra myndigheder eller elforsyningsenhed. Ordningen har allerede kørt i et år i begge lande. Margrete Auken har lovet at skubbe på for DK\n#6 Erik Jensen 18. marts 2015 - 11:21\nDet lyder dog utroligt at det skulle være kommet ned i 20 øre pr kWh. Da jeg fik installeret mit anlæg i 2011, var det med en pris på ca 115 øre pr kWh hvis jeg regnede med den anslåede levetid på 20 år. Det er dog inklusiv 15.000kr til reparationer de 20 år(jeg antager at f.eks. inverteren ikke holder 20 år). Men det forudsætter at der ikke kommer andre udgifter eller fejl i 20 år, samt at ordningen fortsætter i alle 20 år, at jeg ikke flytter inden for de 20 år. Der skal ikke meget til at vælte læsset og gøre det en dårlig forretning så det var ikke blot ud fra økonomi at jeg fik det installeret.\nJeg er klar over at ved slutningen af ordningen, gik der klondike lignende tilstande i det fordi prisen var halveret siden jeg fik det installeret, men der er dog stadig et stykke vej til 20 øre.\n#8 Jesper Bonde Petersen 18. marts 2015 - 12:01\nDer har aldrig været fordele ved at producere elektricitet lokalt, da det er nemt at overføre elektrisk energi over lange afstande. Hvis I vil udnytte solen, så sæt solfangeranlæg på jeres tage og køb andele i vindmøller i stedet. Så er der garanti for at produktionen bliver drevet professionelt og vi vil samtidig lukke ned for de mange kreative tiltag fra de nye solcellebaroner hvis usunde forretningsmodel udelukkende hviler på statsstøtte.\n#9 Ford Prefect 18. marts 2015 - 13:06\nPointer imellem linierne\nDa jeg læste om alle de forskellige puljer blev jeg egentlig også forvirret. Hvorfor betyder det noget for Staten om Lolland bliver plastret til med solceller på markerne, eller indre københavn bliver dækket af solceller på tagene? Der er selvfølgelig et tabt areal landbrugsproduktion på Lolland, men til gengæld bliver det noget billigere at opsætte og vedligeholde solcellerne. I sidste ende må det regnestykke vel være op til ejerne.\nI stedet for denne lobbyist-kreation burde man give samme støtte til alle former for VE (måske med forhøjet tilskud til begrænset emerging tech udvikling - evt som offentligt-private partnerskaber).\nDesuden bør man gøre alle støtteordningerne gennemsigtige. Inkludér alle direkte omkostninger og giv den samme støtte til de første x producerede MWh til alt VE. Det nytter ikke noget at folk render rundt og siger at offshore vind koster 77 øre/MWh, når det yderligere koster 5,8 mio DKK per installeret MW at nettilslutte. Denne pris bør være indregnet i støttebeløbet.\nKun ved at gøre støtteordningerne sammenlignelige kan man billigst muligt at opnå et fossiltbegrænset DK, hvis det er det man ønsker.\nSå kan vi altid diskuttere omkostninger til backup etc. Men det er en helt anden snak.\n#10 Bent Johansen 18. marts 2015 - 13:58\nCitat: "Kronik: Regeringen blokerer for solcellerne"\nJeg ved intet om solceller, men hvis det er korrekt, vil jeg gerne sende en sjælden tak til regeringen.\nSolceller i Danmark? Jeg har ikke set solen skinne en hel dag i flere uger nu. Det er ikke en økonomisk måde at opnå grøn energi på i Danmark, jeg foreslår i stedet Sahara. Derfor skal solceller have massiv statsstøtte, eller frigives for afgifter (det er det samme i et land hvor vi har en kæmpe stor velfærdsstat som skal finansieres).\nVi kender det for minibiler og elbiler. De betaler næsten ingen afgifter for brug af veje og parkeringspladser, men regningen skal jo så bare betales af andre - nej tak!\n#11 Michael Rangård 18. marts 2015 - 15:45\nRe: Lokal produktion\nSelvfølgelig er der fordele ved at producerer energien lokalt... Den største er at du ikke har noget tab i nettet når energien både produceres og forbruges lokalt. Den anden er mulighed for at køre i ø-drift mens den øvrige del af nettet er uden forsyning. Det sidste er hele begrundelsen for at opsætte en dieseldreven nødgenerator på f.eks. et sygehus...\nAt f.eks. skoler, kontorer, sygehuse og andre offentlige bygninger, med et stort forbrug i dagstimerne, året rundt, ikke har lov til at opsætte solceller der modsvare dette egetforbrug er dybt godnat. Der er ingen nævneværdige ulemper ved at opsætte solcelleanlæg der producerer omkring mindsteforbruget.\n#12 Karsten Capion 18. marts 2015 - 17:17\nOm støtte til sol og havvind\nDansk Energi har netop opgjort støtteniveauet til forskellige energikilder. Solceller og husstandsvindmøller kommer med de nuværende ordninger ud med niveauer, der ligger langt over hvad andre energikilder får i Danmark. Dette skyldes særligt den indirekte støtte i form af tabet af afgifter og PSO betaling ved udnyttelse af egenproduktionen. http://www.danskenergi.dk/Aktuelt/Arkiv/20...\nHvis vi ønsker at støtte bestemte VE-teknologier med ekstraordinært høje støttesatser, bør der være et teknologisk udviklings-sigte. Det er der for havvind, hvor Danmark netop har vist vejen gennem smarte udbudsprocesser og hvor danske virksomheder udvikler nye teknologier, der bringer omkostningerne til havvind ned. Jeg har svært ved at få øje på at Danmark i samme omfang skulle kunne bidrage betydningsfuldt til udviklingen af solceller.\nYderligere er havvind en langt mere central teknologi, når der ses frem mod et dansk energisystem fri for fossile brændsler, idet vi får brug for at producere store mængder energi hele året rundt og ikke kun i sommerhalvåret, hvor langt størstedelen af solcellernes produktion ligger.\n#13 Niels Hansen 18. marts 2015 - 17:47\nNogle meget fornuftige overvejelser, som også bør lægge til grund for mange af de fjernvarmeprojekter som virker ved solvarme og biomasse som kun kan iværksættes pga. afgiftstænkning når de nye systemer lige stryger afgiften og enten bebeholder den høje varmepris som der var fra naturgasvarme eller sænker denne varmepris minimalt, når de meget bekostelige systemer overtager varmeforsyningen. Når så samtidig systemerne ofte har en katastrofal ringe energiøkonomi når f.eks. solvarmeanlæggets varme, her tabes minimum 50 % af varmen inden forbrugeren i ende af fjernvarmerøret som er tilfældet i sommerhalvåret hvor forbruget i nettet er vigende. Og når så skatteyderne i sidste ende via kommunegranterier skal stå som garant for systemets succes, så bør sådanne systemer fravælges. 155 mio for solvarme i Løgumkloster et varmesystem som kun kan forsyde de 1500 brugere i byen med halvdelen af varmebehovet, og som reelt kun kan lade sig gøre, når systemet leverer til byen varme til byen uden afgift. se http://ing.dk/indhold/155777\n#14 Flemming Ulbjerg 18. marts 2015 - 17:48\nAt f.eks. skoler, kontorer, sygehuse og andre offentlige bygninger, med et stort forbrug i dagstimerne, året rundt, ikke har lov til at opsætte solceller der modsvare dette egetforbrug er dybt godnat. Der er ingen nævneværdige ulemper ved at opsætte solcelleanlæg der producerer omkring mindsteforbruget\nMichael. Se dels Capions indlæg og læs artiklen, så har du vist svaret på det, men svar også på hvorfor: - En offentlig instans skal være elproducent. ? - Hvorfor skal jeg betale mere i skatter og afgifter, når der installeres PV i egen installation. ? - Hvorfor vi skal støtte PV, der er har en elendig samfundsøkonomi, sammenlignet med andre former for VE?\n#15 Jakob Rasmussen 18. marts 2015 - 18:19\nMåske skulle du læse lidt her: http://www.ens.dk/sites/ens.dk/files/info/...-20141209-_komprimeret.pdf\n#16 Michael Rangård 18. marts 2015 - 18:37\nSe dels Capions indlæg og læs artiklen, så har du vist svaret på det, men svar også på hvorfor: - En offentlig instans skal være elproducent. ?\nHvorfor skal elproduktion overlades til private firmaer? Jeg ved godt at nogen har den politiske overbevisning at alt hvad der kan genererer et overskud, skal styres af private investorer... Men er det en naturlov?\nNår nu solceller kun kan overleve hvis det offentlige finansierer dem, hvorfor skal private så skumme fløden?\nHvorfor skal jeg betale mere i skatter og afgifter, når der installeres PV i egen installation. ?\nSkal du det? Du skal være med til at finansierer det net der er nødvendigt for at leverer energi til dig, når solen ikke skinder... Og ja, der er formentlig lagt moms på rådighedstillæget...\nHvorfor vi skal støtte PV, der er har en elendig samfundsøkonomi, sammenlignet med andre former for VE?\nDet er politisk bestemt at vi skal fremme opsætningen af solceller... I den sammenhæng så jeg heller at kommunerne fik fortjenesten end at staten støtter private investorer... Overskuddet går i det mindste tilbage til kommunekassen og ikke til flere samtalekøkkener :)\n#17 Niels Hansen 18. marts 2015 - 18:53\nMåske skulle du læse lidt her: http://www.ens.dk/sites/ens.dk/files/info/...\nNu syntes jeg jo f.eks. at den øgede miljøbelastning som solfangerne i Løgumkloster indirekte udviser at det bør pålignes disse, som er tilfældet når de centrale kulkraftværker nu må øge el-produktionen og afsætte spildvarmen til havvand i stedet for at gasmotoren i Løgumkloster producerer strømmen og spildvarmen afsættes til fjernvarmenettet i Løgumkloster. Eller reelt så ender den solvarme solfangerne afsætter med at opvarme havvand når så i øvrigt produktionsprisen på varmen øges i løgumkloster. Dette fremgår ikke af nogle af de opgørelsesmetoder der opstilles i energistyrelsens materiale.\n#18 Flemming Ulbjerg 18. marts 2015 - 19:17\nMichael. Der betales ikke afgifter af PV til eget forbrug, hvorfor andre afgifter nødvendigvis skal øges, hvis statens indtægter skal være uændret.\n#19 Niels Hansen 18. marts 2015 - 21:00\nDer betales ikke afgifter af PV til eget forbrug, hvorfor andre afgifter nødvendigvis skal øges, hvis statens indtægter skal være uændret.\nJa et tilsvarende helt igennem lige så stort problem inden for Fjernvarmebranchen. Ta' nu f.eks. Randers hvor fjernvarmeprisen er sådan se http://www.verdo.dk/~/media/Verdo/Verdo/PD... En nettopris for varme som er mere end det dobbelte af nettoprisen for naturgas leveret i naturgasfyret i boligen, derfor er der selvsagt ikke plads til at betale til samfundshusholdningen via afgifter som alle andre energisystemer skal betale. I Randers betaler fjernvarmekunden 56,7 øre/Kwh og 2,7 øre/Kwh i afgift (sikkert olie reservelast kedler bruger). Det er lige præcis sagen i en nødeskal da man for 4 -5 år siden øgede nettovarmeprisen i Randers ved at udfase den afgiftsbelagte kul på kraftværket til fordel for en langt mere bekostelig varme fra træ, hvor man altså lige strøg statens afgiftsgrundlag da fjernvarmebrugerne oplevede den samme høje varmepris i Randers.\n#20 Michael Rangård 18. marts 2015 - 21:37\nDet samme gælder enhver anden af statens indtægtkilder... Hvis statens indtægter skal bevares og en af indtægtskilderne falder, så skal pengene hentes et andet sted eller skatter og afgifter skal øges...\nJeg håber ikke for mange stopper med at køre for stærkt, for så falder statens indtægtskilder og en anden afgift på stige...\n#21 Jakob Rasmussen 18. marts 2015 - 22:36\n@Niels Selvfølgelig vil ændrede emissioner, priser og virkningsgrader indgå i de samfundsøkonomiske analyser. Du skulle bare have læst vejledningen, så ville du vide det.\n#22 Anders Majland 19. marts 2015 - 11:49\nKarsten Henneberg 1 dag siden Re: Hjemmedyrkning\nMax 1200 w ( Schweiz) med godkendt inverter Selvtilslutning via hus stikkontakt, ingen yderligere indblanding fra myndigheder eller elforsyningsenhed.\nHans - du glemte slutningen på dit eventyr! Hvad sker der så, når du ikke bruger de 1.200 watt? Tilpasser solcellernes produktionen sig til dit aftag?\nProducerer man mere end man bruger løber det blot ud i el nettet - Det betaler man ikke for ;-)\nTeknisk kunne man også bare slukke for inverteren eller skrue ned.\nMen det er også en tilladt herhjemme. Altså ikke den simple stikkontakts inverter. Se gruppe 5 på http://www.energinet.dk/DA/El/Solceller/Ha...\nHar men er virksomhed der (stort set) altid kan aftage ens egenproduktion er det jo en simpel afregningsform.\n#24 Jesper Bonde Petersen 19. marts 2015 - 12:18\nMichael - du blander tingene sammen. Det er fint at etablere lokal produktion såfremt at forsyningsnettet er utilstrækkeligt, men så skal lagringsproblemerne løses samtidig. For almindelige villaejere er det indlysende, at deres forbrugsmønster ikke er synkroniseret med elproduktionen hvis de har installeret solceller. Derfor er de afhængige af forsyningsnettet til at "lagre" deres production, og det bidrager man ikke med via fx. nettomålerordningen. Man må konstatere, at landet er efterhånden er ramt af en slags guldfeber, hvor man via kreative installationer forsøger at flytte skattepenge fra en gruppe borgere (dem uden sydvendte tagflader) til en anden. Og de misundelige borgere, der ikke har mulighed for at stikke snablen ned i de forskellige puljer, vil naturligvis også gerne være med, hvilket Karls kronik så udmærket gør rede for. Skal vi ikke lade energiselskaberne om at producere den energi, vi har brug for? Det er de nok de bedste til at gøre rationelt og professionelt med det rette mix af produktionsmetoder. Og så kan de, i lighed med mobilselskaberne, leje sig ind på private eller kommunale tagflader hvis det er hensigtsmæssigt i forhold til at producere den billigst mulige strøm til forbrugerne.\n#25 Flemming Ulbjerg 19. marts 2015 - 17:35\nHar men er virksomhed der (stort set) altid kan aftage ens egenproduktion er det jo en simpel afregningsform\nFor så vidt, men nu er det sådant at virksomheder for det første får en del af elafgiften refunderet og også at virksomheder normalt ikke accepterer uendeligt lange tilbagebetalingstider for sådanne investeringer. Derfor kommer der næppe ret mange solceller op på virksomheder - udover nogle få m2, der viser at virksomheden er med på bølgen.\n#26 Chris Bagge 19. marts 2015 - 20:03\nDet er muligt at en gammel roterende måler gør det, men der skal ikke mange linjer kode til, for at en elektronisk måler ikke gør det.\n#27 Niels Hansen 19. marts 2015 - 22:11\nSelvfølgelig vil ændrede emissioner, priser og virkningsgrader indgå i de samfundsøkonomiske analyser. Du skulle bare have læst vejledningen, så ville du vide det.\nJamen det kan det jo passe.. Jeg er bekendt med flere barmarksværker som installerer solvarme hvor minimum 80 % af netop den varme solanlægget producere i sommerhalvåret det tabes i nettet i sommerhalvåret.. Når det kan være samfundsøkonomisk så må der vel være visse fejl ved opgørelsesmetoderne\n#28 Niels Hansen 20. marts 2015 - 09:29\nMig bekendt udleder kul næsten det dobbelte co2 af naturgas. Hvordan kan det så være man kan nedlægge naturgasfyret i Odense og udlægges fjernvarme når man i forvejen har et massivt overforbrug af kul på Fynsværket fordi man ikke har nogen aftagere til fjernvarmens spildproduktion. Når man så øger behovet for fjernvarme og man i forvejen ikke har nogen aftagere til el-poroduktionen så kan en hver da sige sig selv at det øgede behov for varme ene og alene vil komme fra ren kul-afbrænding. Dette forhold er da heller ikke med i de omtalte samfundsøkonomiske analyser.\n#29 Michael Rangård 20. marts 2015 - 12:41\nMichael - du blander tingene sammen. Det er fint at etablere lokal produktion såfremt at forsyningsnettet er utilstrækkeligt, men så skal lagringsproblemerne løses samtidig. For almindelige villaejere er det indlysende, at deres forbrugsmønster ikke er synkroniseret med elproduktionen hvis de har installeret solceller. Derfor er de afhængige af forsyningsnettet til at "lagre" deres production, og det bidrager man ikke med via fx. nettomålerordningen.\nDet er vist ikke mig der blander ting sammen :)\nDer er fordele ved lokal produktion og der er ulemper, men det er tekniske fordele/ulemper og har ikke noget med den økonomiske del at gøre... Nu nævner du så nettomålerordningen (du ved godt at den er afskaffet for nye anlæg, ik?). Den afregningsform har reelt ikke noget med fordele og ulemper ved solceller at gøre. Det er en afregningsmetode som man kan være for eller imod.\nJeg snakker om at solcellerne har de største fordele hvis de ikke producerer mere end mindsteforbruget (det udelukker stort set solceller på private hjem). Men der er selvfølgelig også fordele ved en moderart overproduktion, bare den er begrænset så hele produktionen stadig forbruges lokalt. Ulemperne bliver størst når alle huse i et villakvarter har solceller på taget, der er lavt forbrug i dagstimerne og høj produktion som derved skal væk fra området.\nI Danmark har vi en overvejende termisk produktion af strøm, men vi har ikke brug for fjernvarmen om sommeren, ikke i samme mængder som om vinteren. Derfor har solceller en fordel her, da de decentrale kraftvarmeværker kan producerer i kortere tid. Heldigvis kan vi om sommeren hente ret store mængder el fra Norge, men afhængig af det norske nedbør, bør vi kunne leverer en tilsvarende mængde tilbage til normændene om vinteren. Om vinteren skal de decentrale værker producerer varme og her er det derfor en fordel at solcellerne ikke leverer nogen nævneværdig effekt. Lageringsproblemet er så at sige løst.\nProblemerne opstår først når man blander de tekniske forhold sammen med økonomiske forhold og forsøger at tænke sig frem til en retfærdig løsning hvor solcelleejerne kan få forrentet deres investering, uden at det koster os andre noget som helst. Og især hvis retfærdighedssansen gør at en person med sydvendt tag, ikke må have en fordel frem for en med øst/vest vendt tag eller at folk i lejligheder skal have samme muligheder for at dyrke gulerødder (læs: strøm) som folk med egen have...\n#30 Jakob Rasmussen 20. marts 2015 - 13:47\nMig bekendt udleder kul næsten det dobbelte co2 af naturgas. Hvordan kan det så være man kan nedlægge naturgasfyret i Odense og udlægges fjernvarme når man i forvejen har et massivt overforbrug af kul på Fynsværket fordi man ikke har nogen aftagere til fjernvarmens spildproduktion.\n@Niels Mig bekendt plejer du ikke at læse de links andre debattører ligger op på sitet. Og jeg har utallige gange påpeget at du ikke har styr på dine forudsætninger. Også denne gang er vi desværre ude i disse meget mangelfulde indlæg fra din side. Jeg går ud fra at du ikke har læst Energistyrelsens beregningsforudsætninger og vejledningen hertil, når du svarer som du gør.. Du har jo så, heller ikke gjort dig ulejligheden med at undersøge produktionsforholdene og de faktiske emissioner. Derfor vil debatten jo til enhver tid blive overordentlig uinteressant ud fra et fagligt og teknisk synspunkt.\n#31 Niels Hansen 20. marts 2015 - 19:16\nDu har jo så, heller ikke gjort dig ulejligheden med at undersøge produktionsforholdene og de faktiske emissioner.\nSe http://www.fjernvarmefyn.dk/media/1157/fje... Prøv og se side 12 mon ikke det underbygge min påstand tilstrækkelig!\n#32 Jakob Rasmussen 20. marts 2015 - 20:45\n@Niels Det underbygger (desværre) kun at du ikke har det fjerneste begreb om hvad du udtaler dig om. I 2014 er det mindre end 35 % af varmen der kommer fra kul og emissionen bliver endnu mindre end her. http://www.fjernvarmefyn.dk/om-fjernvarme-... Hvor fjernvarmen i forvejen har en emission der er ca. 2,5 gang lavere end individuelle naturgasfyr. Og hvis du sammenligner samfundsøkonomi med andre opvarmningsformer. http://www.fjernvarmefyn.dk/viden-om-fjern...\nFor nu ikke at komme helt off topic, så kunne man jo istedet prøve at sammenligne solceller kombineret med varmepumper.\n#33 Niels Hansen 20. marts 2015 - 21:37\nDet underbygger (desværre) kun at du ikke har det fjerneste begreb om hvad du udtaler dig om. I 2014 er det mindre end 35 % af varmen der kommer fra kul og emissionen bliver endnu mindre end her. http://www.fjernvarmefyn.dk/om-fjernvarme-... Hvor fjernvarmen i forvejen har en emission der er ca. 2,5 gang lavere end individuelle naturgasfyr. Og hvis du sammenligner samfundsøkonomi med andre opvarmningsformer. http://www.fjernvarmefyn.dk/viden-om-fjern...\nHvordan pokker kan du påstå det? Der kommer omkring 1.100.000 Mwh fjernvarme fra kul i 2013, i forlængelse af Fjernvarmefyns grønne regnskab. Når man ser på disse el-priser for de første 1,5 md af 2013 se http://www.xqw.dk/Coppermine1560/displayim... så kan man da rolig regne med at 80 % af el-produktionen i Odense er afsat til spotpris, når der har været fjernvarmebehov og ene og alene afsat som spild fra fjernvarmeproduktionen fordi der har været varmebehov. Og kullet afbrændes ene og alene fordi fordi der er varmebehov i Odense for ellers blev det ikke brændt af. Og så må Fjernvarmen i Odense da naturligvis også bære hele co2-belastningen for det kul som brændes af, både den ubrugelige strømproduktions som overvejende foræres bort og så varmedelens co2 må også pålignes fjernvarmen. Og hvis det antages 80 % af de 1.100.000 Mwh kul-fjernvarme i 2013 har afsat ubrugelig strøm: Hvis det antages at 80 % af varmen er produceret sammen med en gennemsnitlig el-produktion på 30 % på Fynsværket, så indfyres der samlet 1.400.000 Mwh kul hvis den samlede virkningsgrad på Fynsværket er 90 %. Dvs. at de 80 % fjernvarme i Odense i 2013 som har afsat en ubrugelig el-produktion at her er den samlede co2-udledning hele 532 mio ton co2 eller 604 kg/Mwh. Eller mere end dobbelt så meget som naturgasfyret.\n#34 Jakob Rasmussen 20. marts 2015 - 22:59\n@Niels Som så ofte før, så vælger du at gøre dine egne antagelser, i stedet for at bruge de faktiske. Det gælder både for elpriser, produktionsfordeling og ikke mindst CO2 emission. Forudsætningerne for korrekte beregninger er jo tilstede. Hvorfor forholder du dig ikke bare til fakta ?\n#35 Niels Hansen 20. marts 2015 - 23:19\nHvorfor forholder du dig ikke bare til fakta ?\nJeg forstår ikke du vedbliver med at fastholde energistyrelsens og andres forkerte og misvisende fortolkninger og du ikke forholder dig til fakta. Og fakta er disse el-priser se http://www.xqw.dk/Coppermine1560/displayim... Og et kul-kraftværk kan ikke overhovedet få økonomi i at sælge strøm til 25 øre/kwh eller derunder, og hvis ikke fjernvarmerøret kunne betale overpris for varmen så blive strømmen ikke produceret og dermed blev kullet heller ikke brændt af. Og lige præcis derfor skal hele miljøbelastningen fra kulafbrændingen da pålægge fjernvarmeproduktion..\n#36 Karsten Capion 21. marts 2015 - 23:31\nEt kulkraftværk kan godt få økonomi i at producere til 25 øre/kWh med dagens kul og kvotepriser. Det er dog temmelig små indtjeningsmarginer, der ikke er store nok til at sikre levetidsforlængelser af værkerne, men det er nok til at man vælger at producere på den korte bane. Med nedenstående kilder, en antaget virkningsgrad på 40 % og variabelt D&V på 15 kr./MWh lander jeg på 227 kr./MWh som marginal produktionsomkostning, eller knap 23 øre/kWh.\n(500 kr./ton_kul / 26,5 GJ/ton_kul + 50 kr/tonCO2 * 0,0946 tonCO2/GJ) * 3,6 GJ/MWh / 40% + 15 kr./MWh = 227 kr./MWh http://www.ens.dk/info/tal-kort/statistik-... http://www.ens.dk/sites/ens.dk/files/klima...\n#37 Jakob Rasmussen 22. marts 2015 - 05:32\n(500 kr./ton_kul / 26,5 GJ/ton_kul + 50 kr/tonCO2 * 0,0946 tonCO2/GJ) * 3,6 GJ/MWh / 40% + 15 kr./MWh = 227 kr./MWh http://www.ens.dk/info/tal-kort/statistik-... http://www.ens.dk/sites/ens.dk/files/klima..\n@Karsten Det var ikke helt forkert, hvis vi kigger godt et år tilbage. Men siden er kulprisen faldet, og for 2015 forventes et prisniveau svarende til 2009 priser. Men du må da ikke anvende oplysninger fra Energistyrelsen i en debat med Niels Hansen :)\n#38 Jakob Rasmussen 22. marts 2015 - 05:42\nOg lige præcis derfor skal hele miljøbelastningen fra kulafbrændingen da pålægge fjernvarmeproduktion..\n@Niels Det er naturligvis ikke korrekt. Miljøbelastningen skal opgøres iht den faktiske brændselsfordeling. Men selv hvis man tog udgangspunkt i din forkerte forudsætning, så ville den samlede årlige emission fra fjernvarme i det konkrete tilfælde stadig være væsentlig lavere end individuelle gasfyr. Fordi kul kun udgør en mindre del af den samlede fjernvarmeproduktion. Men det har du jo fået et link til tidligere, uden at du tilsyneladende har forholdt dig til det.\n#39 Niels Hansen 22. marts 2015 - 08:32\nDet er naturligvis ikke korrekt. Miljøbelastningen skal opgøres iht den faktiske brændselsfordeling. Men selv hvis man tog udgangspunkt i din forkerte forudsætning, så ville den samlede årlige emission fra fjernvarme i det konkrete tilfælde stadig være væsentlig lavere end individuelle gasfyr. Fordi kul kun udgør en mindre del af den samlede fjernvarmeproduktion. Men det har du jo fået et link til tidligere, uden at du tilsyneladende har forholdt dig til det.\nDet kan for så vidt være meget rigtig, Men min pointe var, at når man øger fjernvarmebehovet ved at udlægge fjernvarme i naturgasområder og da halmkraftværket og affaldsforbrændingen på Fynsværket kører maks og kan ikke yde mere varme så må den ekstra varme nødvendigvis komme fra kul. Og det er jo et problem da blok 7 på fynsværket i forvejen har problemer med at afsætte el til nettet, hvorfor meget af den ekstra producerede varme vil komme fra ren kul afbrænding.\nIgen! Hvis man ser på 2012 hvor importen af strøm var stor med hele 18 PJ og hvor møllerne afsatte 37 Pj af et samlet el-forbrug det år på 112 Pj Hvis bare krarftværkerne det år forbrugte halvdelen af den biomasse der var tilrådighed i 2012 og vel 40 Pj så ville det samlede fossile energiforbrug til landets el-produktion det år være noget med 70 - 80 Pj. Men tværtimod ender vi med at fylde 263 PJ brændsler ind i energisystemet og langt overvejende fossilenergi.\n#40 Jakob Rasmussen 22. marts 2015 - 08:49\n@Niels Selvfølgelig er det rigtig, for det er jo baseret på faktiske "målte og vejede" værdier. Men du tager igen fejl mht. dine forudsætninger. For det samlede fjernvarmebehov i forsyningsområdet øges IKKE, fordi der udlægges fjernvarme til de planlagte områder. Det kan selvfølgelig kun lade sig gøre fordi de eksisterende kunder i resten af forsyningsområdet bruger tilsvarende mindre, og fordi drift af produktion og distribution til stadighed rationaliseres og effektiviseres. Så faktuelt bruges der stadig mindre kul !\n#41 Niels Hansen 22. marts 2015 - 08:55\nHvis man ellers antager de 18 Pj el fra udlandet i 2012 som antages produceret uden fossileenergi og landets el ellers kunne produceres ved at forbruge 75 Pj kul og naturgas sammen med 40 Pj biomasse som ville være mulig hvis møllerne og udlandet afsatte omkring 60 Pj. Herefter ville den samlede co2-udledning være omkring 6,3 mio ton eller samlet 196 g/kwh. I dag er den vel mere end det dobbelte.\n#42 Niels Hansen 22. marts 2015 - 09:09\nSelvfølgelig er det rigtig, for det er jo baseret på faktiske "målte og vejede" værdier.\nJo jo! Men disse værdier er jo basseret på at el-produktionen tager broderparten af co2-udledningen og ikke fjernvarmeproduktionen. Og det er jo ikke rimelig når der overvejende ikke er brug for denne el-produktion og strømmen fra fysværkets blok 7 produceres overvejende kun fordi der er brug for fjernvarme.\n#43 Jakob Rasmussen 22. marts 2015 - 09:10\nJo jo! Men disse værdier er jo basseret på at el-produktionen tager broderparten af co2-udledningen og ikke fjernvarmeproduktion. Og det er jo ikke rimelig når der overvejende ikke er brug for denne el-produktion og strømmen fra fysværkets blok 7 produceres overvejende kun fordi der er brug for fjernvarme.\n@Niels Hvad tror du det betyder, når der skrives faktisk målte værdier ? Hvorfor bliver du ved med at gøre dine egne antagelser og forudsætninger "som vinden blæser" ?\nFik du den med at der faktuelt bruges mindre kul selvom fjernvarme udbredes i naturgasområder ?\n#44 Niels Hansen 22. marts 2015 - 09:20\nHvad tror du det betyder, når der skrives faktisk målte værdier ? Hvorfor bliver du ved med at gøre dine egne antagelser og forudsætninger "som vinden blæser" ?\nJO jeg har fået fat i at varmebehovet samlet falder i de enkelte huse i Odense... Og siden 2011 er kulforbruget svagt stigende på Fynsværket se https://corporate.vattenfall.dk/globalasse...\n#45 Jakob Rasmussen 22. marts 2015 - 09:42\nvarmebehovet samlet falder i de enkelte huse i Odense... Og siden 2011 er kulforbruget svagt stigende på Fynsværket se https://corporate.vattenfall.dk/globalasse...\n@Niels Sjov omgang med tal. Tvivler på at du nåede frem til tabellerne sidst i linket. Kulforbruget faldt over en 5 årig periode fra 841.063 ton til 720.211 ton. Og samlet for kul, affald og halm lige i det år du nævner steg elproduktionen med 4,5 %, men fjernvarmeproduktionen faldt 3 %. Hvilket jo er i komplet modstrid til dine sædvanlige postulater !\n#46 Niels Hansen 22. marts 2015 - 10:18\nSjov omgang med tal. Tvivler på at du nåede frem til tabellerne sidst i linket. Kulforbruget faldt over en 5 årig periode fra 841.063 ton til 720.211 ton. Og samlet for kul, affald og halm lige i det år du nævner steg elproduktionen med 4,5 %, men fjernvarmeproduktionen faldt 3 %.\nJA når mere og mere af FJ - Fyns varme kommer fra andre energikilder se side 12 http://www.fjernvarmefyn.dk/media/1157/fje... Over de sidste 5 år fynsværkets spildproduktion fra fjernvarmeproduktionen blevet mere og mere ubrugelig fordi er der ikke brug for strøm i el-nettet og det overordende el-net har i store dele af året store problemer med at skaffe strømmen af vejen. Set i det lys er det da katastrofalt at øge kulforbruget til en ubrugelig strømproduktion som er sket i Odense siden 2011.\n#47 Jakob Rasmussen 22. marts 2015 - 10:23\n. Set i det lys er det da katastrofalt at øge kulforbruget til en ubrugelig strømproduktion som er sket i Odense siden 2011.\n@Niels For det første er kulforbruget ikke øget over en periode. Du sammenligner enkelte år, hvor anden produktionskapacitet, havde udfald. For det andet er strømproduktionen ikke mere ubrugelig end den afsættes i et frit marked. Og som så ofte før så nytter det ikke det fjerneste at dokumentere indlæg med links for du anerkender dem enten ikke eller opfinder bare selv nye forudsætninger.\n#48 Niels Hansen 22. marts 2015 - 12:04\nFor det første er kulforbruget ikke øget over en periode. Du sammenligner enkelte år, hvor anden produktionskapacitet, havde udfald. For det andet er strømproduktionen ikke mere ubrugelig end den afsættes i et frit marked. Og som så ofte før så nytter det ikke det fjerneste at dokumentere indlæg med links for du anerkender dem enten ikke eller opfinder bare selv nye forudsætninger.\nI min verden skal der kun produceres den strøm som er nogenlunde brugbar, og som derfor kan indbringe en nogenlunde pris. Den øvrige strømproduktion er kun produceret som spild fra fjernvarmeproduktionen og skal derfor ikke produceres.\nHvis man tager gennemsnittet af priserne for øst og vest for hver time i 2014 og hvis prisen har været over 25 øre/kwh og lægger denne produktion sammen time for time så er der produceret 11,2 twh ud af et forbrug på 32,6 twh og ved 30 øre/kwh er kun 5 twh produceret til over den pris.\nHvis man ikke kan indse at der brændes alt for meget fossilenergi af som ene og alene kan tilskrives fjernvarmebehovet, så erkender man ikke fakta.\n#49 Jakob Rasmussen 22. marts 2015 - 12:46\nI min verden skal der kun produceres den strøm som er nogenlunde brugbar, og som derfor kan indbringe en nogenlunde pris.\nDin verden sluttede for 16-17 år siden. http://danmarkshistorien.dk/leksikon-og-ki... Hvor har du været i mellemtiden ?\n#50 Niels Hansen 22. marts 2015 - 13:46\nDet gennemgående træk i alle de statistikker og opgørelsesmetoder du i lind strøm henviser til afspejles i ENS's statistikker. F.eks 2013 se http://www.ens.dk/sites/ens.dk/files/info/... Det er meget svært at forstå at el-produktionen skal 'påta' sig et brændselsforbrug på hele 238 PJ, når strømmen fra dette brændselsforbrug overvejende er værdiløs, og produceres langt under bare indkøbet af brændsel, som det koster. Hvorimod fjernvarmeproduktionen forbruger overvejende ingen brændsel. Der forbruges 88 PJ i 2012 og overvejende forbruger fjernvarmen fossilfrie brændsler og fjernvarmesystemet formår altså at trylle 88 PJ om til 135 PJ fjernvarme, og fjernvarme som stort set ikke miljøbelaster. Så den der med at intet kommer af ingenting ud over lommeuld, er jo herefter endeligt tilbagevist.\n#51 Karsten Capion 22. marts 2015 - 22:04\nDet var ikke helt forkert, hvis vi kigger godt et år tilbage. Men siden er kulprisen faldet, og for 2015 forventes et prisniveau svarende til 2009 priser. Men du må da ikke anvende oplysninger fra Energistyrelsen i en debat med Niels Hansen :)\nJeg tog ENS kulpriser for at finde en hurtig officiel kilde til at bevise min pointe. Er med på at det er endnu billigere at fyre med kul i dag. Jeg kan stadig blive imponeret over hvor meget tid der spildes på ing.dks debatter uden nogen jordisk chance for at overbevise sin modstander. Tænk hvad der kunne udrettes af mirakler, hvis al den energi blev kanaliseret over i noget produktivt :D\n#52 Jacob Mathiasen 1. april 2015 - 00:17\nTendentiøst pladder at solceller og vind får mere\nDet er når man ikke vil medregne helbredsomkostningerne på befolkningen ved udledningen af giftgasser og giftige partikler.\nDet er et skønmaleri, hvor man har dybt manipuleret samfundsmæssige omkostninger og tilskud for at nå et ønsket resultat..\nAlene i Danmark estimeres 15000 mennesker kronisk syge pga luftforureningen, som i stor grad er fra bilos og industri. Udover større dødelighed og meget andet. En stor del af denne forurening kommer fra fossile brændstoffer.\nHVORFOR medregnes denne samfundsomkostning ikke?\nDer er mange andre faktorer, som er i vedvarende energis favør. At de vælger at beregne det på en måde, som selv et barn kan se er forkert kan kun være pga. ond vilje.


China Tea House har god te i Te-sortiment\nDen indeholder hibiscus, hyben, æble, brombærblade, hyldebær, blåbær, jordbær, sorte ribs, hindbær og tilsat hindbær-jordbær-brombær aroma.\nEn smagsoplevelse, man ikke skal gå glip af. En sød te med smag fra mårbær og hindbær.\nGrøn økologisk Darjeeling te tilsat naturlig Blodappelsin koncentrat\nLækker frugt drik lavet af tørrede blodappelsiner, hibiscus og orangeskal.\nEn lækker sommer te med en frisk sødlig smag med noter fra citrus og passionsfrugt.\nCeylon 5 O'clock Blend sort te\nCeylon Silvakandy OP sort te\nGrøn Sencha te med citron er en klassiker i grøn te - den smager altid godt og har en skøn friskhed.\nVi har den også i løs vægt - Klik her!\nPakket i enkeltpakkede pyramideposer.\nHøjkvalitets grøn økologisk Darjeeling te tilsat æterisk olie fra økologiske citroner.\nCool Mint urte drik er blandet af lakridsrod, æblestykker, citrongræs, marokkansk mynte og citron æterisk olie. Den er en dejlig frisk drik, der kan drikkes varm som kold\nVi har den også i løs vægt og er en af vores mest solgte urteblandinger. Vi har den både i ikke-økologisk og økologisk.\nNordic Tea (17)


Flyvemaskinefolkets respekt til SVT-jernbanefolk - SVT Görlitz, VT 18.16, BR 175\nFlyvemaskinefolkets respekt til SVT-jernbanefolk\nI begyndelsen af Juni besøgte flere medlemmer af vores interessefællesskab SVT Görlitz i forbindelse med muligheden at besøge Vindobona-fællesskabet i Dresden. Målet var en undersøgelse af informationer fra vores IG Flytrafik Dresden og IG Flytrafik Schkeuditz at der fandtes sæder i togsættene efter konstruktionstegningerne af sæderne i „152“-flyvemaskinen, som var Tysklands første passagerfly med jetmotordrift. Yderligere undersøgelser bekræftede denne antagelse, idet at det forhenværende MAB Schkeuditz som Værk 5 af Vereinigte Flugzeugwerke Dresden var udvikler og fremstiller af flysæderne savel som togsæderne.\nTogsæderne er ikke identiske med sæderne i 152/I og 152/II-flyene.\nTogsæderne er ikke identiske med sæderne i 152/I og 152/II-flyene. Men de er opstået fra de eksisterende designer til „152“ og dens efterfølger „153“ med konstruktive forandringer og tilpasninger til SVT’en. Sædesstel, klapbord, armlæn og dens form og spærren henviser til identiske konstruktive planer. Sædernes drejestel er derimod en ny særkonstruktion til SVT-togsættet.\nDet blev til interessante resultater som vi ønsker at gå videre med – for at bevare konkrete minder af flyindustriens historie herhjemme. Derfor har vi stor respekt for SVT’ens ildsjæle.\nDipl.-Ing. Konrad Eulitz for Interessefællesskab Flytrafik


Det begynder at lysne i horisonten. Politikerne på Christiansborg har indgået en aftale for genåbningen af samfundet – og der er gode nyheder. Bl.a. kan børn og unge komme tilbage på skolerne fuld tid fra mandag den 10. maj. Mere om det senere i nyhedsbrevet.\nNu hvor vi åbner yderligere op, håber jeg, at I vil bruge smittestop app'en, så vi kan holde smitten nede. Jeg håber selvfølgelig, at en del borgere allerede har den, men til de af jer, der endnu ikke har den, vil jeg anbefale, at I henter den. App'en er et godt supplement til test. Og med test kan jeg i øvrigt sige, at jeg har lagt mærke til de lange testkøer ved Gl. Kirkevej. Det er dejligt, at I lader jer teste, og vi gør hvad vi kan.\nStor genåbning er i fuld gang\nFor forsamlinger gælder det nu, at forbuddet indendørs er på 25 personer, mens det udendørs er på 75 personer. Det er dejligt, at vi nu må samles flere ad gangen både inde og ude og ikke mindst nu, hvor vi nærmer os Kr. Himmelfartsferien med de mange konfirmationer.\nI går var også en god dag for vores kultur og fritidstilbud i kommunen. Det var nemlig dagen, hvor Kulturhuset Kastrup Bio atter kunne kaste lys på det store lærred og kommunens to svømmehaller slog dørene op igen.\nDet gælder fra torsdag den 6. maj\nBiografer og kulturaktiviteter er åbne (med coronapas)\nKastrup Svømmehal og Vestamager Svømmehal er åbne (med coronapas)\nIndendørs idræt i organiseret regi og ikke-kontaktsport er åben for personer mellem 18 og 70 år med et forsamlingsloft på 25 personer (med coronapas)\nMed et forsamlingsloft på 25 personer er al indendørs idræt åben for børn og unge under 18 år (uden coronapas) og personer over 70 år (med coronapas).\nDet gælder fra mandag den 10. maj\nAlle elever i 0.-10. klasse er tilbage på fuld tid\nAlle børn der er tilmeldt SFO og klub kan vende tilbage på fuld tid\nAlle elever på 5.-10. klassetrin opfordres til at lade sig teste, enten i skoletiden eller privat.\nSom en del af genåbningsplanen tilbyder skolerne kviktest to gange om ugen til både personale og elever fra 5. klasse og op. Det er kommunens eget personale, der varetager testene og alene i april er der foretaget knap 66.000 test i dette test-spor – ca. 2/3 er foretaget på eleverne.\nNu åbner skolerne heldigvis snart mere op og derfor skruer vi også kapaciteten tilsvarende op, så skolerne fortsat tilbyder test to gange om ugen. Dermed bidrager skolerne til en sikker og forsvarlig genåbning, hvor de hurtigt bliver opmærksomme på evt. smitte og kan tage de nødvendige forholdsregler.\nInnovationsrum til Skolebotanisk Have\nI Tårnby Kommune er der afsat en god pose penge til innovative projekter. Udvalget for Innovationspuljen har bevilget 240.000 kr. til udvikling af et innovationsrum i Skolebotanisk Have.\nSkolebotanisk Have gennemgår i disse år en ordentlig genopfriskning og opgradering. Midlerne fra Innovationspuljen skal bruges til inventar til pavillonen og undervisningsudstyr som dataopsamler, vejrstation og teknologier inden for bæredygtig energi – fx solceller, solfanger og en makrovindmølle.\nDet er muligt for alle borgere at gå en tur i Skolebotanisk Have og følge med i de ændringer og den udvikling, der sker i haven. Indgangen er via lågen midt på langsiden af haven på Bjørnbaksvej. Pas godt på haven.\nSkelgårdsskolen deler erfaringer med topchefer fra Mary Fonden\nSkelgårdsskolen var den 29. april inviteret til at holde oplæg for topchefer fra Mary Fonden, Børns Vilkår og Red Barnet. Topcheferne var interesserede i at høre om skolens og kommunens erfaringer med trivselsprogrammet ’Skolestyrken’. Alle skoler i Tårnby Kommune arbejder med Skolestyrken for at styrke børnefællesskaber og bremse mobning.\nFlot arbejde af Skelgårdsskolen og alle kommunens skoler, der arbejder for stærke børnefællesskaber. Ved mødet var der også en hemmelig gæst, som var Hendes Kongelige Højhed Kronprinsesse Mary.\nTårnby Musikskole åbner for tilmelding til den kommende sæson\nHar du et barn eller en ung, som har lyst til at blive en del af et musikalsk fællesskab sammen med ca. 700 andre Tårnby-børn og –unge? Så er det nu, du skal kigge på www.taarnbymusikskole.dk. Alt efter alder og temperament kan du melde dig til rytmik og musik for børn og forældre, sang-/instrumentalundervisning, musikkarrusel, spændende holdtilbud for 0.-3. klasse, orkestre, kor og bands.\nMelder du dig eller dit barn til senest den 15. juni, får du besked inden sommerferien, om du eller dit barn kan begynde på musikskolen til august. Er du i tvivl om hvilket tilbud, der passer dig eller dit barn, kan du altid kontakte Tårnby Musikskole for råd og vejledning.\nSundheds- og Omsorgsudvalget er glade for at kunne fortælle, at årets §18-midler til frivilligt socialt arbejde netop er blevet uddelt. Pengene går til 24 spændende projekter, som tilsammen har fået rundt regnet 640.000 kroner fra kommunens pulje til frivilligt socialt arbejde.\nDette års uddeling af midler bar præg af, at nogle planlagte projekter ikke kan blive ført ud i livet i år af corona-hensyn. Vi håber meget, at de projekter, som ikke kunne føres ud i livet i år, vender tilbage næste år.\nVi er meget glade for, at frivilligheden stadig blomstrer trods begrænsninger pga. corona. Særligt i år, hvor mange har savnet relationer og at være en del af et fællesskab, er vi glade for at kunne støtte det arbejde, kommunens frivillige ildsjæle gør for vores lokalsamfund.\nTak for alle årets ansøgninger og god fornøjelse med aktiviteterne. Der er ansøgningsfrist til §18-puljen for frivilligt socialt arbejde hvert år 1. april.\nLæs hvem der har fået tilskud\nUgen har stået på to virtuelle borgerinformationsmøder. Jeg håber, at dem der lyttede og så med har fået nyttig information om, hvad kommunen gør på byudviklingsområdet. Til mødet om Tårnby Torv havde I mange gode spørgsmål, tak for dem og også stor tak til bygherre AP Pension for deres gode oplæg om projektet. Det næste møde i rækken lader vente lidt længere på sig, det er nemlig først efter Kr. Himmelfartsferien og handler om kultur og fritid i kommunen.\nI forbindelse med Kr. Himmelfartsferien vil jeg lige gøre opmærksom på, at Rådhuset er lukket næste fredag den 14. maj for både personlige og telefoniske henvendelser.\nIkke mere fra mig lige nu og rigtig god weekend til alle.


Civilstandsattest - Page 2 - Russisk-Dansk Forum\nDin kærste skal gå ind på den politistation hvor hendes bopæl høre under.\nPå politistationen har de en afdeling som hedder "Directorate of Civil Status Registry". Her skal hun bede om en "Spravka". Det er det som vi i DK forstår som en civilstandsattest. Jeg kan ikke give dig nogen adresse da min tidligere kone boede i Sertolovo, som er en forstad til Sct. Petersborg.\nDet er forskelligt fra kommune til kommune hvad de vil have af papir.\nNogle kommuner kan klare sig med et stykke papir, hvorimod andre vil have et leksikon.\nFor at være sikker, skal hun bruge dåbsattest, skillsmissepapir, og civilstandsattest oversat til engelsk, godkendt af notarius og apostille.\nDet er ikke nødvendigt at oversætte til dansk - det er heller ikke ligetil - og så vil det også blive dyre.\nHej ny her med en Russisk forlovet som jeg gerne vil giftes med men efter 3 dage ringende rundt til myndighederne i hendes hjemby er der ingen der kan sige hvor hun skal faa den attest - Da hun gik til Directorate of Civil Status Registry i hendes hjemby fik hun at vide at det goer de ikke laengere. Men kunne ikke sige hvad hun saa skulle goere for at faa denne attest\nnogen der ved om reglerne lavet om siden den sidste post her ?\nefter som registry office aabenbart ikke laengere er den rette instans\nSend a private message to Thsrghuul\nFind all posts by Thsrghuul\nOK, mente at det var OVIR man skulle ind på, og hver region/oblast osv. har et internationalt kontor.\nOriginally Posted by Thsrghuul\nHej Tharghuul !\nFørst hjertlig velkommen her på RDF, vi håber du vil finde dig rigtig godt tilrette her på RDF.\nTil dit spørgsmål kan jeg svare nej det er ikke registry office som sider med det . Din forlovede skal hendvende sig på det som hedder : ZAGS det er en slags kommune kontor i hendes hjem by og der kan hun få det lavet.\nVi har haft problemmerne før her hjemme hvor jeg måtte gå ind i en sag hvor vi heller ikke kunne skaffe den attest.\nKommunen her hjemme har retten til at forlange den men da de fleste kommune medarbejdere er uvidende om hvordan man gør tingene i RU ja så kan de jo heller ikke vide at i hedes pas på bagerste side er der et stempel hvis hun har været gift før og et hvis hun er blevet skilt igen samt et sæt skilsmisse papirer som skal være oversat til engelsk af en godkendt translatør og have apostille på dem.\nJeg har fået det igennem i den kommune som jeg havde en sag med uden en cevilstands erklæring dog var det en hård kamp da den pågælden medarbejder ikke vidste hvad hun sad og rodet med.\nMen hvis i ikke kan få den pokkers attest må i komtakte mig og jeg skal gerne tale med jeres kommune/ medarbejder og forklarer hvordan det forgår i RU.\nMen prøv først at kontakte det der som hedder ZAGS det ved din forlovede alt om hvad er.\ndet er naturligvis Zags og ik' OVir jeg mente


SEND MY LOVE – Vinternat\nJeg er så vild med Adele, shit. Hendes album 25 kører på repeat herhjemme, især Send My Love (To Your New Lover). Jeg er så trist over at jeg ikke nåede at få billetter til hendes koncert, da hun var i Danmark. Og da alle smed billeder op på Instagram surmulede jeg en smule, fordi jeg var så misundelig. Ja ja, misundelse er en grim ting men altså, det er jo Adele. Det må man altså godt være lidt jaloux over.\nDet er et kæmpe bucket list ønske at se hende i koncert. I mine øjne er hun sindssyg smuk. Faktisk er hun nok i mine øjne en af de smukkeste kvinder i verden. Hendes personlighed er herlig, og hun synger jo yderst fucking fantastisk. Hun er bare så tæt på perfekt, efter min mening, som man kan komme. Jeg håber inderligt at hun tager på tour igen, på et eller andet tidspunkt og så SKAL jeg bare med.\nLyt til sangen, og så er jeg sikker på i bliver vild med hende hvis i ikke allerede er det i forvejen 😉