Dust:Evolution Kickstarter Video : wireframed : Digitalt design & 3D visualisering Dust:Evolution Kickstarter Video : wireframed : Digitalt design & 3D visualisering\nDa amerikanske PixelWarps Studio skulle have lavet en Kickstarter video for deres kommende spil, Dust:Evolution, tog de fat i wireframed for at få produceret 3D animationer og textures. De to virksomheder har tidligere haft et tæt samarbejde om projekter indenfor 3D og animation.\nI alt var der tale om 2-3 minutters 3D materiale til en længere video, hvortil der kom en del mindre animationer og still-billeder til promovering, teasers, gameplay mockup og meget mere.\nDust:Evolution er baseret på det populære Dust spil udviklet af Paolo Parente. Det foregår i en alternativ virkelighed hvor 2. Verdenskrig ikke gik helt som i vores verden.\nDer er 3 faktioner, der groft set er de Allierede, Axis samt Sino-Rusland, som dækker store dele af Asien. Udover de almindelige tanks, fly og soldater, er der i dette univers mekaniserede robotter, mechs, som giver spillet en sci-fi vinkel.\nDet oprindelige brætspil er meget taktisk, og minder om spil som Warhammer Fantasy Battle og andre tabletop strategispil. Dust:Evolution er tænkt som den ultimative taktiske simulator, hvor man har samme muligheder og begræsninger som en hærleder på slagmarken.\nIkke problemer – udfordringer\nwireframed fik leveret 3D modeller, der er blevet brugt til at lave støbeformene til spillets figurer. Disse skulle danne grundlag for mange af animationerne i Kickstarter videoen. Modellerne var ekstremt detaljerede, men ikke beregnet til texturing og animation, hvilket præsenterede nogle udfordringer i forhold til at lave overflader på modellerne. Dermed havde vi ikke mulighed for at lave helt så lækre og detaljerede overflader som vi havde ønsket, og måtte gå lidt på kompromis i denne version af videoen.\nModellerne ville skulle modelleres påny til selve spillet, og her ville der kunne laves langt mere detaljerede og lækre overflader.\nAlt i alt medførte det en noget mere tidskrævende proces end vi oprindeligt havde forventet. Som man siger, ingen slagplan overlever mødet med fjenden.\nDet endelige resultat er et interessant mix af live-action, 3D- og 2D-overlays, udformet i et tæt samarbejde mellem PixelWarps og wireframed. Ovenfor kan både ses nogle af de enkelte sekvenser wireframed har leveret, samt den samlede Kickstarter video.\nDer var flere interessante udfordringer ved projektet, blandt andet at der skulle genereres et arktisk landskab og laves pyrotekniske animationer såsom flammekastere og eksplosioner.\nLandskabet blev genereret i fuld 3D via et program kaldet Terragen, der bruges til at lave fotorealistiske landskaber til mange forskellige formål, blandt andet film, TV og reklame. Det var ikke noget vi havde erfaring med før projektet, så det blev et crash-course i fraktal generation af shaders til skyer, bjerg formationer, sne-aflejring og andet. Terragen har en forholdsvis høj læringskurve når man har et specifikt resultat i sinde, men der findes mange gode ressourcer og forummer med hints og hjælp. Terragen har sin egen renderings-engine, hvilket gjorde at landskab, effekter og animationer blev renderet hver for sig, og senere kompositeret sammen i After Effects.\nDe pyrotekniske animationer blev lavet via FumeFX, en fantastisk plugin der kan generere realistisk ild, røg og eksplosioner. Effekterne designes ved input af fysiske parametre som “antændelsestemperatur”, “brændhastighed”, “røgudvikling”, “varmeudvikling”, “opdrift” og meget andet. Det er ligeledes et program med meget høj indlæringskurve, da alle parametre påvirker hinanden. (Som eksempel vil højere varmeudvikling øge opdrift, men opdrift kan også separat justeres – højere varmeudvikling kommer af større brændhastighed, men det påvirker hvor hurtigt brændstoffet forsvinder, og så videre).\nTal på projektet\n300GB data fra FumeFX\n6100 cpu-timers rendering samlet*\n2800 frames animation, eller ca. 1160 sekunder\n*) 1 cpu-time = 1 times rendering på én kerne på en 3.4GHz i7 CPU\nLæs mere om PixelWarps Studios.


’En for alle og alle for en’ står der på Elsegårde Strand Klimalaugs stander – en appel til at stå sammen om løsninger. Foto: Lone Bolther Rubin\nVand er en enorm kvalitet i Syddjurs Kommune, og mange har glæde af at bo tæt på vandet. Men det kan også til tider være en udfordring i lavtliggende områder. Og det er noget af det, som en kommende klimahandlingsplan skal komme med løsninger på.\n"Grundejeren har ansvar for at gøre noget ved vandet på egen grund, og kommunen har ansvaret på offentlige arealer. Men vi opfordrer til, at vi går sammen og finder fælles løsninger, tager ejerskab og bruger sund fornuft," siger Kim Lykke Jensen, der er formand for Syddjurs Kommunes udvalg for natur, teknik og miljø, i en pressemeddelelse.\nSommerhusejerne stiftede for halvandet år siden Elsegårde Strand Klimalaug.\n"Vand kender ingen grænser, og ingen kan alene løse afvandingsproblemerne. Ved at forene os får vi et fælles mandat," siger formanden, Karina Kallehauge Thomsen.\nKlimalauget tæller indtil videre knap 90 af de cirka 200 matrikler. Det er nok til, at de kan tale med fælles røst overfor forskellige interessenter som pumpelaug og kommune.\n”Det gør en verden til forskel, at man ikke i tide og utide får en ekstra regning på 1200 kr. til en eller anden hovsa-løsning, men at sommerhusejere har en forening, der kan pege på de langsigtede løsninger,” siger Karina Kallehauge Thomsen.\n"Heldigvis har vi et rigtig godt samspil med kommunen. Vi får hurtigt svar og opbakning for eksempel, når vi beder dem føre tilsyn med grøfterne eller skifte nogle kommunale rørledninger, der er brudt sammen," siger Karina Kallehauge Thomsen.\nSyddjurs Kommune kan også støtte andre grundejerforeninger, der kan se et behov for klimasikring. Forvaltningen deltager gerne i møder for at finde fælles løsninger.\nSyddjurs Kommune har igennem de seneste uger samlet input fra borgerne til den kommende klimahandlingsplan. Nu bliver den udarbejdet i forvaltningen og forventes at blive vedtaget af byrådet til december.\nPubliceret 25 October 2020 09:00


1 anmeldelserHotel Aram...Værelsespris per nat fra Hotel Nova KD Comfort...Værelsespris per nat fra Flere områder i Jamnagar\n1.150.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 30.500.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Panchavati Monumenter og landemærker\nPanchavati tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i Jamnagar. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Panchavati har meget at tilbyde: berømte seværdigheder, fremragende restauranter og et udvalg af spændende underholdningsmuligheder. Agoda.com gør det let at finde gode tilbud. Du kan bl.a. finde billige hotelværelser i Panchavati eller ethvert andet område i Jamnagar. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Det eneste du skal gøre for at få adgang til de bedste hoteltilbud i Panchavati er at udfylde dine planlagte rejsedatoer i søgefeltet.\nUdvalgte hoteller i Panchavati, Jamnagar Populært valg!\nNår du besøger Jamnagar, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Hotel Aram, der tilbyder...\nHotel Nova KD Comfort ligger i hjertet af Panchavati og er en idéel base til at opleve Jamnagar....\nHoteller i Panchavati: Hotel Aram\nHotel Panchavati - Interessante steder: Bhidbhanjan TempleFlavours Restaurant


Thomann Cover Pro Thump TH-12 - Thomann Danmark\nKunder, som var interesseret i Thomann Cover Pro Thump TH-12, har siden købt disse produkter\n9% købte Mackie Thump TH 12 Bag 69 €\n8% købte EV EKX-18S-CVR 88 €\nKøbte 4 af disse covers til mine Mackie kasser. De passer perfekt, og der er ingen spildplads. Det betyder desværre også at de sidder stramt. En sen nat kan det være en smule træls, at de sidder så stramt når der skal pakkes sammen, men man vænner sig lyn hurtigt til det, og så er det ikke noget problem.\nKvaliteten virker til at være ganske fornuftig. Om de holder til et liv på landevejen i det lange løb, vil kun siden vise.\n[LEFT][URL="https://www.thomann.de/dk/thomann_cover_pro_th12a.htm"]Thomann Cover Pro Thump TH-12 [/URL][/LEFT][B][/B][LEFT][URL="https://www.thomann.de/dk/thomann_cover_pro_th12a.htm"][IMG]https://thumbs.static-thomann.de/thumb/bdbmagic/pics/prod/292585.jpg[/IMG][/URL][/LEFT]\nID: 292585 © 1996–2017 Thomann GmbH Thomann loves you, because you rock!


Sprog | No Shit Sherlock | Side 2\n2. december 2016 Thuecl\tSkriv en kommentar\nJeg går op i sprog – hvilket chok – og præcision i sproget – endnu mere chok. Men falder selv i en gang i mellem…\nTrak gardinerne fra her til morgen og tænkte “Nej hvor dejligt, solen skinner!”. Og det er i bund grund noget vrøvl. Ikke at solen skinner, men at jeg forundres over det. For solen skinner hver dag, altid. Uanset årstid, uanset tidspunkt på døgnet, uanset hvor du befinder dig.\nDet jeg naturligvis mente var “Nej hvor dejligt, det er skyfri så lyset er kraftigt og jeg kan se solen!”.\nDen dag solen ikke længere skinner, vil vores civilisation meget hurtigt gå til grunde. Og således opmuntret, vil jeg gå en tur med hunden, nyde solskinnet, som er ekstra dejligt fordi det ikke er blokeret af skyer.\n31. oktober 2016 Thuecl\tSkriv en kommentar\n… kommunikeret uden brugen af smileys / emojies? Tænk dig om. Det er garanteret lang tid siden…\nJeg har en god veninde som er et ordmenneske som mig – det var faktisk hende der lærte mig det begreb. Vi har egentlig ikke kendt hinanden så længe, men kommunikerer en hel del på sms og mail.\nRet hurtigt fik hun udfordret mig på min brug af smileys / emojies og det blev pludselig en kunst IKKE at bruge dem.\nDet var overraskende svært.\nDe er blevet en så fat integreret del af i hvert fald mit skriftsprog, at det pludselig at skulle kommunikere uden var svært. For hvordan kan jeg så sikre mig, at meningen bliver fanget, hvis jeg ikke lige kan understrege den med et smil, et blink i øjet eller en sur smiley?\nDet fordrer faktisk at man (jeg ved det godt, jeg bryder mig ikke om ordet ‘man’) bliver mere omhyggelig, mere præcis. Og den opmærksomme læser vil vide, at det er noget jeg hylder: Præcision i sproget.\nOg det fordrer faktisk også, at man kender hinanden relativt godt. Så man ved hvornår man fx er ironisk.\nFaktisk har vi været nødt til at indføre skrevne smiley’s: (smiley), (wink), (wink wink) og (ked af det smiley). Skrevet som de står her. Med parenteser og det hele. Det er ikke så ofte de er i brug, men det sker. Blot for at være sikker. (smiley)\n25. oktober 2016 Thuecl\tSkriv en kommentar\nI en tv-reklame for den tankstations-kæde der har fået det mundrette navn Circle-K (hvilket kunne give anledning til et selvstændigt indlæg), kan man høre et speak der (frit efter hukommelsen – den sidste del er nu korrekt citeret) lyder sådan her:\n“Prøv vores nye okseburger – overraskende god!”\nOg her er det jeg undrer mig. Hvorfor er det, at det kommer som en overraskelse at den er god? Havde de egentlig satset på at lave et lo*** produkt og den så til alles overraskelse rent faktisk var god? Er deres andre produkter decideret dårlige?\nJeg tænker der måske er et reklamebureau der har været lige lovlig hurtige – lidt i stil med reklamen for Toffifee (tror jeg det staves) og “Hvad tror I der sker når jeg bringer Toffifee ind i legen?” (legen blev stoppet / ødelagt hvis du skulle have glemt det).


Mette Thybo og Jonas Klarup - Klokken 10.39\nJonas Klarup: - Klokken 11.00:\nSynes du sagde vi aldrig skulle have kontakt igen?\nMette Thybo: - Klokken 11.02\nJa, men vi er nødt til at mødes. Der er noget jeg er nødt til at finde ud af.\nJonas Klarup: - Klokken 11.05\nVi har ikke knaldet for helvede, fat det nu 🙄\nMette Thybo: - Klokken 11.06\nTror ikke helt på dig.\nJonas Klarup: - Klokken 11.12\nDet må du selv om 👍🏻\nMette Thybo: - Klokken 11.15\nHvis ikke vi snakker, så fortæller jeg Mads alt:)\nJonas Klarup: - Klokken 11.16:\nMette Thybo: - Klokken 11.17\nJo hvis du ikke vil snakke med mig så gør jeg\nJonas Klarup: - Klokken 11.20:\nJeg har mit på det rene. Har ikk knaldet dig og Mads vil tro på mig 👍🏻\nMette Thybo: - Klokken 11.23\nSkal du ikke være så sikker på. Men det er ikke det det handler om\nJonas Klarup: - Klokken 11.25\nMette Thybo: - Klokken 11.27:\nJonas Klarup: - Klokken 11.29:\nVi ka mødes på Havana i aften\nMette Thybo: - Klokken 11.31\nNej. Ikke Havana. Privat\nJonas Klarup: - Klokken 11.34:\nMette Thybo: - Klokken 11.39:\nHvornår har du fri\nJonas Klarup: - Klokken 11.40:\nHar fri klokken 16, men så skal jeg til gutterne i Thomsensgade. I morgen har jeg fri klokken 14.\nMette Thybo: - Klokken 11.47.\nSå mødes vi i morgen 😊\n[Set af Jonas Klarup: Klokken 11.47]\n[Jonas Klarup er offline]


KU-prorektor: Københavns Universitet skal evaluere al sin forskning - Altinget: forskning\nDebat 1. september 2016 kl. 3:40 | Print\nDEBAT: Københavns Universitet vil undersøge, hvor meget af deres forskning, der bliver benyttet i undervisning, hvor gode de er til at arbejde tværfagligt og spørge ind til deres evne til at præge samfundsudvikling i bred forstand, skriver Thomas Bjørnholm.\nProrektor for Forskning og Innovation på Københavns Universitet\nDet er en interessant og relevant debat om, hvordan vi skal måle på forskning, som for tiden fylder Altingets spalter. De forskellige indlæg afspejler, at der ikke findes lette svar eller snuptagsløsninger. Det er vi i høj grad bevidste om på Københavns Universitet i denne tid, hvor vi er i færd med at indføre et fælles koncept for forskningsevaluering.\nKøbenhavns Universitet har de seneste år oplevet en meget positiv udvikling på forskningsområdet – og vi vil gerne udvikle en endnu stærkere forskningsprofil i årene frem. Det forudsætter, at vi tør tage en åben og ærlig debat om vores ståsted og udviklingsmuligheder.\nVi igangsætter derfor en omfattende og systematisk evaluering af samtlige forskningsområder fra historie og kemi henover politologi og odontologi til biomedicin, fødevarevidenskab og mange andre fagområder.\nVi vil både få et øjebliksbillede af vores styrker og svagheder, og evalueringerne vil danne grundlag for, at ledelsen og de enkelte forskningsmiljøer kan udstikke konkrete pejlemærker for den videre udvikling af forskningskvaliteten.\nThomas Bjørnholm, prorektor for forskning og innovation på Københavns Universitet\nKøbenhavns Universitet følger dermed en international tendens, der kendes fra stærke universiteter i eksempelvis Storbritannien, Sverige og Holland. Målet er at få en præcis og indsigtsfuld kvalitetsvurdering af den forskning, vi som universitet bedriver for både offentlige og private midler, og ikke mindst et værktøj til at udvikle den.\nDet er ingen simpel opgave. Københavns Universitet har 38 institutter fordelt på seks fakulteter. Vores forskningsmiljøer spænder meget vidt og har forskellige standarder og traditioner. Det er afgørende, at implementeringen af et fælles evalueringskoncept ikke sker på bekostning af de enkelte evalueringers legitimitet i forskningsmiljøerne.\nDet er her, forskningen foregår, og det er her, at resultaterne af evalueringerne skal omsættes og anvendes. Alle evalueringer gennemføres med selvevaluering og fagfællebedømmelse som bærende elementer. Hvert institut vil blive vurderet med udgangspunkt i forskningsexcellence inden for instituttets egne forskningsområder.\nDet indgår ligeledes som en helt central del af konceptet, at både selvevaluering og det eksterne review skal forholde sig til de forskningsmæssige udviklingsmuligheder. Evalueringerne skal først og fremmest se fremad.\nVil trække på meget ensartet statistik\nDet fælles koncept for hele universitetet muliggør drøftelser på tværs af såvel institutter som fakulteter. De bærende metodeelementer og spørgsmål, som evalueringerne skal adressere, er således ens for alle, og vi vil trække på så meget fælles og ensartet statistik og dokumentation som muligt, så vi får etableret et fælles afsæt uden at skabe en ny papirtiger.\nSom det står klart i de seneste ugers indlæg her i Altinget, er der mange parametre, som bør inddrages, når man skal foretage en valid forskningsevaluering. Vi vil eksempelvis undersøge, hvordan vores videnskabelige niveau rangerer i et internationalt perspektiv.\nHvor gode vi er til at arbejde tværfagligt, og i hvilket omfang præger forskningsniveauet undervisningen af vores studerende? Vi vil også spørge til vores evne til at præge samfundsudviklingen i bred forstand, vores såkaldte ”impact”, og om vi har et godt fokus på at innovere og samarbejde med omverdenen. Og endelig vil vi se på vores organisation og rammevilkår, herunder vores evne til at tiltrække eksterne forskningsmidler.\nEvalueringsrunden på Københavns Universitet kommer til at løbe frem til efteråret 2018. Dernæst følger en evalueringspause på tre år, hvor vi følger op, inden vi forventer at tage hul på en ny turnus.\nVi tror på, at det er umagen værd. Vi vil både få et øjebliksbillede af vores styrker og svagheder, og evalueringerne vil danne grundlag for, at ledelsen og de enkelte forskningsmiljøer kan udstikke konkrete pejlemærker for den videre udvikling af forskningskvaliteten.\nDet nye evalueringskoncept er et redskab til at udvikle kvalitetskulturen på universitetet, og det skal bidrage til fortsat at sikre Københavns Universitets position som en af Europas førende forskningsinstitutioner.\nForrige artikel AAU: Nye værktøjer til at måle effekten af forskning Næste artikel GTS: Mål os på det, vi skal være gode til


Teknik på torpet | Vildmarksbassen.dk\nHar du prøvet at skulle finde en passende pære, når den gamle glødepære giver op. Det kan være lidt af en jungle når fabrikanten pludselig angiver pærens styrke i Lumen.\nDerfor har jeg sammensat denne vejledende tabel, hvor du kan skabe dig en ide om hvor meget lys den nye pære vil kunne give, når du skal skifte lyskilde.\nSpare pærer af lysrør typen opgives i Watt, og en tommelfingerregel er at den bruger cirka 1/4 af glødepærens effekt for at opnå samme lysstyrke.\nLed pæren, der reelt består af lysdioder, opgives i et antal Lumen som svarer til lysstyrken. Her er ingen tommel-fingerregel, så brug tabellen som vejledning.\nEn pære til hjemmet skal desuden have en varm tone i sin gengivelse af lyset, som ligger omkring 2700-3000 kelvin. Ellers bliver lyset let blåligt og koldt.\nBruger du spare pærer skal du sikre dig at de tænder hurtigt i gennemgangsrum. Nogle er op til 1 minut om at få fuld lysstyrke, og indtil da skal man færdes i halvmørke. Hvis der som oftest er lys i rummet, er problemet knapt så stort.\nVær også opmærksom på at Led pæren i modsætning til alle øvrige lyskilder er i stand til at kortslutte, og dermed springe en sikring. Normalt er det jo kun pæren der går ud, men nu kan det en sjælden gang tage strømmen på en sikringsgruppe.\nSkanb det intelligente hjem med enkeltkomponenter.\nTilgang af internet vil på torpet kunne betyde følgende (baseret på mine egne erfaringer og holdninger), i perioder hvor man ikke selv kan komme derop:\nFlere vil kunne få kamera på torpet, så man kan se hvad der sker, kendskab til temperaturer, og styringsmuligheder på blandt andet radiatorer/varmepumper.\nEr der dækning med internet, koster resten nemlig ikke nogen bondegård, og kan købes efterhånden som behovet opstår.\nVi har valgt at have et webcam placeret centralt. Med placeringen af mit kamera (kan drejes 360 grader) kan jeg bla se 4 af dørene på torpet (har flere bygninger), om noget større er landet på taget (træer), samt om der er køretøjer på grunden. Og så er der en præventiv virkning også. Pris 200,-\nMed wifi styrede stik (plugs) til at sætte i strømudtagene, kan jeg styre blandt andet el-radiatorerne i huset. De står ganske enkelt tændte og indstillet på den ønskede temperatur. Jeg kan så tilkoble eller afbryde spændingen med en Wifi plug.\nEksempelvis betyder Covid nedlukningen, at min vaskemaskine ikke har fået tømt pumpen for vand. Med en lukket grænse er der ikke meget jeg kan gøre ved det herhjemme fra. Nu kan jeg tænde et varmepanel i gangen hvor den står, og undgå frostsprængninger. Samtidig har jeg tilgang til temperaturen flere steder i huset, og kan derfor tænde for varmen så vi ikke ankommer til et koldt hus. De 6 wifi-plugs jeg har siddende koster 400 kr i alt.\nEndelig har jeg modem på varmepumpen, så den kan styres. Denne er dog analog, så alt ikke går ned med internettet. Temperaturen hjemtages, og jeg får en melding ved strømsvigt.\nHvis ikke Covid nedlukningen var kommet ville det eksisterende kamera være skiftet til 2 nye med bedre opløsning. Der ville være kommet yderligere 4 wifi plugins derop, og routerne ville være skiftet til en model der bedre kan håndtere de mange enheder. Det har krævet en investering på yderlige 1040 kr. som blot kan sluttes til når jeg kommer derop.\nTilbage står selvfølgelig det faktum at kineserne sikkert kan kigge mig over skulderen... Det kan jeg godt leve med. Ellers kan man jo altid slukke for dem når man selv er i huset.\nInternet fra rummet - Starlink programmet.\nDet virker som fremtidssnak, men fakta er at internettet i Sverige enten er omkostningstungt at få lagt ind via fiber, og alternativet med internet over mobilnettet, ofte er så tyndt, at satelit baseret internet reelt giver en bedre mulighed for dækning.\nSelv hvis priserne holder, vil Starlink kunne være et oplagt alternativ på torpet. De oplyser 3000 kr for signalmod-tager/router og et abonnement på 600 kr/måned. Til sammenligning betaler jeg idag 400 kr/måned for en noget tung forbindelse der på en god dag kan ligge omkring 20/5 Mbit. I sin tid kostede det omkring 1500 kr for router og oprettelse.\nDet virker ikke dyrt i forhold til mange af de muligheder der er i dag til brug på torpet (hvis man overhovedet har dækning).\nTilbage står så spørgsmålene om dækningsgraden i de nordligt beliggende satellit baner, hvor stor hastigheden bliver når antallet af brugere stiger, samt om der er et skjult oprettelsesgebyr.\nFremtidens rum-internet runder milepæl: Leverer nu lynhurtige (og ret dyre) hastigheder. Onsdag opsendes satellit nummer 1.000 i SpaceXs rum-internet Starlink. Opsendelsen af Starlink-satellitter foregår fra Florida med SpaceXs egen raket, Falcon 9. (Foto: Joe Skipper/Reuters/Ritzau Scanpix)\nAF SIMON ANDERSEN NIELSEN 20. JAN KL. 13:50\nI maj 2019 begyndte rumfartsvirksomheden SpaceX at opsende de første af i alt 12.000 satellitter, som skal indhylle verden i et tæppe af stabilt internet. Onsdag runder det såkaldte Starlink-netværk så sin satellit nummer 1.000.\nDet sker lidt efter kl. 14 dansk tid, når SpaceX skyder en raket afsted med et læs på cirka 60 satellitter. Opsendelserne sker fra Nasas Kennedy Space Center i Florida, og indtil videre har tingene kørt imponerede glat.\nDet siger Jens Dalsgaard Nielsen, som er lektor på Aalborg Universitets Center for Rumfart. - Set ud fra et teknologisk synspunkt fortjener Starlink en stor guldmedalje indtil videre. De har styr på deres satellitter og deres raketter, og de laver ikke rigtig fejl.\nStarlink fungerer ved, at information bliver sendt fra satellit til satellit. Så hvis du for eksempel vil tjekke noget på en amerikansk hjemmeside, bliver informationen sendt via satelliter, indtil den når en satellit, som krydser din vej og sender informationen ned til dig.\nEn ganske banebrydende bedrift, mener Jens Dalsgaard Nielsen. - Vi har før set virksomheder tilbyde telefoni via satellitter, men at Starlink giver folk internet er epokegørende. Samtidig er det meget specielt, at de sender så mange satellitter op. Selve størrelsen på projektet er også med til at gøre det enestående.\nEn flok udvalgte amerikanere er lige nu forsøgskaniner i et såkaldt beta-program, hvor de tester den internetforbindelse, som satellitterne ned fra rummet. Når Starlink lige nu giver folk muligheden for at downloade med 150 megabit i sekundet, skal man huske, at betaprogrammet kun har meget få deltagere. Hvis mange flere skulle have deres internet fra samme satellit, ville hastigheden falde en del.\nOg det ser ud til, at forbindelsen er ganske glimrende. Deltagerne i Starlinks testprogram oplever, at deres hastigheder ligger på omkring 150 megabit i sekundet.\nSamtidigt har vi i store dele af Danmark nogle gode alternativer i forhold til internet med både fibernet og 5G-forbindelser, som mange teleselskaber forventer at koble deres kunder på i løbet af i år. Og selvom internettet ikke er lige stabilt alle steder i vores lille land, er der ikke særligt mange øde egne, hvor Starlinks teknologi for alvor kan gøre en forskel, vurderer Jens Dalsgaard Nielsen.\nLige nu koster det omkring 3.000 kroner at købe en signal-modtager og router til Starlink. Oveni kommer et abonnement til omkring 600 kroner om måneden. En pris som SpaceX godt selv ved, er alt for høj, ifølge sifter Elon Musk. Medaljen har en bagside: Rum-kollisioner\nMen den store guldmedalje, som Jens Dalsgaard Nielsen er klar til at uddele, har også en bagside, fortæller han. Starlink giver en eksplosiv stigning i antallet af satellitter, som skal ligge og kredse i de samme baner. Det øger risikoen for rum-kollisioner.\nEt fritidshus i Sverige står ofte ubeboet i længere perioder. Det er bygget af træ, og kan let være af ældre dato. Dermed bliver det et paradis for mus, hvis ikke man aktivt gør noget forebyggende.\nEr man så heldig at der lever en lækat i området, gælder det om ikke at gøre sig uvenner med den. Det er den perfekte musejæger. Et andet naturligt bekæmpelsesmiddel er at skabe beboelse for ugler og andre rovfugle, så de kan nedbringe bestanden af mus rundt om huset.\nJeg lægger typisk min slagplan ud fra følgende 3 trin.\n- Trin 1. Udendørs arealet er musenes land. Da mus ikke vandrer så meget kan man med succes nedbringe mængden af mus udenfor op til ca.50 meter, og dermed mindske antallet som søger ind mod huset i efteråret.\n- Trin 2. Perimeteren er husets skal - altså vægge, gulv og loft. Her kan man med fordel gøre alt for at tætne, så musene ikke kan komme igennem.\n- Trin 3. Det sidste trin er når musene er kommet ind. Her kan man sætte ind med tiltag der dels nedkæmper musen, og dels begrænser hvor langt de kommer omkring.\nLuk din perimeter effektivt. Et ofte overset og billigt middel indendøre er noget så simpelt som at bruge den billige acrylfuge i alle revner og sprækker hvor en blyant kan komme ind. Tjek at det er overmalbar. Glat ud med en finger dyppet i lunken sæbevand. Musene kan ikke lide at gnaske i acrylfuge, og man kan let se hullet, hvis de alligevel bliver fristede.\nStørre huller kan lukkes med træklodser, eller trådnet, og metalssvampe.\nNår inderperimeteren er sikret, kan du lægge gift eller fælder vigtige steder, hvis nogen slipper igennem. Typisk er det ved vandindføringen, i spisekammeret, og måske rum med madrasser hvor man ikke ønsker besøg af mus. Hellere en fælde eller et depot for meget, end et for lidt.\nDet kan betale sig at nedbringe den udvendige bestand i nærheden af huset, da mus ikke flytter sig særligt langt. Det gøres lettest med fælder når man er i huset, og gift når man ikke er der. Et tiltag for at få rovfugle til at slå sig ned i redekasser hjælper også.\nHusk at gift kan optages af de dyr der æder ådsler, så det er bedst at bruge det steder hvor prædatorerne ikke umiddelbart kan komme til.\nHvad angår el-installationer er svenske installationskabler normalt med en alukappe, der gør at musene ikke gnaver i dem. Så hvis du holder bestanden nede. musesikrer huset, og bruger sikre kabler, bør der ikke opstå problemer.\nAndre gode råd.\nEt svensk gammelt råd er at placere små enebær ris bunker i huset. Musene kan ikke lide lugten.\nEt dansk råd er permynteolie. Det har jeg med god virkning brugt på cykelhåndtag og - sadler.


Gul og Gratis er blevet hacket: Over 1.000 koder stjålet - Newsbreak.dk\nPopulær dansk hjemmeside hacket\n22. februar 2019 11:27 | Af: Uffe Dahl, newsbreak.dk - mail: redaktion@newsbreak.dk\nOver 1.000 personer har fået stjålet personlige oplysninger og adgangskoder.\nOver 1.000 brugere på Gul og Gratis har fået stjålet personlige oplysninger og adgangskoder. Arkivfoto.\nAnnonceavisen Gul og Gratis blev den 15. februar hacket og ved den lejlighed fik 1.088 brugere stjålet personlige oplysninger og adgangskoder.\nMillioner af pasnumre hacket hos hotelkæde\nIfølge avisen var det Gul og Gratis, der selv opdagede hackerangrebet og med hjælp fra Deloittes afdeling for cyberkriminalitet efterfølgende har overgivet omfattende bevismateriale til politiet. Den mistænke er allerede anholdt.\n– Jeg vil gerne rose Midt- og Vestjyllands Politi og NC3 (Nationalt Cyber Crime Center) for deres meget hurtige og professionelle indsats. Vi politianmeldte fredag og allerede mandag kunne politiet foretage ransagning og skride til anholdelse, siger direktør for Gul og Gratis.dk Kamilla Harritsø ifølge JydskeVestkysten.\nKamilla Harritsø oplyser desuden, at samtlige berørte brugere er blevet informeret og at de er blevet opfordret til at skifte password. Det samme gør sig gældende, hvis man bruger et identisk password andre steder på nettet.\nGul og Gratis har cirka 1,5 millioner brugere.


Hem » Italien » Toscana Kusten » Versilia » ITV933\nLicense No.: 046018LTN0002\nVed foden af Versilias høje, i landsbyen Piano di Conca, ligger dette feriehus, som er omgivet af oliventræer og en stor have. I har adgang til et aktivitetsrum med et billardbord. Ud over den 2000 m² indhegnede have, udmærker grunden sig ved hele en stor veranda med havemøbler, grill og whirlpool. Beliggenheden er optimal i forhold til at dase på de nærtliggende strande ved Versilia kysten, og I kan endda kombinere det liflige strandliv med spændende kulturoplevelser ved at besøge middelalderbyen Lucca med de intakte bymure fra det 16. årh. eller byen Camaiore med den gasmle hovedkirke og benediktinerklosteret. Også Pietrasanta kan I opleve et særpræget miljø af kunstnere der arbejder i marmor og bronze, og et bybillede beriget af utallige skulpturer. Katedralen San Martino er ligeledes et besøg værd.


bidna.smukbrudgom.com Online konsultation Politi fartbøde\nFærdselsbetjent blitzet: Afviser at betale fartbøde - Politi og retsvæsen - Indland Der blev kørt stærkt på Skovstrupvej ved Tommerup penis og sex formiddag. Fyns Politi har torsdag politi været ude at foretage fartkontrol ved Tommerup. Der er mange, der kører for fartbøde, lyder det. Fyns Politi har torsdag morgen været ude med deres automatiske trafikkontrol ATK for at se, om bilisterne kan overholde fartgrænsen. Læs også Vanvidskørsel fik børnehavebørn til at springe for livet. Det betyder, at du som ejer (bruger) hæfter for en fartbøde, selvom du ikke selv førte køretøjet, da det blev målt. En ejer (bruger) kan både være en privatperson. Vejledning om modtagelse af fartbøde Her skal du indtaste det sagsnummer og den kontrolkode, som du har modtaget i et brev fra politiet. Du skal være.\nPOLITI FARTBØDE Færdselsbetjent blitzet: Afviser at betale fartbøde\nFartbøde-beregner Politi fartbøde Sådan beregnes en fartbøde\nMenneskelige fejl har betydet, at nogle bilister har modtaget en fartbøde, politi de ikke har kørt for stærkt. Hvis du har modtaget fartbøde betalt en fartbøde, kan det være, at du får pengene tilbage igen. I hvert fald har politiet udskrevet en række bøder til bilister, der ikke har kørt for stærkt, skriver Rigspolitiet i en pressemeddelelse. Årsagen er, at ATK-systemet automatisk trafikkontrol, red. Der bliver kørt friskt - 73 fartbøder på fem timer. bidna.smukbrudgom.com - politiets hjemmeside. Find din politikreds. Tilføj oplysninger om fører/se foto: Her skal du indtaste det sagsnummer og den kontrolkode, som du har modtaget i et bre. Obs! Vær opmærksom på, at du kan zoome ind på billedet ved at trykke Ctrl og + samtidigt. Fotoet vil være tilgængeligt i 30 dage fra datoen for henvendelsen fra politiet. salg og montering dæk Med vores fartbøde-beregner fartbøde du beregne størrelsen politi din fartbøde - nemt og hurtigt. Du skal blot angive følgende fem oplysninger:\nVejledning ved modtagelse af fartbøde. Det betingede objektive strafansvar ejeransvar vil gælde i sager, hvor hastighedsoverskridelsen er på højst 30 pct. Ved hastighedsoverskridelser på over 30 pct. Du kan læse mere om behandlingen af sagerne nedenfor. Med vores fartbøde-beregner kan du beregne størrelsen på din fartbøde - nemt og Dataene stammer fra Politiets hjemmeside (Rigsadvokatens bødetakster). 7. dec Når politiet uddeler fartbøder sker det ved brug af flere forskellige metoder. Den mest kendte er de klassiske fotovogne, som politiet stiller op i. Her kan du beregne størrelsen på dit bøde, hvis du kører for stærkt. Det gælder for alle køretøjer på alle forskellige veje. Fartbøde skal du indtaste det sagsnummer og den kontrolkode, som du har modtaget i et politi fra politiet. Du skal være opmærksom på, at svar ved brug af den automatiske telefonservice og politi først kan anvendes dagen efter den dato, der fremgår af henvendelsen fra politiet. Forside Statistik Læs fartbøde om\nNår man har overskredet fartgrænsen på en vejstrækning og er blevet registreret af politiets fartkontrol, får man en fartbøde iht. til de gældende bødetakster. Med vores fartbøde-beregner kan du beregne størrelsen på din fartbøde - nemt og Dataene stammer fra Politiets hjemmeside (Rigsadvokatens bødetakster). 7. dec Når politiet uddeler fartbøder sker det ved brug af flere forskellige metoder. Den mest kendte er de klassiske fotovogne, som politiet stiller op i. Fartbøder kommer altid, når man mindst venter dem! Her finder du en komplet oversigt over alle fartbøde-takster og hastighedsgrænser i Danmark. Omkring den 1. februar ruller der 75 nye fotovogne ud på de danske veje, for at supplere de eksisterende 25 fotovogne. Hos Østjyllands Politi får man 8 nye fotovogne, så man kommer op på i alt 10, hvilket svarer til en femdobling. Bødetaksterne for cykler og fodgængere ligger i intervallet kr. - Se en oversigt over de gældende bødetakster for cyklister og fodgængere her.\nTilføj oplysninger om fører/se foto politi fartbøde Du har pligt til at kende færdselsreglerne og vise hensyn, når du færdes i trafikken. Hey. På vejen hjem i dag blev jeg blitzet af en fotovogn. Er der nogen der har erfaringer med det?Har hørt at deres fotovogne ikke kan snuppe motorcykler, e.\nHer kan du beregne størrelsen på dit bøde, hvis du kører for stærkt. Det gælder for alle køretøjer på alle forskellige veje. maj Fyns Politi har torsdag morgen været ude med deres automatiske trafikkontrol ( ATK) for at se, om bilisterne kan overholde fartgrænsen. Landsret behandler sag om færdselsbetjent, der nægter at betale bøde for at have kørt for stærkt. Han blev blitzet af politiets automatiske trafikkontrol, da han kørte 56 kilometer i timen på en strækning, hvor man maksimalt må køre 50 kilometer i timen. Politiet må undtagelsesvist overtræde færdselsloven.\nVarer købt på bidna.smukbrudgom.com henter du altid på et værksted nær dig. Så slipper du for at skulle modtage og håndtere fx dæk og fælge inden en montering. Overhold fartgrænserne og kør efter forholdene. Så reducerer vi antallet af trafikulykker. Her kan du se straffen for hastighedsoverskridelser. I vores fartbøde-beregner kan du nemt og hurtigt beregne størrelsen på din fartbøde. Du kan også læse om fartbøder, fartgrænserklip i kørekortetfartbøder og fartgrænser i udlandetandre bødetakster o. Herudover fartbøde du også læse om klip i kørekort og frakendelse af kørekort. Nedenfor findes en skematisk oversigt over samtlige danske fartbødetakster, hvilket gør det muligt at finde størrelsen på netop din fartbøde - du skal blot huske at tage højde for hvilken af de 3 bødetakster, din politi falder ind under. Politiet: Der bliver kørt friskt - 73 fartbøder på fem timer\n1. jun Hvis du har modtaget og betalt en fartbøde, kan det være, at du får pengene tilbage igen. I hvert fald har politiet udskrevet en række bøder til. jan Han blev blitzet af politiets automatiske trafikkontrol, da han kørte 56 En færdselsbetjent blev blitzet, men nægter at betale en fartbøde.\nPoliti fartbøde cph massage\nVejledning ved modtagelse af fartbøde politi fartbøde\nPå politiets hjemmeside politi. Fornyelse af kørekortet fra 70 år Husk at forny dit kørekort, inden det fartbøde. Kør sikkert på motorcykel På motorcykel mc kan du let politi overset, og din fart kan være svær fartbøde bedømme for andre.\nDe nuværende generelle fartgrænser i Danmark fordeler sig som følger:. Dog gælder det for alle tre fartgrænser, at det vil være skiltet, hvor der er andre gældende fartgrænser, som du skal følge. salling black friday\nmaj Fyns Politi har torsdag morgen været ude med deres automatiske trafikkontrol ( ATK) for at se, om bilisterne kan overholde fartgrænsen. Med vores fartbøde-beregner kan du beregne størrelsen på din fartbøde - nemt og Dataene stammer fra Politiets hjemmeside (Rigsadvokatens bødetakster).\nMan lagde vægt på betjentens forklaring om, at han ville tjekke, om en forankørende bilist havde sikkerhedsselen spændt. Du skal blot angive følgende fem oplysninger: Efter en hastighedsmåling vil du som ejer bruger få sendt et bødeforelæg fra politiet til din e-boks. Efterlysninger Tip og bemærkninger Tip politiet om rockere og bander Anmeld sexturister Anmeld rufferi og menneskehandel Teleselskabers registrering Vejledning om udgangsstoffer.\nSTOPPET AF POLITIET 3 GANGE PÅ 1 UGE // STORYTIME\nPoliti fartbøde Var du vild med Pokémon Go? Politiet må undtagelsesvist overtræde færdselsloven Det udløste en bøde på 1. I 27 af dem har folk fået et klip i kørekortet, fordi de har kørt mere end 30 procent for stærkt, og så er der to, der har fået en betinget frakendelse af kørekortet og en enkelt ubetinget, siger Hans Frederiksen. Når du fortsætter med at bruge websitet, accepterer du samtidig brugen af cookies. Fartbøder i Danmark\nAlt du skal vide om fartbøder Råd og viden\nObs! Vær opmærksom på, at du kan zoome ind på billedet ved at trykke Ctrl og + samtidigt. Fotoet vil være tilgængeligt i 30 dage fra datoen for henvendelsen fra politiet. Fartbøder kommer altid, når man mindst venter dem! Her finder du en komplet oversigt over alle fartbøde-takster og hastighedsgrænser i Danmark.\nFølge: Forårsager biotin impotens » »\nTidligere: « « Dr tv 1 live


Connectionism, en model af neuronal funktion\nForståelse hjernens funktion er en af de største udfordringer i psykologi. Derfor eksisterer der forskellige tilgange og perspektiver. Faktisk, efter fremkomsten af kognitiv psykologi og Turing-maskine, har der været en revolution på dette område. Fra det øjeblik blev hjernen betragtet som en informationsprocessor.\nDen første teori, der blev oprettet for at forklare hjernens funktion, var den beregningsmæssige metafor, men det begyndte hurtigt at mislykkes. Med kendskab til denne situation skabte kognitive psykologer med henblik på at finde nye forklaringer en teori kendt som connectionism.\nMen før du forklarer, hvad connectionism er, er det vigtigt at forstå synspunktet om kognitiv psykologi på hjernen. På denne måde vil vi forstå implikationerne og fejlene i den beregningsmæssige metafor. Af denne grund vil vi gennemgå de vigtigste aspekter af denne gren af psykologi senere i denne artikel.\n1 Kognitiv psykologi og beregningsmetik\n2 Hvad er connectionism?\n3 Egenskaberne af forbindelsessystemer\nKognitiv psykologi og beregningsmetik\nKognitiv psykologi indbefatter den menneskelige hjerne som informationsprocessor. Det betyder, at det er et system, som kan kode data fra sit miljø, ændre det og hente nye oplysninger. Derudover integreres disse nye data i systemet langs et kontinuum af input og output.\nDen beregningsmæssige metafor forklarer, at hjernen er som en computer. Gennem en række programmerede algoritmer transformerer det informationsindgange til en række udgange. Dette kan forekomme logisk ved første øjekast, fordi vi kan studere nogle menneskelige adfærd tilpasset denne model. Nu, hvis vi undersøger lidt mere, begynder vi at opdage fejl i dette perspektiv.\nDe vigtigste fejl er den hastighed, hvormed vi behandler oplysninger, fleksibiliteten med hvilken vi handler og vagtheden af vores svar. Hvis vores hjerne havde programmerede algoritmer, ville vi have andre typer svar: langsommere på grund af alle de behandlingstrin, der skal udføres, mere stive og meget mere præcise, end de er. Kort sagt, vi ville være som computere og ved første øjekast ser vi, at dette ikke er tilfældet.\nSelvom vi kan forsøge at tilpasse denne teori til nye beviser, ved at ændre stivheden af de programmerede algoritmer til andre, der er mere fleksible og i stand til at lære, vil vi stadig være i stand til at identificere fejlene i computationsmetaforen. Og det er der connectionism, en strøm enklere end den foregående, og som forklarer behandlingen af hjerneinformationer på den mest tilfredsstillende måde.\nConnectionism efterlader beregningsalgoritmer og forklarer, at oplysningerne behandles af aktiveringsformidlingsmodeller. Men hvad er disse modeller? På et enklere sprog betyder dette, at når en informationsindtastning kommer ind i din hjerne, begynder neuronerne at aktivere ved at danne et specifikt mønster, som vil producere en given produktion. Dette vil danne netværk mellem neuroner, der vil behandle information hurtigt og uden behov for forudprogrammerede algoritmer.\nFor at forstå dette, lad os tage et simpelt eksempel. Forestil dig nogen, der fortæller dig at definere, hvad en hund er. Når ordet når øret, aktiverer det automatisk alle de neuroner, der er forbundet med det i din hjerne. Aktivering af denne gruppe af celler vil spredes til andre celler, hvortil den er forbundet, såsom dem, der er relateret til ordene pattedyr, bark eller frakke. Og dette vil aktivere et mønster, hvor disse funktioner er inkluderet, hvilket vil få dig til at definere en hund som "et barkende pattedyr med hår".\nEgenskaberne af forbindelsessystemer\nIfølge disse perspektiver synes disse systemer for at fungere som den menneskelige hjerne virker, at de skal opfylde visse betingelser. De grundlæggende egenskaber, der skal følges, er:\nForplantning af aktivering. Dette betyder, at neuroner, når de aktiveres, påvirker de til hvilke de er forbundet. Dette kan ske ved at lette dets aktivering eller ved at hæmme det. I eksemplet ovenfor letter hunne neuroner pattedyrsneuroner, men hæmmer reptilianneuroner.\nNeural learning. Læring og erfaring påvirker forbindelserne mellem neuroner. Således, hvis vi ser mange hunde der har hår, vil forbindelserne mellem neuronerne relateret til de to begreber blive styrket. Det ville være den måde, hvorpå de neurale netværk, der hjælper os med at behandle oplysningerne, ville blive oprettet.\nParallel forarbejdning. Det er naturligvis ikke en seriel proces, neuroner aktiveres ikke efter hinanden.Aktivering forplantes parallelt mellem alle neuroner. Og der er ikke behov for at behandle et aktiveringsmønster efter det andet – flere aktiveringsmønstre kan forekomme på samme tid. På grund af dette kan vi fortolke en stor mængde data på én gang, selv om der er en grænse for vores kapacitet.\nNeurale netværk. Systemet ville være et stort netværk af neuroner grupperet ved inhiberingsmekanismer og aktivering. Information inputs og adfærdsmæssige output vil også blive fundet i disse netværk. Disse klynger repræsenterer de strukturerede oplysninger, som hjernen besidder, og aktiveringsmønstre ville være den måde, behandlingen af disse oplysninger opstår.\nDenne måde at fortolke neuronal funktion på virker ikke kun meget interessant, men de undersøgelser, der omgiver det, synes frugtbare. I dag har vi skabt computersimuleringer af connectionist-systemer på hukommelse og sprog, som meget ligner menneskelig adfærd. Men vi kan ikke endnu sige, at dette er præcis, hvordan hjernen virker.\nDesuden har denne model ikke kun bidraget til studiet af psykologi på alle dens områder. Vi finder også mange anvendelser af disse forbindelsessystemer i datalogi. Frem for alt har teorien været et stort gennembrud i undersøgelsen af kunstig intelligens.\nAfslutningsvis er det vigtigt at forstå, at Forbindelsens kompleksitet er meget større end den, der rejses i denne artikel. Her kan vi finde en forenklet version af, hvad det egentlig er, kun nyttigt som en tilnærmelse. Hvis din nysgerrighed er blevet vækket, tøv ikke med at fortsætte din forskning om denne teori og dens konsekvenser.


Mit VM i kvindefodbold med Signe Bruun - kvindesport.dk\nHome Fodbold Mit VM i kvindefodbold med Signe Bruun\nSkrevet af: Peter Arndalon: maj 31, 2019 In: FodboldTags: International kvindefodbold, Kvindefodbold, Mit VM i kvindefodbold, Signe Bruun, VM i Kvindefodbold\nVi følger VM i kvindefodbold i Frankrig på kvindesport.dk og facebook.com/kvindefodbold fra den 7. juni – 7. juli.\nSom optakt til VM slutrunden har en række danske fodboldstjerner svaret på forskellige spørgsmål, der måske kan få dine øjne op for, hvilke profiler og lande, det er værd at holde ekstra øje med.\nHerunder kan du se svarene fra Signe Bruun fra PSG i Frankrig og Kvindelandsholdet.\nJeg håber, det bliver et spændende VM med en masse god fodbold i en ordentlig kvalitet, så vi på den måde kan få vist, hvad kvindefodbold kan.\nJeg synes allerede, vi er godt på vej, og at det fylder godt i medierne (DR sender alle kampe eksempelvis), men VM er et godt udstillingsvindue for kvindefodbolden, så jeg håber, de får udnyttet det.\nHvem holder du med til VM?\nJeg tror, at jeg er lidt neutral – jeg vil bare gerne se en masse god fodbold.\nMen hvis jeg skal vælge et hold, tror jeg, det vil være Sverige, da jeg kender flere spillere der, og så er de fra Skandinavien. Det vil også være sjovere med et outsider-hold som vinder fremfor nogle af favoritterne.\nHvem er din yndlingsspiller til VM?\nDet er svært at udpege en yndlingsspiller, men jeg er imponeret over Formiga fra Brasilien. Jeg har meget respekt for hende.\nHun er 41 år, men en rigtig rigtig dygtig fodboldspiller med stort overblik, flot teknik og overskud inde på midtbanen, som samtidig med hun sagtens kan være med fysisk trods hendes alder.\nHun var til sit første VM i 1995 og har siden været med til 6 verdensmesterskaber og 6 Olympiske Lege. Jeg synes, hun er en inspiration, hvor hun også i klubben altid går forrest med sine handlinger og viser vejen.\nEr der nogle spændende spillere, vi skal holde øje med?\nJeg synes Kadidiatou Diani fra Frankrig, er en spiller man skal holde øje med.\nJeg spiller på hold med hende i klubben, og jeg synes man glemmer hende lidt, når man taler om nogle af de andre store franske navne. Hun lavede to mål mod USA i en træningskamp og kan være sindssyg kampafgørende med både mål, assister og gode driblinger. Så hende synes jeg helt klart, man skal holde øje med.\nHvem er favoritter til at vinde VM? (Top-3)\nDet synes jeg er svært. Der er mange store nationer, som kan blande sig, men min top 3 ville nok være: USA, Tyskland og Frankrig.\nMen hvem af dem der står med trofæet i sidste ende, synes jeg er svært. Som outsider vil jeg sige Sverige eller Canada.\nHvem tror du bliver VM topscorer?\nMit bud vil være Alex Morgan, da USA’s pulje umiddelbart er god for dem. Ellers blev Miedema topscorer i den engelske liga, så det kunne også være et godt bud, hvis Holland som hold får et udmærket VM.\nSkal du se kampene på TV eller live i Frankrig?\nJeg har ferie, og udnytter derfor jeg kan være i Danmark, så jeg skal se kampene i TV, og glæder mig meget til at følge med.\nDanmark er jo desværre ikke med til VM – hvad skal du bruge din sommer på?\nJeg skal bruge min sommer med venner og familie, som jeg i hverdagen ikke får set. Så skal jeg lidt på ferie og sidst selvfølgelig følge med i VM-slutrunden.\nVi siger tak til Signe og ønsker god fornøjelse med VM og god ferie.\nDu finder vores optakt til VM i kvindefodbold lige her, og vil du se alle vores artikler omkring VM slutrunden i Frankrig, så klik dig ind her.\nTags: International kvindefodboldKvindefodboldMit VM i kvindefodboldSigne BruunVM i Kvindefodbold


4. februar 2019 3. oktober 2019\nMunthe AW19, Copenhagen Fashion Week, 31. januar 2019\nAf Helene Kristensen\nMunthe inviterede til AW19-show i en stor, industriel bygning på Amager i den bidende vinterkulde. Den simple showopsætning med spejlbesatte 3D-trekanter, som modellerne gik rundt om, dannede rammen om den urbane kollektion. Soundtracket, der bestod af afslappet hip hop og R&B, gjorde sit til, at man følte sig draget ind i det urbane storby-univers.\nShowets mangfoldige publikum afspejlede i høj grad, hvordan Naja Munthe efter re-launching af brandet i 2014, formår at appellere til de fleste. Med AW19 kollektionen viste Munthe et bredt udvalg af ready-to-wear items, hvor det rå og det feminine smeltede sammen – både i materialevalg og udtryk.\nKollektionen bød på alt fra chunky sweatre med logoer og sporty hættetrøjer til flagrende, feminine kjoler. De fleste sammensætninger fremstod perfekte til den danske vinter, og lag-på-lag var i fokus. Kollektionen indeholdt adskillige jakker – én til hver en anledning man kan tænke sig til. Der var både en vinyljakke, en jakke i aviator-stil, en klassisk trenchcoat og dyne- og pelsjakker. Farvepalletten var meget skandinavisk i sit udtryk, og det meste blev holdt i beige, sorte, grå og blå toner – med et par enkelte kreationer som skilte sig ud.\nPå trods af de mange forskellige items, farver og udtryk, formåede kollektionen stadig at have en tydelig sammenhæng og vision. Det var et skarpt miks af det urbane og det feminine med et strejf af sporty elementer, og samtidig et miks af det praktiske og det fashionable. Der er ingen tvivl om, at Munthe har fanget essensen af det københavnske gadebillede med sin AW19-kollektion.\nSe udvalgte styles fra Munthes AW19 kollektion herunder. Alle fotos: Copenhagen Fashion Week, PR\ncopenhagenfashionweek fashionweekcoverage munthe


Checklister. Appendiks til bogen Softwaretest. Indhold - PDF\nDownload "Checklister. Appendiks til bogen Softwaretest. Indhold"\n1 Checklister Appendiks til bogen Softwaretest Indhold Checklister... 1 Appendiks til bogen Softwaretest Indledning Checkliste til review af foranalysen Checkliste til review af analysefasen Checkliste til review af designfasen Checkliste til review af kode Checkliste til 'Test af test' Checkliste til review af datamodel Checkliste til review af moduldiagram Checkliste til review af klassemodel Checkliste til overdragelsesreview Checkliste til driftsreview Kvikstart Checklisten er tilgængelig online på som appendiks Side 1 af 24\n2 1. Indledning Checklister bruges til at støtte reviews. Forberedelsen bliver nemmere, og gennemførelsen bliver mere systematisk. Spørgsmålene kan enten bruges til at gå slavisk frem efter, eller de kan bruges til at summere op på et review. Ikke alle spørgsmål behøver at være relevante for et givent review. Vælg de spørgsmål ud der skal besvares. Dokumenter alle benægtende svar i reviewrapporten, sammen med årsagen. Dokumenter de spørgsmål der ikke kan besvares, sammen med årsagen. Checklister er en del af et kvalitetsstyringssystem. De indgår dermed i det præventive 0-fejl arbejde. Man kan nøjes med at bruge dem til simpel efterkontrol af færdige produkter. Men jo mere aktivt kvaliteten bliver styret, jo mere bliver checklisterne en del af sikringen snarere end kontrol. Når kvalitetsstyringen er fuldt udbygget, f.eks. efter ISO 9000 standarden, bliver efterkontrollen mindre, og checklisterne vil kun indeholde de nyeste erfaringer og risici. Det øvrige er indbygget i procedurer. Listerne vil stadig være nyttige. Det er da en fornøjelse at checke at det hele fungerer, og tiden til at hakke en checkliste af, er givet godt ud. Reviews er et godt middel til erfarings- og videnspredning. Checklister øger yderligere den nytte. En checkliste skal ejes af en person eller afdeling i virksomheden. Selv når checklisterne er en del af et kvalitetsstyringssystem, skal ansvaret for hver listes udbygning og vedligeholdelse være fuldt defineret. Uajourførte checklister er døende checklister. Checklister dokumenterer vedtagne standarder, og er på den måde indiskutable. Når spørgsmålet er sat på listen, skal det tages alvorligt. De er en hjælp, således at det der engang er diskuteret, ikke skal trævles igennem igen. Det betyder ikke at checklisterne er statiske. De skal holdes levende. Hvis der findes en fejl på et senere tidspunkt end ønskeligt, skal der defineres et checkspørgsmål, der fanger den tidligere. Det sker som seriøs videreudvikling, foretaget af den ansvarlige for checklisten. Spørgsmålenes relevans skal også vurderes, og spørgsmål udgår om nødvendigt. Men brug ikke tiden på de konkrete reviews til det. Nøjes med at markere at der er brug for at vurdere det senere. Spring ikke en checkliste over, fordi den virker bekendt eller overflødig. Selv den mest erfarne pilot checker tingene før start og landing. Selvom det er en triviel procedure, hvor der gang efter gang udføres de samme handlinger, og checkes de samme ting. Husk at udbyttet nogle gange ligger i, at alt er i skønneste orden. Checklister er mest synlige på inspektioner. Men ethvert review kan summeres op ved hjælp af dem. 2. Checkliste til review af foranalysen Foranalysen er udviklernes grundlag for at beskrive det rette system. Foranalysen beskriver den ønskede forretningsmæssige forandring. Et review af foranalysen er en mulighed for at skaffe et komplet, korrekt og stabilt grundlag. Resultatet af foranalysen er en kravspecifikation, med eller uden Use Cases. Spørgsmål: 1. Er kravspecifikationen komplet således at alle krav er til stede - den skal kunne skrives under som en kontrakt Side 2 af 24\n3 2. Er hvert krav kvantificeret i form af et eksakt målbart mål - det er ikke nok at kræve et hurtigt system, der skal specificeres målbare tider og volumener 3. Er hvert krav operationelt, således at det er let at måle - det er ikke nok at det kun kan måles på nordpolen hvert andet år 4. Er hvert krav entydigt - opfatter alle interessenter det på samme måde 5. Er hvert krav kommunikerbart - en matematisk formel kan være præcis, men ikke nødvendigvis det bedste til formidling 6. Er hvert krav sporbart - kan man se, hvem der har stillet kravet 7. Er kravene set under eet 'ikke-overlappende' - specifikke uafhængige krav er bedre end brede formuleringer med potentielt overlap 8. Er kravene set under eet 'ikke modstridende' - visse modstridende krav kan ikke undgås, fx på områder hvor performance kolliderer med andre systemegenskaber, men de modstridende punkter skal være dokumenterede 9. Er kravene indbyrdes beskrevet på et ensartet og tilstrækkelig detaljeret niveau - en stor forskel skal motiveres 10. Er kravene vurderet med hensyn til deres økonomiske vægt - evt. sværvægtere skal være synlige 11. Er der taget stilling til systemets levetid - en levetid over fem år stiller større krav til vedligeholdelse, udbygning og flytbarhed 12. Indeholder foranalysen en godkendt Cost/Benefit beregning - og kan den eftervises og efterkalkuleres 13. Er kravene stemt af med de nuværende og kommende forretningsgange på brugsstederne - specielt hvis der stilles krav på andres vegne, således at det ikke er de egentlige brugere, der er ophav 14. Betyder kravene en kraftig omlægning af forretningsgange - hvis omlægningen ikke er identificeret, kan det skabe problemer for testen senere 15. Har alle interessenter været involveret i at stille krav og involveret i at godkende dem - en interessentanalyse kan hjælpe til med at besvare spørgsmålet 16. Er hvert krav godkendt specifikt af brugere/betalere - en underskrift er minimum Side 3 af 24\n4 17. Er det enkelte krav testbart senere i forløbet - hvis det er brugere der skal teste, skal spørgsmålet rettes til dem 18. Dokumenterer kravspecifikationen kriterierne for at godkende ibrugtagningen - eller i det mindste hvornår de defineres, hvis det er på et senere tidspunkt 19. Er alle krav relevante - en kravspecifikation må ikke blive for 'fed' af ligegyldige krav 20. Kan analysen gennemføres på foranalysens resultat - dem der skal gennemføre analysen skal besvare spørgsmålet, og med kravspecifikationen som det eneste grundlag 21. Er der skelnet mellem 'nødvendige' og 'ønskværdige' krav - i modsat fald skal det slås fast at alt er 'nødvendigt' 22. Er kravene til integration og samspil med andre systemer beskrevet - på en måde der er målbar og operationel 23. Er der uafklarede forhold, og fremgår de i så fald tydeligt - dette spørgsmål skal besvares højt af alle tilstedeværende 24. Er der stillet konkrete krav til nøjagtigheden af systemets data og beregninger - man kan godt nøjes med at specificere et generelt krav, men spørgsmålet må gerne stilles, for at høre om der er tunge sager på tapetet. 25. Er der stillet krav til systemets robusthed - især hvis nogle interessenter forventer 100 % robusthed, skal det fremgå 26. Er der stillet krav til ensartetheden af systemet - helst med henvisning til en standard 27. Er der stillet krav til brugervenlighed - igen kan en standard bruges som henvisning, suppleret med de krav der udspringer af brugernes og brugsstedets forhold 28. Er der stillet krav til testbarheden - det er nødvendigt at vide hvor megen tid der er til rådighed til test, og hvilke typer af testere der skal kunne gøre det 29. Er der stillet krav om forvaltningsegnetheden - gerne som rammer for en egentlig forvaltningsaftale, selv på dette tidlige tidspunkt 30. Er der stillet krav til graden af genbrug - evt. hensigtserklæringer kan ikke bruges, der er brug for at se kravene på tryk 31. Er kravene til ydeevne synlige og omkostningsberegnede - og især at det fremgår om kravene er komplette Side 4 af 24\n5 32. Er der stillet krav til sikkerhed omkring dataintegritet, dataopbevaring, datatransport, autorisation etc. - de må ikke udskydes til analysen 33. Er der stillet krav om systemets flytbarhed - hvis flytbarhed kun er 'ønskværdig', skal det fremgå 34. Er der driftsmæssige krav der skal være afklaret på dette tidspunkt, og som ikke er med i kravene - især hvis de skal hentes hos forskellige interessenter 35. Er der stillet krav om fall-back procedurers omfang og ambition - det kan være en del af mange andre krav, fx sikkerheds- eller driftsmæssige, men det skal checkes at det er tilfældet 36. Er der specificeret en procedure for behandling af ændringsønsker - det er altid rart at få sin 'Change Control Procedure' (CCP) godkendt, før den er nødvendig at bruge 37. Er der en vurdering af hvor mange ændringsønsker der vil blive fremsat - selvom det er umuligt at kvantificere, kan diskussionen være nyttig 38. Er den nødvendige forretningsmæssige viden til stede - er brugerne kompetente i forhold til kravenes ambitioner 39. Er den nødvendige IT-faglige viden til stede - er IT-siden kompetent i forhold til kravenes ambitioner 40. Er estimaterne på udviklingstid og afleveringsfrister godkendte og realistiske - der kan godt være afvigende meninger, men det er jo det, man er samlet for, så man kan få det på bordet 41. Er der taget stilling til strategier for udvikling, test og implementering - de er ofte underforståede, men derfor kan der godt være uoverensstemmelser 42. Er der skrevet en testspecifikation - eller i hvert fald taget stilling til om og hvornår det skal gøres 43. Er der taget stilling til hvem der skal udarbejde testdata til hver testfase - det drejer sig især om dem der skal udarbejdes uden for projektgruppen, dvs. til bruger- og accepttest 44. Er estimering foretaget ved hjælp af en formel og anerkendt teknik - det kan være for eksempel være Function Points 45. Er der taget stilling til hvilke typer af forretningsmæssige risici, der bliver aktuelle - og udtrykt i brugersprog af brugere Side 5 af 24\n6 46. Er der taget stilling til hvilke risici der kan opstå for udviklingsforløbets succes - her kan erfaringen og eksempler hjælpe diskussionen på gled 47. Ud over de allerede stillede spørgsmål kan der så svares ja til at alle standarder og retningslinier for foranalysen er overholdte - det gælder også evt. vedtagne ISO-, AQAP- og IEEE-standarder. 48. Kan kravspecifikationen erklæres for fejlfri - i modsat fald skal svarene dokumenteres i reviewrapporten 49. Kan reviewdeltagerne underskrive reviewrapporten - i modsat fald skal svarene dokumenteres i reviewrapporten 3. Checkliste til review af analysefasen Review af analysen gennemføres af opgavestillere og testere. Det skal afgøre om der er beskrevet en løsning der helt og fuldt opfylder de stillede krav, inden for det aftalte budget. Spørgsmål: 1. Kan det klart konstateres, at der er funktioner, der opfylder hvert enkelt krav, der er specificeret i kravspecifikationen - det kan være svært at svare ja til, men det vil være en test i sig selv 2. Kan det klart konstateres, at der er data, der opfylder hvert enkelt krav, der er specificeret i kravspecifikationen - det kan være lige så svært at svare på, men det er et endnu vigtigere spørgsmål, hvis målet er 0-fejl 3. Er der funktioner i systemet, der skal sørge for at imødegå de forretningsmæssige risici ved at bruge systemet - der bør være funktioner, der forhindrer at de opstår, og funktioner der rapporterer noget unormalt 4. Passer de definerede funktioner med de daglige forretningsgange - ellers skal der aktiviteter på planen, der ændrer forretningsgange 5. Passer funktioner i deres afgrænsning til autorisationen af brugerne - måske skal autorisationsniveauerne ændres, men der kan også være skudt galt på funktionernes indhold og afgrænsning 6. Passer de data, der bruges i en funktion, med autorisationen af brugerne - stil spørgsmålet, uanset svaret på det foregående 7. Passer de definerede funktioner med brugernes uddannelse - ellers skal der uddannelsesaktiviteter på planen før implementering 8. Kræver de definerede funktioner ændringer i andre systemer - og er de dokumenteret i en oversigtlig form Side 6 af 24\n7 9. Er alle data, der bruges, dokumenterede - helst i et Repository eller lignende værktøj 10. Dokumenterer analysen at alle data er til rådighed, på det sted og på det tidspunkt i organisationen hvor de skal bruges - det er en forudsætning for at systemet ikke senere skal blive opfattet som tungt at arbejde med 11. Omfatter analysen en dokumentation af datas kvalitet og pålidelighed i brugerorganisationen - det har betydning for den grad af robusthed der skal være en del af funktionerne 12. Genererer systemet selv data, og er de en del af analysens dokumentation - de skal også dokumenteres i et Repository 13. Er alle data undersøgt for redundans - ellers kan man være sikker på at mængden af redundante data øges 14. Lever analysen op til kravet om svartider, datamængder etc. - spørgsmålet stilles traditionelt først efter designfasen, men der kan det være for kostbart at ændre systemet 15. Er der afhængigheder til andre systemer udover dem der var en del af kravene - der skal argumenteres for hver afhængighed 16. Er de driftsmæssige behov analyseret - ellers skal der aktiviteter på planen, der gør det 17. Er behovet for nye/ændrede driftsprocedurer identificeret - med distribuerede arkitekturer og mange typer servere, bliver denne del af analysen ikke mindre 18. Er behovet for den fremtidige support identificeret - før det er gjort kan der ikke beregnes en cost/benefit 19. Har analysen dokumenteret behovet for et revisionsspor, også kaldet 'audit trail', og andre revisionsmæssige behov - denne del af analysen kan være udført sideløbende, separat fra det almindelige udviklingsarbejde 20. Kan det med den ønskede grad af tydelighed konstateres, at det endelige system vil have den krævede grad af brugervenlighed - kravet til denne egenskab skal påvises opfyldt i analysefasen 21. Kan det med den ønskede grad af tydelighed konstateres, at det endelige system vil have den krævede grad af indbyggede hjælp- og støttemuligheder - kravet skal påvises opfyldt i analysefasen 22. Kan det med den ønskede grad af tydelighed konstateres at det endelige system vil have den krævede grad af sikkerhed - kravet til denne egenskab skal påvises opfyldt i analysefasen Side 7 af 24\n8 23. Dokumenterer analysen omfanget og udseendet på systemdokumentationen - det bør ligge som standard, men der kan være nogle valgmuligheder med hensyn til hvilke dele, der skal være blivende dokumentation 24. Dokumenterer analysen udseendet og omfanget af brugerdokumentationen - det bør være en del af kontrakten, det skal blot konstateres opfyldt i analyseresultatet 25. Omfatter analysen en vurdering af hver funktions testbarhed - resultatet af analysen er en samlet testplan for system- og/eller brugertest, og derfor skal tiderne holde 26. Er alle dele af analysen godkendt af de relevante interessenter - hver del skal reviewes og godkendes, både for funktioners og datas vedkommende 27. Kan designerne godkende analysen som mulig at designe på den til rådighed stående tid - en særlig variant på foregående spørgsmål 28. Stemmer analysens resultat med det vedtagne budget for at udvikle systemet - der er brug for at estimere hvor mange mandetimer, den resterende del af arbejdet kræver, og at det er inden for budgettet 29. Giver analysen grund til at tro at grundlaget for Cost/Benefit beregningen har ændret sig - det er et gedigent faresignal hvis en del af det forventede udbytte ikke kan påvises 30. Ud over de allerede stillede spørgsmål kan der så svares ja til at alle standarder og retningslinier for analysen er overholdte - dette gælder også evt. vedtagne ISO-, AQAP- og IEEE-standarder 31. Kan analyseresultatet erklæres for fejlfrit - i modsat fald skal svarene dokumenteres i reviewrapporten 32. Kan reviewdeltagerne underskrive reviewrapporten - i modsat fald skal svarene dokumenteres i reviewrapporten 4. Checkliste til review af designfasen Det kræver god håndværksmæssig kunnen at designe et enkelt og testbart system på grundlag af analysens løsningsbeskrivelse. Designreviewet skal konstatere, at det er gået godt, og checklisten skal sørge for, at det kan konstateres hurtigt og troværdigt. Det er nyttigt at involvere opgavestillere og andre designere. Men det kalder også på medvirken af testere. Spørgsmål: 1. Er analysen fuldt og helt omsat i designet - spørgsmålet skal gerne besvares af både analytikere og designere Side 8 af 24\n9 2. Er der mere med i designet end i analysen - det skal motiveres, for principielt er det forbudt 3. Er der taget stilling til arkitektur - bruges der standardløsninger hvor det er muligt 4. Optræder alle funktioner synligt i systemet - med klar reference til løsningen 5. Optræder alle data synligt i systemet - med klar reference til løsningen 6. Er alle de kommende fysiske komponenter beskrevet - i en form der kan bruges som grundlag for konstruktion 7. Bliver hver entitet/klasse oprettet, læst, opdateret og slettet i en synligt, veldefineret og dokumenteret komponent - evt. dokumenteret i et CRUD-diagram 8. Er alle attributterne på entiteter/klasser beskrevet - det er en klar misforståelse at udsætte noget til konstruktionen 9. Er alle grænseflader beskrevet - fordelt på de tre typer af interne, eksterne til andre systemer i samme driftsmiljø og eksterne til andre driftsmiljøer 10. Er alle skærmbilleder beskrevet og godkendt af opdragsgiver eller brugere - de kan evt. fremstilles af brugerne selv 11. Er alle databaser definerede - med en kraftig involvering af DBA, og evt. leveret af dem som underleverance 12. Er kravene til tilgængelighed kendte - og er det sandsynliggjort at de kan opfyldes 13. Er kravene til ensartethed kendte - og opfyldes de af designet 14. Er kravene til brugervenlighed kendte - og opfyldes de af designet 15. Er designet testbart i sig selv - det er det vi er i gang med at finde ud af 16. Leder designet til et testbart system - der skal være grundlag for systemtest 17. Kan designet udbygges fremover Side 9 af 24\n10 - og leder det til et fysisk system, der er let at udbygge 18. Er der tilstræbt genbrug - som regel skal der gøres en indsats for at få det genbrug der teknisk er mulig 19. Øger det nye system den fremtidige mulighed for genbrug - er det ønskelige øgede omfang fastsat formelt 20. Er ændringer til andre systemer identificeret og accepteret - problemet er at de kan give ændringer i ens eget system, hvis de ikke kan gennemføres som forudsat 21. Er samspillet mellem manuelle rutiner og systemet beskrevet - på en måde der kan forstås af brugerne af de manuelle rutiner 22. Følger designdokumentationen en vedtagen standard - og synes andre, at den er læselig 23. Er navnestandarden fulgt - detailspørgsmål på det foregående 24. Er 'exception-handling' beskrevet - det vil sige 'error-handling', afvisninger og fejlmeddelelser til brugere, ikke mindst vedrørende netværk og databaser 25. Er backup og recovery fastlagt - og er niveauet i overensstemmelse med en evt. politik på området 26. Er alle attributter beskrevet i et Repository - eller en tilsvarende registrering der sikrer ajourførte og tilgængelige beskrivelser 27. Er alle valideringsregler beskrevet - en databeskrivelse er ikke komplet uden 28. Er kravene til drift og support beskrevet - de kan ikke afleveres tidligt nok for at give mulighed for at forberede sig 29. Er accessmetoder fastlagt og beskrevet - gerne i form af formel accessmodellering 30. Er alle logiske input designede og beskrevne - det er f.eks. skærmbilleder, transaktionsdata, lyspenne, berøringsfølsomme skærme, menuvalg, stregkoder og sensorer 31. Er alle logiske output designede og beskrevne - det er f.eks. skærmbilleder, logfiler, transaktionsdata, svar, notifikationer og websider 32. Er krav til kapacitet kendte og beskrevne Side 10 af 24\n11 - RAM, CPU, buffere og grafikkort 33. Er der specielle krav til systemsoftware - for eksempel operativsystem, transaktionsservere, DBMS, Application Server 34. Er krav til konvertering kendte og beskrevne - konvertering kan være årsag til ændringer i analyse og design, hvis den ikke låses fast senest i designfasen 35. Er brugervejledninger og indbygget hjælp og støtte, designede - det skal være færdigt før konstruktionsfasen begynder 36. Er uddannelsen i systemet designet, og godkendt af målgruppen - kursusindhold og uddannelsesmateriale koster tid at fremstille og skal designes fornuftigt 37. Er alle underleverandører adviseret - og på plads med formelle aftaler 38. Ud over de allerede stillede spørgsmål kan der så svares ja til at alle standards og retningslinier for designet er overholdte - det gælder også evt. vedtagne ISO-, AQAP- og IEEE-standarder 39. Kan designresultatet erklæres for fejlfrit - i modsat fald skal svarene dokumenteres i reviewrapporten 40. Kan reviewdeltagerne underskrive reviewrapporten - i modsat fald skal svarene dokumenteres i reviewrapporten 5. Checkliste til review af kode Det er en forudsætning for review af kode, at der har været gennemført en designfase, og at designet er reviewet. Kodens fysiske mængde kræver, at det detaljerede design er ført frem på komponentniveau. Reviewet af designet har derfor omfattet en del af de generelle egenskaber ved koden: robustheden for komponenten som helhed vedligeholdelsesvenlighed for hele designet nøjagtigheden af formler og beregninger nøjagtigheden (precision) af datavariable Bemærkningerne skal ses i lyset af ønsket om at review på kode skal reduceres til mindst muligt. Alt hvad der kan reviewes og godkendes i faser forud for kodning, skal blive det. Kode er et relativt grundlag at kontrollere og måle på. Mængden af den gør den også mindre egnet til review. Spørgsmål, der går på det specifikke sprog, er ikke medtaget. Der må opstilles standarder og checklister for det eller de sprog der benyttes. Checklisten tager udgangspunkt i, at der reviewes en komponent ad gangen. Det er designere og kollegaer, der er reviewdeltagere. Side 11 af 24\n12 Spørgsmål: 1. Er designede komponenter kodet i tilsvarende moduler - eller begrund hvorfor der er flyttet rundt på koden i forhold til designet 2. Er hver komponent komplet i forhold til sin opgave - eller får det hjælp af andre moduler 3. Er kodens kontrolstruktur acceptabel - den letteste måde at kontrollere det på, er at bruge et af de simple forvaltningsværktøjer, der viser struktur og sammenhænge, ved at bruge koden som input 4. Er kodens indrykning og disponering efter standard - eller som minimum fornuftig 5. Er koden læsbar - og udpeg på reviewet de konkrete steder der ikke umiddelbart er til at forstå 6. Er der dele af koden, der virker overflødige - eller er det på nogen måde overraskende, at den er der 7. Er navnestandarden fulgt - og er alle navne, uanset standarden, til at læse og forstå 8. Er koden robust i en grad, der hindrer nedbrud - den generelle robusthed er reviewet i designet, men der skal checkes interne risici, fx: mellemregninger over- og underflow zerodivide løkkers start og slut opslag i tabeller med en variabel 9. Er der interne buffere, dynamiske tabeller eller andet, der kan få overflow - en uddybning af foregående spørgsmål 10. Bliver alle returværdier i in- og eksterne kald validerede - stol aldrig på et andet modul 11. Er alle datavariable initierede - stol aldrig på en kompilers eller et operativsystems adfærd, den ændrer sig i morgen 12. Er der beregnet en McCabe kompleksitet for modulet, og er den acceptabel ( <10 ) - det er nemmere at gøre på koden end på designet, hvor det skal tælles med håndkraft 13. Er 'exception-handling' tydelig - den må ikke ligge som en manglende eller tom else-udgang, fordi det ikke kan ske 14. Er alle beregninger korrekte i forhold til kravspecifikationen Side 12 af 24\n13 - det er især et spørgsmål om at programmøren har forstået algoritmers brug og indhold 15. Er alle beregninger korrekte i forhold til kompilerens oversættelse af dem - det er bedst at sikre sig med parenteser og flere instrukser, hvis man er usikker 16. Er reviewerne trygge ved beregningerne - det er et spørgsmål om gennemskuelighed og logisk opstilling af koden 17. Er koden vedligeholdelsesvenlig - reviewerne skal vurdere, hvor nemt det bliver at ændre i den 18. Kan komponenten forstås på 15 minutter - eller på den tid der er specificeret i standarden 19. Kan den forventede performance opfyldes - det vil vise sig i systemtesten, men evt. flaskehalse kan identificeres på denne White-Box facon 20. Er koden testbar med hensyn til antallet af veje - er antallet kendt 21. Er koden testbar med hensyn til den tid, der er til rådighed - et spørgsmål der kan forekomme udviklere ligegyldigt, men ikke nødvendigvis for testere 22. Ud over de allerede stillede spørgsmål kan der så svares ja til at alle standards og retningslinier for konstruktion er overholdte - det gælder også evt. vedtagne ISO-, AQAP- og IEEE-standarder 23. Kan konstruktionen erklæres for fejlfri - i modsat fald skal svarene dokumenteres i reviewrapporten 24. Kan reviewdeltagerne underskrive reviewrapporten - i modsat fald skal svarene dokumenteres i reviewrapporten 6. Checkliste til 'Test af test' Hvor godt er testen lagt til rette? Og hvornår er det et godt spørgsmål at stille? Svarene bruges til at måle om testen er planlagt godt nok. Men det er ikke nok at stille det overordnede spørgsmål: Er vi forberedt godt nok? Der er brug for en konkretisering af det. Checklistens indhold kan spredes ud på de øvrige checklister. Efter hver udviklingsfase skal en del af testen være planlagt, og de tilsvarende checkspørgsmål skal stilles. De er samlet her for overblikkets skyld, og for at give en model der kan bruges til en samlet godkendelse. Modellen er den konsulenter bruger, når de skal vurdere, om en test er planlagt godt nok. Modellen er inklusive scoring, og med retningslinier for at bruge resultatet. Checklisten er ideel som afslutning på et testplanlægningsseminar. Spørgsmålene kan besvares enkeltvis af deltagerne og derefter gennemgås samlet, for at få en opfattelse af status. Hvert spørgsmål kan besvares med et X i JA, et kryds i NEJ, eller en BÅDE/OG besvarelse ved at sætte kryds i begge kolonner. Grunden til at der må besvares med både JA og NEJ er at modellen bruges i praksis. Når et Side 13 af 24\n14 rigtigt projekts planlægning vurderes, er der uvægerlig en håndfuld af spørgsmålene, der kun kan besvares fornuftigt med et både/og. Prøv selv. Svarene behandles i to omgange. Først ved at give nogle point for JA/NEJ og BÅDE/OG. Derefter kategoriseres de rene 'NEJ'. Spørgsmål Ja Nej 1 Der vedligeholdes en liste over fundne fejl 4 2 Der er udpeget en ansvarlig for test 3 3 Alle testere gennemgår en vedtagen uddannelse 1 4 Systemtesten udføres af egentlige testere 3 5 Testen planlægges i en selvstændig planlægningsproces 3 6 Testaktiviteterne optræder synligt på projektplanen 4 7 Alle testaktiviteter er bemandede 3 8 Alle testaktiviteter er tidsestimerede 3 9 Der er udarbejdet dokumenterede testcases 4 10 Testcases giver tilsammen en ønsket og kendt testdækning 4 11 Begrebet testdækning bruges overhovedet 1 12 Regressionstest kan udføres automatisk 2 13 Hvert testforløb logges, ikke kun eventuelle fejl 4 14 Kriteriet for afslutning af testen kan måles objektivt 2 15 Testen sker i niveauer, f.eks. modul, system, integration, etc Testerne anvender fælles kendte og anerkendte testteknikker 1 17 Resultatet af en test reviewes og godkendes 3 18 Interessenterne kan deltage i, eller følge, forløbet 1 19 Testcases planlægges før kodning 4 20 Testforløbets fremdrift og færdiggørelsesgrad måles løbende 2 21 Testplanlægningen er godkendt formelt 3 22 Testere har de ønskværdige og nødvendige værktøjer 2 23 Testforløbet er planlagt på grundlag af formelle retningslinjer 1 24 Testforløbet designes og dokumenteres ens i organisationen 1 25 Det nødvendige tidsforbrug til test er estimeret før testen starter 2 26 Komponenters kompleksitet vurderes maskinelt (altså vha et værktøj) 2 27 Fejlrapporter opsamles i en database 2 28 Udviklere og testere bruger samme testbegreber 1 Første behandling af svarene: optælling af point En JA-markering tæller 0 point En NEJ-markering tæller 4 point En markering i begge kolonner tæller 2 point Den samlede score bedømmes således: 0-28 point: Dette testforløb er velplanlagt. Det har gode muligheder for et roligt og vellykket forløb. Side 14 af 24\n15 29-56 point: Det ser godt ud, forudsat visse justeringer. Der er både mulighed for et tilfredsstillende som et utilfredsstillende forløb point: Forløbet bliver højst sandsynligt utilfredsstillende. Det er nødvendigt at sætte aktiviteter i gang til at imødegå en klar risiko for et turbulent forløb point: Testen skal tilrettelægges forfra. I de tilfælde hvor der er brug for at sætte forbedrende tiltag i gang, er spørgsmålet så nu: hvad skal der ændres på. For det første kan alle spørgsmålene vurderes enkeltvis. Det vil give grund til at ændre på nogle forhold. Men spørgsmålenes sammensætning er ikke tilfældig. For at få en indikation af hvad der skal forbedres, er der behov for at kategorisere svarene. Ellers kan man risikere at rette på forhold, der faktisk ikke giver den ønskede forbedring. Anden behandling af svarene: kategorisering Alle de rene NEJ'er, d.v.s. dem der har udløst fire point, skal placeres i en af fire kategorier. Tallet 1,2,3 eller 4 der er noteret ved hvert spørgsmål, repræsenterer kategorierne. Antallet af rene NEJ'er med et 1-tal optælles. Ligeså antallet af 2-taller, 3-taller og 4-taller. De fire kategorier er: 1. Uddannelse 2. Værktøjer 3. Ressourcer & Organisation 4. Metoder & Teknikker Fordelingen af de rene NEJ'er i hver kategori peger på de typer af mangler, der skal udbedres. Hvis det viser sig at der er behov for flere ressourcer, vil det ikke være smart at sætte ind med uddannelse. Eks.: En projektgruppe har en besvarelse med fire rene NEJ'er, og det er på spørgsmålene 12, 14, 21 og 25. Vi ser at det giver tre i kategori 2 og 1 i kategori 3. Der er brug for at diskutere om de nødvendige værktøjer er til rådighed. Spørgsmålenes placering i en kategori er diskutabel. Spørgsmålene er diskutable i det hele taget. Men ved at besvare dem får man den diskussion, der er brug for. Spørgsmålene skal bruges til at træffe beslutninger. Det betyder at man ikke får garanti for et succesfuldt projektforløb ved at kunne svare JA til det hele. Men man har forbedret sin planlægning markant, ved at have taget stilling til alle spørgsmålene. Det samme gælder for kategorierne. Ved at placere NEJ'erne, får man en diskussion og beslutning om den tilsvarende kategori. 7. Checkliste til review af datamodel Datamodellen skal reviewes og godkendes som en væsentlig del af testforløbet. Side 15 af 24\n16 Der er en vis diskussion om brugere, og/eller andre ikke IT kyndige, kan teste en datamodel. Checklisten kan bruges under alle omstændigheder. Enten er brugere deltagere på et fortolkende review, hvor de forklarer udviklerne hvordan modellen forstås. Eller også er de deltagere på en Walk-Through/Play-Through, hvor testdata eller scenarier, spilles igennem af brugere og udviklere i fællesskab. Reviewet skal teste datamodellen, som en færdig model af systemet. Det sikrer den indholdsmæssige validering. Reviewet skal også undersøge om dataanalysen er udført ordentlig. Det er grunden til, at der er spørgsmål om andet end lige den tegnede model. F.eks. også om hvordan entiteterne er identificeret. Spørgsmål: Modellen 1. Er modellen komplet - eller er der underforståede dele, der ikke er vist 2. Er alle entiteter vist - det er et detailspørgsmål på det foregående, men reviewdeltagerne skal sige ja 3. Er relationerne korrekte - og fuldt definerede 4. Er attributterne fuldt definerede - det skal konstateres uden for datamodellen, typisk i et Repository 5. Kan datamodellen tolkes af brugere inden for forretningsområdet - dokumenter de dele i reviewrapporten der ikke kan tolkes 6. Kan datamodellen forstås af udviklerne - det er farligt med områder, der indholdsmæssigt er modelleret efter andres forskrifter, 'med ført hånd', uden at udvikleren har forstået det 'helt' 7. Er modellen ikke-redundant - hver del af den skal være unik og nødvendig 8. Er modellen korrekt i forhold til standarden - eller i det mindste i forhold til projektets egne retningslinier De følgende spørgsmål er nødvendige at besvare i 0-fejl udvikling. Hvis modellen skal være komplet, korrekt og stabil. De er besvaret af udviklerne som en del af dataanalysen. Men de skal besvares igen i testen af modellen, for at være sikker på, at der ikke er huller. 9. Er hver entitet identificeret og verificeret med hensyn en forekomst af den: hvor den opstår i brugerorganisationen hvor og hvordan den indrapporteres hvem der indrapporterer den hvor og hvordan i systemet den oprettes Side 16 af 24\n17 hvor og hvordan i systemet den læses hvor og hvordan i systemet den ændres hvor og hvordan i systemet den slettes hvor og hvordan i systemet den kommunikeres til andre systemer hvor og hvordan i systemet den rapporteres som output hvor og hvordan i systemet den indgår i beregninger hvordan den kan testes i systemtesten hvordan den kan testes i brugertesten hvordan den vedligeholdes 8. Checkliste til review af moduldiagram Mange udviklere sætter pris på at fremstille et moduldiagram. Det fungerer som en bro imellem løsningen der er specificeret i analysen, og det fysiske system på maskinen. Checklisten tager sit udgangspunkt i, at der til reviewet foreligger et samlet moduldiagram over hele produktet. Spørgsmål: 1. Har det enkelte modul den højest mulige binding (Cohesion) 2. Har det enkelte modul den lavest mulige kobling (Coupling) 3. Er nedbrydningen (faktoriseringen) komplet 4. Når moduler kaldes af andre: vurder rimeligheden 5. Passer grænseflader på begge sider af et kald 6. Udfører flere moduler det samme, det være sig fysisk eller logisk 7. Er nogle moduler unødigt specialiserede 8. Er strukturen overdreven 'kort' 'høj', 'tyk' eller 'tynd' 9. Er modulstørrelsen fornuftig i forhold til de kommende programmer 10. Er der opnået det mulige 'fan-in' 11. Er 'fan-out' ok 12. Ligger 'scope-of-effect' inden for 'scope-of-control' 13. Er der moduler med hukommelse (state memory) 14. Forekommer der 'decision-split' 15. Er der balance i diagrammet mellem den indgående og udgående proces ('afferent' kontra 'e- Side 17 af 24\n18 fferent') 16. Er kalderegler for moduler overholdt 17. Overføres/returneres der datavariable uden om kaldet 18. Overføres/returneres der kontrolvariable uden om kaldet 19. Vurdering af modulers binding: - Hvis den eneste fornuftige måde at beskrive modulets funktionalitet på, er ved hjælp af en sammensat sætning, eller en sætning med et komma, eller en sætning med flere verber, har modulet sandsynligvis en lavere binding end 'funktionel'. - Hvis sætningen indeholder tidsorienterede ord som 'først', 'næste', 'efter', 'derpå', 'start', 'skridt', 'da' eller 'indtil' har modulet sandsynligvis 'temporær' eller 'procedural' binding. Det kan, dog i de færreste tilfælde, indikere 'sekventiel' binding. - Hvis der ikke følger et specifikt objekt umiddelbart efter verbet, er det sandsynligvis 'logisk' bundet. F.eks. 'valider alle transaktioner'. - Ord som 'initier', 'oprydning', 'housekeeping' og 'afslutning' peger på temporær binding. - 'Funktionelt' bundne moduler kan beskrives ved hjælp af een sætning, uden bisætninger, og ved hjælp af eet verbum. 9. Checkliste til review af klassemodel Checklisten gælder både for klassemodellen der dokumenterer analysen, og for den detaljerede model der dokumenterer designet. Spørgsmålene er i så høj grad de samme, at det er lettere at justere på inspektionstidspunktet. Spørgsmål: 1. Kan modellen forstås af brugere. - selvfølgelig skal selve notationsformen forklares, men den samlede model skal kunne fortolkes af brugere 2. Kan den enkelte klasse forstås af brugere. - identificer de klasser der ikke kan, og find årsagen. 3. Er modellen dokumenteret, således at der ikke er dele, der skal forklares. - er der viden i udviklingsgruppen, der skal forklares eller tillægges, fordi den ikke er dokumenteret 4. Er systemets afgrænsning korrekt i forhold til den forretningsmæssige nytte. - et vigtigt spørgsmål, fordi det er en af de mulige fælder, man kan falde i. Hele verden er fuld af objekter, der nemt kan defineres som klasser. Samtidig er der ikke matematiske regler for valg af klasser, så man skal sikre sig, at systemet ikke kun defineres af udviklere, der får øje på objekter. Side 18 af 24\n19 5. Check klassernes navne. Kan de godkendes af brugerne. - et spørgsmål der erfaringsmæssigt åbner videre diskussioner. 6. Check at der ikke er forvekslet subklasser med attributter, check begge veje. - faktisk en ret almindelig fejl af 'nybegyndere'. Hvornår er 'bil' en klasse, og hvornår er det en attribut på klassen 'transportmidler'. Det er ikke en subklasse, hvis der skal registreres de mængder, man ejer, af hvert transportmiddel. Så langt de fleste gange giver det sig selv, men det skal checkes på inspektionen. 7. Kan alle klasser genkendes af brugerne som konkrete og eksisterende. - simpelt check, for at se om der er skabt nye klasser af hensyn til systemet. Der skal skelnes mellem konkrete, som kan godkendes af brugerne, og abstrakte, der f.eks. bruges til at være 'overklasse' for flere subklasser. Typisk for at repræsentere fælles attributter eller metoder. 8. Er associationerne mellem klasser korrekte, og kan de valideres som sådan af brugere. - korrekte associationer, og ikke mindst komplette, er vigtige, og at få dem godkendt og afgrænset. 9. Er associationernes attributter korrekte. - hvis den aktuelle valgte metode tillader at associationer har attributter. 10. Er associationerne dikteret af systemets forretningsmæssige nytte eller optræder nogle af hensyn til systemets konstruktion. - det er et godt spørgsmål til at verificere OO-analysen. 11. Er operationerne så klare, at så man kan definere konkrete metoder til dem. - spørgsmålet er vigtigst efter analysefasen. Der vil man have operationerne defineret pr. klasse. Senere er det for sent. 12. Når der er flere metoder til en operation, udfører de så den samme operation. - spørgsmålet stilles efter det detaljerede design. Det er en almindelig fejl at flere metoder er defineret til en operation, men hvor metoderne alligevel ikke kan siges at være ens, blot med en forskellig fysisk implementering. 13. Check antallet af associationer mellem klasser. Kontroller alle der ikke er binære. - det er problematisk med mangesidede associationer, hvor tre eller flere klasser skal ses i sammenhæng. Det giver typisk flere fejl senere. Men det er f.eks. tilladt i OMT-metoden. 14. Check 'Traceability'. I implementeringsfasen skal enhver del af systemet, det være sig en attribut, metode, klasse, etc. kunne føres tilbage til designet. Enhver del af designet skal igen kunne føres tilbage til en del af analysen. - selvom 'traceability' netop øges ved at bruge OO, er der grund til at sikre sig. Dette er en af de store fordele der skal nås med OO, af hensyn til den fremtidige systemforvaltning. Der er penge på spil i dette spørgsmål. 15. Check 'indkapsling'. Er den maksimal, således at alle attributter og metoder, der ikke er nødvendige at kende udenfor en klasse, heller ikke er det. - dette er også et af de centrale spørgsmål, som er vigtigt, fordi det er en af fordelene, der skal Side 19 af 24\n20 opnås. Ved at få indkapslet en del af attributterne og operationerne, fås en nemmere forvaltning, og mindre omskrivning, når systemet ændres, eller der rettes en fejl. 16. Check hierarkiets dybde med hensyn til klasser og subklasser, og den dertil hørende nedarvning af attributter og operationer. Hvis der er mere end fem niveauer, skal det begrundes med solide brugsmæssige argumenter. - selvfølgelig kan det være rigtigt med et dybt hierarki. Men der kan også være sket det, at udviklerne er blevet teoretikere. Et tegn på det er store, smukt konstruerede hierarkier, med omfangsrige begrundelser for de enkelte niveauer af nedarvethed og videre delegering. De bør testes op imod virkelighedens verden. 17. Kan hver 'message' godkendes af brugerne. - de skal forekomme som udveksling af meddelelser mellem den virkelige verdens virkelige objekter. 18. Er 'multiple inheritance' nødvendig når den optræder, og er den håndteret korrekt. - selvom det kan give fordele, er det også en mulighed for at skabe kompleksitet. 10. Checkliste til overdragelsesreview Systemet er nu færdigudviklet og -testet. I overdragelsen krydses de punkter af, der skulle have været checket og godkendt før. De bliver det igen, men med en enkelt ny detalje: Testerne på reviewet er systemforvaltere, der godkender at systemet kan accepteres, til de kommende års aktive systemforvaltning. Spørgsmål: 1. Det forretningsmæssige Opfylder systemet de forretningsmæssige krav. Findes der en liste over udestående ændringsønsker, og hvad er status på de enkelte punkter. 2. Test Er der sat et mål for testens dækningsgrad. Er den ønskede dækningsgrad nået. Er den opnåede dækningsgrad dokumenteret. Eksisterer der et testmiljø til det nye system. Eksisterer der testdatabaser til systemet, med testklasser og -metoder. Er testen dokumenteret i form af testaktiviteter. Eksisterer der testcases til systemet. Er der udarbejdet en testdrejebog til system-/brugertest. 3. Kvalitetsstyring Er den gennemført. Er den dokumenteret. Er den godkendt som tilstrækkelig. Er der brugt kendte standarder for analyse, design og konstruktion. Er der brugt en kendt standard for dokumentationen. Side 20 af 24


Archi lampen - Køb en arkitektlampe designet 1937\n38.000,00 kr - 38.999,99 kr (1)\n43.000,00 kr og opefter (1)\nJJ lampen nu døbt om til Archi lampen, Original er lampen designet i 1937 designet af Jac Jacobsen. lampen kan nu leveres i 3 størrelser pendler, bordlamper, 2 størrelser gulvlamper og 2 væglamper med kort eller længere arm og der er også lavet en grande Floor til indendørs og en til udendørs. Farverne er mat hvid, mat sort og som nyhed mat sort og guld inderskærm, på guld udgaven er fjedrene også gyldne hvor på mat hvid og sort udgaven er fjedrene krom som originalt. Som ekstra tilbehør til til bord og væglampen kan der købes bordfod bordklemme, bordpatron eller vægbeslag. Lampen giver et perfekt lys i en retning uden at blænde og er fleksibel og er i en god kraftig kvalitet og det er nok det der gør at den er blevet brugt og har overlevet i så mange år.