▷ Bedste Studenternelliker online [Se bedste tilbud]\nOnline forretninger med studenternelliker\nPlantetorvet.dk er nu iblandt de største online forretninger der sælger planter og blomster. Netbutikkens udvalg favner ca. 15000 produkter fra en række mærker. Deres Trustpilot-score på 8,9 af 10 manifesterer en høj grad af kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af dem giver topkarakter. På Facebook er 17187 mennesker fans af Plantetorvet.dk, og her har forretningen modtaget 1288 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,45 ud af 5, som ligeledes er super godt.\nBlomsterverden.dk er pt. iblandt de førende online varehuse med planter og blomster. Forretningens udvalg omfatter på den anden side af 2000 produkter fra en række mærker. Butikkens Trustpilot-score på 9,7 ud af 10 giver indtryk af utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 2413 ratings, hvoraf 2189 af dem giver topkarakter. På Facebook er 2866 brugere tilhængere af Blomsterverden.dk, og her har de modtaget 21 vurderinger med en middel bedømmelse på 4,3 af 5, hvilket ligeledes er aldeles flot.\nPlantorama.dk er aktuelt imellem de mest populære internet virksomheder med planter og blomster. Netbutikkens udvalg består af opimod 10000 produkter fra forskellige producenter. Virksomhedens Trustpilot-vurdering på 8 af 10 giver indtryk af stærk kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1468 vurderinger, hvoraf 1019 af dem giver topkarakter. På Facebook er 74484 personer fans af Plantorama.dk, og her har firmaet modtaget 293 evalueringer med en gennemsnitlig bedømmelse på 4 af 5, som lige så vel er ekstremt flot.\nPlanteshop.dk er aktuelt imellem de mest benyttede internet shops i Danmark med planter og blomster. Forretningens udvalg indeholder over 150000 produkter fra diverse brands. Forretningens Trustpilot-evaluering på 8,9 ud af 10 er et udtryk for utrolig kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 6440 ratings, hvoraf 4860 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17187 brugere fans af Planteshop.dk, og her har netshoppen modtaget 1288 anmeldelser med en middel rating på 4,45 af 5, som tillige er meget beundringsværdig.\nHaveHandel.dk er i dag en af de mest benyttede online firmaer med planter og blomster. Firmaets udvalg omfatter omtrent 1000 varer fra flere producenter. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 8,2 af 10 røber stor kundetilfredshed. Scoren er baseret på 20 bedømmelser, hvoraf 17 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 686 brugere fans af HaveHandel.dk, og her har webshoppen modtaget 4 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,1 af 5, som også er meget godt.\nStudenternelliker søges på nettet\nEn række internet firmaer yder i dag mange forskellige fragttyper. Den mest benyttede er på nuværende tidspunkt at afsende til en pakkeshop, hvor du selv kan afhente dine varer når du har tid. Denne er altså ekstremt ukompliceret, og typisk endda den billigste løsning til levering.\nDu kunne alternativt prøve at bestille levering hjem til hvor du bor eller ud på dit arbejde. Leveringstypen viser sig undertiden en tand mindre prisbillig, men ligeledes ualmindeligt gnidningsløs. Den mest letkøbte leveringsmetode af studenternelliker kan ikke modsiges at være at hente ordren selv, som desværre står og falder med at du fysisk befinder dig lige ved studenternelliker internet selskabets adresse.\nFragttiden er naturligvis ret betydningsfuld forudsat man har brug for pakken øjeblikkeligt, så med det formål er det skam relevant at du checker den anslåede leveringstid på det vedkommende produkt.\nFlere studenternelliker online webshops frembyder levering på næste hverdag på en lang række varenumre, men som imidlertid nødvendiggør at bestillingen fuldbyrdes inden et besluttet klokkeslæt, så at de har mulighed for at nå at få studenternelliker klargjort forinden lagerpersonalet drager hjemad.\nVisse webshops frembyder fragt uden beregning, men tit afkræver det at der aftages for et præcist beløb. Ellers skulle du foretrække den billigste fragtmetode, der ofte – om du bor nær Vejle, Holbæk eller Sorø – vil være at få fragtmanden til at bringe dine varer til en pakkeshop.\nDet er ualmindeligt fremkommeligt for almindelige dødelige at finde information om priser på studenternelliker hos flere online shops, og til gengæld har en hel del webbutikker ikke kunne slippe for at mindske udsalgspriserne på deres produkter – til drenge og piger, og ligeledes til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange præstere levering uden beregning.\nMen det kan stadigvæk vise sig nyttigt at efterse enkelte shops på nettet efter studenternelliker udsalg før du gennemfører dit køb, så man er skråsikker på at indhente den prisbilligste pris.\nMan skal blot være omhyggelig med, at når en internet webshop markedsfører studenternelliker for en salgspris der er hamrende letkøbt, bør det tit være et kendetegn på en falsk internet forhandler. Køb med kort er i hvert fald omfattet af en lov, der begunstiger os overfor bedrageriske e-shops.\nGenerelt slår vi et slag for handler med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du benytte en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at finansiere prisen over en periode.\nForud for at nogen shopper studenternelliker i en butik kan de helt sikkert betragte butikkens vilkår, det er dog uden tvivl et omfattende projekt.\nEt alternativt forslag kunne derfor være at kontrollere hvorvidt internet shoppen er verificeret af e-mærket, da det skulle være en tryghed om at e-shoppen opretholder de danske regler, foruden at online butikken ofte besigtiges af fagmænd der har indsigt i reglerne. Dette er desuden din genvej til en håndsrækning, hvis du møder problemer ved dit indkøb.\nDesuden foreslår vi at kunden er på vagt for de grundlæggende betingelser der spiller ind i forbindelse med bestillingen, som fx den returpolitik på studenternelliker internet forhandleren anvender. I relation til det er det i øvrigt afgørende, at man stadig bevarer ens købsbekræftelse, så man i fremtiden vil kunne bevise købet, uden hensyn til om du skal købe gave til en herre eller dame.\nTrustpilot leverer ret pæne chancer for at iagttage en længere række øvrige forbrugeres domme og derfor tilrådes det, at du bliver klogere på e-firmaets studenternelliker bedømmelser før du shopper.\nFacebook genererer ydermere ultra fordelagtige chancer for at få indtryk af internet shoppens troværdighed. I øvrigt er der mange online varehuse i Danmark hvor du kan nedfælde en anmeldelse af købsoplevelsen, som ydermere burde benyttes til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nVores side er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har aftaler med diverse firmaer på nettet hvor vi introducerer firmaernes varer, og indtjener provision om en bruger fra vores website laver en bestilling.\nViden om studenternelliker og online firmaer ajourføres nu og da, men vi ønsker ikke at tage ansvar for reguleringer der måtte være iværksat siden vi sidst opdaterede websitets informationer.


FN-forbundet - Pakistan: Værste oversvømmelse i over 80 år\nIfølge FN og de pakistanske myndigheder har oversvømmelserne indtil nu kostet mindst 1.400 menneskeliv og knap en halv mio. er uden tag over hovedet med et akut behov for nødhjælp og omgående evakuering til sikre områder. Det anslås, at oversvømmelser kan have påvirket op mod 2 mio. mennesker.\nMange steder har vandmasserne afskåret mulighederne for nødhjælpsarbejderne for at komme frem til de nødstedte, fordi infrastrukturen er ødelagt. Særligt ramt er de nordlige regioner, herunder Swat-området, der i forvejen er præget af uroligheder.\nRisikoen for spredningen af sygdomme som kolera, diarre, astma og hudallergi er stor, da disse overføres gennem vand. Udover vandet fokuserer nødhjælpsorganisationer også på at få mad og telte ud til de millioner af nødlidende.\nHør interview med FN's Humanitære koordinator i Pakistan og se billeder fra oversvømmelsen nedenfor.\nDu kan også læse mere om FN's indsats i Pakistan her.


Kompasudfordring – Træning af børn og unge i orientering\n32.C Hvornår er kompasset ekstra vigtigt?\nAt træne løberne i at være ekstra opmærksomme med at bruge kompasset på den rigtige måde på stræk, hvor det er krævende at holde retningen. Træner endvidere løberne i at bruge grov- og finkompas.\nDer laves en bane, hvor strækkene placeres: 1) På detaljefattige skrænter, 2) I tæt skov med dårlig sigt, 3) I flade og diffuse områder og 4) Ved store runde formationer. Der bør anvendes kort uden stier og spor, og strækkene bør ikke gå forbi tydelige terrængenstande.\nLav om muligt strækkene, så tætheder, kupering og store runde formationer gør det svært at holde retningen. Posterne kan med fordel placeres på isolerede terrængenstande, for at reducere løbernes mulighed for at orientere via holdepunkter, følge ledelinjer eller bruge ledelinjer som opfang. Under afviklingen skal løberne fokusere på at holde retningen alene ved hjælp af kompasset.\nLøberne har tidligere lært at anvende et kompas til at retvende kortet og til at tage en kompasretning mod et holdepunkt. De skal også kunne anvende kompasset til at give en meget nøjagtig retning (finkompas) eller til at give en grov retning (grovkompas). De skal endvidere kunne vurdere i hvilke situationer, det ikke er nødvendigt at anvende kompas, og hvornår det er hensigtsmæssigt at bruge grovkompas eller finkompas. Evaluering af øvelsen tager udgangspunkt i at identificere årsagerne til at løberne nogle steder ikke kunne holde retning.\nSkov med skrænter og flade diffuse områder, samt områder med tæt skov og dårligt sigt.\nEmneord: finkompas grovkompas holde retning kompasbrug O-teknisk træning udvidet kompasbrug\nPrevious Entry: Mangepost på skrænter\nNext Entry: Er du på forkant


Nyhed :: Mist ikke din chance! Start med at deltage i det officielle USA-GREEN-CARD LOTTERY PROGRAM! - USGC-Official USA Green Card Lottery 2019 Registrering-DV Lotteri 2021\nForside Nyhed Mist ikke din chance! Start med at deltage i det officielle USA-GREEN-CARD LOTTERY PROGRAM!\nDato tilføjet: 02/16/2018 Mist ikke din chance! Start med at deltage i det officielle USA-GREEN-CARD LOTTERY PROGRAM!\nPersoner, der er gift, vil blive til gavn for meget mere end nogen anden person. Hvis din ægtefælle tilhører et kvalificeret land, kan du gøre krav på din ægtefælles fødselsland, under en betingelse for at begge er på ansøgningen og samtidig kommer ind i USA. Giftede par har dobbelt chance for at vinde et gratis green card lotteri, for selvom en af dem vinder et grønt kort, kan han / hun sponsorere sin ægtefælle for at komme ind i USA og kan nyde alle de grønne kort fordele.


Multicon CMC 99 koster i basisudgaven kr 4.850,-\nMulticon CMC 141 koster i basisudgaven kr 7.150,-\nDertil kommer op til 3 ind/udgangskort som f.eks UI4 med 4 stk ma (0/4-20 ma) samt 4 stk spænding indgange til kr 1.075,-\nDer er mange andre muligheder, spørg venligst for priser på andre indstikskort. Klik Her\nSystemet er modulopbygget og består af en basisenhed, der efter behov bestykkes med ind og udgangskort. Der er plads til 3 stk kort, hvor der ialt kan tilsluttes op til 72 enheder i form af indgangssignaler og udgangssignaler.\nDer er udgangskort til relæ, analoger og digitale signaler\nTil Multicon CMC leveres som standard en PC-software ved navn DaqManager, der kan benyttes til at hente data fra usb memory og vise data som graf eller tabel. Der er også udviklet en software SimCorder semiScada. Denne software fungerer på en PC der via ethernet henter og lagrer data fra Multicon CMC og kan visualisere data på PC’en.


VELFÆRD OG ØKONOMI I RELATION TIL BIOLOGISK MANGFOLDIGHED OG NATURBESKYTTELSE - PDF\nDownload "VELFÆRD OG ØKONOMI I RELATION TIL BIOLOGISK MANGFOLDIGHED OG NATURBESKYTTELSE"\n1 DEN KGL. VETERINÆR- OG LANDBOHØJSKOLE Institut for økonomi, skov og landskab, Sektion for økonomi Rolighedsvej 25C DK-1958 Frederiksberg C 29. november 2001 VELFÆRD OG ØKONOMI I RELATION TIL BIOLOGISK MANGFOLDIGHED OG NATURBESKYTTELSE Alex Dubgaard, Mikkel F. Kallesøe, Mads L. Petersen, Camilla K. Damgaard & Emil H. Erichsen Udredning til Skov- og Naturstyrelsen i forbindelse med Wilhjelmudvalgets arbejde med at frembringe et grundlag for en national handlingsplan for biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse.\n2 KOLOFON Titel: Velfærd og økonomi i relation til biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse Forfatter: Alex Dubgaard; Mikkel F. Kallesøe; Mads L. Petersen; Camilla K. Damgaard & Emil H. Erichsen; Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole, Institut for Økonomi, Skov og Landskab, Sektion for Økonomi, Rolighedsvej 25C, DK-1958 Frederiksberg C Udgivet af: Wilhjelmudvalget, november 2001 Sekretariat: Skov- og Naturstyrelsen Haraldsgade 53 DK-2100 København Ø Tlf: Internet: Redaktion: Design: Page Leroy-Cruce Oplag: 300 eks. ISBN: Handlingsplansekretariatet Tryk: Skov- og Naturstyrelsens trykkeri Papirkvalitet: Cyclus Office 90 g Pris: Gratis Sideantal: 90 Publikationen kan læses på Skov- og Naturstyrelsens hjemmeside eller fås i Miljøbutikken, Læderstræde 1-3, 1201 København K Tlf: Fax: E-post: Kort om Wilhjelmudvalget Wilhjelmudvalget blev nedsat af regeringen med den opgave at udarbejde et grundlag for en national handlingsplan for biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse. Tidligere industriminister Nils Wilhjelm blev formand for udvalget. I Wilhjelmudvalget deltog 35 medlemmer som repræsentanter for jordbrugs- og fiskerierhvervene, natur- og friluftsorganisationer, forskningsinstitutioner, berørte myndigheder mv. Udvalgets arbejde er et bidrag til regeringens forberedelse til FNs Verdenstopmøde om Bæredygtig Udvikling i Udvalget afgav sin rapport til regeringen d. 23. august Rapporten findes på Skov- og Naturstyrelsens hjemmeside Udvalget nedsatte 4 arbejdsgrupper for henholdsvis naturkvalitet og naturovervågning, havets natur, landbrug samt økonomi og velfærd, som hver har udarbejdet en rapport. Endvidere blev der udarbejdet en række faglige udredninger af Danmarks Miljøundersøgelser, Forskningscenter for Skov og Landskab, Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole m.fl., som har dannet grundlag for udvalgets arbejde. Dette materiale udtrykker således ikke nødvendigvis i alle henseender udvalgets opfattelse. Wilhjelmudvalgets sekretariat Udvalget blev sekretariatmæssigt betjent af Skov- og Naturstyrelsen, der nedsatte et særligt sekretariat til løsning af opgaven. I sekretariatet deltog: kontorchef Henrik Knuth-Winterfeldt, fuldmægtig Henrik Wichmann, biolog Tine Nielsen Skafte, agronom Jørn Jensen, hortonom Lone Bjørn og overassistent Ingelise Johansen. Publikationen må citeres med kildeangivelse.\n3 FORORD INDLEDNING VELFÆRDSØKONOMISK ANALYSE AF IKKE-MARKEDSGODER Markedet kontra den politisk-administrative beslutningsproces Økonomisk værdisætnings rolle i miljøpolitikken Velfærdsøkonomiens gode- og værdibegreb Miljømæssige værdikategorier Velfærdsøkonomiens etiske grundlag Velfærdsbegrebet Velfærdsmål Konsumentoverskud Producentoverskud/ressourcerente Diskontering Den præskriptive tilgang Den deskriptive tilgang Valg af samfundsmæssig kalkulationsrentefod Risiko og usikkerhed i velfærdsøkonomisk teori Kritik af det velfærdsøkonomiske grundlag for værdisætning Fordelingspolitisk kritik Leksikografiske præferencer Private kontra offentlige præferencer Økologisk økonomis kritik Kritisk naturkapital Alternative prioriteringsmetoder Diskursbaserede metoder Multikriteriemetoder Registrering af præferencedannelse ØKONOMISK VÆRDI AF BIODIVERSITET Funktionsværdier Resiliens Informationsydelser Eksistens- og symbolværdier 34 1\n4 4 VÆRDISÆTNINGSMETODER Værdisætning kontra prissætning Prissætningsmetoder Værdisætningsmetoder Indirekte metoder Direkte metoder Den betingede værdisætningsmetode Den betingede værdisætningsmetodes problemer Kognitive problemer Embedding Betalingsvilje kontra kompensationskrav Strategisk adfærd og warm glow Empiriske undersøgelser af den betingede værdisætningsmetodes pålidelighed Metodemæssige krav til betingede værdisætningsundersøgelser Valghandlingseksperimenter (Choice Experiments) Benefit transfer metoder Meta-analyse VÆRDISÆTNINGSUNDERSØGELSER AF BIODIVERSITET Vådområder og græsarealer Pevensey Levels Miljøfølsomme områder I England Skov/plantage Betalingsvilje for øget biodiversitet i nåletræplantager i Storbritannien Danskernes præferencer for skovkarakteristika Betalingsvilje for biodiversitet i norske skove Skovrejsning i England Befolkningens betalingsvilje og landmændenes kompensationskrav VELFÆRDSØKONOMISKE ANALYSER AF DANSKE NATURPROJEKTER Cost-benefit analyse af Drastrup-projektet Baggrund Grundvand Rekreative værdi Eksistensværdi CO 2 -binding Tabt jordrente i landbruget Jordrente fra vedvarende græs Jordrente i skovbruget Konklusion\n5 6.2 Cost-benefit analyse af Skjernåprojektet Cost-benefit analysens forudsætninger Tidshorisont Kalkulationsrente Beregningspriser Afgrænsning af samfundet Værdisætning af benefits Værdien af forbedret Jagt Værdien af forbedret lystfiskeri Værdi af adgang til friluftsliv Eksistensværdi af biodiversitetsforøgelse Reduktion i næringsstoffer og okker Ophør med organisk forurening fra dambrug Værdi af græsning Værdi af bedre arrondering Afkast af tagrørsproduktion Reduceret oversvømmelsesrisiko Grundvandsbeskyttelse Klimaeffekter Værdisætning af omkostninger Jordrenteberegning for Skjernåprojektet Værdi af ændret træartssammensætning i jyske hedeplantager Opgørelse af eksistensværdi Opgørelse af brugsværdi Analyser af danske naturprojekter -sammenfatning 79 7 SAMMENFATNING OG KONKLUSION...80 LITTERATURHENVISNINGER\n6 FORORD Udredningen er udført for Skov- og Naturstyrelsen som led i Wilhjelmudvalgets arbejde med at tilvejebringe et grundlag for en national handlingsplan for biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse. Nærende tekst er en rettet og lettere opdateret version af en rapport med samme titel (afleveret til Skov- og Naturstyrelsen 20. maj 2001). De fem forfatteres bidrag til rapporten fordeler sig i hovedsagen som følger. Alex Dubgaard har, med bidrag fra Mikkel Kallesøe og Mads Petersen, stået for den del af skrivningen, der omfatter det velfærdsøkonomiske teorigrundlag, som gennemgås i kap Mikkel Kallesøe og Mads Petersen har under Alex Dubgaards vejledning gennemført hovedparten af arbejdet med at undersøge og beskrive de internationale og nationale værdisætningsstudier i kap. 5, samt case-studierne for Skjernåprojektet og hedeplantager i Jylland i afs Camilla Damgaard og Emil Erichsen har stået for analysen af Drastrup-projektet i afs med bidrag fra Mikkel Kallesøe og Mads Petersen hvad angår eksistensværdien af biodiversitet. Alex Dubgaard har stået for redigeringen af den samlede rapport. Forfatterne takker Michael G. Arentsen & Elisabeth H. Frederiksen for nyttige bidrag til den økonomiske gennemgang af biodiversitetsbegrebet. Endvidere vil vi gerne takke Mikael Trier, Jens Abildtrup og Jørn Jensen for væsentlig kommentarer og forslag til tidligere udkast. København, 25. oktober\n7 1 INDLEDNING Miljøværdier som ren luft, rent grundvand, adgang til friluftsliv m.m. er enten offentlige goder eller samfundsmæssige fællesgoder, der kan eller ikke ønskes fordelt ved hjælp af prismekanismen. Borgerne i samfundet har derfor ikke mulighed for at bestemme "udbuddet" af sådanne goder gennem deres frie forbrugsvalg. Mængden og kvaliteten af ikke-markedsgoder styres gennem politiske beslutninger. Formålet med økonomisk værdisætning er at levere information til den politiske og administrative beslutningsproces om (styrken af) borgernes individuelle præferencer for miljøgoder m.m. målt som (hypotetisk) betalingsvilje for varierende mængde/kvalitet af disse goder. Det er dermed en grundlæggende antagelse, at individuel betalingsvilje er relevant for de afvejninger, der indgår i politiske og administrative beslutninger om bevarelse/frembringelse af miljøgoder. Økonomisk værdisætning af miljøgoder er blevet praktiseret siden 1950'erne. Gennem de sidste to årtier har der været en omfattende metodeudvikling på dette område, og der er efterhånden gennemført en lang række empiriske undersøgelser. USA er førende på området, og her indgår økonomisk værdisætning direkte i den miljøpolitiske beslutningsproces. Også i en række europæiske lande som UK, Holland, Norge og Sverige arbejdes der i betydeligt omfang med økonomisk værdisætning. Hidtil har værdisætning af miljøgoder ikke spillet nogen større rolle for tilrettelæggelsen af Danmarks miljøpolitik. Der kan dog spores en voksende interesse for området fra forskellige myndigheders side. Fx besluttede Bicheludvalget 1, der for 1-2 år siden vurderede den danske pesticidpolitik, at der skulle foretages undersøgelser af mulighederne for at opgøre den økonomiske værdi af de miljøforbedringer, som et pesticidstop ville give anledning til. Flere styrelser under Miljø- og Energiministeriet har undersøgt perspektiverne i at inddrage økonomisk værdisætning i planlægnings- og politikevalueringsprocessen (se Møller et al., 2000). Senest har Finansministeriet anbefalet, at der arbejdes med mulighederne for: fastlæggelse af priser, der kan føre til en belysning af den økonomiske værdi af de fysiske konsekvenser/resultater [af den førte miljøpolitik]. (Finansministeriet, 2001). Nærværende udredning er udført som led i Wilhjelmudvalgets arbejde med at tilvejebringe et grundlag for en national handlingsplan for biologisk mangfoldighed og naturbeskyttelse i Danmark. Udredningens formål er, at: - Belyse det velfærdsøkonomiske teorigrundlag for værdisætning af biologisk mangfoldighed - Gennemgå den internationale litteratur og de empiriske resultater af internationale og nationale værdisætningsstudier vedr. biologisk mangfoldighed - Undersøge mulighederne for at kvantificere den økonomiske værdi af danske projekter til bevarelse/forøgelse af den biologiske mangfoldighed gennem overførsel af værdisætningsestimater (benefit transfer) fra værdisætningsundersøgelser i sammenlignelige lande. I kap. 2-4 gennemgås det teoretiske grundlag for økonomisk værdisætning, herunder de forskellige metoders begrænsninger og de videnskabelige og filosofiske kontroverser som anvendelsen af økonomiske værdisætningsmetoder har givet anledning til. Kap. 5 gennemgår en række internationale værdisætningsstudier af biologisk mangfoldighed, der kan betragtes som relevante fra en 1 Nedsat i 1997 af miljø- og energiministeren til at vurdere de samlede konsekvenser af en hel eller delvis afvikling af pesticidanvendelsen (se Bichel-udvalget: Rapport fra hovedudvalget, København, 1999) 5\n8 dansk synsvinkel. Direkte værdisætningsundersøgelser ligger uden for de økonomiske og tidsmæssige rammer for nærværende udredning. Men ved overførsel af værdisætningsestimater fra britiske værdisætningsundersøgelser gennemregnes en række eksempler til illustration af den økonomiske værdi af danske naturprojekter. Det drejer sig om følgende tre cases: 1. Drastrup-projektet: Skovrejsning og naturgenopretning med det primære formål er at sikre rent grundvand og flere rekreative muligheder til Ålborg kommunes borgere. Ud over disse miljømæssige brugsværdier giver projektet øget biodiversitet i området. 2. Skjern Å-projektet: Formålet er at genskabe et stort sammenhængende naturområde i Skjernådalen, som både vil give øget biodiversitet, bedre rekreative muligheder og en række renseeffekter. 3. Ændret træartssammensætning i danske nåletræplantager. Værdisætning af biodiversitetsydelse og rekreativ værdi ved overførsel af benefitestimater fra undersøgelser i UK og Danmark. Case 1 & 2 er er allerede gennemførte el. igangværende naturprojekter, mens case 3 er opstillet som et tænkt eksempel for at illustrere de forventede benefits, som en ekstensivering/diversificering af skovdriften i hedeplantagerne kunne medføre. 6\n9 2 VELFÆRDSØKONOMISK ANALYSE AF IKKE-MARKEDSGODER Inden for økonomisk teori er der en lang tradition for analyse af ikke-markedsomsatte goders værdi og tilvejebringelse. Tilbage i midten af det 19. århundrede påpegede den franske ingeniør og økonom Jules Dupuit, at en samfundsmæssig investering i infrastruktur, fx en bro, ikke behøver at give overskud i privatøkonomisk forstand for at være samfundsmæssigt fordelagtig. Med andre ord, for samfundet kan det være rationelt at acceptere et underskud i regnskabsmæssig forstand, selvom det måske rent teknisk ville være muligt at opkræve betaling, som kunne sikre et driftsoverskud. Det betyder imidlertid ikke, at politiske beslutninger om at frembringe offentlige gratisydelser ligger uden for den økonomiske analyses domæne. At producere ydelser kræver ressourcer i form af arbejdskraft og kapital m.m. Mængden af disse ressourcer er begrænset, og da de generelt har alternative anvendelser, repræsenterer forbrug af arbejdskraft, kapital og andre knappe ressourcer en omkostning i samfundsmæssig forstand. Den økonomiske teori, der benyttes til analyse af samfundets ressourceallokering, betegnes som neoklassiske velfærdsøkonomi. Neoklassisk økonomi er den generelle betegnelse for hovedstrømningen inden for den markedsorienterede økonomiske teori siden slutningen af attenhundredetallet. De centrale antagelser er, at det enkelte individ/forbruger bedst selv kan afgøre, hvad der er godt for den pågældende - deraf begrebet forbrugersuverænitet - samt at fuldkomne markeder kan sikre den bedst mulige anvendelse af samfundets ressourcer. Markedets effektivitet tilskrives det forhold, at prismekanismen både giver producenterne incitamenter til at minimere omkostningerne i produktionen og til at tilfredsstille forbrugernes præferencer ved at producere de goder, som efterspørges. Man taler i den forbindelse om, at effektive markeder kan sikre en efficient ressourceallokering i både produktion og forbrug. Begrebet velfærdsøkonomi relaterer sig ikke til det socialpolitiske begreb velfærdsstaten, men til kriterier for optimal ressourceanvendelse. Der er tale om en normativ økonomisk teori, som opstiller kriterier for, hvordan samfundets knappe ressourcer bør anvendes ud fra en given værdinorm - uanset om der er tale om produktion af markedsgoder eller frembringelse af offentlige goder, herunder miljøydelser. Den etiske værdinorm (det gode) er opnåelse af størst mulig samfundsmæssig velfærd. Moderne velfærdsøkonomi afviser normalt at forholde sig til spørgsmål om indkomstog formuefordelingen i samfundet. Hvem, der har ret til hvad, betragtes som et politisk spørgsmål, der må besvares uden for den økonomiske teoris gebet (de etiske og fordelingsmæssige antagelser diskuteres nærmere i afs. 2.5). 2.1 Markedet kontra den politisk-administrative beslutningsproces Markedet er ikke det eneste allokeringsinstrument, samfundet har til rådighed. Principielt kan en efficient ressourceallokering opnås gennem politisk og administrativ styring, hvor virksomhederne får mere eller mindre detaljerede anvisninger på, hvad og hvordan de skal producere - ud fra de politiske beslutningstageres opfattelse af hvad det er i befolkningens/samfundets interesse at producere. Men efficient centralstyring af produktionen kræver enorme mængder information om produktionsmuligheder og forbrugernes præferencer, hvis det da er opfyldelse af individuelle præferencer, der er målsætningen. De historiske erfaringer med centralstyring af økonomien har været udpræget dårlige, og den politiske diskussion om planøkonomi kontra markedsøkonomi er stort set ophørt, når det gælder produktionen af almindelige forbrugs- og kapitalgoder. Ideen om markedets fortrin har imidlertid også påvirket diskussionen om, hvordan man mest hensigtsmæssigt organiserer produktionen af en række ydelser, der traditionelt er blevet produceret af offentlige virksomheder eller institutioner og stillet gratis til rådighed for befolkningen. I det meste af den 7\n10 vestlige verden er der gennem det sidste par årtier gennemført omfattende privatiseringer inden for transport, kommunikation, elforsyning o.l. Den voksende tilslutning til ideen om, at markedet er direkte styring overlegen, skyldes formentlig ikke alene planøkonomiernes fiasko. Siden 1970 er der inden for økonomi og politologi udviklet teorier, der stiller spørgsmål ved de politiske institutioners effektivitet mht. at sikre almenhedens interesser i forbindelse med offentlig ressourceforvaltning. Det drejer sig bl.a. om public choice teorier (Buchanan et al. 1980), og det der betegnes som informationsøkonomi og nyere reguleringsteori (se fx Laffont & Tirole, 1993). Det er væsentligt at slå fast, at denne kritik ikke stiller spørgsmål ved demokratiet som styreform. Diskussionen går på, hvordan de politiske og administrative institutioner fungerer på detailplanet. Det vil først og fremmest sige, om den ressourceallokering, der finder sted gennem den politiske og administrative beslutningsproces, afspejler befolkningens interesser - eller snarere tilgodeser de involverede aktørers interesser. Public choice retningen opererer med en rent seeking teori, som hævder, at agenterne i den politiske og administrative beslutningsproces (dvs. politiske partier, offentligt ansatte, interesseorganisationer, større private virksomheder osv.) forfølger gruppe- eller egeninteresser, snarere end overordnede samfundsinteresser (Buchanan et al., 1980). Fx vil offentligt ansatte ifølge denne teori - arbejde for vækst inden for deres eget område og så lave produktivitetskrav som muligt, mens de ansatte i interesseorganisationer og folkelige bevægelser m.v. vil forsøge at få så mange offentlige midler som muligt kanaliseret over til deres interesseområder af hensyn til egne job- og karrieremuligheder. Rent seeking er altså en teori, der hævder, at alle agenter i samfundet optræder på linje med den profitmaksimerende kapitalist i bestræbelserne på at tilgodese egne interesser. Men der er en afgørende forskel på virksomhedernes muligheder sammenlignet med de ikke-markedsregulerede agenters. På velfungerende markeder stiller konkurrencen effektivitetskrav og sætter grænser for profitten og andre former for (overnormal) faktoraflønning. I den offentlige sektor og på den politiske scene er der ikke indbygget en tilsvarende, automatisk effektivitetssikrende mekanisme. I princippet burde de folkevalgte politikere kunne sikre, at administrative processer og offentlig produktion fungerer efter samfundsmæssige efficienskriterier. Her spiller begreber fra informationsøkonomi, som principal-agent teori og asymmetrisk information, en central rolle. Principal-agent teorien beskæftiger sig med relationerne mellem de overordnede ledelses- og styringsniveauer (principalen) og de underordnede niveauer (agenterne) i diverse organisationer og administrative strukturer. Anvendt på en politisk-administrativ sammenhæng vil principalen være regeringen og Folketinget, der (med assistance fra bl.a. Finansministeriet) søger at allokere statens ressourcer så effektivt som muligt mellem forskellige anvendelsesområder. Agenterne vil i dette perspektiv være ressortministerier, styrelser osv., der (med assistance fra diverse interesseorganisationer) forsøger at tiltrække så store ressourcer til deres egne ressortområder som muligt. Det er her problemet med asymmetrisk information får betydning. Agenterne har typisk en væsentlig mere detaljeret information om behov, omkostninger, effektiviseringsmuligheder osv. inden for deres ressortområder end principalen. Det er imidlertid ikke i agenternes interesse i at give principalen et korrekt billede af de faktiske forhold, såfremt det vil føre til en reduceret ressourcetildeling. Ressourceallokering i offentligt regi vil derfor typisk være mindre efficient fra en samfundsmæssig synsvinkel, end ressourceallokeringen på velfungerende markeder, hvor konkurrencen tvinger producenterne til at omkostningsminimere og til at imødekomme forbrugernes præferencer. Ifølge public choice teorier m.v. kan borgerne i samfundet derfor opnå større indflydelse på ressourceallokering via markedsmekanismen end gennem det politiske system. 8\n11 Vi hævder ikke, at public choice teori m.m. giver en dækkende beskrivelse af det politiskadministrative systems funktionsmåde. Men den udbredte interesse for privatisering og mere markedsorienterede styringssystemer i det offentlige skal formentlig ses som udtryk for en vis skepsis mht. det politiske systems muligheder for at sikre allokeringsmæssig efficiens i den offentlige ressourceforvaltning. Når det drejer sig om at sikre borgernes interesser på det plan, betragtes markedsmekanismen åbenbart som et mere effektivt instrument end nok så omfattende politiske kontrolbestræbelser. Erfaringerne har dog vist, at privatisering og markedsstyring ikke altid giver større effektivitet. Fx har privatiseringen af de engelske jernbaner givet så store problemer at udviklingen nu går i retning af en renationalisering. Markedsmekanismens effektivitet afhænger naturligvis af, om der kan skabes velfungerende markeder for de offentlige ydelser og aktiviteter, det drejer sig om. En række goder som militært forsvar og retsbeskyttelse m.m. er det ikke muligt at omsætte på en marked. Der er tale om det, man i økonomisk terminologi betegner som rene offentlige goder. Offentlige goder kan ikke gøres markedsomsættelige, da det er umuligt at udelukke ikke-betalende fra forbrug. En række miljøgoder har samme karakter. Fx må den luft, vi indånder, og glæden ved bevidstheden om naturens mangfoldighed betegnes som rene offentlige goder. Andre typer miljøgoder som adgang til rekreative områder kunne gøres markedsomsættelige, hvis man politisk besluttede at ophæve retten til fri adgang. Men som allerede nævnt er det ikke altid velfærdsøkonomisk efficient at kræve betaling for adgang til et gode, selvom det er teknisk muligt at etablere et marked. Fra en velfærdsøkonomisk synsvinkel ville betaling for adgang til rekreative områder som regel være inefficient. Det skyldes, at de marginale omkostninger ved rekreativ anvendelse af skove m.m. typisk er tæt på nul sådan som det også er tilfældet for veje, broer o.l. Velfærdsøkonomisk teori siger, at prisen for adgang til sådanne goder (som hovedregel) bør være nul, hvad den jo også er for de fleste veje og broer her i landet. At indføre brugerbetaling for adgang til rekreative områder ville medføre et velfærdstab for samfundet, idet brugen ville blive reduceret, uden at det ville give nævneværdige omkostningsbesparelser. Velfærdsøkonomien hævder altså ikke, at markedsomsætning kan løse ethvert allokeringsproblemet. Offentlige goder kan ikke omsættes på et marked, og for visse goder, hvor markedsomsætning er mulig, vil en markedsløsning som nævnt være inefficient. For disse kategorier af goder tilbyder økonomisk værdisætning og cost-benefit analyse teknikker til efficienskontrol af de politiske og administrative allokeringsbeslutninger. 2.2 Økonomisk værdisætnings rolle i miljøpolitikken I løbet af det tyvende århundredes første halvdel blev der udviklet økonomiske metoder til konkret vurdering af offentlige investeringsprojekters fordelagtighed for samfundet. Disse metoder betegnes i dag som cost-benefit analyse. Anvendelsen af cost-benefit analyse var indtil for 2-3 årtier siden forbeholdt udgiftskrævende politiske tiltag, først og fremmest større infrastrukturinvesteringer. Omkostningerne kunne man som regel opgøre på grundlag af (korrigerede) markedspriser på de ressourcer, der medgik til anlæg og drift. Benefit-siden bestod for det meste i tidsbesparelser og reducerede transportomkostninger, der også ret let kunne værdisættes ud fra markedspriser. Tab af miljøgoder var der indtil for nylig ikke tradition for at indregne, i det mindste ikke i økonomiske størrelser, som gør det muligt at sammenholde miljøomkostningerne med de beregnede benefits. Med den manglende monetarisering af miljøværdier er der risiko for, at beslutningstagerne betragter miljøgoder som gratis i samfundsmæssig forstand en økono 9\n12 misk fejlslutning af samme karakter som en forestilling om, at offentlige investeringer skal give kasseoverskud for at være samfundsmæssigt rentable. Den stigende opmærksomhed på miljøspørgsmål har i løbet af de sidste 3-4 årtier ført til udvikling af analysemetoder til økonomisk værdisætning af ikke-markedsomsatte goder. Metoderne er især blevet anvendt til monetarisering af miljøgoders værdi, så miljøhensyn kan indgå i samfundsmæssig projektvurdering (cost-benefit analyser) på linje med markedsgoder. Velfærdsøkonomisk teori forudsætter som nævnt, at effektive markeder allokerer knappe ressourcer i overensstemmelse med forbrugernes præferencer. Formålet med økonomisk værdisætning af miljøgoder er at frembringe et beslutningsgrundlag, som gør det muligt - også på miljøområdet at allokere samfundets ressourcer i overensstemmelse med befolkningens individuelle præferencer. Denne opfattelse af velfærdsøkonomiens rolle i den miljøpolitiske beslutningsproces er skitseret i Figur 1. Figur 1 er inspireret af OECDs miljøøkonomiske analyseramme (Pressure-State-Response), der illustrerer de overordnede sammenhænge mellem den økonomiske aktivitet i samfundet (pressure), de afledte miljøeffekter (state) og de politiske beslutninger (response), som miljøproblemerne giver anledning til (se OECD, 1997). Den økonomiske aktivitet medfører udledning af forurenende stoffer (i forbindelse med både produktion og forbrug), og der er sket en intensivering af arealanvendelsen i forbindelse med landbrug, ændret bosætningsmønster, udbygning af infrastruktur og fritidsaktiviteter m.v. Disse belastningsfaktorer påvirker miljøtilstanden i form af forringet luft- og vandkvalitet, tab af biodiversitet og æstetiske værdier m.m. Sammenhængen mellem miljøbelastning og ændring i miljøtilstanden kan beskrives ved anvendelse af fysisk-biologiske modeller, der principielt er i stand til at vise, hvor meget miljøbelastningen skal begrænses for at sikre en given miljøkvalitet. Som regel træffes miljøpolitiske beslutninger på grundlag af sådanne fysisk-biologiske analyser - suppleret evt. med skøn over de samfundsmæssige omkostninger som diverse miljøindgreb og foranstaltninger vil medføre. Dette er ifølge velfærdsøkonomisk tankegang et politisk short-cut. Naturvidenskaben kan levere oplysninger om effekten af menneskelige aktiviteter på luft, vand økosystemer osv. Men naturvidenskabelige resultater fortæller ikke, hvordan man bør afveje miljømæssige benefits over for andre goder. Selvom miljøpolitikkens omkostninger (som regel) inddrages i beslutningsprocessen, er der ikke noget økonomisk mål for værdien af de miljøforbedringer, som indsatsen giver anledning til. Så det, man sammenligner, er inkommensurable størrelser, dvs. fysisk-biologiske variable på den ene side og økonomiske størrelser opgjort i monetære enheder på den anden. Man kan derfor ikke afgøre, om man samfundsmæssigt ville have været bedre stillet ved en større eller en mindre ressourceindsats på miljøområdet. De miljømæssige tilstandsændringer, som forurening m.v. giver anledning til, er økonomisk relevante, fordi de påvirker velfærden i samfundet. Det sker indirekte gennem påvirkning af omkostningerne i produktionen, og direkte i form af bl.a. ændringer i sundhedstilstand, velbefindende og mulighederne for æstetiske og kulturelle oplevelser. Økonomisk værdisætning måler disse velfærdseffekter i monetære enheder (metoderne er nærmere beskrevet i kapitel 3). Herefter er det muligt at gennemføre en cost-benefit analyse, der viser om et givet projekt vil øge den samfundsmæssige velfærd. Er de samlede benefits større end de samlede omkostninger, bør projektet gennemføres ellers ikke. 10\n13 Økonomisk og social udvikling Vækst i produktion, forbrug, transport, fritidsaktiviteter, m.m. MARKEDS- OG POLITIKFEJL Udledning af foruren. stoffer, intensiveret naturudnyttelse (Miljøstatistik) MILJØBELASTNING POLITISKE TILTAG Politiske beslutninger FYSISK-BIOLOGISKE INDIKATORER BESLUTNINGSMÆSSIG SHORT CUT Miljømæssige tilstandsændringer Forringet miljøkvalitet, reduceret biodiversitet, æstetiske forringelser Fysisk-biologisk modelanalyse SAMFUNDSMÆSSIGE GEVINSTER/TAB FYSISK-BIOLOGISKE INDIKATORER Velfærdsændringer Forringet velbefindende, sundhed, produktivitet, tab af æstetiske og kulturelle værdier Værdisætning og cost-benefit analyse 11\n14 Figur 1. Den velfærdsøkonomiske analyses rolle i den politiske proces Økonomisk værdisætning og cost-benefit analyse giver altså i princippet svar på, hvad der samfundsmæssigt kan betale sig. De anvendte metoder hviler imidlertid på etiske og politiske forudsætninger, der langt fra er ukontroversielle. Et afgørende spørgsmål er, i hvilket omfang det er etisk acceptabelt at reducere miljøets mange forskellige funktioner og facetter til monetære enheders endimensionale værdimål. Vi vil i det følgende se nærmere på de værdikategorier og etiske antagelser, som velfærdsøkonomien opererer med i relation til natur- og miljøværdier. 2.3 Velfærdsøkonomiens gode- og værdibegreb Miljøøkonomi kan måske bruges i et vist omfang, men ikke til at opgøre naturens absolutte værdier udtalte Friluftsrådets direktør, Jan Eriksen, på Wilhjelmudvalgets konference i januar Uden at have drøftet den præcise fortolkning af udsagnet med Jan Eriksen, vil vi hævde, at udsagnet om, at man ikke kan opgøre naturens absolutte værdier er i god overensstemmelse med den velfærdsøkonomiske opfattelse af værdi og økonomisk værdisætning. Naturen er en forudsætning for den menneskelige eksistens, som vi kender den. Naturens absolutte værdi er dermed uendelig stor. Derfor giver det kun mening at værdisætte marginale ændringer i natur- eller miljøkvaliteten. Hvad, der kan betragtes som marginale ændringer, afhænger bl.a. af fysiskbiologiske antagelser om naturens tålegrænser og etisk bestemte opfattelser af, hvad mennesket kan tillade sig i relation til naturen. Vi vil komme nærmere ind på disse spørgsmål i afsnittene om kritikken af økonomisk værdisætning. I velfærdsøkonomisk forstand bunder værdi i individuelle præferencer for diverse goder, markedsomsatte såvel som ikke-markedsomsatte, og viljen til at substituere mellem disse (se fx Freeman, 1993). Man måler værdien af en enhed af et givet gode som den mængde af et andet (universelt) gode, individet er parat til at opgive til gengæld for en (ekstra) enhed af det betragtede gode. Det universelle gode, der benyttes som værdimåler, er som regel penge. Det skyldes ikke, at penge har værdi i sig selv, men at penge som generelt transaktionsmiddel er en måleenhed for værdien af de mange forskellige reale goder, der indgår i forbruget. 2 Formålet med økonomisk værdisætning er derfor heller ikke at tildele alle goder, der i dag er gratis, en pris, som folk skal betale. Velfærdsøkonomisk teori skelner mellem frie goder og knappe goder. Frie goder er ressourcer, der findes i en sådan overflod, at vi ikke har nogen grund til at økonomisere med dem. De er derfor gratis i samfundsmæssig forstand. I Canadas vidtstrakte ødemarker er ren luft og rent vand frie/gratis goder. Det gælder imidlertid ikke i tætbefolkede områder, hvor atmosfæren og vandmiljøet også bruges til bortskaffelse af en betydelig mængde affaldsstoffer. At sikre mennesker ren luft og rent vand her koster knappe ressourcer med alternative anvendelser - enten direkte i form af renseforanstaltninger eller indirekte i form af alternativomkostninger ved begrænsning af den økonomiske aktivitet. At den luft, vi indånder, ikke er et markedsomsat gode, er uden betydning for ovenstående ræsonnement. Det er som sagt ikke penge eller priser, der 2 Principielt kunne man benytte et realt gode som numeraire ved værdisætning af ikke-markedsgoder. I et samfund, hvor de fleste lever nær det fysiske eksistensminimum, kunne fx ris være en relevant værdimåleenhed. Når der er tale om et samfund med et meget sammensat forbrug, er det sværere at definere en real numeraire, som folk kunne forholde sig til som en universel værdimålestok. 12\n15 repræsenterer værdi i velfærdsøkonomiske forstand, men derimod tilfredsstillelsen af borgernes individuelle præferencer for diverse goder. Det, økonomisk værdisætning fokuserer på, er ikkeprissatte goder, der ikke kan betragtes som gratis i samfundsmæssig forstand. 2.4 Miljømæssige værdikategorier Som illustreret i figur 2 leverer miljøet/naturen en lang række fysiske, biologiske og æstetiske ydelser m.m., der direkte eller indirekte indgår i produktion og forbrug. Sammen med arbejdskraft og producerede kapitalgoder indgår miljøydelser dermed i de økonomiske processer, der på forskellig vis tilfredsstiller menneskelige behov. Formålet med økonomisk værdisætning er som tidligere nævnt at gøre miljø- og naturydelser sammenlignelige med andre økonomiske goder. Økonomisk værdisætning forudsætter dermed et antropocentrisk natursyn, hvor værdien af miljøgoder og naturressourcer er bestemt af menneskelige præferencer. Disse præferencer kan til gengæld være mangeartede. Som det fremgår af figur 2, kan miljøydelsers værdi opdeles i brugsværdier, optionsværdi og ikke-brugsrelaterede værdier: Direkte brugsværdi. Den nytte individer eller virksomheder oplever ved direkte anvendelse af naturen, enten i form af personlig anvendelse (af fx rekreative områder), eller som produktionsfaktor (fx grundvand, fiskebestande m.m.). Indirekte brugsværdi. Omfatter en bred vifte af miljøets positive økologiske egenskaber/ydelser. Det gælder bl.a. filtrering og nedbrydning af forurenende stoffer og skovenes CO 2 - lagring. Optionsværdi. Defineret af Weisbrod (1964) som den nytte individer oplever ved bevidstheden om at have mulighed for at benytte eksisterende miljøgoder, fx rekreative områder. Optionsværdi kan også være knyttet til fremtidige anvendelsesmuligheder for naturressourcer som følge af nye opdagelser eller uforudsete begivenheder (man taler her om quasi-optionsværdi). Fx kan grundvandsressourcer, der ikke benyttes til drikkevand i dag, få betydning for drikkevandsforsyningen i fremtiden, hvis et større antal eksisterende boringer må lukkes på grund af forurening. Ikke-brugsværdier 3. Krutilla (1967) introducerede begrebet ikke-brugsværdier i økonomisk teori. At mennesker tillægger naturgoder værdi, uafhængigt af deres anvendelse, kan dels skyldes tilfredsstillelse ved bevidstheden om deres blotte eksistens (eksistensværdi), dels et ønske om at tage hensyn til kommende generationers velfærd (bequest value/arveværdi/testamentarisk værdi). Hvad eksistensværdi udspringer af, kan være vanskeligt at fastslå, men mange ser det utvivlsomt som en moralsk forpligtelse at bevare arter og økosystemer. Det betyder ikke, at det velfærdsøkonomiske værdibegreb dermed inkorporerer miljøets egenværdi i biocentrisk forstand. Dyr og planter m.v. kan ikke indgå som agenter (selvstændige subjekter) i den velfærdsøkonomiske model. 4 I velfærdsøkonomisk forstand er miljøetiske værdier et udtryk for menneskers 3 I den miljøøkonomiske litteratur benyttes forskellig terminologi om miljøgoder, som folk tillægger værdi, uden at der er tale om direkte anvendelse af goderne. Fx benytter Carson et al. (2001) betegnelsen passive use values. Om dette begrebs indhold og oprindelse skriver de: In ruling on the case Ohio v. U.S. Department of Interior ( 1989), the court adopted the term passive use value to encompass a number of frequently used terms such as non-use value, existence value, preservation value, bequest value, stewardship value, intrinsic value, and option value. Conceptually these terms are largely synonymous except for option value 4 Etologien har udviklet metoder til måling og rangordning af forskellige dyrearters præferencer (for foder, parring, rodeog skrabeaktiviteter m.m.), men der eksisterer ikke i velfærdsøkonomien et etisk eller konceptuelt grundlag for at vægte 13\n16 dyrs præferencer over for menneskelige præferencer på anden måde end ved at lade mennesker afgøre hvor meget hensyn til dyr bør tælle. 14\n17 Miljøressourcers ydelser Faktor-input Input i produktion i produktion og forbrug: og forbrug: Landbrug, fiskeri, vandforsyning, rekreation m.m. Landbrug, fiskeri, vandforsyning, rekreation m.m. Miljøydelser: Rensefunktioner, biodiversitet m.m. Miljøydelser: Rensefunktioner, biodiversitet m.m. Kulturel og etisk betydning Økologisk resiliens Økonomiske funktionsrelationer Brugs- og optionsværdier Værdisætningsmetoder: Rejseomkostningsmetoden, husprismetoden, betinget værdisætning o.a. Ikke-brugsværdier (eksistens- og arveværdi) Værdisætningsmetoder: Betinget værdisætn. o.a. interview-metoder Symbolværdier Kritisk naturkapital Total økonomisk værdi (uni-dim. værdimål) Prioriteringsgrundlag: Cost-benefit analyse Flerdimensionale værdier Prioritering: Dialog, costeffectiveness analyse m.v. Figur 2. Miljøressourcers betydning og værdi 15\n18 opfattelse af etiske forpligtelser over for ikke-menneskelige eksistenser - og vilje til at betale for disses "velfærd". Eller, når det drejer sig om testamentariske værdier, en etisk forpligtelse over for kommende generationer. Symbolværdier: Hvis økonomiske trade-offs afvises for bestemte miljøgoder (af etiske, kulturelle, nationale el. andre grunde), er der ikke grundlag for bestemmelse af velfærdsøkonomiske værdimål. Miljøgodet unddrager sig dermed værdisætning i velfærdsøkonomisk forstand. Man kan betegne denne type goder som miljøets egenværdi. I figur 2 befinder denne type miljøgoder sig under kategorien symbolværdier, som derfor er rubriceret uden for det velfærdsøkonomiske værdisystem. Denne type værdier behandles mere detaljeret i afs Kritisk naturkapital: For naturens livsunderstøttende funktioner kan der eksistere nedre kritiske grænser, som det vil være forbundet med store negative konsekvenser at overskride - fx i form af diskontinuerte spring forstået som et pludseligt sammenbrug af et økosystem. I sådanne tilfælde er velfærdsøkonomiens marginalistisk værdisætningsmetoder ikke operationelle. Kritisk naturkapital er nærmere behandlet i afs Velfærdsøkonomiens etiske grundlag Neoklassisk velfærdsøkonomi hævdes ofte at hvile på en utilitaristisk etik (nytteetik), hvor den overordnede målsætning for samfundet er nytte- eller velfærdsmaksimering. Det er dog en noget upræcis omgang med begreberne utilitarisme og (moderne) velfærdsøkonomi. Vi vil i det følgende se nærmere på den klassiske utilitarisme og det nyere Pareto-optimalitetsbegreb inden for neoklassisk økonomi. Jeremy Bentham ( ) opfattes normalt som utilitarismens grundlægger. Ifølge Bentham burde man politisk bestræbe sig på at opnå "the greatest happiness of the greatest number of the individuals belonging to the community...". 5 Utilitarismen forudsætter, at nytte kan måles kardinalt, så det er muligt at aggregere individernes nytte til et absolut mål for samfundets totale nytte. Bentham definerede nyttebegrebet hedonistisk som varierende grader af velvære eller ubehag. Senere utilitarister har givet mere nuancerede bud på, hvad nyttebegrebet omfatter (se Scarre, 1996). Man møder indimellem den opfattelse, at utilitarismen foreskriver egoistisk individuel adfærd som idealet. Det forholder sig dog snarer sådan, at utilitarisme principielt stiller (urealistisk) høje krav til individets offervilje (Scarre, 1996). Går man ud fra, at marginalnytten af indkomst er aftagende, så burde en nogenlunde velstillet utilitarist føle sig forpligtet til af give af sin overflod til dårligere stillede medborgere - med en højere marginalnytte af indkomst. Denne frivillige omfordeling burde fortsætte, indtil forskellen i marginalnytte var udjævnet. På den måde ville samfundet samlede sum af nytte blive forøget. Derimod har den markedsorienterede økonomiske teori siden Adam Smith hævdet, at individernes egoistiske adfærd er eller måske snarere kan være - forenelig med samfundsmæssig velfærdsmaksimering. Men det forudsætter, at agenterne handler under de begrænsninger, som konkurrencen på fuldkomne markeder repræsenterer. En monopolists profitmaksimerende adfærd er ikke i overensstemmelse med samfundsmæssig velfærdsmaksimering. 5 Economic Writings, citeret fra Boserup (1972). 16\n19 I de første årtier af det tyvende århundrede fortrænges den klassiske utilitarismes kardinale nyttebegreb gradvist af det ordinale (Blaug, 1985). Det ordinale nyttebegreb tillader kun en rangordning af det enkelte individs præferencetilfredsstillelse - ikke interpersonelle nyttesammenligninger. Den klassiske utilitarismes optimalitetsbegreb (den størst mulige sum af individuelle nytter) afløses af det "svagere" kriterium Pareto-optimalitet. Dvs. en allokering, hvor ingen omallokering af goderne kan stille blot et enkelt individ bedre uden samtidig at stille mindst et andet individ dårligere. Det er en central antagelse, at agenternes frivillige transaktioner på fuldkomne markeder (uden offentlige goder og eksternaliteter m.v.) fører frem til en Pareto-optimal ressourceallokering for økonomien som helhed. Med Pareto-optimalitetskriteriet undgår man utilitarismens problemer med at forklare, hvordan individuelle nytter kan sammenlignes og sammenvejes. Samtidig afskærer man sig imidlertid fra muligheden for at forholde sig til fordelingsmæssige spørgsmål. For at markederne kan fungere, skal ejendomsretten og dermed (initial)fordelingen af ressourcer være fastlagt. Ressourcebeholdningerne omfatter ikke alene kapitalapparat og naturressourcer, men også individernes arbejdsevne - og dermed indtjeningsmuligheder - i kraft af uddannelse, helbred, talent osv. Transaktionerne på fuldkomne markeder vil resultere i en aflønning af produktionsfaktorerne, der svarer til disses marginalprodukt. Den enkelte produktionsfaktor får således ikke mere, end den pågældende faktors produktivitet berettiger - hvad enten det drejer sig om kapital eller arbejdskraft. Men hvor stor en del af samfundskagen, den enkelte borger modtager, afhænger ikke alene af arbejdsindsats og initiativ. Det spiller en væsentlig rolle, hvor store ressourcebeholdninger (i form af ejendomsret til kapitalgoder, uddannelse osv.), man træder ind på markedet med. Om initialfordelingen er rimelig, kan Pareto-optimalitetsbegrebet som nævnt ikke afgøre. Fordelingen skal være fastlagt historisk/politisk, før man ved hjælp af økonomisk analyse kan udtale sig om, hvad der kan anses for mere eller mindre effektivt inden for de givne rammer. I slutningen af 1930'erne forsøgte de engelske økonomer Nicholas Kaldor og John R. Hicks med det såkaldte kompensationskriterium at separere allokeringsmæssig efficiens fra fordelingsspørgsmålet - og dermed skabe et objektivt grundlag for at vurdere omfordelende tiltags velfærdsøkonomiske effekt. Kompensationskriteriet kræver kun, at et offentligt projekt eller politisk indgreb skal give en potentiel Pareto-forbedring. Dvs. at vinderne i princippet skal kunne kompensere taberne og stadig have noget til overs (Kaldor's version). En potentiel kompensationsmulighed løser dog ikke fordelingsproblemet i forbindelse med interpersonelle nyttesammenligninger. Kompensation af taberne skal faktisk finde sted, for at man kan tale om en etisk neutral ændring. Da kompensation sjældent er praktisk mulig (og ikke nødvendigvis politisk ønskelig), bygger anvendt velfærdsøkonomi stadig på interpersonelle nyttesammenligninger - om end i en knap så bastant form som den klassiske utilitarismes nyttesummering. Den mest regelrette løsning på aggregeringsproblemet ville være at opstille en samfundsmæssig velfærdsfunktion med etisk-politisk begrundede fordelingsvægte (se fx Johansson, 1993). Anvendelse af fordelingsvægte betyder, at den samfundsmæssige velfærdfunktion aggregerer de individuelle nytter/betalingsviljer under hensyntagen til politiske fordelingsmålsætninger dvs. hvordan bedre stillede samfundsborgeres præferencer skal vægtes i forhold til dårligere stilledes. Den velfærdsøkonomiske teori indeholder ikke et etisk eller politisk normsæt, der giver mulighed for at udlede sådanne fordelingsvægte. Som nævnt betragtes dette som et politisk spørgsmål. I praksis kan man ikke regne med, at der vil være politisk bestemte fordelingsvægte til rådighed for cost-benefit analyser. Men det kunne naturligvis ændres, ved at man politisk vedtog overordnede kriterier for inddragelse af fordelingsmæssige hensyn i cost-benefit analyser. 17\n20 2.6 Velfærdsbegrebet Inden for filosofien skelner man mellem formelle og substantielle velfærdsteorier (se Hausman & McPherson, 1996). Substantiel velfærdsteori siger, hvad der er godt for mennesker. Fx er hedonisme en substantiel velfærdsteori, hvor velfærd opfattes som velvære eller lykke. Formel velfærdsteori angiver, hvordan man kan finde ud af, hvad der er godt for mennesker. Det kan fx være ved at se, hvad folk foretrækker. Ifølge Sen (1987) sætter moderne neoklassisk velfærdsøkonomi velfærd lig med præferencetilfredsstillelse. Der er således tale om en formel velfærdsdefinition. Der behøver ikke være en modsætning mellem substantiel og formel velfærdsteori. Mener man, at velfærd er lig med lykke (en substantiel velfærdsteori), og er man samtidig overbevist om, at præferencetilfredsstillelse fører til lykke, så er de to velfærdsteorier sammenfaldende. I velfærdsøkonomisk litteratur har man da heller ikke traditionelt set noget behov for at præcisere velfærdsbegrebet. Det forudsættes, at individet/forbrugeren bedst selv kan afgøre, hvad der er godt for den pågældende og at mere, af det forbrugeren ønsker, fører til større nytte eller velfærd. Men det er ikke dermed bevist, at det faktisk forholder sig sådan, at præferencetilfredsstillelse fører til større velfærd. Man kan sagtens forestille sig situationer, hvor de fleste vil afvise, at opfyldelse af et individs præferencer er godt for den pågældende. Klassiske eksempler er mennesker med et misbrugsproblem, fx alkoholisme. I miljødebatten kan man møde det synspunkt, at folks (påståede) uvidenhed om afgørende fysisk-biologiske sammenhænge og dermed hvad der vil skade dem selv og andre i en miljømæssig sammenhæng - betyder, at mennesker med den fornødne indsigt bør træffe de miljøpolitiske beslutning (jfr. afs om økologisk økonomi). 2.7 Velfærdsmål Værdien af en ændring i et (ikke-markeds)godes mængde eller kvalitet opgøres i velfærdsmål, dvs. konsumentoverskud eller producentoverskud. Der er altså ikke tale om, at man i velfærdsøkonomiske teori sætter værdi lig med pris Konsumentoverskud Begrebet konsumentoverskud tager udgangspunkt i det forhold, at man som forbruger ofte ville have været villig til at betale et større beløb for den forbrugte mængde af et bestemt gode, end det beløb man faktisk betaler, snarere end at undvære det pågældende forbrug. Konsumentoverskuddet svarer til det beløb, man maksimalt ville have betalt, minus det beløb, man faktisk betaler (de forskellige varianter af konsumentoverskudsbegrebet er beskrevet i Freeman, 1993). Velfærdsøkonomisk kan værdi derfor ikke (i almindelighed) opgøres som prisen gange den omsatte mængde. Vi kan som eksempel tag en bro, hvor trafikanterne betaler for at passere og derved skaber en omsætning af en vis størrelse. Beløbet, som brokonsortiet på den måde indtjener, vil typisk være mindre end den samfundsmæssige værdi af broens ydelser i velfærdsøkonomisk forstand. Det skyldes, at trafikanternes marginalnytte ved en hel del af de passager, der foretages, overstiger brotaksten. Betaler man fx 200 kr. for at passere en bro, men først ville have fravalgt passage ved 250 kr., så har transaktionen givet et konsumentoverskud på 50 kr. I en cost-benefit analyse opgøres værdien af de samlede benefits ved broen som indtægterne i form af bropenge plus summen af de enkelte trafikanters konsumentoverskud. Det er dette beløb og ikke indbetalingerne der skal sammenholdes med de samfundsmæssige omkostninger ved at frembringe godet. En trafikinvestering kan derfor godt være fordelagtig samfundsmæssigt set, selvom brugerbetalingerne ikke står mål med omkostningerne uden at vi dermed vil hævde, at underskudsgivende broer nødvendigvis er gode samfundsinvesteringer. 18\n21 Betragter vi et skovrejsningsprojekt, er tankegangen principielt den samme. Her betaler publikum ikke for adgang, så benefits i forbindelse med friluftsliv udgøres alene af brugernes konsumentoverskud. Ideen med værdisætning er derfor at afsløre, hvad hver enkelt bruger maksimalt ville have været indstillet på at betale for at få mulighed for at bruge den nye skov, snarere end at undvære skovrejsningsprojektet. De samlede benefits i forbindelse med friluftsliv i skoven opgøres som summen af brugernes konsumentoverskud. Denne værdi skal ifølge velfærdsøkonomisk tankegang indgå på linje med indtægterne fra salg af træ og andre markedsgoder i en cost-benefit kalkule, hvor omkostninger og indtægter/benefits afvejes mod hinanden for at vurdere projektets samfundsmæssige fordelagtighed. De forskellige metoder til værdisætning af miljøgoder m.v. gennemgås senere Producentoverskud/ressourcerente Parallelt til begrebet konsumentoverskud findes der velfærdsmål i form af producentoverskud. I nærværende sammenhæng er de mest relevante producentoverskudsmål ressourcerente og jordrente. Ressourcerenten er det beløb, der er tilbage, når salgsværdien af det producerede fratrækkes alle omkostninger i forbindelse med udnyttelsen af ressourcen (se fx Hartwick & Olewiler, 1998). Den ressourcerente, der opnås ved udnyttelse af jord til landbrug og skovbrug m.v., betegnes normalt som jordrenten. Jordrenten udgøres af differencen mellem afgrødens værdi og de samlede omkostninger ved dyrkning af jorden dvs. udsæd, gødning og kemikalier m.v. samt arbejdsaflønning, afskrivninger og forrentning af maskiner og udstyr. Jord- eller ressourcerenten er altså ikke det samme som værditilvæksten i produktionen (dvs. den samlede aflønning af produktionsfaktorerne arbejdskraft, kapital og jord) eller profitten (dvs. nettoafkastet til den investerede kapital), men derimod den rene aflønning af den naturressource, der indgår i produktionen. Principielt svarer jordrenten til den forpagtningsafgift, der typisk betales for jord af en given bonitet. Jordens økonomiske værdi kan man ligeledes i princippet - opgøre som nutidsværdien af den forventede (årlige) jordrente i al fremtid tilbagediskonteret med den relevante rentefod. I cost-benefit analyser af naturgenopretningsprojekter o.l. beregnes det samfundsmæssige afkast til det anvendte areal på samme måde. Her er det blot de årlige benefits i form af konsumentoverskud ved rekreativ anvendelse, øget biodiversitet, grundvandsbeskyttelse m.v., der udgør indtægtssiden. Når velfærdsøkonomien udelukkende ser producentoverskuddet som udtryk for værdiskabelse på produktionssiden, så er der tale om en væsentlig indskrænkning af det, der traditionelt opfattes som økonomiske gevinster ved et projekt eller en økonomisk aktivitet. Fx er det almindeligt at anse den beskæftigelse, der skabes ved gennemførelse af et projekt, som et gode i sig selv. Man ser også eksempler på, at øget omsætning eller øget værditilvækst i turisterhvervene benyttes som mål for samfundsmæssige benefits ved større naturgenopretningsprojekter o.l. Som nævnt er anvendelse af arbejdskraft og kapital udtryk for omkostninger i velfærdsøkonomisk forstand og altså ikke benefits. Øget beskæftigelse eller øget økonomisk aktivitet betragtes derfor ikke som goder i sig selv. Grundsynspunktet er, at disse produktionsfaktorer normalt har alternative anvendelser. Øget beskæftigelse i fx turisterhvervene er alene en samfundsmæssig gevinst i det omfang, den arbejdskraft, der overføres fra anden beskæftigelse, opnår bedre aflønning og/eller bedre arbejdsforhold i den nye beskæftigelse. Kun i det omfang, et projekt reducerer arbejdsløsheden, kan man i en cost-benefit analyse tillade sig at betragte arbejdskraft som gratis i samfundsøkonomisk forstand. 19\nNATUR, ØKONOMI & VELFÆRD Rapport fra Wilhjelmudvalgets arbejdsgruppe vedrørende økonomi & velfærd Kolofon Titel: Natur, økonomi og velfærd Udgivet af: Wilhjelmudvalget, november 2001 Sekretariat: Skov-\nEt litteraturstudie over tilgange til evaluering af økologi med fokus på økonomisk værdisætning og multikriterieanalyser Tove Christensen Søren Bøye Olsen Alex Dubgaard Niels Kærgård 2012 / 1 Et litteraturstudie\nuniversity of copenhagen Københavns Universitet Et litteraturstudie over tilgange til evaluering af økologi med fokus på økonomisk værdisætning og multikriterieanalyser Christensen, Tove; Olsen, Søren


Ny chefredaktør for Avisen.dk - Avisen.dk\nNicolai Kampmann er udnævnt som ny direktør og chefredaktør for Avisen.dk ApS\nNicolai Kampmann har siden 2012 været chefredaktør for Fagbladet3F og kommunikationschef i 3F. Han tiltræder 1. december.\n- Nicolai har i en række år stået i spidsen for en af Danmarks bedste fagblade, og han har et dybt kendskab til LO-fagbevægelsens muligheder og udfordringer. I de samtaler jeg har haft med ham, er jeg blevet overbevist om, at han kan udvikle virksomheden i en vanskelig branche. Det er også vigtigt, at ejerne kan spejle deres interesser i de redaktionelle prioriteringer. Den opgave er jeg sikker på, at Nicolai Kampmann kan løfte, siger Michael Jacobsen, formand for Avisen.dk’s bestyrelse.\nDen 48-årige chefredaktør har udover stillingen på Fagbladet3F en bred erfaring bag sig fra bl.a. Ritzau, Aktuelt, Undervisningsministeriet og Alka.\n- Vi skal være de bedste på stof om arbejdsliv og arbejdsmarked. Vi skal konkurrere om lønmodtagernes opmærksomhed i en tid, hvor hastighed spiller en stor rolle, og hvor medie-brands i klassisk forstand er under pres.\n- Vi skal samarbejde med medier og organisationer, hvor det giver redaktionel mening. Jeg har et åbent sind for at udvikle medie-indhold til gavn for brugeren, og jeg glæder mig til sammen med stærke journalister at sikre lønmodtagerne en tydelig stemme, siger Nicolai Kampmann.\nEn af hans første opgaver bliver - i samarbejde med bestyrelsen for Avisen.dk - at udarbejde et nyt forretningsgrundlag og strategi. Det skal sikre, at selskabet fortsat kan eksistere som et centrum-venstre baseret nyhedsmedie på et forsvarligt økonomisk grundlag.


Internetgaver? Face Mats Ølbrikker er en af dem\nFace Mats Ølbrikker er ofte den populære og foretrukne værtsgave. Home & Garden > Plants kategorien er også populær, når der skal gives gaver. CoolStuff.dk har altid de fedeste gaveidéer som du ikke lige finder andre steder. Varen kan byttes eller returneres indenfor 90 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Har du svært ved at finde den sjove gave, er hjælpen lige her, og den hedder Face Mats Ølbrikker, og du kan glæde dig over, at være en af dem med den sjoveste gave. Skåret ind til benet: Face Mats Ølbrikker er den fedeste farsdag gave. Gadgets er en kategori, som nogle vil mene er useriøst, og det giver en lille chance for, at der er nogle, kan være bange for at bruge gadgets som gaver. Det er bare ingen grund til at du skal afholde dig fra at få de hele store smil frem, når du giver gadgets i gave, det er meget, meget få, der ikke kan lide at få gadgets.\nFace Mats Ølbrikker er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i den eftertragtede varegruppe Home & Garden > Plants. Når du bestiller her får du hele 90 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Face Mats Ølbrikker online hos webshoppen CoolStuff.dk, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, og der er det oplagte valg denne vare. Køber du varer online kan priserne være lavere- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nHandler du varer i en dansk webbutik, får du nogle bedre betingelser, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, på tværs af forskellige webshops. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Gurli Gris - Kasseapparat Legetøj Med Legepenge → Køb billigt her - Gucca.dk\nGurli Gris - Kasseapparat Legetøj Med Legepenge\nPeppa Pig Elektronisk Til Kontantregistrering Toy Shop Supermarked Rollespil. Shopping bankkort, som indeholder kontaktløs bip shopping sjov med venner arbejdsregnemaskine. Alt det tilbehør... Læs mere.\nPeppa Pig Elektronisk Til Kontantregistrering Toy Shop Supermarked Rollespil.\nShopping bankkort, som indeholder kontaktløs bip shopping sjov med venner arbejdsregnemaskine.\nAlt det tilbehør du har brug for til shopping sjov med venner.\nSøg efter emnerne og lyt efter bip, brug arbejdskalkulatoren til at opbygge din shopping og betale ved hjælp af Pippas penge eller bankkort, som indeholder kontaktløs bip!\nFremmer fantasifulde spil, social interaktion og kommunikation og udvikler numeriske færdigheder.\nKræver 2 x AAA batterier (inkluderet).\nAt gøre Internethandel til en billig, hurtig og ikke mindst sikker oplevelse for kunderne, har fra dag 1 været en af Gucca's topprioriteter.\nVed online handel er det kolossal vigtigt, at sikkerheden er i top, og det er derfor et område, vi vægter højt. For at få den optimale garanti for sikkerheden ved online betaling, har vi opnået at få NETS til at godkende vores online betalingsløsning. Derfor er køb og betaling online 100% sikkert hos Gucca.\nNår vi skriver 30 dages fuld returret, så er det naturligvis på alle typer produkter. Det betyder kort sagt, at hvis du fortryder købet, eller af anden grund alligevel ikke ønsker din vare, kan du returnere din vare til os, og derefter vil vi sørge for, at dine penge bliver refunderet. Det er altid en god ide at tage kontakt til os, inden du returnerer dit produkt til os.\nVi ved, at du er utålmodighed efter at få dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så varen kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Det medfører, at hvis varen er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. Lagerstatus fremgår altid synligt i webshoppen ved hver vare. Er du alligevel i tvivl om leveringstiden eller et produkts lagerstatus, så kontakt os.\nDet er muligt at vælge imellem flere former for betaling, når du handler hos os. Du bør selvfølgelig gå efter den betalingsform, der passer dig bedst. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsmulighed du gør brug af. Benyt det efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder der er tilgængelige. Først når dit produkt er sendt, bliver beløbet trukket fra din konto.\nOpstår der problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, skriver eller ringer du selvfølgelig bare til os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne på hverdage imellem 10-15, og vi sidder altid parat til at give dig den assistance, du har behov for, med et smil på læben og godt humør.\nHvis du har behov for det, så har du mulighed for at tracke forsendelsen, fra det sekund vi sender din forsendelse, til den er dig i hænde. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at gå ind på din egen personlige ordreside. Fra din personlige ordreside kan du følge med i, hvor langt pakken er kommet i systemet. Når vi afsender din pakke, vil du i samme øjeblik få en e-mail fra os.\nDin anmeldelse af Gurli Gris - Kasseapparat Legetøj Med Legepenge\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_rolleleg path__forside path__legetøj path__rolleleg path__kasseapparat path__rolleleg path__kasseapparat path__gurligris path__gurligrisfigurer path__gurligriskasseapparatlegetøjmedlegepenge\n449,95 krSmoby Supermarked\n169,95 krInnovagoods - Kasseapparat Legetøj Med Tilbehør - Kashy - Træ


Handicaprådet - 18-06-2019 | faxekommune.dk\nMødelokale Gisselfeld A, Frederiksgade 9, Haslev\nHandicaprådet - 18-06-2019 (Referat)\nHandicaprådet - 18-06-2019\nTirsdag, 18 juni, 2019 - 17:00\nDorthe Adelsbech, Christina Birkemose og Vibeke Nielsen deltog ikke i mødet.\n18. Henvendelse fra landsforeningen af førerhunde-brugere\nLandsforeningen af førerhunde-brugere (LAF) har udarbejdet et skriv om 10 kvalitetskrav til førerhunde, som de har rundsendt til landets kommuner. Handicaprådets formand har bedt sekretariatet at undersøge, hvordan Faxe Kommune forholder sig til disse krav.\nVisitation Hjælpemidler er dem, der i Faxe Kommune visiterer førerhunde. Leder Michael Baunsgaard skriver følgende om kommunens valg af førerhunde:\n"Det er faktisk ekstremt sjældent vi modtager en ansøgning om førerhund (det er ikke én om året). Når det sker, kommer ansøgningen via Dansk Blindesamfund, som - hvis hunden bevilges - også leverer denne og i øvrigt også varetager oplæring af borgeren i brugen af førerhunden. Dansk Blindesamfund følger, når borgeren har haft hunden i en periode, også op på, hvordan det fungerer. "\nHandicaprådet har tradition for at uddele sin egen handicappris til den person, virksomhed, organisation eller institution, som har fremmet lige\nmuligheder for personer med handicap. Prisen har traditionelt været på 5.000,- kr, som tages ud af Handicaprådets eget budget.\nSom tidsplan for uddeling af Handicapprisen foreslås følgende:\nIndstillingsperioden er 1. august til 1. september 2019\nAnnoncering i hele indstillingsperioden på kommunens hjemmeside, samt ultimo juli og igen medio august i Haslev-Faxe posten samt kommunens facebook\nFra 2. september 2019 samles indstillingerne\nVinderen udpeges på Handicaprådsmødet den 17. september 2019\nHandicapprisen overrækkes til Haslev Kulturnat fredag d. 27. september 2019\nSekretariatet er desuden i gang med at undersøge, hvordan indstillingen kan foregå smartest på en sikker måde, så det lever op til persondataforordningen. Dette vil selvfølgelig blive tilrettet i informationsmaterialet, såfremt der findes en løsning.\nCenter for Familie, Social & Beskæftigelse indstiller, at Handicaprådet beslutter\nhvorvidt prisen skal uddeles som i de forgangne år og som beskrevet\nom tidsplanen godkendes\nom det tidligere anvendte indstillingsskema skal bruges (vedlagt som bilag)\nom annonceringsteksten godkendes (vedlagt som bilag)\nhvem der skal overrække prisen\nHandicaprådet beslutter, at pkt. 1-4 imødekommes som indstillet og at formanden og næstformanden uddeler prisen efter aftale.\n20. Budget 2020\nMaterialet for Faxe Kommunes Budget 2020 er sendt i høring, og centerchef Johnny Holst vil gennemgå de budgetforslag, der er særlig relevant for Handicaprådet.\nBudgetmaterialet kan findes på Faxe Kommunes hjemmeside: https://www.faxekommune.dk/borger/om-kommunen/budget-regnskab-oekonomi/b...\nHandicaprådet kan vælge at udarbejde et høringssvar til Budget 2020 indtil den 1. august 2019.\nCenter for Familie, Social & Beskæftigelse indstiller, at Handicaprådet drøfter de relevante budgetforslag og udarbejder et høringssvar til Budget 2020.\nDe relevante budgetforslag er blevet gennemgået og drøftet. Handicaprådets medlemmer, der repræsenterer Danske Handicaporganisationer, ønsker at udarbejde et høringssvar.\n21. Næste møde\nNæste møde i Handicaprådet finder sted den 17. september 2019 på Socialpædagogisk Center, enten på Tycho Brahes Vej i Haslev eller på Faxe Sundhedscenter med rundvisning ved boligerne på Rådhusvej og Hertelsvej.\nNærmere aftales senere.\nHandicaprådet vil gerne afholde mødet på Tycho Brahes Vej, hvis dette er muligt.\nDer blev rejst spørgsmål om mulighed for diæter og befordringsgodtgørelse ved andre handicaprådsrelaterede aktiviteter end de ordinære møder. Der er rejst en generel forespørgsel til kommunens jurister, der undersøger problemstillingen.


Susanna-trilogien - www.susanneclodpedersen.dk\nSusannas bog - trilogien\nSusannas bog -trilogien\nSusanna er atten år og bor i Kapernaum ved Genesaret sø sammen med sine brødre, der er fiskere. Hun er lam efter en ulykke og lever et liv uden fremtid, men da Jesus kommer til byen forandres hendes tilværelse for altid. Jesus kalder Susannas brødre til at blive sine disciple og giver hende førligheden tilbage, og sammen trækkes de ind i hans liv og gerning på en tid, hvor romerne havde magten, og jøderne kæmpede en indædt kamp for at bevare deres tro og identitet som Guds udvalgte folk.\nSusannas historie er en ung kvindes oprigtighed og beretningen om skæbnerne omkring Jesus, og det er en nyfortælling af alle de kendte begivenheder fra Det Nye Testamente. Den går tæt på det bibelske menneske og den gamle jødedoms kultur og Messias-håb og spænder fra Jesus’dåb og frem til dannelsen af den første kirke, og den giver et bud på, hvordan de store begivenheder opleves af en samtidig kvinde.\nDa jeg som ung nu og da læste i biblen, havde jeg ingen forklarende indsigt og samfundsforståelse at hægte fortællingerne op på. Derfor blev farisæerne så hyklerisk dobbeltmoralske, mens Judas var forræderisk ond, og disciplenes modvilje imod kvinder dybt problematisk. Jeg fangede ikke de røde tråde fra den første jødedom, som løber helt op til nutidens samfund, og jeg fangede ikke Jesus som historisk person, fordi jeg ikke kendte til omfanget af, hvad det var, han talte imod, og hvor voldsomt han derfor provokerede.\nDesuden er bibelen skrevet af mænd og primært fortolket af mænd næsten helt frem til i dag. Men hvordan ville en kvinde have skrevet sit evangelium? Hvordan kunne jeg vriste historien om Jesus fri af årtusinders tradition og billedlig fremstilling, og hvordan kunne jeg ryste glansbillederne og søndagsskolesødmen af den egentlige kerne, så jeg mødte den autentiske realisme?\nDet var mit ønske at opnå det igennem en dybt personlig fortælling, og det var mit ønske at give fiskerdatteren Susanna ordet uden hverken at provokere, missionere eller glorificere men forholde mig religiøst neutral.\nSusanna mødte Jesus. Han rakte hende hånden og rejste hende op, og hun fulgte ham dagen efter, men mest fordi hendes brødre gjorde det. Det var så vidunderligt at kunne gå på sine ben igen! Det var så ubegribeligt igen at mærke vinden og se sin by udefra markerne, skue ud over Genesaret fra højderne og følge vejens næste krumning. Og Jesus skulle til bryllup og inviterede sine nye venner med.\nI Kana mødte Susanna hans mor Maria, og det møde resulterede i et løfte. For der er så meget jødiske mænd ikke ser og har forståelse for, men den der giver meget, har også brug for at modtage. Jesus har brug for mad og ro og omsorg, og den voksende discipelflok har brug for en syerske og en vaskekone, som går på markedet, mens de fisker mennesker.\nSusannas bog begyndte, og den voksede frem som en historisk romantrilogi med alle de dertilhørende indbyrdes relationer, bekymringer og kærlighedserklæringer. Susanna tog mig i hånden ind i et univers, jeg ikke anede fandtes!\nMen hun er ingen fri kvinde. Hun er underlagt sin familie, sin far og sine brødre i et patriarkalsk samfund, hvor hendes stilling er på niveau med slaverne og hyrderne. Hernedefra gryr og spirer en ny forståelse, som Jesus vander og bifalder og nærer med en uhørt opmærksomhed og imødekommenhed. For kvinder skal være hjemme. De har ingen rettigheder. De skal tilsløres. De kan stenes og forstødes for den mindste overtrædelse.\nMen Jesus ser på kvinderne. Han taler til dem, og han rører ved dem, og han sætter sin egen troværdighed på spil igennem sin helt uanstændige opførsel og omgang med det modsatte køn. Han har ingen hemmelige elskerinder. Han fik ingen børn. Han var ikke gift. Men han stillede dem lige med mændene, og selv med Vorherre til far er det en beundringsværdig modig handling. Han vendte op og ned på alle samfundsnormer og magtforestillinger, og skønt han værnede helhjertet om den jødiske tro og Moseloven, lagde han sig ud med den etablerede sandhed og den årtusindårgamle tradition, men værst var det dog med kvinderne!\nSusanna ser det og tager tøvende imod, og for mig blev hendes vandring en enestående rejse, som ændrede min egen forståelse af det bibelske univers, og jeg lovede mig selv fra første skridt ikke at pådutte læseren noget. Intet! Susannas historie er ikke et kristent projekt. Det er en historisk roman-trilogi!\n”Susannas bog” består af bøgerne ”Vejen” ”Sandheden” og ”Livet".\nSom invalid kvinde regnes Susanna i starten for intet, men som historien skrider frem, rejser hun sig og bliver stærk og selvstændig. Samtidig betages hun af den sårbare og fornedrede hyrde og discipel, Natanael, og af den provokerende og frihedselskende Judas.\nSusanna må vælge imellem en traditionsbunden fremtid eller et usikkert liv, hvor nye venskaber gør det ud for en anderledes familie. Hun står stadig splittet mellem den nænsomme Natanael og den overrumplende Judas med sit eget dybe ønske om hjem og børn, men der er ét kald, som er større. Og det er løftet til Jesus.\nSusanna går til Jerusalem med Jesus og hans følge for at fejre påsken men også for at indsætte en konge i sit rige. Deres store håb og stærke følelser ramler imidlertid durk ind i det politiske magtspil imellem templets præsteskab og den romerske præfekt, Pontius Pilatus. Ypperstepræsten, Kajfas, vil gøre alt for at beskytte sit folk imod et blodigt oprør midt i højtiden. Voldsomme spændinger, modsatrettede interesser og gamle profetier udløser hurtigt dramatiske begivenheder, for hvilken konge er det, som skal indsættes i hvillet rige?\nSusanna er atten år og bor i Kapernaum ved Genesaret sø sammen med sine brødre, der er fiskere. Hun er lam efter en ulykke og lever et liv uden fremtid, men da Jesus kommer til byen, forandres hendes tilværelse for altid. Jesus giver hende førligheden tilbage og kalder Susannas brødre til at blive sine disciple. Sammen trækkes de ind i hans liv på en tid, hvor romerne havde magten, og jøderne kæmpede en indædt kamp for at bevare deres identitet som Guds udvalgte folk. Som invalid kvinde regnes Susanna i starten for intet, men som historien skrider frem, rejser hun sig og bliver både stærk og selvstændig. Samtidig betages hun både af den sårbare og fornedrede hyrde, Natanael, og af den provokerende og frihedselskende Judas. SUSANNAS BOG - SANDHEDEN: Susannas vandring med Jesus og hans discipelflok fører hende dybt ind i folkerts tro og Messias-håb. Det er ikke længere ufarligt at følges med en rabbi, som gennem skræmmende mirakler og stærke ord vender op og ned på den gængse samfundsstruktur og de lærdes opfattelse af de hellige skrifter. Både tilhængernes og modstandernes skarer vokser, og det stiller store krav til hans nærmeste følge, der indbyrdes kæmper med forståelsen af, hvem han er. Susanna må vælge mellem en traditionsbunden fremtid eller et usikkert liv, hvor nye venskaber gør det ud for familien derhjemme. Hun står med sit dybe ønske om hjem og børn stadig splittet imellem den nænsomme Natanael og den overrumplende Judas, men der er ét kald, som er større: Det er løftet til Jesus. SUSANNAS BOG - LIVET: Susanna går til Jerusalem sammen med Jesus og hans følge for at fejre påsken, men også for at indsætte en konge i hans rige. Deres store håb og stærke følelser ramler imidlertid lige ind i det politiske magtspil mellem ypperstepræsten, Kajfas, der vil gøre alt for at beskytte sit folk imod et blodigt oprør midt i højtiden, og den romerske præfekt, Pontius Pilatus. Voldsomme spændinger, modsatrettede interesser og gamle profetier udløser hurtigt dramatiske begivenhedern, for hvilken konge er det, som skal indsættes i hvilket rige? Da Susanna oplever sammenholdet og forhåbningerne blive sprængt omkring sig, må hun kæmpe for at holde sit løfte til Jesus og støtte sin bror igennem uudholdelig lidelse og ubærlig sorg. For Menneskesønnen har én gang før rakt hende hånden. Og givet hende et nyt liv.\nAnnette Margrethe Dalitz Dragsdahl | Svar 22.10.2020 12:07\nKære Susanne. Jeg har læst flere af dine bøger og er helt fascineret af dit flotte sprog. Mest indtryk på mig har Trilogien om Kristus gjort! TAK!\nSusanne Clod Pedersen 24.10.2020 19:39\nStor varm tak Det glæder mig meget!!\nNina Mäkivirta Jensen | Svar 09.08.2018 12:42\nSusannas bog er fantastisk! Nu åbner bibelen sig på en helt ny måde! Anbefalet til alle (kristne) for at se mennesket Jesus og for at komme tættere på Ham!\nSusanne Clod clod pedersen 09.08.2018 13:04\nKære Nina - en KÆMPE tak, for det glæder mig rigtig meget! De allervarmeste hilsener Susanne\nEva Frandsen | Svar 21.03.2015 23:21\nJeg er meget imponeret over denne trilogi. Det er den første af susannes bøger jeg har læst. Jeg er selv personligt kristen, og vandringen med Jesus i galilæa.\nEva Frandsen, Thisted 25.03.2015 11:08\nNu er min mand også i gang med trilogien, og er lige så fascineret eva som jeg er. Jeg har anbefalet bøgerne til mange mennesker + at jeg har anmeldt den på fb.\nsusanne 22.03.2015 08:59\nKære Eva. Tusind tak, hvor det glæde mig


Gade op og gade ned | Nyborg Bibliotek\nNy bog fortæller historien bag alle Nyborgs gadenavne\nTekst: Jan Witzel\nEn engelsk spion har lagt navn til en allé i Dyrehavekvarteret i Nyborg. En dansk kronprins, som lå soldat i Nyborg, fik efterfølgende både en gade og en pavillon opkaldt efter sig. Navnene på to orlogsfartøjer er blevet udødeliggjort i Nyborg, fordi de har lagt navn til hver deres gade i byen. Og i Pilshuse har otte helt almindelige husmødre og piger lagt navn til både veje og vænger.\nHvis man er blevet nysgerrig og gerne vil vide, hvem og hvilke gader, der er tale om, kan man finde oplysningerne i bogen ”Gade op og gade ned”, en imponerende lokalhistorisk vejviser skrevet af arkivmedarbejder John Maaløe Larsen og udgivet af Nyborg Lokalhistoriske Arkiv i anledning af arkivets 40 års jubilæum. I bogen vender Maaløe hver en brosten på sin vej igennem byen. I alt er 365 gader og vejes historie beskrevet.\nDet nye, lokalhistoriske værk udkommer i forbindelse med et åbent hus-arrangement og en efterfølgende jubilæumsreception i arkivet i Kongegade fredag d. 23. juni.\nMed bogen skriver Nyborg sig ind i historien som den første danske by, der kan præsentere et samlet værk om samtlige gade- og vejnavne fra 1405 og frem til i dag. I bogen fortæller John Maaløe, at det første gadenavn, der optræder på tryk, er Søndergade. Det sker som nævnt i 1405. Der er dog ikke tale om den nuværende Søndergade, men om den gade, der førte op til Nyborg Slot, altså vore dages Kongegade. Mange andre gader i byen har i årenes løb ændret navn af forskellige årsager. Tidsånd, sprog og byudvikling har spille ind. Nyborg havde f.eks. engang boulevarder; det har vi ikke mere. Vi har også haft både en Badevej, et Pølsestræde og et Nissestræde. De er enten nedlagt eller har fået nye navne. Gader og byudvikling hænger som nævnt nøje sammen, og forfatteren løfter fint gadernes historie et par etager op, så det også bliver byens historie, vi får fortalt igennem bogens 240 sider. John Maaløe beskriver i syv kapitler byens udvikling fra Middelalderbyen Nyborg, over Renæssancestaden, Fæstningsbyen, Garnisonsbyen, Tjenestemandsbyen, Storkommunen, og til Brobyen Nyborg.\nMange år på vej\nJohn Maaløe Larsen har arbejdet på bogen i de sidste 13 måneder; men udkastet har han faktisk haft liggende i 43 år: " Jeg er uddannet dansklærer, og da jeg i 1974 skulle skrive speciale på seminariet, fik jeg lov til at kaste mig over gade- og bynavnene i Nyborg, selv om emnet nok passede bedre til historiefaget. Jeg har været levende optaget af historie i hele mit liv og ville gerne have haft historie som linjefag, men der var ikke bud efter historielærere i de år. Derfor blev det dansk, men altså også til en hovedopgave, som smagte lidt af historie", fortæller John Maaløe.\nArkivet fik dengang en kopi af Johns opgave, som igennem årene er blevet brugt som opslagsværk og kildemateriale: " Men når jeg ser på det i dag, så er det et stykke ungdomsarbejde", siger John. Derfor blev jeg glad, da arkivleder Leif Trebbien spurgte mig, om jeg ikke for alvor kunne dykke ned i gadernes historie og skrive bogen om dem, siger John Maaløe Larsen, der er glad for, at bogen bliver arkivets gave til nyborgenserne i anledning af jubilæet.\nBogen kan købes på Nyborg Lokalhistoriske Arkiv eller på Nyborg Bibliotek til kr: 249,-