Marvel Malebog Deluxe | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nDe populære Marvel-helte og -skurke er hovedpersoner i denne ultimative malebog, der indeholder en perlerække af flotte og seje Marvel-illustrationer! Nu har du mulighed for at udforske superheltenes... Læs mere.\nDe populære Marvel-helte og -skurke er hovedpersoner i denne ultimative malebog, der indeholder en perlerække af flotte og seje Marvel-illustrationer!\nNu har du mulighed for at udforske superheltenes fascinerende univers - fra jorden og til det ydre rum!\nVed handel på Internettet er det utrolig vigtigt, at sikkerheden er i orden, og derfor er det et område, vi vægter højt. Vores løsning for online betaling er godkendt af NETS, hvilket er den overvejende garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Køb og betaling er derfor helt sikkert.\nLige meget hvad du køber hos os, har du altid 30 dages fuld returret. Så hvis du af en eller anden grund har fortrudt købet, og alligevel ikke ønsker at beholde varen, kan du sende din vare retur tilbage til os med god samvittighed, og efterfølgende sørger vi for, at dine penge bliver sendt tilbage til dig. Du er naturligvis altid velkommen til at tage kontakt til os, hvis du har spørgsmål, inden du sender en vare retur.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde modtager din vare både sikkert og hurtigt. Du har varen i dine hænder indenfor 1-2 hverdage, såfremt den er på lager. Lagerstatus fremgår tydeligt i shoppen ved hver vare. Er du fortsat i tvivl om enten et produkts lagerstatus eller leveringstiden, så kontakt os.\nHos Gucca har du adskillige betalingsmuligheder at vælge iblandt. Der er frit valg blandt betalingsformer - du vælger den, der passer bedst til dig. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, og det er uanset hvilke af vores betalingsformer du ender med at benytte. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Først når dit produkt er sendt, bliver beløbet trukket fra din konto.\nHvis du undervejs på vores webshop møder udfordringer eller har spørgsmål, beder vi dig tage kontakt til os omgående. Imellem kl. 10-15 på hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi bestræber os altid på, ikke bare at yde dig den hjælp du efterspørger, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nNår du køber hos Gucca, kan du efterfølgende følge, hvor langt forsendelsen er kommet. Efter gennemførsel af dit køb kan du besøge din egen ordreside. Fra din ordreside kan du se, hvor langt pakken er kommet i systemet. Når vi afsender din pakke, vil du i samme øjeblik modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nMalebøger For VoksneMarvel\nMale, Tegne, Farvelægge, Marvel, Marvel, Malebog, Marvel Malebog Deluxe, Legetøj, Kreativitet\nDin anmeldelse af Marvel Malebog Deluxe\nVores brugere har bedømt Marvel Malebog Deluxe Kreativitet til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\nDet er en skøn malebog til børn der elsker Marvel, den dejligste julegave\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_kreativitet path__forside path__legetøj path__kreativitet path__kreativebøgertilbørn path__kreativitet path__kreativebøgertilbørn path__malebøgertilbørn path__malebøgerforvoksne path__marvel path__marvelmalebogdeluxe\n109,95 krMalebog For Voksne - Colouring Copenhagen\n39,95 krSpider-Man Aktivitetsbog - Malebog 24 Sider


&SHUFL smukke fronter i træ til dit nye køkken\nTre træsorter, uendelige muligheder\n&SHUFLs wood-kollektion består af tre træsorter: elm, eg og røget eg.\nDe er udvalgt, så man kan bruge én type træ på hele køkkenet, mikse og matche de forskellige slags, som man ønsker – eller kombinere dem med &SHUFLs andre kollektioner. Uanset hvad man vælger, bliver resultatet personligt og unikt.\nAlle produkter i kollektionen har træfiner på for- og bagside, og kan, som en nyhed, enten fås med kanter af træfiner, så der er træ på alle sider og kanter, eller med matte sorte kanter og en massiv kerne af sort mdf.\nSom alle andre &SHUFL-produkter er kollektionen naturligvis snedkerlavet i Danmark.\nTræsorterne er omhyggeligt udvalgt for at sikre den bedst mulige kvalitet og det smukkeste udseende. Resultatet er et produkt med stærke rødder i dansk design, der føles lige så eksklusivt, som det ser ud.\nFINER – wood\nkan afvige fra den faktiske farve på fineren.\nTræfronter i egetræsfiner med greb i messing.\nSmukke træfronter i egetræ til dit nye eller eksisterende køkken.\nEt køkken med fronter i egetræ skaber masser af varme. Bordplade i linoleum.


Book feriehuse & ferielejligheder i Överby (Sverige) hos atraveo\nFeriehuse i Överby & ferielejligheder i Överby\nGennemsnitlig pris pr. uge i Överby\nEn feriebolig i Överby koster i gennemsnittet DKK 515 i lavsæsonen, i hovedsæsonen DKK 1.061 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\nSamlet bedømmelse af Överby\nFeriebyer, der grænser op til Överby\nÖverby, Sveriges vestkyst (Kattegatkysten Sverige)\nCa. 50 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 2), satellit-TV, wifi, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, strand ca. 70 m, udsigt over sø


Når du skal ud og købe en cykel er det en god idé at undersøge markedet først. Der kan være mange penge at spare på at købe cyklen på nettet. Vi vil her beskrive hvad du skal huske at tænke på når du køber ny cykel og hvor du kan lede efter den bedste og billigste cykel.\nHvis du er studerende så læs også vores guide om gratis cykler til studerende.\nDet kommer naturligvis meget an på hvad du skal bruge din cykel til, hvilken cykel du skal vælge. Hvis du bor i byen og skal hurtigt omkring er en city bike et oplagt valg. Hvis du har et større temperament og ikke har noget i mod at bruge nogle ekstra kræfter på at cykle rundt kan du overveje en mountainbike. Den kan bedre håndtere en mere hårdhændet kørsel op over kantsten og lignende, men den er typisk også en del tungere en en standard city bike.\nHvis du ønsker at montere en kurv, sadeltasker, eller et baby sæde på cyklen, skal du være sikker på at den cykel du vælger har en ramme som er bygget til sådant tilbehør. Det kan være en god idé at købe en færdig cykel som har alt det udstyr du ønsker. Det er mange gange billigere frem for at få det monteret senere, og så er du sikker på at din nye cykel har alt det du ønsker.\nVær opmærksom på om der er kædeskærm på den cykel du vælger. Mange har oplevet at buksebenet kan sidde fast i kæden hvis der ikke er nogen kæde skærm på cyklen.\nTest cyklen hos forhandleren, før du køber den. De fleste cykel butikker lader deres kunder teste cyklen først. Det er lettere at finde en cykel, der passer til dig, end at tilpasse en cykel der ikke gør.\nKøb en færdigsamlet cykel eller få den samlet hos en professionel. Det er vigtigt at alle møtrikker og bolte er sat korrekt på og strammet korrekt, samt at alt tilbehør er korrekt monteret og justeret.\nHvor finder jeg den billigste cykel?\nButikker som Bilka og Føtex har udmærkede cykler til prisen. Man skal ikke forvente at cyklerne holder i mange år, men til 1000 kr. får du det ikke meget billigere. Du kan dog også overveje at tage på auktion og købe en brugt cykel. Her kan du ofte finde en brugt kvalitetscykel til få penge. Søg eventuelt på nettet efter en politiauktion nær dig. Her kan du helt legalt købe stjålne cykler, hvis ejermand ikke kendes. Du får et dokument der beskriver at du har købt cyklen på ærlig vis.\nDet er naturligvis også muligt at købe billige cykler på nettet, men så mister man et vigtigt aspekt af handlen – netop at du kan teste cyklen først. Hvis du ønsker at købe cykler på nettet kan du blandt andet sammenligne priser på kelkoo.dk\nTags: avenue avenue cykel Billig billig cykel brugt cykel christiania cykel cykel århus cykel gear cykel motion Cykel sammenligning Cykel test Cykel tests cykel tilbud cykler Cykler test El cykel jupiter cykel Køb af cykel køb cykel Pris Råd til køb af cykel Sammenlign priser på cykler Test af cykler trehjulet cykel trek cykel winther cykel\n← Mini bærbar pc eller almindelig laptop computer. Hvad skal man vælge?\nTilbud Ecco støvler – Tilbud på Ecco sko på nettet →


1. Vi er energieffektive og forebygger klimaforandringer | Vallensbæk Kommune\n1. Vi er energieffektive og forebygger klimaforandringer\nVi vil gå foran og gøre forsøg, når det kommer til at kystsikre og demonstrere bæredygtighed, energibesparelser og mindskelse af miljøbelastning. Løsninger og samarbejder skal være de mest effektive\nVallensbæk udfordres af klimaforandringer og et øget forbrug. Vi er et kystnært og lavtliggende område, hvilket betyder højere vandstand i Køge Bugt, mere nedbør om vinteren samt hedebølger og voldsomme regnskyl om sommeren. Der er derfor behov for at øge indsatsen for klima og bæredygtighed. Det er vigtigt, at vi passer på det, vi har, så Vallensbæk også i fremtiden har en attraktiv natur, biologisk mangfoldighed og gode fysiske rammer. Vi skal handle lokalt for at bidrage til en global bæredygtig udvikling og have fokus på klimasikring, pleje- og spildevandsplaner og sikring af værdier i infrastruktur og bygninger.\nOpgaven med at sikre bæredygtig udvikling er en tværgående opgave, og der skal arbejdes helhedsorienteret, tværfagligt og langsigtet med henblik på at sikre sammenhæng i beslutninger vedrørende miljømæssige, trafikale, erhvervsmæssige, sociale, sundhedsmæssige, uddannelsesmæssige, kulturelle og økonomiske forhold. Hensynet til en bæredygtig udvikling skal indgå som en naturlig del af alle aktiviteter.\nKommunen skal gå foran, når det kommer til at kystsikre og demonstrere bæredygtighed, energibesparelser og mindskelse af miljøbelastningen. Vores løsninger og de samarbejder, vi indgår i, skal være de mest effektive.\nKlima og bæredygtighed er et fælles ansvar, der skal løftes i samspil med borgere, erhvervsliv, foreninger, Gate 21 samt forsyningsselskaber, herunder HOFOR og BIOFOS. Sammen med det lokale Agenda 21-råd skal vi derfor satse på brug af netværk, dialog og nye samarbejdsformer.\nVi skal sammen med borgere, erhvervsliv, organisationer og foreninger arbejde med at træffe klimavenlige valg, sikre dialog og kommunikation om klima, naturoplevelser og bæredygtighed og sørge for en tidlig indsats på klimaområdet. Vi skal turde gøre forsøg med klimaindsatser som f.eks. LAR-projekter (lokal afledning af regnvand), alternative energikilder og konkrete initiativer som fx delecykler.\nklimasikre vores fysiske rammer\nbenytte de mest effektive løsninger\ngøre forsøg med klimaindsatser


Vindmøller til lavere pris (side 3)\nKlimadebat.dk > Debatforum > Teknologi > Vindmøller til lavere pris > Side 3\n(7449) @ Mikkel R\nDet er jo også derfor der ikke bliver etableret vindmøller. se.\nNår der skel etableres møller sker det via Klimaministeriet som på vegne af www.energinet.dk Fastsætter den kilowattpris som nu kan få aktørerne til at acceptere en given møllepark og etablere denne.\nDe priser du gengiver giver netop mange mindre mølleejere meget betydelige lommesmerter!\nJep, jeg er helt med på problematikken. Ville heller ikke forsvare hvordan det foregår idag eller sige noget ande med indlægget, blot informere om den pris der rent faktisk betales for vind-strøm.\nJeg udvælger denne, som jeg synes ser god ud:\n600W Ø1,79 E774/kr5805 1017 kWh/år => 1 Mw koster 9,7 million kr\nDenne mølle er et meget dyrt bekendtskab:\n600 W herefter skal der 1666 møller til 1 Mw kapacitet.\n1666 møller producere pr år: 1694 Mwh\nHer data fra Horns Rev møllepark fra Link se\nAltså 160 Mw kapacitet producere 600.000 Mwh/år dermed 3750 Mwh pr Mw møllekapacitet pr år.\n160 Mw kapacitet, kostpris: 2 Milliarder. Herefter koster 1 Mw kapacitet 12,5 Million.\n600 w mølle til 9,7 million producere kun 1694 Mwh/år mod horns rev 3750 Mwh til 12,5 mill.\n600W Ø1,79 E774/kr5805 1017 kWh/år => 1 Mw koster 9,7 million kr og 1695 Mwh/år i 15 år => ialt 25425 Mw for 9,7 mio kr => 382 kr/ Mw\nOg hvor meget skal der så gøres, før den kan køre i 15 år mere...?\nJeg vil gætte på 4 nye lejer og måske 3 nye vingeblade for max. 2.000 kr. altså ca. 2/6 af ny pris.\nDerved bliver Mw-prisen for de næste 15 år: 382kr/3 = 128 kr/Mw\nAndre steder bliver det påstået, at vindkraft i Danmark koster ca. 600 kr/Mw endda fra de store effektive havvindmølleparker.\nEr det så mærkeligt, at jeg protesterer og mener, at det må kunne gøres bedre..?\nOg så lige installation til elektriker, mandskab til montage osv.\nFagfolk til vedligehold.\nStyresystemer til at udkoble møllerne når produktionen overstiger forbrug (Balanceregulering).\nDet kan du ikke lave i stor stil.\nMen jeg giver dig fuldt og helt ret i at den folkelige energibevidsthed lider et knæk med alle de forhindringer man lægger i vejen for minimøller. Hvis en mølleejer virkelig vil bruge sin mølle og herunder bruge strømmen fra denne optimalt til feks. varmepumper, er miljøfordelene markante.\n(7449) Mikkel R.\nVille heller ikke forsvare hvordan det foregår idag eller sige noget ande med indlægget, blot informere om den pris der rent faktisk betales for vind-strøm.\nUndskylder! Men takker derimod for dine altid troværdige kilder til vore diskussioner.\nDet er da egentlig lidt underholdende, at du roser Mikkels troværdige kilder, når han når frem til 438 kr/Mwh , mens du selv hævder, at 600 kr/Mw er det rigtige tal.\nDet fortæller nok også lidt om, hvor usikkert tallet i virkeligheden er.\nVi kender f.eks. ikke stålpris, energipris eller arbejdsløn flere år frem, og vi kan regne os ihjel uden at nå et sikkert resultat.\nMen imidlertid bør det være muligt at afgøre, at det kan gøres bedre end i dag, hvor vindmøller skrottes, før de er slidt op.\nJeg undrer mig også over forsikringssystemet og afskrivningssystemet.\nDen slags er ikke min stærke side, men jeg vil umiddelbart mene, at vi står os langt bedre ved statseje med selvforsikring og en frigørelse fra almindelige af- og nedskrivningsregler.\nVindmøller skal ikke bare køre, indtil de er skrevet ned. De skal køre så længe, de overhovedet kan, og derefter skal de renoveres og køre videre efter et effektivt og i forvejen nøje planlagt system..!\nMen jeg giver dig fuldt og helt ret i at den folkelige energibevidsthed lider et knæk med alle de forhindringer man lægger i vejen for minimøller.\nProblemet ved, at fremregne sig til priser er der altid er noget man overser. Udgifter til administration, vedligehold og ikke mindst finansiering skal således med i overslagene der giver 382 kr/MWh og 128 kr/MWh.\nJa, det har du jo nok ret i. Jeg plejer bare at købe, hvad der er nødvendigt, og så spekulerer jeg ikke så meget mere over dét.\nBruger jeg f.eks. 50.000 kr til et nyt tag, så spekulerer jeg ikke på, at tagpladerne er en investering, der skal trække renter. Jeg lægger dem bare på og nyder derefter, at det ikke regner ind.\nPå tilsvarende måde havde jeg tænkt mig at håndtere en investering i minivindmøller.\nJeg synes ikke, at minivindmøller skal behandles strengere bare fordi, de er vindmøller og ikke tagplader.\nAngående service og vedligehold, så har du helt ret.\nJeg havde regnet med, at jeg selv skulle gøre det, og med min klimavenlige indstilling, så ville jeg såmænd betragte det som en hobby, som jeg ikke skulle have noget for.\nMen Regeringen har jo indført et lovpligtigt årligt service.\nDet må skulle udføres af en proff. servicemand, som kører rundt, og han skal nok have ca. 500 kr/time.\nCa. 1 time til transport og ca. 1 time til eftersyn, det bliver ca. 1000 kr.\nOver 15 år bliver det til 15.000 kr, som vindmøllen pålægges i ekstra omkostninger.\nDermed er den tvivlsomme forretning ikke mere tvivlsom, den er blevet dårlig.\nNu skrev jeg jo om gennemsnitsprisen der er lavere end for nye møller da der trods alt er nogen møller der i dag får mindre for strømmen. Der stod da også i mit indlæg op til 600kr/MWh.\nFordelen ved at se på markedspriser er, at stålpriser, løn, finansiering, osv.'uforudsigeligt' er inkluderet i priserne – ellers ville ingen 'profitorienterede' selskaber jo levere varen. Udbud om projekterne (konkurrence) medvirker til at profitten reduceres. Derfor er allerede eksisterende priser i et marked en god proxy for hvor billigt det kan lade sig gøre med eksisterende teknologi.\nDerudover er det for store projekter og vindmøller og ikke for minivindmøller til mere privat-brug. Beklager hvis jeg misforstod din udregning til kun at gælde for priser for privat produktion, jeg misforstod at det også var omkring dine tanker om 'vindmøllehavn' og 100% vind-el i DK. Sorry.\nSlet ikke uenig, min kommentar mht. finansiering bundede også mere i de store projekter som jeg troede du talte om. Syntes det er helt fair du selv beslutter hvordan dine egne 50.000 kr skal benyttes og om du beslutter at overveje alternativer for brug af penge osv. Det er din frie ret og du har min fulde støtte.\nMht. minimøller her jeg ingen viden eller kommentarer umiddelbart men er da umiddelbart enig med dig i de ikke bør være ekseptionelt svært at opstille dem og at man kan spænde ben for dem unødvendigt. Specielt ved ejendomme der har langt til naboer osv.\nHar du noget info for hvad 'service-eftersyn' begrundes med? Er det lidt som bilsyn hvert andet år – at man vil have en fagmand til at gennemgå mekanik og sikkerheden? (Derudover er der vel krav til tagplader mht. materialer (asbest?) osv.? )\nEr en del af "skeptikken" omkring mini-møller ikke at man vil 'beskytte' naboer for støj og 'visuelle' gener?\nVindmøller skal ikke bare køre, indtil de er skrevet ned. De skal køre så længe, de overhovedet kan, og derefter skal de renoveres og køre videre efter et effektivt og i forvejen nøje planlagt system.\nUnder opfattelse af, at du her taler om store 'rigtige' møller. Her glemmer du lidt, at en mølle ikke blot er en mølle. Skrotningsprogrammer skyldes jo, at de møller vi satte op tidligst ikke længere er de teknisk mest optimale men tilgengæld står på de relativt bedre arealer mht. højde og vindforhold o.lign.. Det vil umiddelbart være forkert at sige en mølle skal køre så længe det kan lade sig gøre uden, at overveje om en teknisk bedre mølle kan producere mere istedet. På samme måde som jeg altså skrottede mit gamle køleskab uden det var 'slidt op' men fordi driften af et nyere var bedre for klimaet såvel som pengepung. Hvorvidt en enkelt mølle skal udskiftes vil altid være en overvejelse udfra individuelle forhold omkring netop den mølles effektivitet og placering. Derfor vil det være stort set umuligt at gøre effektivt udfra et centralt styret nøje planlagt (ufleksibelt) system.\nMht. selvforsikring udfordrer du blot skæbnen – fordelen ved forsikring er jo du spreder risikoen.\nJa, sådan er det jo for den, der er faldet totalt på halen i beundring over markedets uovertrufne fortræffelighed.\nMen jeg er ikke så sikker, og slet ikke når der kun er to udbydere, som i forvejen har ordrebøgerne prop fulde.\nDet er også meget klart, at man kan producere en ordre på 10.000 vindmøller til en noget lavere stykpris, end hvis ordren kun lyder på 100 stk.\nDet har du ikke med i din simple betragtning.\nDet er også klart, at prisen pr. Mw kan reduceres, hvis vindmøllen skal holde i flere år.\nDet har du heller ikke med i din simple betragtning.\nDu påstår tværtimod, at der kan være god økonomi i at skrotte en mølle, før den er udtjent. Det har du kun ret i, hvis det er umuligt at finde andre steder til en ny vindmølle, og det er ikke tilfældet i Danmark.\nOg for det fjerde er der endnu ikke lavet et ordentligt genbrugssystem, som kan sikre stålprisen for den næste møllegeneration.\nDet tager din simple betragtning heller ikke højde for.\nOg det hele er ellers muligt med den eksisterende teknologi, som endda kontinuerligt forbedres.\nDet skal du ikke undskylde, for det er såmænd lidt begge dele.\nJeg mener, at tallene er omgivet af så stor usikkerhed, at det betyder mindre.\nSom du også kan se, er der store prisforskelle på minivindmøller.\nSå vidt jeg husker, var minivindmøllen i trådens første indlæg ligefrem opgivet incl. moms.\nJeg synes, at priserne giver et udmærket fingerpeg, og mere må man ikke lægge i dem.\nMarkedet ændrer sig også så hurtigt, at vi ikke kan stole på de opgivne priser.\nJeg forestiller mig, at Vindmøllehavn skal fremme både minivindmøller og gigantmøller, så det er ikke et enten eller. Det kan det måske blive, hvis det viser sig at være en resursemæssig fordel, men det mener jeg er for tidligt at tage stilling til.\nHar du noget info for hvad 'service-eftersyn' begrundes med? Er det lidt som bilsyn hvert andet år – at man vil have en fagmand til at gennemgå mekanik og sikkerheden?\nJa, det går jeg ud fra.\nJeg har desværre ikke kunnet finde mere om det, end det fremlagte.\nJeg gætter på, at det er kommet i kølvandet på et par store vindmøller, som løb løbsk, fordi de ikke var blevet serviceret tilstrækkeligt og nogle bolte var raslet løse.\n(Derudover er der vel krav til tagplader mht. materialer (asbest?) osv.? )\nJa, der er nok nogle krav til produktionen, men det har jo intet at gøre med et årligt eftersyn.\nDet eneste jeg har hørt om tagplader er, at forsikringen pålægger ejeren en pligt til at søge for, at hans tagplader er spændt fast.\nDet er på det plan, det foregår.\nDet burde også være indlysende, at det er i ejerens egen interesse at passe på sine ting.\nHvis der kommer en alvorlig mislyd fra min minivindmølle, så vil jeg da slet ikke vente på en servicemand. Jeg vil da hurtigst muligt få skiftet det leje, før møllen tager alvorlig skade..!\nOg det skal nok passe sådan, at jeg lige er blevet færdig med arbejdet, når servicemanden dukker op for at konstatere, at alt er ok, så han kan få de 1500 kr, som ødelægger mit regnskab.\nNej, du anlægger igen en forsimplet betragtning.\nForsikringer er primært til de små, som har en sart økonomi.\nSå vidt jeg ved, er det slet ikke normalt, at staten tegner forsikringer.\nForsvaret er selvforsikret, og mon ikke også det gælder for f.eks. hospitaler og DSB.\nForsikringsselskaber skal også tjene penge, og det gør de.\nEr man dygtig og stor nok til selv at løbe risikoen, så vil det på sigt kun spare penge. - Mange penge..!\nJeg har fundet noget mere om det, og det er værre end jeg troede:\nMinivindmøller sidestilles altså med de store.\nDet kan altid være svært at give igen på krav om større sikkerhed, men lad mig forsøge med denne formulering.\nEr det virkelig tilfredsstillende, at der ikke er langt højere krav til godkendelse af en stor vindmølle end en lille..?\nJeg synes, at det er helt logisk, at det ikke skal være de samme regler.\nEnten må man lempe reglerne for minivindmøller, eller også må man indføre langt skrappere regler for de store.\nEllers må konsekvensen være, at 3-hjulede cykler også skal til syn og have sikkerhedssele og airbag, når personbiler skal.... osv..\nJeg forstår slet ikke, at Risø har sagt ja til at have med det at gøre.\nHer er en grundigere gennemgang, og som du kan se omfatter det også fundament og mast mv.\nDet er en lovjungle, og jeg står helt af. I mine øjne kunne de nærmest ligeså godt have forbudt dem....\nAngående minivindmøller, findes der ny info her:\nEt andet sted kom til at nævne noget om wire fastgjort til trækroner:\nOg det fik mig til at tænke på vindens susen i trætoppe.\nDet må være muligt at konstruere en lille generator indbygget i et hus med en snor, der stikker ud.\nNår man så trækker i snoren, laves der strøm, og når man slipper snoren, så vil en fjeder trække den ind i huset igen og samtidigt trække generatoren igen, så der igen laves strøm.\nDenne "snorgenerator" kan man så bruge som en bardun, der bindes fast til forskellige egnede grene i trækroner.\nI stedet for EL kan man evt. lave lufttryk eller hydraulisk tryk.\nSamme princip må kunne bruges til et ankertov eller en fortøjning til et skib. Næsten alt hvad der vipper og vugger kan bruges.\nEnergimængden vil ikke være stor, men måske kan konstruktionen laves så billig og vedligeholdelsesfri, at det alligevel godt kan blive interessant.\nIkke hel dumt og et muligt udviklingspotentiale.\nMen hvad med et stort hydraulikstempel som optager træets bevægelser!\nDen her energiorm se\nVirker ved at et kardanled mellem beholdere optager bølgebevægelser. På kardanled er det 2 hydraulikstempler om optager bevægelses energien og via en hydraulikmotor omsætter denne bevægelses energi til strøm.\nDet er holdbarheden som skal vægtes frem for ydelsen.\nDet vil jo være genialt at lave et system som kunne indpasses i boligområder og som kunne producerer strøm løbende.\nJa, der er store muligheder, men ulempen ved bølgeenergi er oplagt, at så snart der er is, så er det slut.\nDette kombineret med, at bølger følger vinden (optager marked for vindmøller) gør, at jeg er ved at gå pas på bølgeenergi til danske forhold.\nDe underliggende havstrømme kan måske stadig bruges til vandkraft, med mindre isen bliver meget tyk.\nHavstrømme hænger heller ikke sammen med vindstyrken som bølger gør, og havstrømme er derfor et langt bedre supplement til vindkraft.\nMen der er jo heldigvis andre lande end Danmark.\nTænk så meget snor der kunne trækkes af surfbølger ved Hawaii ..!\nDet var nu også mere som en pandang til en snorgenerator til svejende eller trælignende energioptagelse ved vind!\nNår jeg ser på Siemens nye 6 MW vindmølle, så tænker jeg umiddelbart, at nu må minivindmøllerne nok dømmes ude af kampen.\nDet er meget, at skulle servicere 6.000 minivindmøller på 1 kW i stedet for kun en enkelt på 6 MW, især hvis den er uden gearkasse.\nMen men men... lad os nu se, hvordan det går, når der kommer is og naturens kastevinde får flere år til sætte de lange vingeblade i uønsket resonans.\nLink til Ingeniøren, som omtaler den nye type fundament:\nOm det er helt det samme nye gitterfundament på billedet, som de omtaler i Ingeniøren, er jeg i tvivl om.\nOverfor naturen tror jeg, at det er fint nok at plante fire hjørner ned i havbunden.\nSå vidt jeg ved, giver det kun mere grobund for liv i havet på stedet.\nMen hvad så med islasterne.\nHvis en vindmølle skal pløje sig igennem flydende isflager, som drives afsted af en storm og kastes ind mod fundamentet, hvad sker der så..?\nSå tror jeg nok, at jeg hellere vil sætte mine penge på en enkelt solid og massiv pælerod frem for en firbenet gitterkonstruktion.\nHvad mener du, tror du, at det er beregnet og testet, så det er sikkert, eller vil vi vågne en vintermorgen og høre i radioen, at en vindmøllepark er væltet i isen og ikke kan repareres før til sommer..?\nDet sikreste er nok stadig nogle minivindmøller, som kan køre for svag vind og i orkan, og som kan serviceres af næsten enhver person, som har haft motorlære i folkeskolen.\nMen godt at se, at Siemens rykker. Det bliver mere og mere tydeligt, at Tyskland er den sejeste VE-krumtap i Europa.\nHer er en fundamenttype, som jeg ikke har set før:\nJeg synes, at den ser mere fornuftig ud end gittermaster. Men det skal stadig være meget kraftigt gods for at kunne tåle betydelige mængder is.\nIkke så mærkeligt, at havvindmøller er dyre i forhold til landmøller, endda uden man ser på tæring og de øvrige fordyrende omstændigheder.\nMen efter oversigtsbilledet ser det ud til, at de enten eksperimenterer, eller at de har ændret mening under vejs i projektet:\nJa Der er jo ikke meget der tyder på billigere møller! Nu sættes den helt igennem sikre record for hvad mølleproducenterne kan opnå af betaling for møller\n27 mio pr mw kapacitet ved den nye park ved Anholt\nHorns rev her se http://xqw.dk/work/fg51/hj/Horns.pdf kostede 2 mia i 2002 for 160 mw eller 12 mio pr mw.\nDet har ikke meget udsigt med møller til lavere priser når man bare åbner pengekassen på vid gab over for mølleindustrien.\nPrøv og tænk på hvad der kunne være lavet at rationaliseringer for det beløb, det er jo enormt.\nJeg synes nok, at det værste er, at vi kan bygge vindmøller til halvdelen af prisen og mere sikkert og mere efter vugge til vugge paradigmet, hvis vi gør det på land frem for på havet, men vi vælger alligevel havet. Det til trods for, at vi om få år med stor sikkerhed kan fremstille større og mere økonomieffektive vindmøller til havet, mens vi i dag godt kan bygge møller så store på land, at vi ikke kan tåle dem større.\nDet tyder i mine øjne på meget dårlig planlægning, som vil koster Danmark dyrt og forsinke den klimaøkologiske omstilling.\nDet er vel meget svært at komme uden om at det har ikke det store at gøre med at opstille møller og omlægge DK til vedvarnede energi, men derimod noget med at smører Vestats og Siemens og dermed nogle rigmænd i Monaco osv.\nPrøv lige og overvej havd man kunne for 10 mia hvis man ønskede at omlægge landets energiforsyning mod VE.\nHvis det er en gasmpotor som virker på varmeværket optages det enorme tab som forekommer i dag, i bla røggassen som nu tilflyder din og andres varmepumper via et co2 systemet hvor co2'en koger/kondensere henholdsvis ved varmeværket / din og dine naboers varmepumper.\nNu falder etableringsprisen på varmepumpen fordi den yder nu langt mere effekt for den samme omsatte strøm, og skal dermed ikke have så stor en kompressor for den samme varmeydelse.\nFå kvatratmeter af denne energifanger til 100 kr/m^3 til at forsyne varmepumpen i sommerhalvåret se\nRedigeret d. 27-03-2010 08:34\n(7449) Det er glædeligt at vestas\nhar fået en stor ordre til 16 mia\nHerefter ser jeg virkelig frem til som el-forbruger, at nu kan min el-regning blive mindre, nu da pso-tilskudet til mølleindustrien nu er overflødig når man nu tjener en helt masse penge på en ordre til 16 mia.\nRedigeret d. 26-04-2010 20:32\n(7449) Rationel opsætning af mølletårn og nedramning af fundament via jackup fartøj som har mølletårn med ud til den endelige placering.\nJa, det skib ser slet ikke så tosset ud. Men der kan nok findes endnu mere effektive metoder.\nEn arbejdstime for en maskinarbejder på land er mange gange billigere end en til søs.\nOg prøv og tænk på hvor meget eller hvor mange reservedele komponenter som umiddelbart skal tilflyde organisationen ombord på et stort fabriksskib.\nDu skal ind og vurderer hvor effekten af det som sættes i værk er størst.\nMølletårne skal produceres ekstrem effektive men robotter i hobetal og ditto systemer til kvalitetskontrol.\nGearkassen er det måske muligt at lave dem så det er muligt at undersøge tandhjulet i drift så havari måske kan undgås. Kan man måske skifte dele af det store tandhjul så hele gearkassen ikke skal ned osv.\nPS Siemens satte for 1 år siden en 3 mw mølle i gang uden gear med et stor generator. Det har vi ikke hørt noget til.\n(7449) Gearløse mølle fra GE til næste år\n(7449) Siemens generator 3 mw uden gearkasse se\nVi er nok mange, som gerne ser, at dansk havvindmølleforskning interesserer sig mere for vertikalmøller og forskellige kombinationer.\nDe må kunne gøre det bedre end dette:\nEn britisk designet boomerang-formet havvindmølle på 10 MW skal gøre vindkraft billigere og mere pålideligt end traditionelle havvindmøller er i stand til.\nAerogenerator X er nu 'blot' 130 meter høj, men spænder til gengæld 270 meter fra vingespids til vingespids.\nDen er endnu ikke testet i praksis, men forventes bygget i 2014.\nRE: Vindmøllevinger - Økonomi for bladantal og størrelse14-12-2010 18:29\nMac Gaunaa fortæller fra en ende af:\n»Man kan godt lave en vindmølle med én vinge, men så skal vingen groft sagt være tre gange bredere for at tage så meget energi ud af vinden som muligt.«\nVindmøllevinger er den dyreste del af vindmøllen.\n»Et andet problem for møller med én vinge er, at vinden blæser mere, jo højere op du kommer.«\n»Har du kun én vinge, vil den give store kræfter på tårnet, når den peger opad - og mindre kræfter på tårnet, når den peger nedad, hvor der er mindre vind.«\n»Sådan en skæv belastning gør, at de fleste dele på møllen faktisk skal være forholdsvis kraftigere for at bære én vinge end tre.«\nTre vinger giver jævnt pres - og flest penge til ejeren\n»Når man har to vinger, har man ikke lige så slemt et pres, men stadig én vinge oppe og én vinge nede med mindre pres.«\n»Modpresset er altså ikke lige så hårdt nede som presset oppe. Har man til gengæld én vinge oppe og to nede - altså tre vinger i alt - så er det jævnere,« siger Mac Gaunaa.\nHan tilføjer, at en vindmølle aerodynamisk set godt kunne fungere effektivt med flere eller færre end tre vinger, men som i mange andre aspekter af vindenergiproduktion er den mest populære løsning den, som giver det største afkast. Derfor holder stort set alle vindmølleproducenter sig i dag til tre vinger.\nEr du enig, eller slår du dig også lidt i tøjret..?\nDet overrasker mig, at vindmøllevingen generelt er den dyreste del.\nSådan behøver det da ikke være på små vindmøller, så det er vel blot et argument for ikke at bygge dem for store..?\nDet undrer mig også, at det ikke nævnes, at en vinge med to blade skal køre hurtigere end med tre, og det betyder mindre udveksling, som igen betyder mindre mekanik og mindre tab og dermed bedre økonomi.\nMen det må åbenbart batte for lidt i det store regnestykke..?\nJeg er ret overbevist om at en mølle med bare en vinge, den skal være meget stærk omkring det tårn, som skal holde møllehatten og altså den ene vinge. Det vil give nogle kræfter og vibrationer som er ekstreme.\nSom du er inde på så lyder det da umiddelbart mere forsuftig med 2 vinger for så kan møllens omdrejninger øges som virker mod mindre belastning af gearets tandhjul (høje omdrejninger).\nAt vingen skulle være mere bekostelig end andre dele, det tror jeg ikke helt på. Generator og gear er meget bekostelige dele også.\nSlå sig lidt i Tøjret: Jahe! Men mere over at Horns Rev 2 i 2003 kostede 510 kr/mwh strøm som var kostprisen for anlæggets produktion.\nAnholt kommer til at koste over 1000 kr/mwh. '\nJeg kan ikke bekræfte dine priser, men det bliver ikke grebet rigtigt an, synes jeg ikke.\nDet er for store pilotprojekter på for usikker grund, og er det sikkert nok, så er vindmøllepladsernes potentiale for dårligt udnyttet.\nVi får også for meget spild og for lidt udvikling og kontinuitet for pengene, når der hurtigt opstilles en vindmøllepark, hvorefter producenten nedlægger fabrikkerne og drager til østen med fyldte lommer.\nVi skulle hellere opstille nogle hundrede forskellige store forsøgsvindmøller på land og lære af dem, så de bliver effektive, holdbare og støjsvage, og hvad der ellers kræves.\nOptimering af gennemprøvede modeller må også være et meget vigtigt kapitel.\nNationalplaner for en overlegen vindkraftkapacitet burde allerede være udarbejdet både til lands og til vands, men de kostbare vindmøllepladser på havet må vi efter min mening endnu ikke benytte i større stil.\nHver forsøgsvindmølle på land kan få tilknyttet et antal elever og lærer fra de forskellige statslige tekniske læreanstalter i nærheden, og de kan så igen deles op i mange små grupper, som alle i perioder arbejder på at løse problemer og finde nye idéer til forbedringer. Staten og deltagende virksomheder kan dele eventuelle patenter, så staten i patentlevetiden har mulighed for at etablere et par ekstra producenter, hvis det skønnes relevant.\nTilsvarende med husstandsvindmøller må de kunne hjælpes bedre med flere forsøg og udvikling frem for et banalt tilskud pr. produceret kWh.\nMan kan måske også med stor fordel begynde med at give fundamenter og tårne en ekstra omgang forskning, så vi kan få noget langtidsholdbart "standard" at bygge videre på for nacellefabrikkerne.\nPå Nordisk Folkecenter eller et andet sted kan etableres en samlet kæmpe udstilling med måske 1.000 forskellige fundamentet, master og husstandsvindmøller, som kommende ejere kan komme på besøg og studere. En vindmølle er trods alt en stor investering for den enkelte, og det er da klart, at folk tøver med at betale flere hundrede tusinde kroner for en kat i en sæk.\nSamtlige ansvarlige regeringer 30 år tilbage fortjener i mine øjne en kæmpe næse, fordi en sådan udstilling ikke for længst er gjort næsten komplet. Det havde været småpenge, og det havde givet os et langt mere sikkert grundlag at vælge på i dag.\nFordelen ved at køre en "forsøgsmøllekampagne" på land i nogle år kan også være, at naboerne bliver mere tolerante, når de ved, at det måske ikke er for evigt, og de samtidigt ved, at der kontinuerligt bliver arbejdet på at reducere de gener, som de måtte opleve fra vindmøllen.\nDer skal med andre ord lidt mere til fra politisk hold, end at man sidder og venter på, at DONG og andre skal komme med knaldtilbud på havvindmøller.\nMen har vi en Energiminister, som er mest optaget af international journalistik, så kan vi nok ikke forvente, at der er tid til mere, og det må vi så betale for.\nSå vidt jeg husker blev Anholt da også hastet igennem Folketinget.\nEr det ikke primært dybt vand, blød bund og sikring mod islaster, der gør Anholts havmøller så dyre i forhold til Horns Rev..?\nRE: Snorgenerator, vippetårn og flimmerreduktion17-12-2010 20:30\nDu skal ikke gå din vej, for jeg er ikke færdig med dig endnu.\nHar du en idé om, hvor man kan købe snorgeneratorer i forskellige størrelser, eller hvordan man laver dem selv..?\nDer er måske også en bestemt størrelse, som vil fungere mest hensigtsmæssigt.\nEt stykke fiskesnøre kan nok tåle mange træk, før det er slidt i stykker, hvorimod et tykt reb vil være mere tilbøjeligt til at frynse og give friktion..?\nHvis man har nogle gode vindmøllepladser, men man viger tilbage for at bruge dem, fordi de under drift vil skabe lysflimmer i beboede områder, så kan man vælge at standse vindmøllerne, når lyset står på. Det har vi før diskuteret, og det kan nok være en OK løsning. Men man kan måske også vælge ved visse vindstyrker og retninger at tvangskrøje vindmøllerne lidt ud af vinden, så de står på kant med solen og derfor ikke flimrer nær så meget. På den måde kan man få mere energi ud af dem, end hvis de skulle standses.\nHvad mener du om den mulighed, kan det virke..?\nJeg må også lige høre din mening om dette:\nVil det ikke bare være sagen, hvis husstandsvindmøller kan lægges ned og serviceres uden besvær og uden hjælp fra store maskiner..?\nVi kan opnå en god lang levetid med beton, og beton til kontravægt koster under 1 kr/kg\nSamtidigt kan det måske gavne mod støj..?\nJeg er her skam endnu!\nMan kan næsten blive helt forpustet af den folkelige vinkel på alt mellem himmel og Jord du til alle tider drejer forskellige projekter over.\nHvad var det: hjemmeværnet skulle indkvarteres hos landmand jensen og virke omkring forsøgsmølleprojekter (indlæg for over 1 år siden)!\nMen det vidner jo om et sundt og godt arrangement fra din side! Og hatten af for det!\nJeg er overbevist om at hvis du kendte råblokken til bearbejdning som i sidste ende ender som en gearkasse. Så vil du korse dig over hvor relativ billig den er.\nPÅ samme måde med plader til mølletårnet det koster bare ikke særlig meget. En 1,6 Mw mølle fra vestas her vejer tårnet 115 ton. Jeg vil antage prisen pr ton ab stålværk er 3.000 kr. eller 345.000 kr. til en mølle som sælges for 15 – 17 mio.\nNej! Rationalisering af produktionen! Tak!\nSnorgenerator.: En alm 3 faset motor laver strøm stort under alle forhold.\nFlimmerbegrænsning.: Eksproprier de områder hvor der skal være møller!\nVippefundament.: Hvad med at trække vinden ned til rotoren som du har været inden på via nogle sejl eller andet!\nMen ellers at mølletårnet vipper er en god ide og herunder at stålwire virker til at stabilisere tårnet som er en relativ billig måde at lave et tårn på.\nRedigeret d. 18-12-2010 00:58\nSom det ser ud i dag er vindkraften den mest rentable bæredygtige VE-form til danske forhold.\nDerfor er det meget afgørende, at den får stor opmærksomhed og plads til en større satsning.\nIsær i en periode, hvor penge er en mangelvare.\nJeg mener, at der er satset forkert og for dyrt ved for hurtigt at satse hårdt på havvindmøller, frem for at opstille mange flere forsøgsvindmøller på land.\nEt lille eksperiment:\nVi ønsker kraftigt overdimensionerede planer og går derfor her ud fra, at HELE Danmarks energiforbrug skal dækkes udelukkende af vindkraft, og alle de nødvendige vindmøller skal op på land.\nNedenstående liste er lavet ud fra, at Danmarks varmebehov er 40% af det totale energiforbrug, og der anvendes varmepumper.\n12.000 stk vindmøller på 4 MW\n24.000 stk vindmøller på 2 MW\n48.000 stk vindmøller på 1 MW\n96.000 stk vindmøller på 0,5 MW\n192.000 stk vindmøller på 0,25 MW\n348.000 stk vindmøller på 0,125 MW\n768.000 stk vindmøller på 62,5 kW\n1.536.000 stk vindmøller på 31,25 kW\n3.072.000 stk vindmøller på 15,625 kW\n6.144.000 stk vindmøller på 7,8125 kW\n12.288.000 stk vindmøller på 3,9063 kW\n24.576.000 stk vindmøller på 1,9531 kW\n49.152.000 stk vindmøller på 0,9766 kW\n98.304.000 stk vindmøller på 0,4883 kW\nHvis du ellers er enig i min cirkaberegning, så skulle en enkelt linje fra listen være nok til at dække hele Danmarks energiforbrug.\nHvilken linje skal vi vælge..?\nEller hvor få typer kan vi nøjes med..?\nNår vi ønsker en rationel produktion, så må det være værd at overveje.\nJa, hvis der er strøm på den fra nettet, og hvis den påførte kraft derefter forsøger at øge omdrejningstallet.\nMen jeg er nok bange for, at det får snoren til at gå i filt.\nMåske kan man bygge noget mindre og liniært.\nHvad med et langt hus med magneter, hvor der er en bevægelig kerne med spoler, som trækkes frem af snoren og tilbage af en fjeder..?\nEvt. kan kernen være et print, som nemt og billigt kan udskiftes, når det efter nogle år er blevet slidt..?\nDet kan vi jo altid nå at gribe til, hvis det bliver nødvendigt.\nMåske er der også mange, som mod en mindre erstatning hellere vil leve med vindmøllerne i baghaven, og hvorfor skulle de så ikke have lov til det..?\nEr det ikke også dyrt for samfundet at ekspropriere i forhold til at opkøbe til almindelig markedspris, eller er det ca. samme pris..?\nMen min pointe var egentlig, at der sagtens kan være vindmøllepladser til husstandsvindmøller, hvor flimmer måske kun er et problem for en enkelt nabo i 10-20 timer om året, og hvis vindmøllen bremses i den tid, så vil det løse problemet, uden det går mærkbart ud over økonomien. Større vindmøller kan evt. tvangskrøjes, så de står på kant, og der kan være flere muligheder, hvis vindmøllerne konstrueres til det.\nkilde til beregning:\nPaul Christiansens indlæg\n(2942) Forudsat at Jakobs beregninger er rigtige, er det store spørgsmål om vi skal satse på forholdsvis få 4MW vindmøller, eller om vi skal satse på flere vindmøller med lavere effekt pr. vindmølle, eller om vi skal satse på en komination. Umiddelbart vil en satsning på få 4 MW vindmøller nok genere et mindre antal naboer, ulempen er nok at vi med få 4 MW vindmøller hurtigere bevæger os fra stort set ingen elproduktion til for meget elproduktion - elmarkedet vil således have nogle gevaldige prishop.\nDer er også en anden joker i spil - nettoafregningsordningen fra 1/7-2010 - hvor hvert hus og hver lejlighed kan opnå nettoafregning for en 6 kW vindmølle, solceller eller via en generator på biobrændstof. Hvis ca. 720.000 danske husstande f.eks. installerede en generator på 6 kW vil de i snit kunne dække det danske elforbrug, de vil således have omstillet elproduktionen og en stor del af opvarmningsbehovet til VE.\nJa, den støtteordning skal vi nok helst have ændret hurtigst muligt.\nVi kan sikkert ikke undgå, at der på et tidspunkt alligevel kommer en vis EL-produktion fra nogle landmænd med biobrændsel som kilde. Men det må være temmelig indlysende, at samfundet ikke har stor glæde af, at de afbrænder biobrændsel uden at bidrage til EL-afgiften, når større kraftværker og transportsektoren kunne bruge det samme brændsel mere effektivt.\nLæg også mærke til, at hvis udregningen holder stik, så er en 6 kW vindmølle pr. person for lidt til at løfte en borgers andel af EL-produktionen.\nVi skal nærmere op på ca. 8 KW/person , før det hænger sammen.\n( PS: ang tvangskrøjning, så må det også være en tjekket PR-egenskab, at alle statsvindmøllerne kan hilse med en dobbeltpiruette, når kongehuset får tvillinger.\nSkal ovenstående forståes som følger, at du kun vil have vindmøller under nettoafregningsordningen? Her troede jeg, at du gik ind for en hurtigere omlægning væk fra fossile brændsler, det opnår vi ikke ved hjælp af vindmøller.\nPrøv at læse dette læserbrev fra JP: http://jp.dk/opinion/breve/article2299472.ece\nModsat påstanden i JP-indlægget viser de faktiske produktionstal fra energinet.dk ellers at produktionen siden 1/10/2010 har dækket hele 27 % af den forbrugte strøm i el-nettet eller hvor der har været sammenfald mellem forbrug og produktion fra møller og el-forbrugere som efterspørger strøm.\nVindProduktion og forbrug se\nMed udgangspunkt i de samme forbrugs- og produktionstal for de 3 sidste md'er af 2010 ville en 3 dobling af møllekapaciteten yde 62 % af strømforbruget hvor der er sammenfald mellem forbrug og produktion.\n12.000 stk 4 mw møller producerer årligt omkring 170 twh.\nTror du ikke det er lige i overkanten.\n48 gw installeret effekt med prisen som er betalt for Anholt parken koster det : 1.200.000 mio.\nRedigeret d. 09-01-2011 19:16\nVi har ikke meget biobrændsel til stille vejr, hvis landmanden brænder det hele af i blæsevejr.\nHans økonomiske incitament til kun at gøre det i stille vejr er ikke eksisterende med nettoordningen.\nVirkningsgraden i en landmandsrapsgenerator er også lavere end for et effektivt kraftværk, er det ikke korrekt..?\nDet stupide læserbrev gider jeg ikke kommentere. Det kommer tydeligt fra en person, der ikke har hørt om, at vindenergi kan lagres.\nMen her handler det jo om vindmøller til en lavere pris, og de ender sjovt nok ofte med at blive dyrere for at spare penge.\nDu har vel ikke nogle regnskaber over producerede vindmøller ( evt. reservedelskataloger med priser ), så vi kan få et bedre billede af, hvilke stumper der er dyre på vindmøller af forskellig størrelse..?\nHvor store er de svendaukenvindmøller, som der gennem tiden er opstillet flest af i Danmark..?\nDe må jo efterhånden være godt afprøvet, så vi ved, hvad vi får.\nFra den nedre ende vil jeg nok prioritere det højt, at vindmøllen ikke må være tungere og større, end at den skal kunne lægges ned uden besvær af en enklet mand, så den kan serviceres på jorden.\nJo, det det er nok rigeligt. Men hellere lægge en lidt for kraftig plan end det modsatte. Skulle det ikke passe i den sidste ende, så vil jeg godt vædde på, at det bliver nemmere at få tilslutning til at sætte færre op end flere.\nPrisen på Anholt parken kan du ikke sammenligne med landvindmøller.\nHvis vi giver vestkystfiskerne lov til at opstille hjemmebyggede vindmøller langs kysten oppe på toppen af klitterne, så får du noget af den sejlvirkning, som du foreslog.\nDet fyger nok for meget med sand og salt, men et forhøjet betonfundament og en meget simpel konstruktion, så går det måske alligevel.\nStaten anlægger grusveje og støber fundamenter.\nEnerginet skaber forbindelse og hjælper med styring og generatorer.\nFiskerne får tildelt pladser og må bygge op til en vis højde, så de ikke generer større vindmøller, som senere kan anlægges i samme kystspor.\nEr der nogen, der har praktisk erfaring med, hvad der kan tåle havluft, så må det være fiskerne.\nMåske kan det forbløffe, hvad man kan få ud af nogle tjærede brædder og nylonsnor.\nIgen er der også god synergi med fiskerne, som ikke kan komme på havet, når det blæser. De kan i stedet gå ned til vindmøllerne og tjekke driften og filosofere over forbedringer.\nAndre vindmølleudviklere skal selvfølgelig også kunne få plads, men fiskerne må være en oplagt målgruppe.\nDenne model er beregnet til at optage "sejleffekt" ( "speedup"-effekten. ) fra høje huse, men princippet må også være egnet til kyst med skrænt:


Hundefysioterapeut & -massør uddannelsen - Nordsjælland - FitDog.dk\n23 61 66 00\nHUNDEFYSIOTERAPEUT- OG HUNDEMASSØRUDDANNELSEN\nUddannelser i hundefysioterapi og hundemassage\nDrømmer du om dagligt at arbejde med hunde som hundefysioterapeut eller hundemassør?\nØnsker du at forbedre livskvaliteten for hunde med udfordringer i bevægeapparatet enten ved hjælp af massage eller fysioterapi?\nHer kan du uddanne dig til både certificeret dyrlægeeksamineret hundefysioterapeut og hundemassør.\nDu kan vælge at være selvstændig og starte din egen klinik eller bliver ansat på en dyreklinik, som har en genoptræningsafdeling.\n”Det er min mission og mit oprigtige ønske at tilbyde de studerende en hundeterapeutisk uddannelse af høj faglig kvalitet, en positiv oplevelse samt nye karrieremuligheder som kompetente og veluddannede hundemassører og hundefysioterapeuter indenfor et fagområde, som de ligesom jeg selv føler stor passion for.”\nDyrlægeeksamineret hundefysioterapeut og -massør\nUddannet som dyrlægeeksamineret hundemassør i 2008 og hundefysioterapeut i 2012.\nIndehaver af en hundefysioterapiklinik i Birkerød, hvor jeg har hjulpet hundredvis af hunde-patienter med at få et bedre fungerende bevægeapparat.\nEfteruddannelser i ernæring, kranio-sakralterapi, osteopati, kinesio-taping og homoøpati til dyr.\nAnsat på dyreklinikker siden 2006. Dette supplerer min fysioterapeutiske fagviden godt med fagligt kendskab omkring emner såsom ernæring, trauma heling, allergi, sygdomslære, restitution efter operation, tandpleje, parasitærlære mm, hvilket tit har vist sig til fordel for mine hunde-patienter.\nJeg har dermed både den nødvendige teoretiske\nballast og mange års praktisk erfaring til at kunne tilbyde dig et professionelt uddannelsesforløb.\nHundemassør er en certificeret 1-årig uddannelse, bestående af 12 månedlige moduler på to dage hvert.\nSom Hundemassør er dine hænder dit vigtigste arbejdsredskab. Faget kræver gode manuelle færdigheder og sensitiv finfølelse, suppleret med en grundig teoretisk viden. Fokus ligger på at lære dig ”at se” med hænderne.\nDu opfylder adgangskrav til den overbyggende uddannelse som hundefysioterapeut, hvis du har gennemført og bestået hundemassøruddannelsen.\nJobmulighederne er de seneste år vokset, da flere hundeejere efterspørger massage og anden fysiurgisk terapi til deres hund. Alle hunde kan have gavn af massage, og i særdeleshed hunde med gigt, kroniske ledproblemer, muskel- og seneskader og muskelspændinger. Ejerne til sports-, udstillings-, jagt- eller brugshunde er ligeledes interesseret i at forebygge problemer i deres hunds bevægeapparat for at sikre en optimal præstationsevne. Du kan være selvstændig og etablere egen klinik eller være ansat på dyreklinikker, dyrehospitaler eller institutioner, hvor hunde er en del af beredskabet, eller en kombination af begge.\nDu elsker at omgås hunde og har et grundlæggende kendskab til hunde, enten ved at du selv har/har haft hund eller har erfaring i arbejde/træning med hunde. Du har en medfødt forståelse for hundesprog.\nDu har ikke allergi mod hund og har generelt en god fysik.\nPensums hovedpunkter i hundemassøruddannelsen er:\nFysiologi, læren om organsystemer og deres funktioner i den sunde krop.\nAnatomi, læren om hundekroppens grundlæggende opbygning: knogler og led.\nMuskellære, læren om hundekroppens muskulatur.\nBevægelsesmønstre og ganganalyse hos hunde\nHundens meridianbaner og akupressurpunkter\nIntroduktion til akupressur, TTouch og zoneterapi\nKommunikation med hundeejer og fysisk evaluering af hunden. Undersøgelse, palpering og journalføring.\nDu bedes sende din tilmelding senest den 15. april 2022 ved at benytte nedenstående tilmeldingsformular.\nUddannelsen afholdes i Hudklinikken for hund og kat på Brønsholmvej 26, 2980 Kokkedal.\nUddannelsen er opbygget af 12 månedlige moduler på 2 dage hvert, fredag og lørdag fra kl 8.30 til kl 16.30.\n(forudsat min. deltagerantal på 8 personer og med forbehold for ændringer):\nModul 1: den 6/5 og 7/5-2022, kl 8.30 til 16.30\nModul 2: den 3/6 og 4/6-2022, kl 8.30 til 16.30\nModul 3: den 1/7 og 2/7-2022, kl 8.30 til 16.30\nModul 4: den 12/8 og 13/8-2022, kl 8.30 til 16.30\nModul 5: den 9/9 og 10/9-2022, kl 8.30 til 16.30\nModul 6: den 7/10 og 8/10-2022, kl 8.30 til 16.30\nModul 7: den 4/11 og 5/11-2022, kl 8.30 til 16.30\nModul 8: den 2/12 og 3/12-2022, kl 08.30 til 16.30\nModul 9: den 13/1 of 14/1-2023, kl 08.30 til 16.30\nModul 10: den 10/2 og 11/2-2023, kl 08.30 til 16.30\nModul 11: den 10/3 og 11/3-2023, kl 8.30 til 16.30\nModul 12: den 2174 og 22/4-2023, kl 8.30 til 16.30\nEksamener: maj 2023 (eksamensplan på modul 12)\nI alt bliver der ca 200 undervisningstimer inklusiv eksamener. Undervisningen er med fysisk fremmøde og du har mødepligt. Der er plads til maks. 12 personer per hold.\nHvert modul vil indeholde flere af pensums emner, både teoretiske og praktiske øvelser. Imellem modulerne har du til opgave at forberede og læse teori, at lave en skriftlig opgave samt praktiske opgaver med journalføring.\nEksamener: uddannelsen afsluttes med en skriftlig og mundtlig eksamen, samt en projektopgave, som afleveres skriftligt og skal fremlægges mundtligt foran en censor og din underviser.\nPrisen for Hundemassøruddannelsen er kr. 40.000,- inklusiv udleveret digital undervisningsmateriale og skriftlig og mundtlig eksamen. Der må påregnes en ekstra udgift på ca kr. 1.200,- for de obligatoriske undervisningsbøger i fysiologi og anatomi.\nDer opkræves et tilmeldingsgebyr/depositum på kr. 10.000,-. Din plads på holdet er sikret, så snart din betaling modtages. Du får tilsendt betalingsdetaljer per mail så snart du sender tilmeldingsformularen. Tilmelding er bindende og tilmeldingsgebyr/depositum refunderes ikke.\nDet resterende undervisningsgebyr på kr 30.000,- betales senest 4 uger inden opstart.\nMod et administrationstillæg kan du også vælge at betale over 3 rater (kr 10.500,- pr rate) eller over 6 rater (kr. 5.500,- pr rate).\nHar du yderligere spørgsmål omkring uddannelsen, er du velkommen til at sende en mail til mail@fitdog.dk. Husk venligst at angive dit telefonnummer.\nHundefysioterapeut er en certificeret og dyrlægeeksamineret 2-årig uddannelse. Det er en overbygning på hundemassøruddannelsen, som tager et år. Det andet år består af 10 månedlige moduler på to kursusdage hvert.\nFokus ligger på at gøre dig kompetent og rutineret i at genoptræne hunde efter ortopædkirurgiske operationer eller ved særlige lidelser eller trauma. Du lærer at udarbejde et individuelt tilpasset genoptræningsskema til din hunde-patient. Du bliver også kyndig i anvendelsen af terapeutiske hjælpemidler såsom infrarød laser, elektroterapi, cryoterapi, hydroterapi mm. Denne del af uddannelsen er meget praktisk orienteret.\nJobmulighederne er de seneste år blevet rigtig gode, da flere hunde får udført forskellige former for ortopædkirurgi. Dermed er behovet og efterspørgslen for fysioterapi og genoptræning stigende. Samt er der mulighed for tilskud via sygesikringer, hvilket gør det økonomisk muligt for flere hundeejere at benytte sig af dine terapeutiske ydelser. Du kan være selvstændig og etablere egen fysioterapiklinik eller være ansat på dyreklinikker, dyrehospitaler eller institutioner, hvor hunde er en del af beredskabet.\nDu har fuldført og bestået hundemassøruddannelsen hos fitdog.dk\nDu har bestået en human massør- eller fysioterapeutuddannelse og er villig til at gennemgå hundespecifikke emner fra hundemassøruddannelsen ved selvstudie, efterfulgt af tests, eksamener og en projektopgave, som skal bestås. Administrationsgebyr er kr. 4.000,- inklusiv eksamener.\nDu kan få dispensation, hvis du er uddannet som certificeret hundemassør fra Biodyr ved dyrlæge Bente Iversen.\nDu har ikke allergi mod hund. Du har generelt en god fysik. Du har en medfødt forståelse for hundesprog.\nPensums hovedpunkter i hundefysioterapeutuddannelsen er:\nFysioterapi – Introduktion og koncepter\nSmerter – Inddeling, vurdering og behandling\nUndersøgelse af hunde-patienten\nHundefysioterapi metodik: Massage, øvelser, infrarød laserterapi, elektroterapi, hydroterapi, thermoterapi\nHundeejerens rolle i et fysioterapeutisk forløb\nInformation om relevante ortopædkirurgiske operationer\nGenoptræning efter ortopædkirurgisk operation\nLidelser i knogler og muskler\nNeurologiske lidelser i bevægeapparatet\nIntroduktion til røntgen\nGenoptræning af den ældre hund\nVægtkontrol og ernæring\nCase studies med genoptræningsplan\nFremlæggelse af elevernes projektopgaver\nGrundet de mange forskellige emner, som hver især kræver specialviden, vil I få flere gæsteundervisere.\nI Hundefysioterapeutuddannelsen bruges mere tid på praktiske øvelser, således at I råder over en solid praktisk erfaring, når I afslutter uddannelsesforløbet og begynder at arbejde med egne hunde-patienter. Der bliver også en eller to undervisningsrelaterede studietur.\nUddannelsen er opbygget af 10 moduler på 2 dage hvert, en fredag og lørdag fra kl 8.30 til kl 16.30.\nFor undervisningsplan, se under hundemassøruddannelsen, hvis du ikke har forudgående uddannelse.\nTilmeldingsfristen er den 15. april 2022.\nUndervisningen er med fysisk fremmøde og du har mødepligt. Der er plads til maks. 12 personer per hold.\nModullerne omfatter teoretisk og praktisk undervisning samt de studerendes fremlæggelse af projektopgaver.\nImellem modulerne har du til opgave at læse teori og lave projektopgaver med journalføring.\nEksamener: Uddannelsen afsluttes med en skriftlig eksamen, aflevering af dine projektopgaver samt en mundtlig fremlæggelse af en projektopgave, med tilstedeværelse af censor, som er dyrlæge.\nPrisen for Hundefysioterapeutuddannelsen er kr. 40.000,- inklusiv udleveret digital undervisningsmateriale og eksamen. Der må påregnes en ekstra udgift for undervisningsbog i hundefysioterapi (ca 1.000 kr) og evt. ekstra omkostninger til studietur.\nTILMELDING senest pr 15. april 2022\nBetalingsmåde efter indbetaling af depositum på 10.000 kr * --En gang kr 30.000,- senest 4 uger inden start3 rater på kr 10.500,- (betalingsplan fremsendes ved tilmelding)6 rater på kr 5.500,- (betalingsplan fremsendes ved tilmelding)\nLouise Frost Bennetsen\nDyrlæge, Artemis Dyreklinik i Hellerup\nSiden 2008 har Carine været en essentiel del af genoptræningen af mine ortopædkirurgiske patienter. Carines fysioterapeutiske kompetence sikrer dem en hurtigere og bedre rehabilitering.\nMed blide, effektive teknikker såsom massage, kranio-sakral terapi og osteopati får hun løsnet hundens muskelspændinger og lindret smerter.\nDerudover udarbejder hun et genoptræningsplan, som er tilpasset den enkelte hunds behov og formidler det kyndigt videre til hundeejeren, som skal videreføre fysioterapiøvelserne hjemme.\nKennel Visabellak i Allerød\nSom Bichon Havanais opdrætter, udstiller og konkurrenceudøver er jeg yderst glad og taknemlig for, at Carine hjælper mine hunde og hvalpekuld med at være i form hele tiden. I flere år har de fået regelmæssige check-ups hos Carine, således at de hele tiden kan være fri for spændinger, præsentere sig flot og frit på udstilling, bevare velfungerende fysisk aktivitet og ikke mindst for at forebygge problemer. Det er også vigtigt for mig, at de hvalpe jeg opdrætter, får kontrolleret deres bevægeapparat for muskelspændinger og skævheder inden de sendes videre til deres nye ejere.\nVi sætter stor pris på Carines ekspertise, sparring og professionelle håndtering fra A-Z.\nPernille Katrine Junge\nMin ene whippet, Swup, var til fysioterapi hos Carine efter en rygoperation. Det gjorde en kæmpe forskel og fik ham helt på benene igen.\nJack, min anden whippet, har smerter i nakken grundet diskus prolaps. Carine afhjælper hans muskelspændinger og stivhed.\nHan elsker at komme til fysioterapi og er meget glad og afslappet i kroppen efterfølgende.\nPå et veltilrettelagt kursus i hundemassage til husbehov hos Carine, lærte jeg nødvendig teoretisk viden og gode basisteknikker i massage til at beholde en mindre spændt muskeltonus i mine egne hunde.\nJeg kan kun sende de bedste anbefalinger.\nHundeinstruktør og hundelufter, Hundens Tid, København\nCarine har været med til at give livskvalitet tilbage hos min hund!\nTrille har både hofteledsdysplasi i slem grad samt gigt og de dyrlæger jeg gik til, sagde hun kun havde max et år tilbage, eller skulle have nye hofter.\nSå blev jeg anbefalet Carine som hundefysioterapeut, og vi fik lektier med hjem i form af styrkeøvelser. I løbet af bare nogle måneder fik vi opbygget Trilles muskulatur, som betød at hun også havde mindre smerter.\nVi går regelmæssigt hos Carine for at holde øje med hendes muskulatur og for at få løsnet hendes muskelspændinger.\nJeg kan på det varmeste anbefale Carine, som er superdygtig, professionel og tager sig god tid til hunden. Jeg føler min hund er i super kompetente hænder.\nAdresseFitdog.dk Munkerisparken 13 3460 Birkerød Denmark\nTelefon23 61 66 00


katrine 14. februar 2019\nAirPods 2 kan få materiale, så de ikke er så glatte og lyden skulle blive bedre - ellers ligner de i store træk første generation.\nFlere gange har vi fået en tidsramme for den næste generation af AirPods. Hvad enten, man går på ”tidligt i 2019”, ”forår 2019” eller ”første halvdel af 2019”, så rykker tidspunkt nærmere.\nSom det ofte er tilfældet med Apple-produkter, ved vi ikke, hvornår den endelige lancering bliver, og vi kan jo gætte, til vi bliver blå i ansigterne.\nAirPods 2 ligner forgængeren\nSom det også ofte er tilfældet, kommer der flere og flere rygter, efterhånden som lanceringen tilsyneladende kommer tættere på. Det seneste i rækken af dem fortæller, at AirPods 2 designmæssigt kommer til at være stort set identiske med den originale version af earbudsene.\nDe kan dog få et andet materiale på overfladen, der skulle give et bedre greb om dem. Det er et rygte, vi også har hørt om 2019s iPhones, hvor det hedder sig, at den dyre model kan få denne mindre glatte overflade.\nDerudover skulle lyden i AirPods2 være forbedret i form af en bedre bas, og vi forventer, at de få sundhedsrelaterede sensorer. De skal for eksempel kunne bruges til at måle hjertefrekvens. Rygtet siger også, at vi kommer til at kunne vælge mellem to farver denne gang, hvide eller sorte.\nSom det altid er tilfældet med rygter, skal de tages med et gran salt, og vi må vente på, at Apple vil afsløre det hele for os. Apple afholder dog et event i slutningen af marts og her kan de nye AirPods 2 meget vel blive lanceret.


Bread & Boxers Crew-Neck Hvid →【T-shirts på Sportamore】\nKlassisk T-shirt med perfekt afrundet halsudskæring og uovertruffen pasform. Skjult syning i halsudskæringen. Trykte oplysninger direkte i tøjet i stedet for patches. T-shirt i elastisk bomuldsstof for en blød og smidig fornemmelse. Vores opskrift på komfort er perfekt skåret organisk bomuld (94%) og en knivspænd elastan (6%). Bær det under en trøje eller lige som det er.\nBread & BoxersCrew-NeckHvid


Vil du opleve New York uden turister, er det nu, du skal af sted - politiken.dk\nTimes Square plejer at være den helt store turistmagnet i New York. Men i disse uger er der langt mellem besøgende, og mange af dem, der kommer, er lokale borgere, som besøger det covid-19-testtelt, der er opsat midt på pladsen.\nTimes Square plejer at være den helt store turistmagnet i New York. Men i disse uger er der langt mellem besøgende, og mange af dem, der kommer, er lokale borgere, som besøger det covid-19-testtelt, der er opsat midt på pladsen. Foto: Asger Røjle Christensen\nRejser 24. jan. 2022 kl. 08.21\nAsger Røjle Christensen (tekst og foto)\nSå mange er blevet væk, at kun nogle af souvenirboderne på pladsen er åbne. En enkelt langhåret guide viser en gruppe turister fra andre dele af USA rundt.\nMindsteprisen er fortrolig: Ministerium vil sælge bolig i New York på 353 kvadratmeter


Statsministeren erkender: ”Der blev og bliver fortsat trukket store veksler” | Politik og nyheder, DSR\nPolitik og nyheder » Formandens blog » Statsministeren erkender: ”Der blev og...\nFolketinget åbnede tirsdag for en ny politisk sæson. Det er her, regeringen slår de temaer an, som Folketinget skal behandle frem til Grundlovsdag næste sommer.\nStatsministerens åbningstale handlede denne gang naturligvis om coronakrisen, og det var tydeligt, at blandt andet sundhedsvæsenets omstillingsparathed, da pandemien bankede på Danmarks dør, stod meget klart i statsministerens erindring.\nDet er så sandt som det er sagt – og de sygeplejersker, som var med i beredskabet i foråret, ved bedre end nogen, hvor mange syvmileskridt hospitalsvæsenet bevægede sig i de kritiske måneder, indtil smittetrykket faldt.\nHeldigvis har det også mejslet sig ind i regeringens erindring, hvor store veksler, der er blevet trukket på de sundhedsprofessionelle for at få tingene til at lykkes:\n”Jeg vil ikke tegne et skønmaleri – der blev og bliver fortsat trukket store veksler.\nMen når Sosu’en, sygeplejersken og læreren siger, at meget pludselig kunne lade sig gøre på kort tid, så skal vi virkelig spidse ører”, sagde Mette Frederiksen.\nDet er godt, at statsministeren anerkender vores store indsats. For vi bliver i hvert fald ved med at minde regeringen om, at den krisemodel, der blev opbygget i foråret ikke går en gang til, hvis vi til vinter ser smittetrykket stige igen.\nMen det er også godt, at statsministeren siger, at der skal lyttes til medarbejderne, når der skal ske store forandringer.\nDerfor skal vi være klar til at give vores besyv med, når regeringen går i gang med at forhandle den nærhedsreform, som regeringen bebudede efter valget sidste år med ordene ”vi skruer ned for detailstyring og op for fagligheden”, og som blev sat på standby på grund af corona.\nSammen med FH har vi været med til at udvikle syv visioner for nærhedsreformen, som bla. handler om øget tillid, bedre ledelse, fokus på fagprofessionel kompetence og et forslag om ny økonomistyring. Dem vil vi spille ind i debatten.\nNu foreslår regeringen så at frisætte en række kommuner - som et forsøg i nærhedsreform - og give dem helt frie tøjler på et af følgende velfærdsområder: folkeskolen, dagtilbud og ældre.\nHvor ville det være fantastisk, hvis regeringen– som en del af forsøget - vil give kommunerne frihed til og mulighed for at arbejde tættere sammen med hospitalerne ligesom under coronakrisen! For det viste sig i foråret, at man faktisk godt kan få samarbejdet til at fungere, især hvis økonomien ikke sættes forrest. Det ville gavne alle at teste nye løsninger på et problem, der er en af de største udfordringer i sundhedsvæsenet.\nRegeringen har også annonceret, at en velfærdslov ventes gennemført inden jul.\nDa regeringen lancerede forslaget i 2019, lød argumentet, at "Lovforslaget har til formål at sikre, at det demografiske træk på velfærden dækkes, så pengene følger med, i takt med at der bliver flere børn og ældre”.\nI åbningstalen formulerede statsministeren det således:\n”Vi foreslår en velfærdslov for at lægge en bund i velfærden.”\nDét er gode nyheder for sundhedsvæsenet og landets borgere – og for de sundhedsfaglige medarbejdere.\nVi kan ikke undvære sundhedsvæsenet. Men der mangler bare rigtig mange medarbejdere, og derfor har vi brug for, at der bliver knæsat et nyt princip for finansieringen, som vil give flere midler til, at sundhedsvæsenet kan udvikle sig, uden at man er nødt til at reducere i medarbejdere for at få råd til ny medicin og nye behandlinger.\nBliver den lov landet rigtigt, tror jeg på, at der er lysere tider i vente for os.\nSå alt i alt ser jeg frem til den kommende politiske sæson med håb. Jeg tror på, at når statsministeren taler om, hvor meget corona har ændret vores samfund, så indbefatter det også, hvor centrale sygeplejersker og sundhedsfaglige medarbejdere er for et godt sundhedsvæsen og samfund.


Forskere med uhyggelig mistanke – covid-19 kan give permanente hjerneskader | BT Udland - www.bt.dk\n7. jan. 2021 - 21:05\nForskere med uhyggelig mistanke – covid-19 kan give permanente hjerneskader\nI takt med at flere og flere mennesker verden over er blevet smittet med covid-19 har et stigende antal rapporteret om forskellige senfølger.\nMange coronapatienter kunne tidligt fortælle om, hvordan de mistede både smags- og lugtesans, og det bekymrede neurologer.\nDet skriver den amerikanske radiostation NPR.\nDe har talt med Dr. Gabriel de Erausquin fra the Glenn Biggs Institute for Alzheimers ved University of Texas, der har været med til at skrive en ny artikel om coronas påvirkning af hjernen.\nEn artikel, der tirsdag blev trykt i tidsskriftet Alzheimers & Dementia.\n»Vi var bange for, at SARS CoV-2 ville påvirke hjernen,« siger Gabriel de Erausquin.\nFrygten viste sig at være velbegrundet, selv om det formentlig ikke er sygdommen i sig selv, der giver skader i hjernen, men kroppens og hjernens forsvar mod virussen.\nMange covid-19-patienter, der har været indlagt på grund af sygdommen, oplever symptomer, der minder om hjerneskade efter udskrivelse.\nEn CT-scanning af en 84-årig coronapatients lunger. Covid-19 påvirker ikke bare lungerne, men også kroppens andre organer, herunder hjernen. Forskere i hele verden arbejder på at finde ud af, hvordan og hvor længe. Courtesy of Havelhoehe Community Hospital/Handout via REUTERS Foto: Havelhoehe Community Hospital\nDe plages af glemsomhed i sådan en grad, at de har svært ved at fungere i hverdagen.\n»De klager over problemer med at organisere opgaver, og det indbefatter ting som at lave et måltid mad,« fortæller Gabriel de Erausquin.\nHan og hans kollegaer ser også andre symptomer relateret til hjerneskade i tidligere covid-19-patienter.\nSymptomer som krampeanfald og psykoser.\nFundne får forskerne bag den nye artikel til at frygte, at et alvorligt sygdomsforløb med covid-19 kan øge risikoen for at udvikle Alzheimer.\nForskere i hele verden forsøger stadig at blive klogere på, hvordan covid-19 påvirker hjernen.\nMen det står allerede nu klart, at coronavirussen kan medføre en række små blødninger i hjernen.\nDet fortæller Dr. Aviandra Nath of the National Institute of Neurological Disorders and Stroke, der har undersøgt afdøde coronapatienters hjerner, til NPR.\n»Vi opdagede, at meget små blodkar i hjernen lækkede. Og det var ikke ligeligt fordelt, men et her og et der,« forklarer Aviandra Nath, der har fået sine fund publiceret i det prestigefyldte medicinske tidsskrift; New England Journal of Medicine.\nDe bittesmå blødninger forskellige steder i hjernen kan forklare, hvorfor mange tidligere covid-19-patienter oplever forskellige neurologiske senfølger som træthed, svimmelhed og hjertebanken.\nOg problemet med den type skader er også, at det kan gøre hjernen mere modtagelig overfor at udvikle Alzheimers, fortæller forskerne.


Nyheder – Lollands El\nNyheder\tadmin\t2018-06-29T08:13:46+00:00\nVi er nu også begyndt at kunne tilbyde salg og opsætning af varmepumper. dette er hurtigt gået hen og er blevet et af vores kerneområder.\nVi har fået lavet radio spot som vil blive spillet i Radio sydhavsøerne.\nklik her for at hør lyd fil\nVi har lidt problemer med at finde nogle billeder hvor vi smiler samtidig og det ikke ser alt for anspændt ud. vi bliver bedre og bedre\nVi leder efter lokaler til værksted og butik, gode bud på dette er velkomne!\nSå er Miro ved at lægge sidst hånd på Den gamle præstegård i fuglse, som nu kun skal fungere som privat beboelse. Det er blevet et rigtig flot resultat, og bygherre glæder sig til at flytte ind.\nLollands El har 1 års fødselsdag.\nMiro Petersen er blevet ansat, Miro er en dygtig elektriker der har mange års erfaring i branchen, der er ingen opgaver der er for store eller for små for ham.\nSå er der OPEN HOLEBY! Kom til en dag med lokale virksomheder og foreninger i fokus. Lollands el vil være at finde nede på den gamle papirsfabrik. Vi ses.\nSå kom der reklamer på bilen, så hold øje med bilen, vi glæder os til at komme ud og klare jeres kommende opgaver!\nLollands El åbner.


Fleckenstein om præsidentvalget i Rusland Direkte adgang til overordnet navigation (Tryk på "Enter") Adgang til sidens indhold (klik på "Indgang") Direkte adgang til andre websteder (Tryk på "Enter") Europa-Parlamentet / Nyheder Søgesprog bg - български\nOverskrifter: EU og dets institutioner Retsvæsen og borgerskab Eksterne forbindelser Landbrug og fiskeri Budget Kultur og uddannelse Økonomi og valuta Beskæftigelses- og socialpolitik Indre marked og erhvervsliv Regioner og transport Sundhed og miljø Alle nyheder (valgt) Alle temaer Multimedia: Alle multimedia Twitter Fleckenstein om præsidentvalget i Rusland\nEksterne forbindelser − 06-03-2012 - 14:22 Tweet Putin valgt til præsident for Rusland de næste seks år ©BELGA/AFP/A.Nemenov Vladimir Putin vandt søndagens præsidentvalg i Rusland, men oppositionen mener, at valget var præget af uregelmæssigheder. Formanden for Parlamentets delegation til Rusland Knut Fleckenstein (S&D, Tyskland) ser dog lyst på fremtiden. Vi spurgte ham, hvad han forventer, at der kommer til at ske med forholdet mellem EU og Rusland. Har de seneste protester siden parlamentsvalget i december haft en indvirkning på præsidentvalget, og hvordan ser du på den generelle politiske udvikling? De protester, der fulgte i kølevandet på valget til den russiske Duma i begyndelsen af december, markerer en vigtig ændring i Rusland. Denne ændring har ikke påvirket Ruslands politiske system endnu, men den er allerede begyndt at ændre det russiske samfund. De fleste af menneskerne på gaden tilhører den voksende middelklasse, og de ønsker respekt for deres rettigheder som borgere i Den Russiske Føderation. Det er et godt tegn. Hvilken betydning får valget af Putin for forholdet mellem EU og Rusland? Et godt samarbejde mellem EU og Rusland er lige vigtigt for begge parter. Præsident Putin er klar over dette. Jeg forventer, at han vil lade Rusland spille en vigtigere og mere konstruktiv og ansvarsfuld rolle på den internationale scene. Vi har brug for et bedre samarbejde med Rusland, for eksempel for at finde løsninger i forhold til situationen i Syrien eller den nukleare trussel fra Iran.Rusland er blevet kritiseret for sin menneskerettighedspolitik, men landet er stadig en vigtig olie- og gasleverandør, der har oplevet en stabil økonomisk vækst. Hvad skal EU særligt fokusere på i forholdet til Rusland?EU 's forbindelser med Rusland er bygget på meget tætte økonomiske bånd, gensidig afhængighed inden for energisektoren og samarbejde om spørgsmål vedrørende geografiske forhold. Det er ikke altid let at finde den rette balance mellem de forskellige interesser og finde den rette tone; det gælder især når det kommer til bekymringer om grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder. Jeg mener, at EU bør styrke den politiske dialog, herunder mellem Europa-Parlamentet og Statsdumaen. Det er gennem en regelmæssig og meningsfuld dialog, at vi kan opnå et bedre samarbejde og et stærkere engagement for fælles værdier og mål. Et af vores mål er at styrke de mellemfolkelige kontakter, ikke mindst gennem visumliberalisering. Ref. : 20120302STO39866\nMEPere bekymret forud for Ruslands præsidentvalg Knut Fleckenstein EuroparlTV video Europa-Parlamentet / Nyheder RSS Kontakt Juridisk meddelelse Wai AA- WCAG 2.0 Værktøjer