Bernard Law Montgomery - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra Bernard Montgomery)\n17. november 1887 - 24. marts 1976 (88 år)\nMontgomery med sin berømte baret.\n24. marts 1976 (88 år)\n8. Armé (1942–1943)\nAllierede 21. armégruppe (1943–1945)\nVice befalende for NATO (1951–1958)\nArabiske oprør i Palæstina\nSlagetene om el-Alamein\nElizabeth Adah Noel Hobart (fra 1927)\nFeltmarskal Sir Bernard Law Montgomery (født 17. november 1887, død 24. marts 1976) var en officer i den britiske hær og mest kendt for sin indsats i 2. verdenskrig. Han havde kælenavnet "Monty".\n1 Tiden før 2. verdenskrig\nTiden før 2. verdenskrig[redigér | rediger kildetekst]\nMontgomery blev født i London i 1887. Hans far, Henry Montgomery, var præst. Hans mor hed Maud Montgomery. Efter grundskolen blev han optaget på militærakademiet Sandhurst. Efter afsluttet militæruddannelse blev han i 1908 tilknyttet Royal Warwickshire Fusiliers tjenestegørende i Indien. Ved 1. verdenskrigs udbrud i 1914 kom han med sit regiment til Frankrig og blev alvorligt såret ved slaget om Ypres 13. oktober 1914. Han var tilbage ved vestfronten i 1916 og deltog blandt andet samme år i Slaget ved Somme. Ved udgangen af 1. verdenskrig havde han rang af oberst.\nI 1921 blev Montgomery som stabsofficer tilknyttet en brigade stationeret i Cork i det sydlige Irland, hvor nogle af de værste sammenstød i den engelsk-irske konflikt foregik. Året før var et af Montgomerys familiemedlemmer blevet dræbt af IRA. På trods af det optrådte Montgomery modsat flere af sine engelske kollegaer yderst korrekt. Noget, der trods meningsforskellene affødte respekt hos IRA. Montgomery indså tidligt, at konflikten ikke kunne vindes og foreslog derfor i 1923, at irerne fik selvstyre, så de selv kunne bekymre sig om oprøret.\nMontgomery giftede sig i 1927 med Elizabeth Carver. Som oberstløjtnant i Royal Warwickshires 1. bataljon gjorde han i mellemkrigsårene tjeneste i Britisk Palæstina, Egypten og Indien. Han blev forfremmet til oberst og fungerede som instruktør ved den britisk-indiske hær i Indien, i Quetta, som i dag er en del af Pakistan. Han blev ramt af en personlig tragedie, da hans hustru døde i 1937 efter sygdom. Året efter blev han forfremmet til generalmajor (major general) og fik kommandoen over den 8. britiske division i Palæstina.\nStorbritannien erklærede Tyskland krig den 3. september 1939 efter tyskernes overfald på Polen. Da havde Montgomery lige overtaget kommandoen over 3. britiske infanteridivision. Han var blandt de 330.000 britiske og franske tropper, som blev evakueret fra Dunkirk i juni 1940.\nMontgomery i en Grant-kampvogn i Nordafrika, november 1942. Hans assistent, som ses bag ham med kikkert, blev dræbt i kamp i 1945.\nEfter en række forfremmelser fik han i 1942 overkommandoen over den 8. armé, (Ørkenrotterne), i Nordafrika. Det lykkedes Montgomery at presse de tyske styrker under ledelse af feltmarskal Erwin Rommel ud af Egypten efter slaget ved El-Alamein. Dette slag regnes sammen med slaget ved Midway og slaget om Stalingrad som vendepunkter i krigen.\nMontgomery førte an i den allierede invasion af Sicilien i 1943 under kommando af den amerikanske general Eisenhower. Her stødte hans ego for første gang sammen med den amerikanske pansergeneral George Patton.\nMontgomery ledede også den 8. armé under landgangen på det italienske fastland, hvorefter han blev kaldt til England for at deltage i planlægningen af D-dag, Operation Overlord. Under Operation Overlord og flere måneder derefter havde Montgomery kommandoen over alle allierede landtropper.\nDen tyske værnemagt anså Montgomery for en mindre farlig modstander end den amerikanske general George Patton, da den mente, at han var overforsigtig og bundet af vaner. Han havde størst succes med velplanlagte angreb med overvældende styrker som ved El-Alamein. En del af hans forsigtighed tilskrives, at han hovedsagelig havde ansvaret for britiske og canadiske styrker. De var færre end de amerikanske styrker og sværere at erstatte ved tab. Forsigtigheden til trods stod han bag en af de dristigste allierede aktioner under krigen i Europa, Operation Market Garden. Ved brug af faldskærmstropper var planen at erobre strategiske broer i Holland for at fremskynde en afslutning af krigen. Planen mislykkedes, da det ikke lykkedes at holde broen over Rhinen i Arnhem.\nMed den stigende andel af amerikanere i de allierede styrker i Europa blev det et politisk problem at have britisk overkommando over landtropperne. Ansvaret blev overdraget til Eisenhower, hvilket Montgomery var stærkt utilfreds med. Det var dog aftalt allerede før D-dagen. Som kompensation blev Montgomery forfremmet til feltmarskal (Field Marshal).\nDen 4. maj 1945 overgav de tyske styrker i Holland, Nordvesttyskland og Danmark sig til Montgomery på Lüneburger Heide. Han blev hyldet som Danmarks befrier og blev af kong Christian 10. tildelt Elefantordenen.\nMontgomery døde i 1976 og er begravet på Holy Cross kirkegård i Binsted, Hampshire.\n"USA har brudt 2. krigsregel, som lyder: Gå ikke i krig med dine landstyrker i Asien. Regel nr. 1 lyder: Forsøg aldrig at erobre Moskva. Jeg har selv udviklet disse regler."\nJørgen Sevaldsen, Montgomery – Danmarks befrier, Aschehoug, 2007. ISBN 978-87-11-30002-2.\nBernard Law Montgomery på gravsted.dk\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Bernard_Law_Montgomery&oldid=10800025"\nViscounts fra Det Forenede Kongerige\nDenne side blev senest ændret den 27. juni 2021 kl. 00:32.


Anders Lundtang Hansen, Author at tewa-music.dk\nAnders Lundtang Hansen / november 19, 2021 / strygemærker\nHer tænker vi ikke så meget på, at man bare skal have dem liggende uden at bruge dem til det at stryge på noget, som de er tiltænkt; men det er da klart, at hvis de skal bibeholde størst mulig værdi, så skal de i være i intakt stand og helst ikke være pakket ud.\nSå hvis man er en fanatisk samler, så er det måske den taktik, man går efter, men hvis man er mere af en brugssamler, så går man efter at samle nogle bestemte strygemærker, som man så sætter på et sted, man kan vise frem eller bære rundt.\nDet kan være på et stof, man har hængende derhjemme, hvor man løbende stryger mærker på, som man får nye, og så kan man indramme det stof løbende, men man kan også have noget tøj såsom en vest, hvor man syger mærkerne på – og så skal man måske have sig nogle flere veste, som man får flere og flere strygemærker.\nHvilke strygemærker vil du samle på?\nSå er det klart, at hvis man vil samle på alle strygemærker i verden, både de officielle og de uofficielle, så kan det blive skruen uden ende, så det kan bedre svare sig, at man ser på en serie eller noget motiv, som man foretrækker at gå efter.\nSå er der en større chance for, at man kan ende med at få samlet alle, specielt hvis man holder sig til en specifik producent og måske en tidsperiode.\nHvis man vælger at have de strygemærker på noget tøj, som man aktivt bruger i hverdagene, og hvor de skal vaskes sammen med tøjet, så ender de med at tabe stor værdi, og de kan måske med tiden gå så meget i stykker, at de ikke fungerer længere, så man skal have nye.\nDet må man acceptere med at have en brugbar samling.\nDu kan påbegynde din samling hos: https://www.maj-design.dk/143-maerker-strygemaerker.\nAnders Lundtang Hansen / juli 14, 2021 / airtracks\nAirtracks er ret beset en lille løbebane af en platform, som man kan sætte ud, så man kan øve sig på gymnastiske øvelser og bevægelser i alt lige fra at rulle til at hoppe, springe og vende sig i luften.\nMan kender nok den slags underlag fra gymnastiktimerne, som man tog frem, når man skulle lave mindre akrobatiske øvelser, hvor man godt kunne risikere at lande ned på en speciel måde, så man havde brug for et mere blødt underlag under sig, uden det blev for blødt at gå og bevæge sig i endsige løbe på.\nMen nu er det jo ikke lige os alle, som der har en indendørs gymnastiksal derhjemme, hvor vi kan lægge så en type madras ud.\nDerfor er denne type airtrack trainer velegnet til at blive brugt udendørs, så det kun kræver en græsplane for at bruge den.\nFå god motion udendørs med denne airtrack\nSelvfølgelig kan man da også lægge den ud, hvor det ikke er på græs, men du kan nok forestille dig, hvad der kommer til at ske, hvis du lander ved siden af denne airtrack, og der så ikke er noget blødt at lande på.\nMed denne airtrack trainer kan du komme til at dyrke både motion og øve dig på gymnastikopvisningen derhjemme, uden du har brug for en hel sal til at kunne gøre det i.\nSkulle du bo i lejlighed, så kender du måske nogle, hvor du kan få lov til at slå denne airtrack ud og bruge den, og ellers kan du lægge den et offentligt sted og bruge den mod tilladelse og så bare holde øje med den, så der ikke er nogle, der stjæler den – på den måde kan du også øve dig sammen med andre.\nDet er rart at dyrke motion udendørs med vind og sol i ansigtet og på resten af kroppen.\nAnders Lundtang Hansen / juni 25, 2021 / afbudsrejser\nSå sidder I atter derhjemme og har en weekend foran jer.\nFor en gangs skyld er der ikke nogle aftaler, som man skal til, så I kan rigtig få fladet ud.\nFaktisk kan det blive til en ekstra omgang afslapning, for I har faktisk en fridag ekstra, og på mandag er det helligdag, så der er god tid til at slappe af i.\nDer er også et ufærdigt hobbyprojekt, som der trænger til at blive set til, og så er der jo altid haven, som man skal have gjort noget ved, og tagrenden trænger vist også til at blive renset.\nGaragen er ikke blevet gjort rent i ualmindelige tider, og endelig kan du få set at få gjort noget ved det skur, som du lovede at bygge færdigt for flere måneder siden!\nSikke en spændende weekend, I har foran jer…\nSå næsten enstemmigt uden at sige noget til hinanden med udsigt til al den fritid, så beslutter I at tage på en afbudsrejse!\nSå blev weekenden noget sjovere med en afbudsrejse!\nI hopper ind på rejsetilbud.dk, for I har sådan set aldrig prøvet det med afbudsrejser, selvom I godt ved, hvad det går ud på.\nEfter I er blevet klogere på, hvordan man gør sig de største forhåbninger om at finde de bedste og billigste afbudsrejser, så pakker I en mindre rejsetaske hver med de mest nødvendige ting samt får passet med jer.\nOg så får I et lift ind til lufthavnen.\nHerfra kigger I egentlig efter, om der skulle være en afbudsrejse, der passer til jeres fridage.\nI har sådan set okay med penge at gøre godt med, men derfor må det gerne være billigt, men I er ikke så kræsne med prisen.\nDestinationen må gerne gå et sted hen, som I ikke kender til eller har været i før.\nSå blev det pludselig en meget sjovere weekend!


Ordentlig omsorg i SFO’erne kræver bedre normeringer > Enhedslisten\nNy undersøgelse fra fagforbundet BUPL viser, at pædagogerne i skolefritidsordningerne mangler tid til at drage omsorg for børn, som ikke trives. Sådan lyder en af hovedkonklusionerne fra undersøgelsen om vilkårene for børn og pædagogisk personale i landets skolefritidsordninger. En situation, der ifølge Enhedslistens børne- og undervisningsordfører, Jakob Sølvhøj, i høj grad kan føres tilbage til folkeskolereformen i 2013. Da reformens lange skoledage skulle finansieres, valgte et politisk flertal at spare ikke mindre end 1,2 milliarder kroner på fritidsordninger og klubber. Det har ikke overraskende fået alvorlige konsekvenser for både børn og personale, og Enhedslisten opfordrer derfor til at forbedre fritidsordningernes økonomiske rammer.\n– Folkeskolereformen og de store kommunale besparelser har været noget nær en katastrofe for fritidsordningerne landet over. Det har betydet kraftige indskrænkninger i åbningstiden, og BUPL’s undersøgelse viser, at det også er gået hårdt ud over personalenormeringerne.\n– På trods af forringelserne har kommunerne fastholdt en tårnhøj forældrebetaling, der gennemsnitligt ligger på omkring 1.500 kroner om måneden. Det har desværre betydet, at mange forældre har valgt fritidsordningerne fra, og den udvikling risikerer at fortsætte, hvis der ikke bliver rettet op på forholdene.\n– Det er udmærket, at undervisningsministeren har sat en undersøgelse i værk af børnenes trivsel i SFO’erne, men det er ikke en acceptabel begrundelse for ikke at handle ud fra det, vi allerede ved. Der er akut brug for at tilføre flere midler til skolefritidsområdet, så vi kan få forbedret normeringerne og sikret en ordentlig omsorg for alle børn.\n– Midlerne til at forbedre normeringerne kan findes ved at gennemføre en generel afkortning af de lange skoledage. Det vil samtidig imødekomme den store utilfredshed, der er med skoledagens længde blandt elever, forældre og lærere i folkeskolen.\nLæs BUPL’s undersøgelse her


Direktør Artcenter Spritten Aalborg\nFRA SPRITFABRIK TIL INTERNATIONALT KULTURMEKKA\nAalborgs havnefront er i en stor transformationsproces, hvor en del af området nu bliver omdannet til en multifunktionel kunst- og kulturbydel, der sigter mod at blive blandt de til vigtigste kulturdestinationer i Europa.\nOprettelsen af Artcenter Spritten er en vigtig del af transformationen, og bestyrelsen for Fonden Artcenter Spritten søger nu en direktør til at stå i spidsen for opbygningen og udviklingen af det nye internationale kunstcenter Artcenter Spritten, der forventes åbnet i 2021. Artcenter Spritten vil dels bestå af den gamle spritfabriks bevaringsværdige bygninger samt en tilbygning hertil, dels knytte sig fysisk sammen med Tomás Saracenos monumentale værk Cloud City.\nAmbitionen med Artcenter Spritten er at formidle møder mellem ambitiøs, international kunst og brugerne i en ny, stor kunsthal, hvor toneangivende internationale og danske kunstnere inviteres til at producere, vise og formidle deres kunst, så kunsten opleves relevant og inddragende. Artcenter Spritten skal konkurrere med andre kunstcentre og tilbud, og som direktør skaber du en samlet vision og strategi for kunstcenteret, der realiserer ambitionen. Du udvikler den kunstneriske profil og sikrer produktion, drift af værkerne og deres liv blandt centerets gæster og omverden.\nSom kommende direktør har du kunst- og kulturfaglig ekspertise og erfaring fra den danske og internationale kulturscene. Du er innovativ, har organisationsforståelse og evner at opbygge en organisation samt sikre den synlighed i offentligheden. Med dine stærke relationelle kompetencer og dit veludviklede netværk er du initiativrig og lydhør i samarbejdet med fonde samt nationale og kommunale bevillingsgivere, og du initierer et godt netværk mellem kunstnere, gallerier og andre museer/kunsthaller i ind- og udland.\nLæs mere om Artcenter Spritten og stillingen i job- og personprofilen, som du finder på Genitors hjemmeside www.genitor.dk. Har du spørgsmål til stillingen, er du meget velkommen til at kontakte bestyrelsesformand Stefan Hermann, på tlf. 2613 7397, eller partner i Genitor Tina Overgaard, på tlf. 3141 0582.\nDu søger stillingen på www.genitor.dk under fanen Rekruttering/Ledige stillinger.\nAnsøgningsfristen er søndag den 11. august 2019\nGØR GOD LEDELSE BEDRE\nLangebrogade 6E 3 tv.\nFormand/tekniker til Entreprenør, By- og Landskabsforvaltningen


X4A Høreværn fra Peltor - Køb med hurtig levering\nX4A Høreværn fra Peltor kombinerer den bedste komfort med den bedste beskyttelse. De har et fladt og diskret design og kan bruges sammen med sikkerhedsbriller uden problemer. Hovedbøjlen kan let justeres så den sidder bedst muligt og modvirker opbygning af varme med rillen i midten. Hovedbøjlen er endvidere elektrisk isoleret. Utroligt behagelig og robust høreværn som yder den bedste beskyttelse af dine ører.\nSpecifikationer ( Varenummer X4AGB )\nIdeel i åbent eller overdækket terræn\nBeskytter over et bredt spektre fra 27-37 dB SNR\nHovedbøjle afhjælper opbygning af varme\nHovedbøjle kan let justeres


Enhedslisten beholder pistolen i hylsteret | Netavisen Pio\nHovedbestyrelse afviser at præsentere regeringen for et mistillidsvotum i forbindelse med indgrebet i sygeplejerskekonflikten. Nøjes med “kritisk udtalelse”.\n30. august 2021 - 16:06\nDet er kun sket en enkelt gang i Enhedslistens historie, at partiets magtfulde hovedbestyrelse har givet folketingsgruppen fuldmagt til at vælte en regering: Nemlig tilbage i 2013 hvor folk i Liste Ø i al hemmelighed forberedte et mistillidsvotum til Thorning-regeringen i dagpengespørgsmålet - blot for at blive overhalet af den fjerde af de såkaldte akutpakker, der skulle skal rette op på følgerne af dagpengereformen.\nNu er dele af Enhedslistens hovedbestyrelse dog så utilfredse med Frederiksen-regeringen, at hovedbestyrelsens 25 medlemmer i weekenden måtte mødes ekstraordinært for at drøfte et forslag om at stille et mistillidsvotum til regeringen på grund af indgrebet i sygeplejerskekonflikten.\nUdgangen på mødet blev dog, at hovedbestyrelsen vedtog en tre sider lang udtalelse om, at “kampen for ligeløn, stærk velfærd og ordentlige arbejdsforhold i det offentlige fortsætter”.\n“Vedtagelsen er kritisk overfor regeringen og indgrebet og bakker op om ligelønsbevægelsen,” siger partiets såkaldte FU-ansvarlige eller talsmand for forretningsudvalget, Lisbeth Torfing, til Netavisen Pio.\n“Men den indeholder ikke noget mistillidsvotum til regeringen.”\nI stedet konstaterer udtalelsen, at “i Enhedslisten kritiserer vi på det kraftigste regeringens lovindgreb i sygeplejerskens legitime strejke.”\nSelv om regeringen - og et flertal i Folketinget - nu har stoppet strejken, så understreger udtalelsen, at kampen for “retfærdig ligeløn” langt fra er slut:\nLøfte kampen sammen med bevægelsen ud på gader og stræder\n“I Enhedslisten vil vi støtte den bevægelse, som er opstået på ligelønsområdet, og løfte kampen sammen med bevægelsen ud på gader og stræder samt ind i Folketinget. Det vil vi, fordi det er helt essentielt for vores velfærdssamfund, at der er ordentlige løn- og arbejdsforhold samt ligeløn for alle dem, der knokler i det offentlige.”\nMindelser om Thorning\nDet var hovedbestyrelsesmedlem og folketingskandidat Astrid Vang Hansen, som havde stillet forslaget med henvisning til, at forløbet bragte ubehagelige mindelser om lærerlockouten i 2013.\nDengang kritiserede Enhedslisten også den daværende Thorning-regering - og den borgerlige oppositions - indgreb i konflikten.\nMen som Enhedslistens daværende politiske ordfører, Johanne Schmidt-Nielsen, forklarede så kunne hun jo godt gå ned i folketingssalen og stille et mistillidsvotum til regeringen.\nDet ville bare ikke ændre noget. Tværtimod. Enhedslisten ville få endnu sværere ved at komme igennem med sin politik, hvis - eller snarere når - Lars Løkke Rasmussen overtog nøglerne til Statsministeriet.\nIfølge Astrid Vang Hansen vil regeringen aldrig tro på, støttepartiet mener det alvorligt med sine trusler før den dag, partiet gør alvor af dem.\n“Der skal kunne findes en pose penge – ikke bare til sygeplejerskerne, men til at løfte alle de traditionelle kvindefag i det offentlige – hvis man stadig skal kunne tro på den her regerings holdbarhed”, har hovedbestyrelsesmedlemmet sagt til Solidaritet.dk\nAstrid Vang Hansen havde foreslået at give regeringen en tidsfrist til Folketingets åbning, den 5. oktober, til at finde pengene til sygeplejerskerne.\nEnhedslistens hovedbestyrelse er partiets bestemmende organ mellem årsmøderne.\nOle Kloster Simonsen - 30 august, 2021 - 17:31 - #13619\nEnhedslisten tomme tønder buldrer mest. Mai Villadsen er pillet ned.\nJeppe Lindholm - 30 august, 2021 - 18:47 - #13625\nSelv Enhedslisten og SF snynes at have opgivet/er ligeglade med de økonomisk dårligst stillede borgere og lønmodtagere i det her land. Mennesker, som både har den dårligste løn, den dårligste arbejdsmarkedpension (om nogen), dårligste arbejdsmiljø, dårligste ansættelsesforhold med hop ud og ind fra det ene job efter det andet. Ikke så sært de økonomisk dårligst stillede lever op til 13 år mindre end gennemsnittet med de livsforhold med evig stress og bekymringer.\nAlle politikere synes at være enige om, at de mennesker ikke længere tæller med. De overflødige, som bare skal arbejde indtil døden indtræder - Helst før folkepensionsalderen for at presset livet maksimalt ud af de mennesker.\nAksel Jensen - 31 august, 2021 - 08:12 - #13646\nDer er regninger der skal betales og økonomien buldrer derudad som statsministeren siger.\n19 milliarder at gøre godt med, hvis ikke Enhedslisten allerede i panik fyrede dem af sammen med SF og Mette Frederiksen.\nSelverkendelsens time. Nyt i dansk politik!\nBliver statsgælden for stor truer de blå partier. Sygeplejerskerne sættes i venteposition. Endnu et årti!\nBaseret på disse emner: Enhedslisten | Dansk Sygeplejeråd | Mette Frederiksen


Fremtidens arbejdsmarked under lup | Innovationsfonden\nPressemeddelelse den 17. april 2018 kl. 09:30\nArbejdsintensivering, løse ansættelser, nye krav om teknologiske og sociale kompetencer og måske forringede skatteindtægter.\nDet danske arbejdsmarked er under forandring som en konsekvens af globaliseringen, den teknologiske udvikling og den såkaldte fjerde industrielle revolution, som mange mener, vil ændre samfundet markant.\nI et nyt forskningsprojekt med investering fra Innovationsfonden skal forskere fra Institut for Mennesker og Teknologi på RUC sammen med erhvervsliv og interesseorganisationer undersøge de seneste tendenser inden for vidensarbejde - både for den enkelte medarbejder, for virksomhederne og for samfundet. Gennem inspiration fra innovative organiserings- og ansættelsesformer vil de finde nye løsninger på udfordringerne bag den teknologiske udvikling.\nProjektet foregår i et samarbejde mellem RUC, Actee, Prosa, Kooperationen, Reload og Teknologisk Institut.\n- De fastansatte vidensarbejdere oplever øget ansvar og arbejdsintensivering kombineret med ændrede kompetencekrav. Samtidig er der en relativt stor gruppe ansatte, hvis job er fleksible, men usikre. Begge grupper slås med stigende belastninger, og der opstår en øget ulighed mellem de privilegerede og prekære medarbejdere. I projektet kigger vi på konsekvenser af disse udviklinger, siger Katia Dupret, som sammen med Susanne Ekman leder projektet fra Roskilde Universitet.\nKooperationens direktør Susanne Westhausen har bemærket samme udviklinger og supplerer:\n- Med dette projekt ønsker vi at finde løsninger, hvor job- og medarbejderdeling kan organiseres kooperativt, så vi kan fastholde de sikre og gode arbejdsvilkår. Og så vil vi fastslå én gang for alle, at vores samfund mere end nogensinde har brug for forpligtende fællesskaber.\nFor fagforeningen PROSA gælder det også et ønske om at sikre fair vilkår for it-medarbejdere, hvis arbejdsvilkår ændrer sig hastigt:\n- Vi tror på, at projektet kan bidrage positivt med dets fokus på nye organiserings- og virksomhedsformer, siger næstformand Hanne Lykke Jespersen.\nDen globale spilvirksomhed Actee udvikler og samskaber digitale læringsspil, der understøtter organisationers udviklingsprocesser med engagerende og effektiv arbejdspladslæring.\n- Vi glæder os til at samskabe simuleringsspil, der kan gøre kompleks viden om konsekvenserne af udviklingen af vidensarbejde praksis- og handlingsbaseret, siger udviklingskonsulent Maja Spangsberg Krogstrup.\nKonkret skal projektdeltagerne i løbet af projektet samle ny viden på feltet og skabe nye værktøjer til virksomhederne, så de kan håndtere nogle af de problemstillinger, de vil møde i fremtiden. Det gør forskerne bl.a. ved at tale med medarbejdere og ledelse i videnstunge virksomheder og ved at lave register- og survey-undersøgelser for at afdække arten og omfanget af løsarbejde og af nye typer ansættelser.\nReload A/S bidrager som central casevirksomhed i projektet:\n- Vi forventer at samarbejdet vil give os større indsigt og erfaring med nye, fremtidsorienterede, innovative og modstandsdygtige organisationsformer og at denne erfaring bidrager til at Reload bliver en endnu mere relevant og bæredygtig organisation, både for medarbejdere, kunder og samarbejdspartnere, siger Magnus Christensson Partner i Reload.\nTine Andersen, seniorkonsulent i Teknologisk Institut, er ligeledes optaget af den stigende digitalisering og automatisering. Hun understreger:\n- Måske glemmer vi, at teknologierne også giver mulighed for at udnytte fordelene ved at arbejde fysisk sammen over længere tid? Vores projekt vil undersøge både muligheder og begrænsninger i tre ansættelsesformer, som ser ud til at kunne understøtte faglig udvikling og innovation.\nRUC, Institut for Mennesker og Teknologi (IMT) forsker bl.a. i bæredygtige løsninger, i arbejdsliv, socialt entreprenørskab og teknologiers indflydelse på vores liv.\nTeknologisk Institut udvikler, anvender og formidler forsknings- og teknologibaseret viden til dansk erhvervsliv. Instituttet deltager i samfundsnyttige.\nPROSA er det eneste fagforbund udelukkende for it-professionelle. Derfor har PROSA ekspertise i de udfordringer, man som it-professionel møder i sin karriere.\nKooperationen er arbejdsgiver- og interesseorganisation for kooperative og socialøkonomiske virksomheder i Danmark. På tværs af brancher og selskabsformer, arbejder Kooperationen ud fra værdier om demokratisk deltagelse og samfundsmæssig bæredygtighed.\nActee er et dansk baseret privat firma, der udvikler læringsbaserede onlinespil til organisationsudvikling og forandringsledelse.\nReload er et dansk baseret privat konsulentfirma, der er eksperter på Drupal-webudvikling.\nProjekttitel: SIW – Socially Innovative knowledge Work\nBedre balancering af fleksibilitet og tryghed\nBedre vilkår for dyb faglighed\nFærre arbejdsløse og mindre udsat arbejdsstyrke\nKatia Dupret, RUC, Afdeling: Institut for Mennesker og Teknologi\nTlf. +45 4674 3666\nBjarke Friborg, PROSA, Afdeling: København\nTlf. +45 33 36 41 41\nElsa Brander, Kooperationen, Afdeling: Sekretariatet\nTlf. +45 33 55 77 44\nTlf. +45 70 70 75 05\nTine Andersen, Teknologisk Institut, Afdeling: Analyse og Erhvervsfremme, Aarhus\nTlf. +45 72 20 14 46\nRasmus Luckow-Nielsen Adm. direktør, Partner i Reload\nTlf. +45 30 22 45 45


Akademikere tilbydes en ny vej ind i pædagogfaget - Københavns Professionshøjskole\nDaginstitutionerne i hovedstadsområdet kæmper med ubesatte pædagogstillinger, mens antallet af ledige akademikere er tårnhøjt. Alene i Københavns Kommune viser de seneste tal, at 6.100 akademikere er arbejdsløse, mens ni ud af ti nyuddannede pædagoger fra Københavns Professionshøjskole er i job inden for tre måneder.\nHvis nogle af akademikerne går med tanken om at lave et sporskifte, så er der en ny meritpædagoguddannelse i støbeskeen. Københavns Professionshøjskole har ansøgt Uddannelses- og Forskningsministeriet om at oprette en meritpædagoguddannelse på godt to år, hvor man kan få løn under uddannelse. Adgangskravet er en videregående uddannelse på minimum bachelorniveau, forklarer dekan Annegrete Juul fra Det Pædagogiske og Samfundsfaglige Fakultet på Københavns Professionshøjskole.\n”Der er store rekrutteringsudfordringer i hovedstadsområdet, når det handler om at få ansat pædagoger i daginstitutionerne. Derfor er vi nødt til at tænke nyt og skabe flere veje ind i pædagogfaget, og denne nye sporskiftemodel målrettet folk med en videregående uddannelse giver rigtig god mening og vil også tiltrække andre profiler til det pædagogiske område”, forklarer Annegrete Juul.\nDen nye sporskiftemodel er som sagt ikke godkendt endnu, men uddannelsesordfører Kasper Sand Kjær fra Socialdemokratiet siger torsdag morgen til DR København, at regeringen har en ambition om at uddanne og ansætte flere pædagoger i landets daginstitutioner, og Københavns Professionshøjskoles nye bud på en meritpædagoguddannelse kan være et skridt i den rigtige retning.\nKøbenhavns Professionshøjskole har i forvejen en anden meritpædagoguddannelse, hvor adgangskravet er minimum to år relevant erhvervserfaring. Den er typisk målrettet pædagogmedhjælpere, der har arbejdet i en daginstitution, skole eller fritidsinstitution og gerne vil videreuddanne sig til pædagog.\nDen nye meritpædagoguddannelse kræver ikke relevant erhvervserfaring, da uddannelsen kommer til at ske i tæt samarbejde med praksis, fortæller Annegrete Juul.\n”I den nye meritpædagoguddannelse vil man være 27 timer om ugen i en daginstitution, mens man følger undervisningen ved siden af her på skolen eller som fjernundervisning. Så hverdagen med børnene kommer til at fylde rigtig meget, og det er også nødvendigt, når man ikke nødvendigvis har erfaring inden for det pædagogiske område”.\nAnsøgningen om den nye meritpædagoguddannelse sker i samarbejde med Københavns Kommune, Frederiksberg Kommune, Gentofte Kommune, Ishøj Kommune og Helsingør Kommune. Sporskiftemodellen på meritpædagoguddannelsen får også støtte fra de faglige organisationer for pædagoger, BUPL og LFS.\nHvis ansøgningen om en ny meritpædagoguddannelse bliver godkendt, ventes Københavns Professionshøjskole at kunne optage de første studerende til februar 2021.\nAnnegrete Juul, dekan for det Pædagogiske og Samfundsfaglige Fakultet, Københavns Professionshøjskole, tlf.: 51 63 24 84\nMichael Duus Andersen, pressechef, Københavns Professionshøjskole, tlf.: 23 44 53 83


kerner | HUSBEHOU\nDette knækbrød er og bliver en af mine favoritter, som jeg bager igen og igen. Det er hurtigt at lave og smager fantastisk! Det kan både spises med pålæg, men også som snack.\n3 1/2 dl rugmel, grahamsmel eller speltmel\nBland alle ingredienserne sammen med en grydeske. Del massen i to klumper og rul dem ud mellem to stykker bagepapir med en kagerulle.\nBag massen i en 200 grader varm ovn i ca. 15 min. Den skal blive lysebrun.\nLad den køle på en rist og knæk den til sidst i passende størrelser.\nDette indlæg blev udgivet i Blodtype A, Brød, Mad og tagget blodtype a, brød, kerner, knækbrød, mad, opskrift den januar 14, 2013 af husbehou.


Bliv mere effektiv med iPad - Computerworld\nBliv mere effektiv med iPad\nHvis du er ude efter at bruge din iPad til andet end underholdning, så tag et kig på Quickoffice til arbejdet med dokumenter, Dropbox til online-storage samt Apples trådløse tastatur.\n1. marts 2011 kl. 12.02\nDropbox er enkelt og effektivt.\nMed Quickoffice kan du oprette, åbne, redigere og gemme Excel-regneark, Word-dokumenter og PowerPoint-præsentationer på din iPad\nHvis du vil arbejde meget på din iPad, har du brug for Apple trådløse tastatur, der koster 549 kroner. Det tilsluttes iPad (og i øvrigt også iPhone) via Bluetooth.\nFlere og flere ledere på forretningsrejse lader deres bærbare blive derhjemme og tager i stedet deres iPad med, som de bruger til at skrive, læse og dele dokumenter og arbejde med regneark. Men kan du virkelig bytte din bærbare ud med en iPad? Her følger min slagplan i tre punkter.\n1. Storage i skyen: Dropbox\nDropbox er en service, der tilbyder cloud-storage. Der findes andre lignende services såsom MobileMe, iDevice, SugarSync og Box.net (som er mere gearet mod store virksomheder). Men jeg synes om Dropbox på grund af dens enkelhed. Det er blot en mappe til filer i skyen.\nFor at komme i gang skal du blot downloade Dropbox-applikationen og oprette en konto på Dropbox.com. Jeg foreslår, at du starter med at gøre dette på din Mac eller pc.\nDer er en prisplan i tre niveauer baseret på mængden af storage: To gigabyte er gratis, 50 gigabyte koster 55 kroner per måned mens 100 gigabyte koster det dobbelte.\nDernæst skal du downloade Dropbox-app'en til alle dine computere (bærbar, iPad, iPhone, Android-enhed, BlackBerry) og logge ind på den samme konto. Fra app'en har du adgang til dine mapper i skyen, hvorfra du endda kan streame musik og video, der ligger på serverne hos Dropbox. Du har også adgang til dine filer via websitet Dropbox.com, når du er logget ind.\nDu kan flytte filer til Dropbox fra din bærbar blot ved at trække dem over i Dropbox-mappen. Enhver ny fil eller ændring, du foretager ved ældre filer i din Dropbox, bliver øjeblikkeligt krypteret og uploadet til Dropbox-serveren, så den er tilgængelig fra enhver enhed med internetforbindelse og Dropbox-app'en.\nTip: Der fremkommer et blåt ikon ud for filen, mens synkroniseringen foregår. Dette ikon bliver til et grønt flueben, når synkroniseringen er fuldført.\nNoget af det bedste ved Dropbox er muligheden for at dele mapper med andre Dropbox-brugere. Højreklik på en mappe i Dropbox og i Dropbox-menuen vælg Share This Folder. Det vil åbne en webside, hvor du kan indtaste en eller flere modtageres e-mailadresser og invitere folk til at få adgang til mappen. Den valgte mappe vil herefter komme til syne i deres Dropbox.\nDu kan også dele individuelle filer med folk, der ikke selv har en Dropbox-konto. Højreklik på filen i Dropbox og i Dropbox-menuen vælg Copy Public Link. Derefter indsætter du dette link i en mail, som du sender til din valgte modtager.\n2. App til produktivitet: Quickoffice Connect Mobile Suite\nDet er jo udmærket at kunne downloade filer fra Dropbox til din iPad, men hvad hvis du nu også vil arbejde på dem? Så har du brug for kontorprogrammer på din iPad.\nSelv om Apples egen pakke af kontorprogrammer (Pages, Numbers, Keynote) fungerer nogenlunde, bruger de fleste stadig Microsoft Office. Der er en række produktivitets-apps til mobile enheder, der kan læse og redigere dokumenter fra Microsoft Office, men min favorit til iPad er Quickoffice Connect Mobile Suite til omkring 80 kroner.\nQuickoffice gør dig i stand til at oprette, åbne, redigere og gemme Excel-regneark, Word-dokumenter og for nylig også PowerPoint-præsentationer på din iPad. Ligesom de fleste lignende mobil-apps har Quickoffice ikke den fulde funktionalitet fra desktop-versionen af Microsoft Office. Men Quickoffice arbejder på at gøre denne forskel mindre.\nEn af de fedeste funktioner ved Quickoffice til iPad er dens tætte integration med Dropbox og andre services til cloud-storage.\nFor at udnytte denne integration er du først nødt til at opsætte Dropbox i Quickoffice. Du åbner Quickoffice-app'en, trykker på knappen Edit, vælger Add Account og vælger her Dropbox. Herefter indtaster du dine kontooplysninger fra Dropbox. Nu har du adgang til dine filer i Dropbox direkte fra Quickoffice-app'en, hvorfra du kan redigere dem og gemme dem igen.\nHvis du har til hensigt at få lavet en masse arbejde på din iPad, har du brug for Apple Wireless Keyboard, der i Apples danske onlinebutik koster 549 kroner. Det kan tilsluttes iPad (og endda iPhone) via Bluetooth. Det er et tastatur i aluminium, der ikke fylder meget i tykkelsen, men hvad angår tasterne er på størrelse med tastaturet på en Macbook.\nDette trådløse tastatur kræver to AA-batterier, som holder utroligt lang tid. Tastaturet slukker selv, når det ikke er i brug, og er automatisk klar til brug igen, så snart dine fingre rammer tasterne.\nDenne følsomhed kan dog udgøre et mindre problem: Det er let at tænde for tastaturet ved et uheld, hvilket får iPad'en i nærheden til at fyre op for Bluetooth-forbindelsen, hvad der ikke er lige hensigtsmæssigt i alle situationer. Du kan dog omgå problemet ved at slukke for Bluetooth på din iPad, når du ikke lige har tænkt dig at bruge tastaturet.\nOracle klar med online office-pakke\nHer får du overblik over mobile forretnings-apps


Side:Breve fra Helvede, udgivne af M. Rowel.djvu/447 - Wikisource\nSide:Breve fra Helvede, udgivne af M. Rowel.djvu/447\nTvivl tilbage. Saa nær havde jeg været ved at begaa en Forbrydelse imod Naturen, som endog selve Luften med Gru maa bæve tilbage for! Min egen Datter! Forbarmende Gud! Saa vederstyggelige Følger kan Synden drage efter sig!\nJeg vred mig i en unævnelig Pine. Det var mig umuligt at holde det længer ud. Der sad hun for mig, mørk, stirrende, uden al Sympathi, liig en ubønhørlig Skjæbne. Hun holdt mit Liv i sin Haand, ligesom jeg engang havde holdt hendes. Kun et Par Ord fra hendes Mund, og jeg vilde være udløst af denne dræbende Uvisheds Pine.\nMen hun havde endikke et Ord tilovers for mig. Hun vilde ikke længer, hvad jeg vilde. Engang fulgte hun efter mig, hvor jeg gik, endog til sin Undergang. Nu flyer hun for mig paa alle mine Veje; selv om jeg kunde vise hende Vejen til Himmerige, troer jeg ikke, hun vilde følge mig.\nNaar jeg seer tilbage over mit Liv, finder jeg et stort, svælgende Mørke. Men utallige Lys glimte frem af Mørket, store og smaa, himmelske og jordiske. Jeg tænker nu nærmest paa de første, de talrige Tegn i mit syndige Liv paa Guds faderlige Forbarmelse. Ligesom Stjerne ved Stjerne paa en mørk Himmel træde de frem for min jammerfulde Betragtning.\nJeg seer nu, hvorledes Gud var mig nær og greb ind i mit Liv den ene Gang efter den anden, for at\nHentet fra "https://da.wikisource.org/w/index.php?title=Side:Breve_fra_Helvede,_udgivne_af_M._Rowel.djvu/447&oldid=50374"\nDenne side blev senest redigeret den 10. august 2018 kl. 17:30.


Nye professorer på SFI | SFI\nNye professorer på SFI\nSkrevet den 9. september 2013\nDer er over sommeren og sensommeren kommet nye professorer til SFI. To er velkendte ansigter i SFI-regi, mens den tredje er hentet i Storbritannien.\nKort før sommerferien satte ind, blev der sat et velkendt SFI-navn på den opslåede stilling som forskningsprofessor i økonometri. Navnet er Paul Bingley, der har varetaget en lignende stilling på SFI siden efteråret 2007. Siden 1. juni har stillingen været på fuld tid.\n48-årige Paul Bingley er opvokset og uddannet i Storbritannien. Han er B.sc. i økonomi og økonometri fra Southampton University i 1988, M.A. i økonomi fra Manchester University i 1989 og Ph.D. i økonomi fra Keele University i 1997. Siden 1994 har Paul været knyttet til det samfundsvidenskabelige fakultet ved Aarhus Universitet og Handelshøjskolen i Aarhus som forskningsassistent, adjunkt og lektor.\nPaul Bingleys forskningsområder er blandt andre social mobilitet, pensionssystemer og skole.\nGennem årene har han publiceret artikler i Economic Journal, Journal of Public Economics, European Economic Review, Journal of Human Resources og British Medical Journal.\nNanna Mik-Meyer er tilbage på SFI\nEfter sommerferien vendte en tidligere SFI’er hjem. Nanna Mik-Meyer har forladt en stilling som professor ved Institut for Organisation ved CBS for at tiltræde en stilling som professor ved SFI.\nNanna Mik-Meyer har en kandidatgrad i antropologi samt en ph.d. i sociologi fra Københavns Universitet og har i mange år forsket i blandt andet mødet mellem borger og velfærdsstaten.\nHendes forskningsmæssige interessefelt er identitetsprocesser i organisationer, mikro-sociologien, krops- og arbejdssociologi samt studier af mødet mellem minoritetsgrupper og majoritetsgrupper i organisationer og kvalitative metoder, og Nanna skal som professor på SFI netop bidrage til at udvikle og styrke vores brug af kvalitative metoder.\nNanna Mik-Meyer er forfatter til bogen Power and Welfare: Understanding Citizens’ Encounters with State Welfare (med Kaspar Villadsen, Routledge, 2013), og hun har fået publiceret artikler i blandt andet tidskrifterne Gender, Work & Organization, Sociology of Health and Illness, Social Theory and Health og Journal of Political Power.\nTiltrædelsesforelæsning afholdes fredag den 11. september klokken 15.00 og har titlen: Spontanitet og magt. Den kvalitative sociologis styrker i analysen af mødet mellem borger og system.\nNy deltidsprofessor på SFI\nDerudover tiltræder Rachel Thomson som deltidsprofessor på SFI den 1. september. Hun er professor i børne- og ungdomsstudier og er ansat på University of Sussex, hvor hun leder Centre for Innovation and Research in Childhood and Youth (CIRCY).\nRachels forskningsinteresser er livsforløbsstudier og transition, samt det interdisciplinære forskningsfelt køn og seksualitet. Hendes forskning er metodisk innovativ, idet hun har udviklet og specialiseret sig i en række forskellige typer af kvalitative metoder til at belyse samspillet mellem levede erfaringer, sociale processer samt biografisk og historisk tid. Med det omfattende forskningsprojekt Inventing Adulthoods, hvor 100 unge blev fulgt over 15 år, har hun cementeret kvalitativ longitudinel forskning (QLR). Rachel har haft artikler i blandt andet Journal of Youth Studies, Journal of Social Research Methodology, Sociological Research Online, Social Policy and Society og Studies in the Maternal.\nRachel bliver tilknyttet afdelingen Børn og Familie, er ansat for en to-årig periode og vil opholde sig på SFI 3-4 uger om året.\nRachel Thomsons tiltrædelsesforelæsning afholdes tirsdag den 8. september klokken 15 og har titlen: New frontiers in Qualitative Longitudinal Research - Reflections on a decade of methodological development.


Jeg har valgt at besvare de 3 spørgsmål samlet. Men først vil jeg gerne gennemgå reguleringen af elektronikaffald i - PDF\nDownload "Jeg har valgt at besvare de 3 spørgsmål samlet. Men først vil jeg gerne gennemgå reguleringen af elektronikaffald i"\n1 Miljø- og Planlægningsudvalget MPU alm. del - Bilag 329 Offentligt J.nr Den 5. april 2006 Miljøministerens besvarelse af spørgsmål V, W og X (alm. del) stillet af Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg den 22. og 23. marts Spørgsmål V: Vil ministeren lave en kulegravning af samtlige virksomheder i Danmark, der er certificerede til at håndtere og eksportere affald med henblik på at konstatere, hvem der er ansvarlig for ulovlig eksport af miljøfarligt affald, f.eks. elektronikskrot, og finder ministeren, at den nuværende kontrol og de nuværende sanktioner er tilstrækkelige? Spørgsmål W: Vil ministeren rejse overholdelse af EU s transportforordning og anden relevant EU-lovgivning over for Kommissionen og de medlemslande, Danmark udveksler elektronikskrot og andet farligt affald med, for at få kulegravet hele den europæiske affaldseksport og stoppet ulovlig eksport til udviklingslandene? Spørgsmål X: Vil ministeren overveje en mærkningsordning for brugt elektronik? Svar: Jeg vil godt indlede med at understrege, så der ikke skal være tvivl: Ulovlig eksport af elektronikskrot til ikke-oecd lande kan ikke accepteres, og derfor er det vigtigt, at vi gør alt, hvad der er muligt for at forhindre dumpning af de rige landes miljøproblemer i u-landene. Det kan Danmark gøre nationalt, men lige så vigtigt er, at det også sker på internationalt plan. Jeg har valgt at besvare de 3 spørgsmål samlet. Men først vil jeg gerne gennemgå reguleringen af elektronikaffald i\n2 Danmark, for så vidt angår indsamling, håndtering og eksport. Dernæst vil jeg knytte et par bemærkninger til samrådsspørgsmålene vedrørende kulegravning af danske certificerede håndteringsanlæg, herunder et forslag til tiltag på dette område og vedrørende evt. mærkningsordning. Til sidst vil jeg redegøre for den bevågenhed, som ulovlig eksport af blandt andet elektronikaffald har i EU. Men jeg vil gerne lige bruge et par minutter på at perspektivere problemstillingen en lille smule. Lad mig starte med et eksempel. Jeg beslutter mig for, at jeg gerne vil have en ny computer. Min gamle computer fungerer glimrende, den er kun 2 år gammel, men har ikke den kapacitet, som jeg har behov for. Jeg kender én, mangler en computer, og giver den til vedkommende. Jeg ved, at jeg giver en computer, der fungerer, og som kvalitetsmæssig også er i orden. Rent genbrug. Hvis nu min computer ikke fungerede, og jeg skilte mig af med den, så er der tale om affald. Hvis jeg stadig valgte at give den til en anden, så ville vedkommende for det første blive sur, for det andet ville jeg have overtrådt affaldsreglerne ved ikke at aflevere mit elektronikaffald til den kommunale indsamlingsordning. Pointen her er, at i dette eksempel har jeg gjort mig klart, inden jeg skiller mig af med min elektronik, at den fungerer. Der sker i øjeblikket en lovlig eksport af brugt elektronisk udstyr fra EU, herunder Danmark, til u-landene. En eksport, der er med til at fremme udviklingen i disse lande. Eksempelvis eksporteres Miljøministeriets brugte funktionsdygtige computere til Uganda, til skolebrug. Dette sker selvfølgelig først efter, at det er blevet sikret at computerne virker, at de har en vis kvalitet, og at harddisken er blevet slettet. Som et andet eksempel på udviklingsbistand af denne type kan nævnes Danidas Renoverings- og Forsendelsesbevil- 2\n3 ling, som administreres af Mellemfolkeligt Samvirke. I dette regi laves der aftaler imellem danske frivillige organisationer og danske virksomheder eller uddannelsessteder, der ønsker at udskifte deres computerpark. De brugte computere sendes til kommunale beskæftigelsesprojekter, hvor det tjekkes, at computerne lever op til en række minimumskrav i forhold til kvalitet. Foruden aftalen til virksomhederne sørger de frivillige organisationer for, at der laves et partnerskab eller en aftale med en aftager i modtagerlandet. Det kan eksempelvis være en skole i Ghana. Alt det er jo en fornuftig udnyttelse af de rige landes overflod, og det går jeg ud fra, at alle er enige i. En række spørgsmål rejser sig i relation til det elektronik, der er kommet til Ghana. Blev det sendt af sted som affald, eller er det kommet som brugt udstyr og har været opmagasineret i en af de lagerbygninger, som DR-journalisterne også så på deres tur, fyldt med brugt elektronik, der ikke kunne afsættes? Eller er der tale om en overlagt ulovlig eksport af farligt affald? Er oprindelsen af affaldet dansk eller fra et af de andre nordiske lande? Under alle omstændigheder er det naivt at tro, at der ikke er brodne kar i Danmark på dette område, og at der ikke kan ske ulovlig eksport af denne type affald. Reguleringen af eksport af elektronikaffald er meget klar. Virksomheder må kun eksportere elektronikaffald til EU og andre OECD lande og kun, hvis det sendes til behandlingsvirksomheder, der nyttiggør affaldet på en miljømæssig forsvarlig måde. Eksport til ikke-oecd-lande er forbudt, idet elektronikaffald er farligt affald og som sådant underlagt EU s forbud mod eksport af farligt affald til u-lande. Der, hvor der opstår en gråzone, er, når der er tvivl, om det elektroniske apparat er et produkt, eller om det er affald. 3\n4 Lad mig give et andet eksempel. En person ønsker at eksportere 10 fjernsyn til et land i Afrika, men af dem er der kun 2, der fungerer. Personen ved, at i det land, som han eksporterer til, kan de nemt få 1 mere til at fungere ved hjælp af dele fra de resterende fjernsyn. Problemet er bare, at selv om han har fået 3 fjernsyn til at fungere, og som kan bruges som genbrug, så har han samtidig fået eksporteret elektronikaffald til et land, som ikke har kapaciteten til at håndtere dette. I dette tilfælde vil hele eksporten være at betragte som en affaldseksport, og hvis det er til Afrika, er det klart ulovligt. Miljøstyrelsen har oplyst mig, at deres kemikalieinspektion i 2004, i forbindelse med kontrol af drivmidler i køleskabe til eksport, i en række tilfælde opdagede, at de containere, de inspicerede, foruden brugbare køleskabe, indeholdt ikke funktionsdygtige køleskabe og andet elektronik. De konkrete sager blev håndteret af den kommune, hvorfra containeren var sendt. Det viste sig, at overtrædelserne skyldtes manglende information om, hvornår elektronisk udstyr var produkt, og hvornår det blev til affald. I starten af 2005 informerede Miljøstyrelsen derfor branchen af forhandlere af elektroniske produkter om, at hvis og når forhandleren videresolgte brugte produkter, så skulle de sikre sig, at disse fungerede. Elektronikaffald er et af de affaldsområder, som har været særligt reguleret igennem en længere årrække, fordi det kan udgøre en miljømæssig belastning afhængig af håndteringen. Vi har haft en regulering af elektronikaffald siden Der er både krav til aflevering og detaljerede krav til, hvordan elektronikaffald skal miljøbehandles. Fra den 1. april i år er der indført producentansvar for elektrisk og elektronisk udstyr. Kravene til miljøbehandling er 4\n5 stort set uændrede, men mange flere produkter skal behandles nu i forhold til tidligere. Der sker især ændringer med hensyn til, hvem der er ansvarlig for at sikre, at den lovmæssige miljøbehandling bliver foretaget og finansieringen heraf. De nye regler om producentansvar sigter ikke mod at komme den ulovlige eksport af elektronikaffald til livs. Ikke desto mindre kan den nye tilgang med at gøre producenterne ansvarlige for affaldshåndteringen af deres produkter på flere punkter dæmme op for ulovlig affaldseksport og modvirke incitamentet til at sælge tvivlsomt udstyr videre som genbrugsvarer: For det første: Det er gratis for forhandlere, der tager affald tilbage fra private, at aflevere det til kommunen, medmindre det drejer sig om større mængder. For det andet: Når det historiske affald dvs. affald af udstyr markedsført før 1. april 2006 er udfaset, bliver det gratis for virksomheder at aflevere affaldet til producenternes indsamlingsordninger. For det tredje kan virksomheder allerede nu gratis aflevere historisk affald tilbage til producenten, når de køber tilsvarende nyt udstyr. Og helt overordnet betyder indførelsen af producentansvar, at der kommer meget mere fokus på, at producenterne skal være miljøansvarlige i forbindelse med affaldshåndteringen. De producenter, som allerede nu har ansvaret for behandlingen af størstedelen af affald fra de typer udstyr, der er blevet eksporteret ulovligt, såsom køleskabe og computerudstyr, vil være ekstra opmærksomme på, at deres affaldsprodukter behandles miljø- og sundhedsmæssigt forsvarligt. De vil få store imageproblemer, hvis deres produkter brændes under åben himmel i Afrika. Eksport af elektronikaffald er omfattet af bestemmelserne fastsat i EU s Transportforordning om grænseoverskridende transport af affald. Elektronikaffald skal som hovedregel 5\n6 anmeldes inden eksport. Eksport til nyttiggørelse i andre EU- og OECD lande er tilladt under betingelse af, at affaldet eksporteres til et anlæg, der lever op til de i lovgivningen fastsatte behandlingskrav. Vi eksporterer i dag elektronikaffald til miljøbehandling i eksempelvis Tyskland. Disse eksporter anmeldes til Miljøstyrelsen og er fuldt ud lovlige. Det er kommunerne, der er ansvarlige for klassificering af affald i Danmark. Det vil sige, at det er kommunen der skal beslutte, om den enkelte sending af elektronik er affald eller produkt. Det er ligeledes kommunen, der har tilsynsforpligtigelsen i forbindelse med eksport. Det ændrer de nye regler om producentansvar for elskrot ikke noget ved. Som det også har fremgået af pressen, så varetages denne tilsynsforpligtigelse forskelligt fra kommune til kommune. Dette skyldes først og fremmest at kommunerne selv prioriterer og tilrettelægger tilsynsopgaverne. F.eks. har Københavns Kommune bestemt, at de vil dække området ved oplysningskampagne rettet mod de københavnske virksomheder og ved desuden at foretage kontrol i Københavns havn. Foruden tilsyn så foregår der direkte kontrol af eksporter ved razziaer. Myndighederne har regelmæssige razziaer, hvor lastbiler foruden at få tjekket kørekort og fartskiver også får tjekket deres last og papirerne i denne forbindelse. Overtrædelser af reguleringen for import og eksport af affald straffes normalt med bøde. Strafferammen ved overtrædelser, der er begået forsætligt eller ved grov uagtsomhedhed, er op til 2 års fængsel. Det vil sige, at der er sanktionsmuligheder i den nuværende regulering. Med hensyn til spørgsmålet, om jeg vil lave en kulegravning af samtlige virksomheder i Danmark, der håndterer og eks- 6\n7 porterer affald, så mener jeg ikke, at det vil være det rette middel til at komme den ulovlige affaldseksport til livs. Grunden til det er, at vi i Danmark siden 1998 har et gennemreguleret affaldsområde, og at aktørerne i høj grad udviser det nødvendige ansvar for at håndtere elektronikaffald korrekt. Men omvendt kan vi ikke gardere os 100 % imod, at der også er dansk affald iblandt de mængder af affald fra Vesten, som dumpes i u-landene. Jeg mener ikke, at vi skal sætte ind over for affaldseksportørerne, for her er reglerne klare. Jeg vil foreslå, at vi i stedet kortlægger strømmen af elektronik fra produkt til affald hhv. genbrugsprodukt, og prøver at finde de steder i strømmen, hvor den enkelte mellemhandler eller reparatør tager beslutning om at eksportere et elektronisk apparat til genbrug. På den måde kan vi få viden om, hvilke aktører det drejer sig om, og hvilke økonomiske interesser der er involveret og så sætte målrettet ind med information og tilsyn. Når vi får kortlagt strømmen af hhv. elektronikaffald og genbrugsprodukter, vil vi bedre kunne overveje evt. behov for yderligere tiltag. Om det skal være en mærkningsordning som Steen Gade foreslår, vil jeg gerne lige se om passer ind med resultatet af undersøgelsen. I forhold til de andre medlemslande og Kommissionen så kan jeg oplyse, at ulovlig eksport af affald og specielt elektronikaffald har en stor bevågenhed hos disse. I EU er der aktiviteter på forskellige planer. Kommissionen har for år tilbage etableret en gruppe, som har til formål at fortolke og implementere transportforordningens bestemmelser. I denne gruppe er ulovlig eksport af affald til specielt ikke-oecd-lande i de sidste stykke tid blevet drøftet, og p.t. er Tyskland ved at lægge sidste hånd på 7\n8 et udkast til en fælles EU fortolkning af, hvornår elektronik er produkt og hvornår affald. Med en fælles EU-forståelse af dette har vi større mulighed for at håndhæve transportforordningen. Desuden har der over en årrække været aktiviteter i et netværk i EU, der har som formål at fokusere på håndhævelse af transportforordningen. Disse aktiviteter tæller eksempelvis et EU-havnekontrolprojekt og en undersøgelse af, om affaldet nu også ender det sted, som transportøren har påstået, at det skal til. På det netop afsluttede havnekontrolprojekt blev det konkluderet, at aktiviteter under projektet skulle fortsætte, og at vi på EU-plan skulle blive bedre til at koordinere vores indsats. Resultatet af dette projekt sendes til Kommissionen med en anbefaling af fortsat arbejde for at forebygge ulovlig eksport. Den anden aktivitet, som jeg nævnte i netværksgruppens regi, er en indsats rettet mod såvel modtager som afsender af affaldet. I dette projekt kontrollerer man, om affaldet nu også bliver behandlet det sted, som transportøren har hævdet det skulle. Danmark har haft en kontaktperson i havnekontrolprojektet, men der har ikke været danske havne involveret, mens vi er aktivt deltagende i opfølgningsprojektet. Det er planen, at der skal ske en yderligere styrkelse af netværkerne imellem de 2 projekter, således at indsatsen kan koordineres optimalt. Derudover er der selvfølgelig også et netværk på embedsmandsplan, hvor tiltag og erfaringer udveksles. I den forbindelse kan jeg nævne, at England netop er ved at afslutte en undersøgelse af, hvorledes økonomien driver handel med elektronik. 8\n9 De initiativer, som jeg her har gjort rede for, viser, at der er et konstruktivt samarbejde i EU om at forbedre håndhævelsen af transportforordningen. Der er således taget vigtige skridt til et intensiveret EUsamarbejde om at forhindre ulovlig affaldseksport til u- landene. Fra dansk side vil vi løbende vurdere, hvorvidt vi bedst muligt kan målrette indsatsen specielt i forhold til problematikken om, hvornår er elektronik affald, og hvornår er det et produkt. Afsluttende vil jeg blot bemærke, at ulovlig eksport af affald til u-landene ikke må finde sted hvad enten der er tale om skibe, elektronik eller andet affald. Der gør vi i Danmark en stor indsats for at forhindre, og det skal vi fortsætte med. Det er der, vi miljømæssigt kan vinde mest. 9\nAffald og ressource. Eksport af affald\nAffald og ressource Eksport af affald Politiet i affaldskontrol Politiet foretager affaldskontrol i tilknytning til den generelle tungvognskontrol. 15 dage om året er hovedvægten lagt på affald 6 dage


Regionen Kurzeme i Letland\nUendelige flotte strande næsten hele vejen rundt\nKurzeme har haft en omskiftelig tilværelse. Den historie, vi kender i dag starter i vikingetiden. De djærve krigere fra Danmark og Sverige lugtede guld og skønne møer - og sikkert også andre nemme fortjenester. Selv om andre danskere, især Kong Valdemar den Store, forsøgte at gøre vikingernes erobringer til en fast bestanddel af det danske rige, lykkedes det heller ikke ham. På det tidspunkt var Hanseforbundet allerede så stærk, at de sammen med de oprindelige kurer kunne vise ham på porten. Men der har altid stået andre på spil igennem hele Middelalderen. Svenskere, polakker, russere og tyskere. De sidste havde mest held med den tyske adel som hjælp at underlægge sig hele regionen. Stort helt op til vor tid. Hitler havde heller ikke held med det, for Sovjetrusland overtog hele cirkusset i 1945. Stalin forsøgte at russifisere hele Letland. Det var lige ved at lykkes, men Sovjet kollapsede i 1990 og Letland - og dermed også Kurland, som nu hedder Kurzeme fik deres frihed. Nykøbing Falster fik byen Liepeja som venskabsby og hjalp byen med at noget infrastruktur ved genopbygningen. Man købte simpelthen en brugt sporvogn, istandsatte den og fragtede den til Liepeja, hvor den stadig kører med den danske by´s navn og våben på siden.\nDe regioner, som man ser på det lille kort, er opstået ved regionsreformen i 2006. Desværre har Google her i 2019 endnu ikke formået at trække regionsgrænser på deres kort, således at jeg kan lave et selvstændigt kort for hver region. Det vil ske, så snart dette sker hos Google. Det nuværende kort øverst har derfor upræcise regionsgrænser, fordi jeg har svært ved at lokalisere dem.\nGeologisk har Kurzeme den samme oprindelse som de andre regioner, nemlig istiden. De store floder har deres kilder i Hviderusland eller endnu længere mod øst.\nLiepaja er Letlands 3.største by og den eneste motorvej er A9, der går til Riga og A11, der går til Litauens kyst. De er dog ikke ren motorvej hele vejen, dele deraf er motortrafikvej. Det øvrige veje er landeveje i kategori 2 - 4. De større bysamfund forbindes med gode regionalveje. De første ladestationer til elbiler er dukket op, men der er meget langt til at landet til en større dækning - men hvem ved, måske løber udviklingen hurtigere, end jeg kan spå.\nSiden oprettet eller opdateret den 28. februar 2019 . Data er indført som gældende denne dag. Redaktionen påtager sig intet ansvar for fejl eller ikke indberettede data, men retter/tilføjer gerne efter meddelelse herom. Kritiske udtalelser er ikke nødvendigvis redaktionens.


Renovering af gulve i butikker og lagerlokaler\nRing 97 40 10 30\nVælg din gulvtype\nFor hospitaler og klinikker\nFor butikker og lagerlokaler\nFordele ved renovering af gulve\nSå godt som nyt på ganske kort tid - og du sparer samtidig penge i forhold til lægning af et nyt gulv.\nEt flot gulv sender et godt signal til dine kunder\nGulvene i en butik udfordres dagligt – nogle steder endda fra morgen til sent aften. Et gulvs beskaffenhed understøtter i allerhøjeste grad hvilket signal man ønsker at sende til sine kunder. Hver gang der køres med en palleløfter eller hver gang kunderne, i alle afskygninger af fodtøj, går på gulvet vil slidlaget på gulvet gradvist blive nedbrudt.\nLidt efter lidt vil gulvene opleves mere og mere udfordrende at holde rene. Rent teknisk sker der det at overfladen lidt efter lidt bliver mere og mere åben/porøs og derfor vil virke mere tiltrækkende og fastholdende på snavs.\nEn anden udfordring kan være at holde toiletterne rene, hygiejniske og i det hele give en god oplevelse, så kunderne får lyst til at handle i butikken en anden gang. Stor brugertrafik og det faktum at ikke alle er lige gode til at ramme kummen, giver tilsammen optimale betingelser for snavs og dårlig lugt.\nDen gode nyhed for din butik - hvis budgettet ikke er ubegrænset\nGamle og slidte gulve kan som sagt være udfordrende at holde, men de økonomiske rammer til et helt nyt gulv har ofte lange udsigter. Rent teknologisk er man dog i dag så langt fremme, at langt de fleste gulve kan renoveres og derved reetablere det nuværende gulvs oprindelige slidlag og finish. Man kan altså spare omkostningerne til helt nyt gulv.\nDerfor kan din butik spare penge på at renovere gulv:\nIngen omkostninger til at fjerne det gamle gulv, fx håndtering og bortskaffelse.\nIngen omkostninger til afmontering af fx kasseterminaler, fastmonteret inventar eller lignende.\nIngen omkostninger til at lægge et nyt gulv.\nKun ganske lidt eller slet ingen forstyrrelser i butikkens normale drift, da fx en Polisan PUR-behandling kun tager fra få timer til få arbejdsdage - afhængig af opgaves omfang.\nHent filer til print\nFor butikker og centre (pdf)\nJA TAK Vis mig hvad I kan!\nVi kommer ud til din butik, og renoverer 2 - 4 m2 kvit og frit, så du selv kan se, hvor godt resultatet bliver.\nRenovering af linoleumsgulve →\nEn Polisan PUR-behandling fornyer dit gulvs slidstyrke.\nRenovering af vinylgulve →\nVinylgulve kan renoveres, så de er lettere at holde rene.\nRenovering af gummigulve →\nEt gummigulv kan renoveres, så det får sin originale glans og slidstyrke tilbage.\nRenovering af stengulve →\nTerrazzogulve kan renoveres perfekt med en Polisan TRX-behandling.\nOm renovering af gulve\nMed vores effektive renovering og behandling af dit eksisterende gulv, kan du spare penge i forhold til et nyt gulv.\nOfte vil en Polisan PUR eller TRX-behandling give et mere slidstærkt gulv, som er lettere at holde rent.\nEt renoveret gulv kan blive lige så flot, som et nyt.\nOm Polisan Gulvrenovering\nPolisan Gulvrenovering er en del af Polisangruppen, som også består af Polisan Sportsgulve og Polisan - alt til rengøring.\nVirksomheden er etableret i 1932, er danskejet og har gennem alle årene arbejdet med salg og rådgivning om næsten alt indenfor rengøring og pleje.\nBesøg polisan.dk →\nSkriv til ordre@polisan.dk\nPolisan Gulvrenovering · Gartnerivej 26, 7500 Holstebro\n- en del af Polisan Gruppen


Så er påsken ved at være slut og hverdagen kalder igen. Vi har haft en super afslappende påske, noget vi trængte til :0) Vi har haft gæster, været ude og købe skoletaske til Bertram, fået legehus i haven ja og så nåede vi også lige en tur på skadestuen med Bertram. Det er første gang han er på skadestuen og folk der kender ham siger det er utroligt han ikke har været det før ;0)\nJeg har også nået at være kreativ, så det er bare så skønt. Det konfirmationsalbum jeg er igang med at lave er lige ved at være færdigt, men selfølgelig skulle min printer løbe tør for blæk i dag.\nI torsdags ringede min veninde at hun havde glemt at bestille 2 kort hun skulle have med til bornholm om fredagen, så fluks gik jeg igang. To meget forskellige kort blev det til. Papiret her er fra simply stories, stjernerne er skåret ud på silhouetten og farvet med stain.\nDet er kort skulle bruges til et kobberbryllup, men jeg ejede ikke noget der mindede om kobber, så jeg valgte at lave det romantisk i stedet for. Papiret er fra pion, hjerterne er en TH dies. Jeg fik ikke taget et billede af bagsiden af posen, men der har jeg brugt et andet stykke mønsterpapir, så Annette og Lisette jeg nåede alligevel op på de 7 stykket :0) :0)\nWowww.. Det sejt det første!!!\nog super sødt det andet :)\n9. april 2012 kl. 13.33\nflotte ting du har lavet :) ..-\n9. april 2012 kl. 13.42\nHvor er det flot at du kan fikse noget så smukt i en fart. Godt du husker dit mønsterpapir ;O)\n9. april 2012 kl. 23.24\n2 meget forskellige kort, men begge super flotte. Dejligt brug af mønsterpapir.\nJa, så blev det en påske hvor både Bertram og jeg måtte en tur på skadestuen/hospitalet.\n10. april 2012 kl. 01.25\nFlotte kort du har lavet. Glæder mig til at se albummet når det bliver færdigt:)\n10. april 2012 kl. 10.53\nRigtig flotte posekort du har lavet. Lækkert album\n23. april 2012 kl. 05.59


KENZINA - Mbour Python Clutch - Grå / blå Poleret – porteagauche\nKENZINA - Mbour Python Clutch - Grå / blå Poleret\nColor Grey / Blue Grey / Blue\nOnsize / Grey / Blue\nSmuk og klassisk slangeskinds taske fra Kenzina.\nHåndtaskens stilrene blå/grå farve passer til enhver lejlighed, og den aftagelige kæderem gør det muligt at bruge tasken som både clutch og crossbody. Med sine tre rum er der masser af plads til mobil, pung, nøgler og makeup, hvilket gør Mbour ideel som selskabstaske til de næste mange fester.\nMbour KENZINA Python Clutch Blå/Grå Poleret er en eksklusiv håndtaske, og slangeskindet bliver kun smukkere med årene. Hver enkelt taske er unik: Den er håndlavet og bærer sin egen historie i form af slangens ar og særprægede mønster. Den nænsomme behandling under produktionen gør slangeskindstaskens overflade både smuk og naturlig.\nMateriale og oprindelse: Grå/blå lædertaske i slangeskind, håndlavet i Senegal. Med tasken følger en justerbar kæderem.\nHåndtasken er lavet af skind fra pytonslanger som lever frit i Senegals natur. KENZINA bruger certificeret skind, der er dokumenteret bæredygtige. Vi arbejder for bæredygtighed, fuld gennemsigtighed, åben kommunikation og ordentlige lønforhold for vores lokale samarbejdspartnere i Senegal.\n199,99 DKK Normal pris 399,00 DKK Udsolgt\n1.899,99 DKK Normal pris 3.799,00 DKK Udsolgt\nETUI - Bumbag - Pink Pattern\nETUI - Shopper - Orange Pattern


→ Bedste Atmos Fastbrændselskedel online\nTemmelig mange online shops udlover nu til dags diverse forskellige leveringstyper. En der er meget almindelig er i øjeblikket at afsende til en pakkeshop, hvor det er nemt for dig at hente dine varer når der er mulighed for det. Fragtformen er nemlig meget simpel, og endda endvidere den mest prisbevidste type af levering ved køb af Atmos Fastbrændselskedel.\nDu burde også beslutte dig for at få varerne sendt hjem til dig eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtmetoden er en gang i mellem en lille smule mere omkostningsfuld, men tillige ret enkel. Den billigste leveringsversion vil dog altid vise sig at være selv at hente varerne, men den mulighed forudsætter at du lever tæt på webshoppens bopæl.\nFragtperioden på er selvfølgelig ret så vigtig hvis man har brug for produkterne fluks, så med det formål er det nemlig vigtigt at vi kigger nærmere på leveringstiden for den vedkommende vare.\nEn række e-forretninger byder på 1 dags levering på massevis af produkter, eksempelvis Atmos Fastbrændselskedel, men glem ikke at det er forudsat at orden realiseres forud for et givent klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få de nye varer distribueret før logistikmedarbejderne drager hjemad.\nEnkelte internet outlets tilbyder fragtfri levering, men undertiden kun når du shopper for et fastsat beløb. Ellers skal du vælge den mindst kostelige form for levering, som ofte – uanset om man opholder sig tæt på Taastrup, Lillerød eller Ringkøbing – vil være at få fragtmanden til at køre din bestilling til et afhentningssted.\nDet er i dag virkelig smart for almindelige dødelige at søge information om priser i blandt diverse firmaer på nettet, og for det har flertallet af online firmaer fundet det nødvendigt at mindske priserne på varerne – til piger og drenge, lige så vel som til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange yde fragt uden beregning.\nMen det kan imidlertid vise sig rentabelt at se nærmere på nogle få forretninger på nettet efter rabatkoder på Atmos Fastbrændselskedel forinden du handler, således at man er velinformeret til at få fat i den mest attraktive pris.\nMan må trods alt huske på, at såfremt en internet webshop reklamerer varer til en salgspris som kan virke hamrende fordelagtig, så kunne det undertiden være en indikator for en uoprigtig netshop. Kortkøb er i hvert fald en del af et reglement, der forsvarer os imod uoprigtige online varehuse.\nVi tilråder generelt shopping med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du drage nytte af en afbetalingsordning fra fx ViaBill, ifald du agter at finansiere prisen af flere omgange.\nFør nogen handler på en netshop behøver de sådan set betragte forhandlerens forretningsaftale, dog er det bare ikke særlig interessant.\nEn nem løsning kan være at undersøge om internet forretningen er e-mærket medlem, da det generelt er en tilkendegivelse af at online firmaet føjer de gældende danske regler, tillige med at den tit overværes af jurister der har den nødvendige knowhow om de gældende love. Det giver dig anledning til bistand, ifald du forvoldes dilemmaer med din shopping.\nHerudover kan det anbefales at kunden er på vagt for de mest betydningsfulde retningslinjer der kan have indflydelse på købet, eksempelvis den returret e-forretningen garanterer. Her er det på samme måde afgørende, at man når som helst sikrer sin købsbekræftelse, så man fremadrettet kan dokumentere sin ordre af Atmos Fastbrændselskedel, uden hensyn til om man søger en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot præsterer nogenlunde stabile chancer for at tolke ret mange eksisterende køberes anmeldelser og på grund af dette går vi ind for, at du tager et kig på webbutikkens bedømmelser af Atmos Fastbrændselskedel forinden du bestiller.\nFacebook leverer lige så vel visse gunstige løsninger til at få indsigt i e-forhandlerens troværdighed. Foruden det ses en del internet handler som gør det muligt at afgive en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket ydermere kan drages fordel af til vurdering af hvor tilfredse kunderne er.\nVores website finansieres af reklameindtægter. Vi har tætte samarbejder med adskillige online forretninger da vi promoverer butikkernes produkter, og modtager betaling forudsat en af vores besøgende udfører et indkøb.\nData om tilbud og internet firmaer vedligeholdes rutinemæssigt, men vi tager forbehold for rettelser der måtte være realiseret efter seneste opdatering af de anvendte oplysninger.


DM-finalister udtaget til landsholdet - sn.dk - Sport Sjællandske\nChristoffer Bring (til venstre) og Alexander Frances har været gode venner i mange år, og nu genforenes de på landsholdet. Privatfoto\nArtiklen: DM-finalister udtaget til landsholdet\nDM-finalister udtaget til landsholdet\nSport Sjællandske - 12. oktober 2020 kl. 21:59\nChristoffer Bring fra Næstved Golfklub og Alexander Frances fra Møn Golfklub har fulgtes ad gennem store dele af deres golfkarriere, og nu genforenes de to venner snart på landsholdet.\nBegge finalister fra sommerens DM i hulspil er nemlig udtaget til Dansk Golf Unions herretrup for 2021.\nOg mens sølvvinderen Alexander Frances kan glæde sig over genvalg, er der tale om et comeback for Christoffer Bring , der senest var med i truppen i 2017.\n- Jeg er glad for at være tilbage på landsholdet. Det er lidt siden..., siger Christoffer Bring med et grin.\n- Det var dejligt at få opkaldet fra landstræner Thomas Larsson, og jeg havde en god snak med ham. Det bliver dejligt at være en del af det igen i 2021, siger han.\nDe seneste godt tre år har sydsjællænderen været college-spiller på University of Texas, og han har savnet opmærksomheden hjemmefra.\n- Der er en masse ekspertise omkring landsholdet, som jeg glæder mig til. Det er noget jeg måske har manglet lidt. Jeg tror, det er noget der vil gavne mig og hjælpe mig videre til det næste, som er den professionelle karriere, siger Christoffer Bring, der dog stadig har ambitioner for sit sidste halve år som amatør.\n- Der er nogle ting, jeg mangler i min amatørkarriere. Jeg håber på EM for hold næste år, som jeg ikke har spillet i mange år, og så at spille de store turneringer som EM individuel, British Amateur og US Amateur. Og så selvfølgelig det at repræsentere Danmark i dem, siger Christoffer Bring.\nAlexander Frances har været en del af forskellige ungdoms- og seniorlandshold de seneste ni år, og han glæder sig over, at DGU stadig tror på ham.\n- Primært betyder det økonomisk støtte til at spille nogle turneringer, og når der er træningslejre, så hiver de nogle specialister ind, som man virkelig kan lære noget af. Og så kan jeg i det hele taget godt lide at arbejde med Thomas Larsson, siger Alexander Frances.\n- Og når jeg er hjemme fra USA, så træner jeg med de andre landsholdsspillere, og det er et godt miljø at være i.\nLigesom Christoffer Bring har Alexander Frances også sin hverdag i Texas - på University of Houston. Her i efteråret bliver det dog ikke til meget konkurrencegolf på grund af coronaen.\n- Christoffer spiller nogle turneringer, men mit hold spiller ikke. Så det bliver at trænings-semester for mig, siger Alexander Frances.\n- Heldigvis har jeg mine holdkammerater at konkurrere lidt med. Det er svært ikke at spille, men der er jo ikke andet at gøre, end at bide i det sure æble.


Smukke Freja er kommet til Brande Dyreinternat fordi den tidligere ejer ikke længer kan have hende. Feja er…\nMøde søde Daniel. Daniel er kommet her på Brande Internat, da hans ejer desværre er død. Så nu er vi klar til…\nLille Cuba er blevet fundet efterladt, og herefter hentet af en kredsformand fra dyrenes beskyttelse, der…\nSøde Sigurd kom til internatet som herreløs. Han er en sød og nysgerrig kat, der elsker nus. Han vil passe…\nBennie kom til internatet som herreeløs Hun er en smuk og sød kat, der søger et roligt hjem uden andre dyr…\nLuna gør ikke meget væsen af sig til en start, men når man kalder på hende, kommer hun stille og roligt frem…\nLeonora er en mild pige og nysgerrig pige, som lige skal undersøge nye ting, før hun kan finde ro. Når det så…\nSøde Mis blev fundet ved en landejendom og har ingen familie. Hun er derfor kommet til Brande Internat og er…\nSøde Clyde blev fundet gående omkring, og da det ikke var muligt at finde Clydes familie, kom han til Brande…\nSøde Oliver er en af vores skønne katte som har været ude i pleje. Plejemor fortæller at Oliver er meget…\nMøde søde Lars. Lars er kommet her på Brande Internat, igennem Dyrenes Beskyttelses vagtcentral. Desværre…\n4 måneder og 6 dage\nSøde Lussi kom til internatet da ejer ikke kunne have ham mere. Han er en sød med lidt forsigtig herre, der…\nCherry - På vej ud i nyt hjem\nSøde Cherry kom til internatet som herreløs. Hun er en skøn kat med nogle flotte aftegninger. Hun vil passe…\nNickie og Mulle er kommet sammen til Brande Internat, da tidligere ejer desværre ikke kunne beholde dem…\nFie er en super kælen kat, som vi har fået til Brande internat, da tidligere ejer desværre ikke kunne beholde…\n11 måneder og 5 dage\nSøde Vanilie er kommet her på Brande Internat igennem Dyrenes Beskyttelses Vagtcentral, 1812. Vi har desværre…\nBilly er en ung fyr fra efteråret. Han er kælen og legesyg, men en lidt forsigtig fyr, så han skal have god…\nFie er en skøn kat som elsker kæl. Hun kan slet ikke få nok. Hun elsker at ligge på skødet, og blive kælet…\nSøde Aida er kommet til Brande internat, da man desværre ikke har kunne finde en ejer på hende. Hun er en…


Efter rådgiverne blev fyret: Italienere skal bygge supersygehus i Køge | Ingeniøren\n26. mar 2018 kl. 16:42 10\nDe italienske entreprenørfirmaer Itinera og CMB skal stå for byggeriet af det nye supersygehus i Køge, skriver Region Sjælland i en pressemeddelelse.\nOpgaven lyder på 110.000 m2 senge- og behandlingsbygninger, blandt andet 789 enestuer og 89 intensivpladser, til en pris på ca. to milliarder kroner.\n»Jeg er glad for, at vi nu står med en klar vinder ud fra en samlet vurdering af organisering, samarbejdsmodel, arkitektoniske og konstruktive valg og fordeling af udgifter mellem byggeri og styring,« siger projektdirektør Helle Gaub i pressemeddelelsen.\nLæs også: Italienske entreprenører vinder milliardentreprise på fynsk supersygehus\nIfølge hende har regionen modtaget flere kvalificerede bud på opgaven, som de kunne vælge mellem.\nItinera er også en del af det italienske entreprenørkonsortium, der skal bygge Storstrømsbroen, og de har også vundet entreprisen for Odense Universitetshospital.\nIfølge 3F løber de tre kontrakter på offentligt byggeri op i et samlet beløb på 6,9 mia. kroner.\nTidligere rådgivergruppe blev fyret\nI sin tid vandt C.F. Møller, Rambøll og Alectia opgaven som totalrådgiverkonsortium med rådgivergruppen USK, der vandt arkitektkonkurrencen for byggeriet af Sjælland Universitetshospital i Køge i 2013.\nMen i januar 2017 besluttede Regionsrådet at stoppe samarbejdet, da det viste sig, at byggeriets budget ville blive op til 350 mio. kroner dyrere.\nÅrsagen til fordyrelsen var, at rådgiverne alligevel ikke kunne realisere en række innovative løsninger for blandt andet decentral varmeforsyning og robotbetjente lagertårne, som var en del af vinderforslaget.\nLæs også: Rambøll, Alectia og CF Møller fyret efter budgetskred på supersygehus\n»Projektet fremstår derfor nu mindre arealeffektivt og det samlede bruttoareal inkl. det eksisterende byggeri, er vokset med næsten 23.000 m2 svarende til en ca. 13 % forøgelse end hvad der var forudsat i byggeprogrammet,« står der i en dagsorden for et møde i regionsrådet den 3. januar 2017.\nSamme fejlslagne forhåbninger om en decentral løsning for varmeforsyning og varmt vand måtte man erkende i byggeriet af Odense Universitetshospital, hvor idéen oprindeligt blev lanceret.\nTotalentreprenør overtager opgave\nI stedet for at udpege en ny totalrådgiver, valgte regionen at udbyde opgaven til en totalentreprenør, der kan færdiggøre opgaven inden for budgetrammen.\nLæs også: Sådan skal de nye sygehuse i Køge og Hvidovre se ud\nDet engelske rådgivningsfirma Core Five har været involveret og udført en ekstern granskning af projektet, mens den oprindelige rådgivergruppe har stået for at redesigne og reducere byggeriet.\nSupersygehuset forventes at stå færdigt i 2024.\nSparekniv på sygehusbyggerier: Det bliver dyrere i det lange løb 21. mar 2014\nThorbjørn Anker Hansen 26. marts 2018 - 18:22\nFrem med popcornene ;o) (ironi off) - håber det går bedre denne gang.\nChristian Hansen 26. marts 2018 - 19:11\nAl dansk infrastruktur er snart udliciteret til italienerne, som stort set ikke har leveret andet end dårligt håndværk, tidsplaner som ikke overholdes og kæmpe ekstraregninger. Alt imens de folk vi alle betaler for at skulle sørge for at vi får mest for pengene, fortsætter med gensidige gyldne håndtryk, og en fortsat tro på at de er deres mange penge værd.\nMilliarder kastes i skraldespanden, alt imens vore politikere dunker menigmand i hovedet om at de sandelig skal holde for, at lønstigninger er utopi og den velfærdsstat vi alle sætter pris på, langsomt køres i sænk.\nMogens Hansen 26. marts 2018 - 19:46\nAl dansk infrastruktur er snart udliciteret til italienerne, som stort set ikke har leveret andet end dårligt håndværk\nMåske hvis vi i Danmark kunne finde nogle kvalificerede rådgivende ingeniører til at styre processerne, så ville det gå lidt bedre? Det er svært ikke at bemærke, at i dette projekt blev Rambøll fyret, fordi de havde lovet over evne. Er der nogen som vil give et gæt på, hvilket dansk rådgivende ingeniørfirma, der indtil videre har hævet over 1mia DKK for at stå for (den manglende) afvikling af Banedanmarks Signalprogram? Det er ikke kun Italienerne, der leverer dårligt håndværk.\nPeter Ole Kvint 26. marts 2018 - 23:32\nItinera er kendt for at være ejet af mafiaen. Måske lidt mere end ejet. De er ikke nogen man bare smider på porten igen.\nHenrik Hansen 27. marts 2018 - 09:53\nVi får nu en totalentreprenør, der selvfølgelig nøje overvåger sin egen kvalitetsstyring - sikrer at tidsplaner overholdes med underentreprenører og undlader at sende ekstraregninger for "uforudsete" besværligheder i grunden, vejret, etc. "Glæder" mig til at følge udviklingen.\nBent Tolstrup 27. marts 2018 - 10:06\nSkatteyderne i DK, der i disse år mishandles mere end nogen sinde, vil foretrække at et projekt til 2+ mia. DKK udføres af en entreprenør med de bedste referencer indenfor store projekter. Ingen tvinger bygherren til atter at vælge billigste tilbud, som man udmærket ved bliver fulgt op af ekstraregninger. Beslutningstagere (læs: "teorister" med manglende erfaringer!), der fx fravælger særdeles kvalificerede og velrenommerede (danske) entreprenører burde selv fravælges pr omgående - men hvad bliver der så tilbage?\nJørgen Pallesen 27. marts 2018 - 10:26\nTog, infrastruktur og grøntsager\nSjovt som vi snart er gift med de italienere, og de har ikke ikke just et strålende ry med deres dårlige leverancer, er vores politikere blevet truet på livet af mafiaerne?\nòli Hans Hansen 27. marts 2018 - 10:36\nEr der nogen moral\nVille man gøre brug af en dansk entreprenør til sådan et projekt, hvis historiens sammensætning var den samme som i følgende link?\nBjarke Mønnike 27. marts 2018 - 18:11\nRe: Er der nogen moral\nEr der ikke snart nogen der lærer "Italiensk for begyndere" :)\nMartin Veicherts 28. marts 2018 - 06:48\nHvorfor dog sætte gang i alle de projekter samtidigt - broer, supersygehuse, metro, signalprogram, oa., som der åbenbart slet ikke er dansk arbejdskraft til. Burde man ikke hellere søsætte de store offentlige projekter i et tempo som gav en løbende høj beskæftigelse for danske arbejdere eller er vi forpligtigede til at holde hånden under polsk og italiensk entreprenørindustri? Jeg gætter i øvrigt på at alle projekterne er lånefinancierede!?


”One size doesn’t fit all! | Tandlægebladet\n”One size doesn’t fit all!\nProfessor emeritus, dr.med. Institut for Folkesundhedsvidenskab & Metabolismecenteret, Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet Sundhedsvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet\nI dette nummer af Tandlægebladet og i forudgående nummer samt i TB9 har temaet været forskning, der i stor hast forbedrer forståelse af årsager og mekanismer bag forøget sygdomsrisiko og dermed optimistisk åbner for nye perspektiver i diagnostik, behandling og forebyggelse i odontologien.\nSom i den øvrige lægevidenskab banes vejen for en mere individualiseret indsats i forventning om både at opnå bedre resultater end hidtil hos nogle grupper og undgå spildt og måske endda skadelig indsats hos andre.\nEt meget hyppigt fremført argument er, at ”one size doesn’t fit all” , hvormed menes, at de grupper af personer, vi hidtil har behandlet på samme måde, måske skal håndteres individuelt med udgangspunkt i de nye landvindinger.\nDet er blevet kaldt ”personlig medicin” med målet både at gavne den enkelte aktuelle patient endnu bedre end før, mindske antallet af nye patienter fremover mere end hidtil samt at udnytte samfundets ressourcer til disse formål mere effektivt, end det har været muligt indtil nu.\nDet har stort set altid været grundlæggende principper i al lægevidenskab på de til enhver tid givne vilkår, men de senere års hastige teknologiske udvikling i produktion af enorme mængder biologiske data og i mulighederne for analyse af disse såkaldte ”big data” , også hos det enkelte menneske, har fremelsket idéen om såkaldt ”personlig medicin”. Faktisk er princippet slet ikke nyt.\nDen samme udvikling af stadigt mere differentieret viden har lægevidenskaben været igennem i århundreder helt frem til nutiden.\nSelve det at stille en diagnose med henblik på valg af behandling hos den enkelte patient er jo ”personlig medicin”.\nFor at undgå denne begrebsforvirring kaldes den nye form for ”personlig medicin” også for ”præcisionsmedicin” ud fra idéen om, at man får mulighed for meget mere præcist end før at tilpasse håndteringen af den enkelte til hans eller hendes personlige profil.\nÅbning af -omics-verdenen ind til systembiologien\nDet nye kan karakteriseres med ordendelsen ”-omics” , der henviser til, at metoderne nu muliggør, at man får et formodet samlet overblik over alle de forskellige typer af biologiske substanser i kroppen startende med ”genomics” , der betegner hele DNA-stregen eller genomet, og strækkende sig videre over ”epigenomics” (bl.a. alle methyleringerne af DNA, jf. TB9), ”transcriptomics” (alt RNA), ”proteomics” (alle proteiner), ”peptidomics” (alle peptider) til ”metabolomics” (alle metabolitter).\nOrdendelsen har også bredt sig til mere funktionelle aspekter: ”exposomics” (alle ydre årsager, man er eksponeret for), ”microbiomics’ (alle mikroorganismer, bakterier, virus, svampe i og på kroppen som en del af ”exposomics” ), ”regulomics” (alle regulatoriske processer) og nu også ”phenomics” (alle kendte fænotyper, fx almindelige egenskaber, såsom højde og vægt, sygdomsenheder og sygdomsforløb).\nAt sige ”alle substanser i kroppen” er selvfølgelig en tilsnigelse, idet det alene refererer til, hvad den aktuelle teknologi giver af information om bestemte celletyper (bortset fra genomet, som formodes ens i alle normale celler, dog ikke i kræftceller), væv, organer eller kropsvæsker.\nTeknologien har senest taget endnu et stort spring fremad med mulighederne for at studere mange af disse ”-omics” på enkeltcelleniveau og dynamisk over tid.\nDen nu Nobelprisbelønnede opfindelse af genredigeringsteknikken, CRISPR-Cas9, åbner for præcis eksperimentel undersøgelse af konsekvenserne for ”-omics” -profilerne af alternative genetiske varianter i celler eller i hele organismer.\nDen store udfordring er at sortere, filtrere og integrere al denne ”-omics” -information til ny indsigt i den raske og syges biologi, også kaldet ”systembiologi”. Her har man hjælp af den hastige udvikling af computerteknologien, der muliggør kunstig intelligens og såkaldte maskinlæringsmetoder, der kan aflæse ikke forud definerede mønstre og sammenhænge i data.\nDer er en kolossal aktivitet på det systembiologiske område, og forventninger til væsentlige gennembrud er tilsvarende meget store.\nDet helt afgørende spørgsmål for den praktiske brug af den nye viden er, hvordan evidensen for den gavnlige virkning af at bruge den i diagnostik, behandling og forebyggelse skabes.\nI det følgende vil jeg fokusere på de kliniske vinkler, da udfordringerne i individualiseringen af indsatsen inden for forebyggelse på forskellig vis adskiller sig fra de kliniske.\nJeg vil kritisk konstruktivt pege på nogle indbyggede vanskeligheder i at nå så langt – uden at dæmpe begejstringen.\nVi må nok erkende, at vejen er meget længere, end man umiddelbart skulle tro ud fra fremskridtene i opbygningen af den detalje rede biologiske viden. Det er der flere uomgængelige grunde til.\nDen lange vej til praktisk brug af den nye systembiologi\nDen første er, at den mangedimensionale kompleksitet i de biologiske processer har vist sig at være en meget større udfordring at kortlægge, end man nok havde forestillet sig ved indførelse af hver af de avancerede teknikker.\nDet starter allerede med grundlaget, genomet, hvor afslutningen af det enorme arbejde med kortlægningen i 2003 udløste en vild begejstring.\nTil trods for at det blot er en meget lang række af tre milliarder alternerende nukleotider betegnet med bogstaverne A (adenine), T (thy mine), C (cytosine) og G (guanine), hvor der i nogle sjældne tilfælde sker en simpel udskiftning, nogle gange med voldsomme konsekvenser, så har det vist sig at være meget mere komplekst i sin sammensætning end forventet.\nDen epigenomiske regulering af genomets aktivitet er tilsvarende kompleks.\nDet bliver ikke mindre komplekst, efterhånden som man bevæger sig videre fra de basale genomisk bestemte biologiske processer (transcription til RNA, translation til proteiner, m.m.) hen mod fænotypen, man ønsker at forstå.\nDen næste grund er, at vi mennesker alle er forskellige, og at disse forskelle nu kan identificeres som forskelle i -omics-informationen om hver af os.\nSelv enæggede tvillinger, der formodes at være identiske i deres genomer, viser sig at have små forskelle i genomerne (somatiske mutationer, der kan indtræde tidligt i fosterudviklingen). De udefrakommende påvirkninger, miljøet i bredeste forstand, som individet udsættes for lige fra dannelse af æg- og sædceller, påvirker de biologiske komplekse systemer.\nFor nogle sætter de sig varige spor via permanente epigenomiske forandringer.\nKigger vi længere ned ad ”-omics” -vejen, bliver kompleksiteten så meget desto større. Det ender med, at de enæggede tvillinger slet ikke er identiske, selvom de kan se ganske ens ud.\nDen tredje grund er, at de forandringer, vi især er interesserede i som mulige veje til bedre forståelse af sygdomsprocesser, beror på forskellige forstyrrelser i de i forvejen individuelle komplekse biologiske systemer.\nSelv inden for tilsyneladende velafgrænsede sygdomsenheder er der forskelligheder, ansvarlige for sygdommenes forskellige manifestationer hos forskellige patienter.\nHeterogeniteten og variationen er så stor, at der ligger en kæmpeopgave i at samle trådene til information, der kan danne basis for forståelse af sygdommen hos den enkelte patient.\nDen fjerde og meget afgørende grund er, at kompleksiteten af de biologiske systemer indebærer, at det ikke kan afledes af kendskabet til dem, hvad der sker ved at forsøge at gribe ind i processerne. Kendskabet kan meget vel inspirere til idéer om, hvordan man måske kunne gribe ind for at modvirke sygdomsprocesserne.\nMan kan måske teoretisk forsøge at forudsige følgerne af et indgreb i disse biologiske processer, men hvad der konkret er følger heraf, kræver selvfølgelig en kortlægning af samme art som de forudgående trin.\nEffekten af at gøre noget andet end før\nKonsekvenserne af den biologiske kompleksitet er, at vi trods fremskridtene er ganske langt fra at nå til indsigt, der hos den enkelte kan begrunde ændrede beslutninger om diagnostik og heraf afledt behandling.\nSelvom vi nu kan karakterisere hver enkelt person som biologisk forskellig fra enhver anden person, rask eller syg, og i princippet også forskellig fra sig selv forud og efterfølgende som følge af de dynamiske ændringer, så skal vi jo vide, om et givet indgreb eller tiltag må formodes at gavne den enkelte.\nDen viden får vi kun ved at have prøvet indgrebet forud hos andre lignende personer, som vi formoder vil reagere på samme måde.\nDa vi alle er biologisk forskellige, er vi afskåret fra en helt præcis vurdering af effekten af at gribe ind.\nDen nye information, som kan lægges til eller erstatte den allerede til rådighed værende information om den enkelte patient, skal bruges til at begrunde at gøre noget andet for patienten, end man ellers ville have gjort ud fra gældende retningslinjer.\nÆndringen kan bestå i at undlade behandling, modificere den aktuelle behandling eller føje en ny til.\nDa en beslutning om at gøre noget andet end det sædvanlige baseres på det nye grundlag, er det i sagens natur ikke muligt at kigge bagud efter erfaringer fra kombinationen af det nye grundlag og den nye behandling, da det jo netop ikke er udført tidligere.\nSelvom man eventuelt kunne genskabe det nye grundlag fra gemte data og biologiske materialer, er det ikke muligt at imitere den nye situation, fordi de informationer ikke har været grundlag for sådanne beslutninger tidligere.\nMan kunne overveje, om analyser af gamle kliniske data i stor stil fra diverse journaler og registre kombineret med data fra biobanker kan hjælpe.\nDe kan bidrage til at få viden om den aktuelle tilstand, men de kan ikke fortælle, hvad følgerne af at træffe andre beslutninger end dem, der blev truffet, var, dengang data og prøver blev samlet.\nUmulig personlig medicin\nDet spørgsmål, der skal besvares, før man kan overføre den nye viden til ændret og måske mere personlig behandling, er, om personer med netop den aktuelle biologiske profil ville klare sig bedre, lige så godt eller ringere med end uden den ændrede behandling.\nAt svare med, at vi jo ved, hvordan det plejer at gå, duer ikke. Opgaven er jo netop at tage udgangspunkt i forskelligheden mellem patienterne, i hvordan de reagerer på den kendte behandling.\nAt se, om brug af den nye behandling hjælper hos den enkelte, duer heller ikke, da man jo ikke kan vide, hvordan det ville være gået uden den nye behandling for netop denne patient.\nHvis det går godt, kunne det jo være, at det også var gået lige så godt eller mindre godt uden den nye behandling, og hvis det går skidt, kunne det jo være, at det var gået bedre eller endnu værre uden den nye behandling.\nDer er ingen vej udenom at bruge de redskaber, vi har til at bestemme det såkaldte ”kontrafaktum”, det vil sige, hvad der hypotetisk ville gælde for den enkelte patient, hvis man ikke havde ændret behandling for netop denne patient.\nI nogle situationer kendes dette kontrafaktum. Det er entydigt og sikkert bestemt ud fra de hidtidige erfaringer, da det går alle patienter på den samme måde med den hidtidige behandling.\nBehovet for en ny og bedre behandling er åbenlyst, og kan man se, at det går bedre med den nye behandling, er evidensen på plads.\nDet er en sjælden situation og jo heller ikke den, man ville afhjælpe med personlig tilgang.\nLangt det almindeligste er, at der er forskel fra patient til patient og derfor usikkerhed om forløbet hos den enkelte patient.\nVores hidtidige redskab til vurdering af resultatet af en ændret behandling, når vores viden er for mangelfuld eller usikker til på forhånd at forudsige, hvordan det vil gå den enkelte, er at randomisere en større gruppe til at modtage enten den kendte eller den nye behandling.\nDerved sikres sammenlignelighed på gruppeniveau for alle andre forhold, kendte som ukendte, der formodes at spille en rolle for udfaldet af behandlingen. Men derved forspildes jo netop muligheden for at se, om den enkelte har mere gavn af den nye end af den kendte behandling.\nSkal dette redskab bruges, vil det være nødvendigt at udføre meget store studier, hvor det bliver muligt at finde en patient i den ene gruppe, der kan bidrage til det nødvendige kontrafaktum til den enkelte patient i den anden gruppe.\nMan søger den enkeltes genganger eller digitale tvilling, men da alle er forskellige i deres biologiske kompleksitet, er det ikke muligt at finde en, som er helt identisk. Princippet i strikt personlig medicin er af disse grunde umuligt.\nVejen frem til stratificeret medicin\nMed andre ord, jo mere præcist den enkelte patient er karakteriseret, jo sværere er det at opnå viden om kontrafaktum for den enkelte patient.\nVi får ikke det sammenligningsgrundlag, der skaber evidensen for, om den ændrede behandling er gavnlig eller ej for netop denne patient.\nHvor er vejen videre frem fra dette tilsyneladende paradoks? Svaret er i og for sig ret enkelt.\nVi må på forhånd opgive at skabe evidens for ”personlig medicin” forstået som hér, og i stedet udnytte de nye muligheder i en anden og realistisk udgave af ”præcisionsmedicin”, nemlig ”stratificeret medicin”.\nVi er dermed helt tilbage på det traditionelle spor i lægevidenskabens udvikling af en stadigt mere differentieret tilgang til patienterne, men nu beriget med vældet af nye biologiske muligheder.\nEn given patientgruppe undersøges med de nye ”-omics”teknikker, og nøje analyse af disse data giver anledning til en ny opdeling af denne gruppe, måske endda en ny taxonomi med nye sygdomsenheder på tværs af de kendte enheder.\nInden for hver af de nye grupper bliver det så muligt at vurdere med randomiserede undersøgelser, om den ændrede behandling, inspireret af den ny biologiske indsigt, ender med at være til gavn for patienterne i den aktuelle gruppe.\nJo finere opdeling af den oprindelige gruppe patienter, desto større skal basis selvfølgelig være for at kunne gennemføre duelige randomiserede undersøgelser.\nPå en række områder er det bydende nødvendigt at gå ud i internationalt samarbejde for at kunne opbygge den nødvendige evidens for, at en ændret behandling er bedre end den hidtidige for patienten og for samfundet.\nDet sker allerede i stor udstrækning på mange felter og giver anledning til optimisme om fortsatte forbedringer til gavn for patienter og samfund.\nPå Tandlægebladets indlæg- og debatsider har læserne ordet. Vi modtager følgende typer af indlæg: Læserbreve ca. 500 ord Kommentarer ca. 500 ord Essay ca. 1.000 ord Kronikker ca. 2.000 ord Faglige referater af kurser eller møder ca. 500 ord Indlæg sendes til fagligvidenskabelig redaktør Nils-Erik Fiehn på nef@tdl.dk. De holdninger, der kommer til udtryk i de enkelte indlæg, er forfatternes egne, og er ikke et udtryk for generelle holdninger i tandlægestanden eller i Tandlægeforeningen. Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere de indsendte bidrag. Find mere information om krav til indlæg på Tandlægebladet.dk under “Om Tandlægebladet”.