Sådan drypper du øjne - Astma Allergi Danmark Hold flasken nedad og før dråbespidsen så pollenallergi på øjet som muligt uden at berøre det. Tryk forsigtigt på flasken så én dråbe falder ned i øjet. Luk øjet øjne øjeblik. Gentag behandlingen i det andet øje.\nPOLLENALLERGI ØJNE - maxxwell spa manual. Sådan drypper du øjne\nPollenallergi øjne, de fem verdensdele Pollental og symptomer\nBøj ansigtet let bagover og træk lidt ned i nederste øjenlåg. Hold flasken øjne og før dråbespidsen så tæt på pollenallergi som muligt uden at berøre det. Høfeber og pollenallergi kan behandles og lindres effektivt. din næse er stoppet, klør eller løber med tyndt sekret; dine øjne klør, løber i vand og hæver; du har. Tegn på øjenallergi er øjenkløe samt røde rindende øjne. Oftest er næsen også undersøgelse af øjne/næse, som udviser symptomer på allergi. hudpriktest. Høfeber og pollenallergi kan behandles og lindres effektivt. Læs her hvordan du bedst kommer igennem pollensæsonen uden gener fra din høfeber og pollenallergi. Vidste du, at pollenallergi er skyld i 17 % nedsat arbejdstid? Læs vores 11 gode råd ved pollenallergi. × Måske er Kløe specielt i øjne og næse. Oplysninger Høfeber er egentlig en misvisende betegnelse, da man ikke får feber, og ikke nødvendigvis får symptomer af hø. Høfeber dækker over allergi overfor:\nDe fleste oplever symptomer som tæthed i næsen, hævede og kløende øjne. Ved sygdomme, der skyldes allergi, kan man ved hjælp af en priktest se, hvad. mar Allergi, der påvirker de øvre luftveje, forårsager irritation og inflammation i øjne, næse og hals. Derfor kan det indimellem være svært at vide. Når det rigtig bliver forår – så er der mange mennesker, der får kløe, tårer og røde øjne. De fleste får symp- tomer hvert eneste år på samme tid. Det er pollen fra.\nPOLLENALLERGI ØJNE - marmorstatuer. Sådan drypper du øjne\nNår en pollenallergiker kommer i kontakt med pollen, vil slimhinderne i næse og øjne blive hyperaktive. Dine øjne og næse klør og løber. De første gange du får. Sådan drypper du øjne. Vask hænder både før og efter du drypper øjne. For at undgå forurening må spidsen af flasken ikke røre øjet; Ryst flasken inden brug. Høfeber/Pollenallergi – en autoimmun lidelse/en overreaktion på Pollen. Akupunktur Høfeber symptomer er sæsonbetinget kan være fra øjne og/eller næse.\nKlør øjnene? Om høfeber og allergi hvor tyk er min pik\napr Dårligt behandlet allergi svarer til at gå rundt med en lille bimmelim på. Forestil dig, at du skal på date og har røde øjne, som om du har grædt. hvordan man får sæd ud af din penis\napr Mange lider under af pollenallergi uden at vide det. Det solrige, varme vejr får nemlig pollentallene til at eksplodere og næser og øjne til at. Omkring hver fjerde med høfeber enten har eller udvikler astma. Du bør derfor tale med din læge, hvis du fx:.\nPollenallergi øjne, gynækolog herlev Pollental og symptomer\nMen i virkeligheden burde mange af os blive inde midt på dagen bag lukkede døre pollenallergi vinduer. Det solrige, varme vejr får nemlig pollentallene til at eksplodere og næser og øjne til at klø og løbe i øjne. bmi beregning Det er forår og i løbet af de næste par måneder vil næsten en million danskere opleve at få pollenallergi. Symptomerne øjne tæthed i næsen, hævede og kløende øjne. Kan du mærke, når pollentallet stiger, så læs med her\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Pollenallergi øjne idpe.somenhest.com


Det internationale samfund ignorerer folkedrab på kristne i Nigeria :: Gatestone Institute\nOprindelig engelsk tekst: International Community Ignores Genocide of Christians in Nigeria\nDette bringer dødstallet for kristne op på mere end 6.000 siden begyndelsen af 2018.\n"Islamisterne i det nordlige Nigeria virker fast besluttede på at omdanne Nigeria til et islamisk sultanat og erstatte liberalt demokrati med sharia som den nationale ideologi. Målet er naturligvis at erstatte forfatningen med sharia som grundlag for lovgivning" – Det Nationale Forum for Kristne Ældste, en fløj af Nigerias Kristne Sammenslutning.\nNigerias regering og det internationale samfund har dog lige fra begyndelsen kun gjort lidt for at imødegå situationen. Manglen på deltagelse er ikke overraskende: De kan ikke engang anerkende kilden til situationen, nemlig den intolerante ideologi jihad.\nVed det, som Nigerias Kristne Sammensluning benævner et "rent folkedrab", blev yderligere 238 kristne dræbt og kirker vandaliseret i sidste uge af muslimer i det vestafrikanske land. Dette bringer dødstallet for kristne op på mere end 6.000 siden begyndelsen af 2018.\nI en fælles erklæring fra den kristne sammenslutning, der er en paraplyorganisation for forskellige kristne trosretninger, udtaler de: "Der er ingen tvivl om, at angrebenes eneste formål er en etnisk udrensning, beslaglæggelse af jord og tvangsfjernelse af de kristne indbyggere fra deres fædrene jord og kulturarv."\nErklæringen fordømte de nylige angreb "hvor mere end 200 personer blev brutalt dræbt og vores kirker blev ødelagt uden nogen indgriben fra sikkerhedstjenesten på trods af adskillige nødopkald til dem."\nErklæringen tilføjer, at størstedelen af de 6.000 kristne, der er blevet myrdet i år, var "fortrinsvist børn, kvinder og de gamle... Det, der sker i ... Nigeria er rent folkemord og skal standses øjeblikkeligt."\nDe sparsomt rapporterede detaljer om mordene på disse tusinder er ofte grusomme. Mange blev enten hakket til døde eller halshugget med macheter, andre blev brændt levende (nogle indenfor i låste kirker eller hjem), og kvinder bliver tit seksuelt forulempet eller voldtaget, inden de myrdes.\nBåde Nigerias og USA's regeringer har længe forsøgt at beskrive den langvarige jihad som territorialkampe mellem besidderne (åbenbart altid kristne) og ikke-besidderne (åbenbart altid muslimer).\nPræsident Bill Clinton sagde for eksempel i 2012, at "ulighed" og "fattigdom" er "det, der fyrer op under tingene" (hvor "tingene" er en henvisning til muslimers vedvarende nedslagtning af kristne i Nigeria). USA's tidligere vicestatssekretær for afrikanske anliggender Johnnie Carson udtalte efter en bombning af en kirke i Nigeria påskedag 2012, hvor 39 kirkegængere døde: "Jeg ønsker at benytte lejligheden til at understrege en vigtig ting, og det er, at religion ikke fører til ekstremistisk vold". Obamas regering skulle have indvilliget i at betale 600 millioner dollar til et USAID initiativ, der blev iværksat for at fastslå de "reelle årsager" til uroligheder og vold i Nigeria – der naturligvis skal findes i den socio-økonomiske, og angiveligt aldrig den religiøse, sfære.\nNigerias Kristne Sammenslutning benægtede imidlertid disse påstande i sin nylige erklæring. Efter at have sagt, at den nigerianske regering altid lader de ansvarlige for nedslagtningen af kristne "slippe fuldstændig ustraffet" – regeringen beskriver desuden angrebene som "sammenstød mellem bønder og hyrdefolk" – stilles spørgsmålet:\n"Hvordan kan det være et sammenstød, når en gruppe [muslimer] konstant angriber, dræber, lemlæster [og] ødelægger, og den anden gruppe [kristne] konstant bliver dræbt, lemlæstet og deres helligdomme ødelægges? Hvordan kan det være et sammenstød når hyrderne jagter bønder i deres egne landsbyer/samfund og bønderne løber for livet?"\nDet Nationale Forum for Kristne Ældste er en fløj af den kristne sammenslutning. Dets medlemmer er i gennemsnit 75 år gamle og kommer fra Nigerias seks geopolitiske områder. De mødtes den 2. maj med den britiske ambassadør i et forsøg på at få støtte. (Få dage inden mødet havde omkring 30 muslimske hyrdefolk bestormet en kirke under den tidlige morgengudstjeneste og myrdet næsten 20 kirkegængere og to præster). Gruppens sammenfatning af sager inkluderede:\nDet er tydeligt for de Kristne Ældste at der er blevet indledt JIHAD i Nigeria af islamisterne i det nordlige Nigeria anført af den etniske gruppe Fulani ["hyrderne"]. Jihad'en er baseret på den haddoktrin, der prædikes i moskeer og islamiske madrasaer i det nordlige Nigeria såvel som fulani-folkets overherreideologi.Ved at bruge både konventionel (voldelig) jihad og snigende (kulturel) jihad virker islamisterne i det nordlige Nigeria fast besluttede på at omdanne Nigeria til et islamisk sultanat og erstatte liberalt demokrati med sharia som den nationale ideologi. Målet er naturligvis at erstatte forfatningen med sharia som grundlag for lovgivning. Den nuværende forfatning fra 1999 plages af modsætningen mellem de to ideologier demokrati og sharia. Visse værdier er ikke til forhandling i et mangfoldigt samfund, og det virker, som om fortalere for kalifatet ikke respekterer det. Et Nigeria baseret på to ideologier kan ikke være vores ønske for Nigeria. Vi vil have et Nigeria, hvor borgerne behandles lige for loven på alle niveauer... Når man påtænker, at kristne udgør 50% af Nigerias befolkning, vil islamisternes mål nødvendigvis skabe alvorlige konflikter, der, hvis der ikke skrides ind, kan eskalere til endnu en borgerkrig. Islamisterne myrder allerede ustraffet kristne og ødelægger sårbare kristne helligdomme og samfund med alarmerende og umenneskelig hastighed.\nDet, at 6.000 kristne "fortrinsvist børn, kvinder og ældre" er blevet nedslagtet i løbet af årets første seks måneder, er en påmindelse om, hvordan vold blot eskalerer, hvis den ikke imødegås. Det er historien om den muslimske forfølgelse af kristne i Nigeria.\nDet tog for eksempel tre gange så lang tid (halvandet år, mellem december 2013 og juli 2015) for de selvsamme muslimske hyrder at nedslagte i alt 1.484 kristne (532 mænd, 507 kvinder og 445 børn), alvorligt såre 2.388 kristne (1.069 mænd, 817 kvinder og 502 børn) og brænde eller ødelægge 171 kirker.\nNigerias regering og det internationale samfund har dog lige fra begyndelsen kun gjort lidt for at imødegå situationen. Manglen på deltagelse er ikke overraskende: De kan ikke engang anerkende kilden til situationen, nemlig den intolerante ideologi jihad. Som en konsekvens heraf er dødstallet for kristne blot steget – og vil sandsynligvis fortsætte med at stige eksponentielt – indtil det øjeblik, hvor virkeligheden ikke blot anerkendes, men også imødegås.\nRaymond Ibrahim er forfatter til Crucified Again: Exposing Islam's New War on Christians (udgivet af Regnery med Gatestone Institute, april 2013).


Blackjack — Spil Casino Blackjack online imod live blackjack dealere eller computere Vi har nedenfor forsøgt og lave aldeles blackjack guide til jer, hvor pr. kan se hvilke casinoer der gavegiver blackjack bonussersamt regler, strategier og Oss. Vi har her på Casino2plays på casino, fundet frem til de bedste og sikreste casino bonusser, hos man bedste danske online casinoer. Prøv man populære online blackjack spil mod live dealere eller computere, og vind store gevinster direkte fra din tablet, rørig eller computer. Prøv alle de kendte blackjack spil via Casino2play.\nDet er generelt et rigtigt solidt udvælgelse af spillemaskiner man finder, og der er over forskellige spilleautomater at beslutte imellem. Derfor kan man også eksistere ganske sikker på, at det er nogle spillemaskiner som holder et højt niveau. Tilbage til indholdsfortegnelsen Jackpot skuespil i massevis! Der findes en generøs samling af spil hos EUCasino, der giver dig mulighed for at garnvinde den helt store gevinst. Dette er de såkaldte jackpot spil, hvor puljerne bare bliver ved med at gro, lige indtil der er en god vinder der rammer dem — muligvis dig? På maskinen Mega Moolah går gevinstpuljen ofte op over 40 millioner kroner.\n← Største sports betting 7 Spins casino\nJackpot med garanti 01 casino →


Profitable indikator for binære optioner i 5 minutter - Binary Options\nBing: Profitable indikator for\nTrafficking og sexkunder er ikke to separate enheder. Sexkunden kan ikke tages ud af ligningen. Bagmænd er kun mellemmænd. Dem, der reelt skaber markedet for trafficking, er kunderne. I Danmark kan man ikke straffes for at have sex med en handlet kvinde.\nDer er én grundlæggende faktor hvoromkring en investeringsbeslutning bør cirkulere: et mismatch mellem en virksomheds pris og værdi. Der er to overordnede metoder til fastlæggelse af sådan værdi.\nDette er også standardværdierne på handelsplatoformen ETX Capital, og der er som udgangspunkt ingen grund til at ændre på dette.\nAswath præsenterer et par ratios og ledsagende variabler, der kunne vise sig profitable at kombinere i jagten på ... Mismatch- indikator : P/E:\nCopyright © , medmindre andet er anført. Alle rettigheder forbeholdes.\nFromSuresh: Super Profit Scalper er en fantastisk indikator specielt skabt til M1 og M5. Det er den perfekte løsning for folk, der kun har et par minutter om dagen til handel og ønsker at store og hurtige profit. Denne indikator fanger meget hurtige og profitable prisbevægelser, som du normalt ikke kan fange på egen hånd og giver dig enkel købs- og salgssignaler. Oven i det, kan du være 100% sikker på med din handel, da det er ved hjælp af en meget pålidelig signal filtreringssystem. Og desuden vil det også advare dig om hver signal med en pop up lyd alarm, e-mail eller en mobil push anmeldelse\nProfitable indikator for\nhttps://rcainc.net/page/einstiegspunkte-fur-den-handel-mit-binaren-optionen/\thttps://nl.rcainc.net/page/bollinger-lijnen-in-online-binaire-opties/\thttps://da.rcainc.net/page/hvad-er-forskellen-mellem-binre-optioner-og-muligheder-/\thttps://no.rcainc.net/page/lonnsomt-arbeid-med-binre-opsjoner/\thttps://ru.rcainc.net/page/binarnie-optsioni-bez-demo-scheta/\thttps://da.rcainc.net/page/binre-muligheder-for-sucker-til-suckers/\thttps://pl.rcainc.net/page/wszystko-zle-na-temat-opcji-binarnych/\thttps://da.rcainc.net/page/binr-mulighed-med-minimale-investeringer/\thttps://fr.rcainc.net/page/qu-est-ce-que-l-appel-en-options-binaires/


Centret og dets formål - Syddansk Universitet\nCenter for Maritim- og Erhvervshistorie\nSDU Om SDU Institutter og centre Center for Maritim- og Erhvervshistorie Om centeret\nCentret og dets formål\nKapitalismen er til debat i hele den vestlige verden. På Center for Maritim- og Erhvervshistorie er vi interesserede i at sætte denne debat i historisk perspektiv. Kapitalismen har nemlig dybe historiske rødder og har over tid gennemgået store forandringer og er blevet præget af meget forskellige ideer, mennesker og virksomheder.\nI historiefaget er der internationalt en tiltagende opmærksomhed på disse aspekter. Det er efter vores opfattelse en god udvikling, idet vi – både i Danmark og internationalt – har brug for, at økonomiske og erhvervsrelaterede emner ikke kun diskuteres i samfundsvidenskabernes perspektiver, men også sættes i historisk lys og formidles som fortællinger. Historiske perspektiver kan efter vores opfattelse bidrage med vigtige dimensioner, når vi på forskellige planer skal finde løsninger på samfundenes udfordringer i det 21. århundrede.\nMere konkret arbejder vi med dansk kapitalisme i et lokalt, nationalt og globalt perspektiv. Kronologisk set arbejder vi med hele den moderne epoke, og i forhold til geografi har vi en svaghed for perspektiver og emner, der forbinder det lokale og regionale med det nationale og internationale.\nTraditionelt er historien om dansk velstand blevet fortalt som en historie om en stærk dansk landbrugssektor, der udvikledes i opposition til byerne, industrien og handelskapitalen, hvilket har passet fint med den mere overordnede fortælling om Danmark som et land, der er bygget af jævne mennesker og folkelige bevægelser. Siden 1980’erne har en række historikere imidlertid vist, at den fortælling er alt for simpel, og at landets modernisering og integration i den omkringliggende verden i mindst lige så høj grad skyldes aktører og virksomheder inden for f.eks. industri og søfart. Det stærke økonomiske fundament for den moderne velfærdsstat skyldes altså ikke (kun) en særlig agrar erhvervsstruktur, men at generationer af markedsaktører – store som små – har ladet sig inspirere af udviklingerne i de førende lande og etableret virksomheder, der er blevet internationalt succesfulde inden for en række forskellige brancher og nicher, og at den danske stat meget målrettet har støttet og sikret den udvikling.\nPå Center for Maritim- og Erhvervshistorie ser vi det som vores forskningsmæssige formål at videreføre dette arbejde med at etablere et mere retvisende og detaljeret billede af det moderne Danmark. Vi ønsker at opnå og udbrede viden om, hvordan det danske samfund, der bredt beundres for dets evne til at forbinde konkurrencedygtighed med social og økologisk bæredygtighed, egentlig blev udviklet. Det er vores forhåbning, at dette arbejde gennem publikationer og andre formidlingsaktiviteter kan være et bidrag til debatten om de moderne samfund og deres indretning.\nDet er vores opfattelse, at der i øvrigt er international forskningsrelevans i dette aspekt af moderne dansk historie, og vi søger derfor også at publicere vores forskning på engelsk, når vi har fundet historier og perspektiver, som fortjener international udbredelse. I den internationale forskning har der i de seneste årtier været en betydelig interesse for de ganske mange succesfulde danske virksomheder, ligesom den danske – og endnu ikke særligt veludforskede – sammenfletning af kapitalisme, demokrati og velfærd er et fænomen, der tiltrækker betydelig og formentlig stigende interesse. Vi arbejder derfor helt grundlæggende med disse spørgsmål: Hvad har kendetegnet dansk kapitalisme, og hvordan har erhvervslivet udviklet sig i og med det omkringliggende samfund? Vi er overbeviste om, at man for at kunne besvare disse spørgsmål både skal orientere sig i international forskning og i udenlandske udviklinger og samtidig grave dybt i danske eksempler og cases, hvilket bringer os til centrets organisation og struktur.\nCenter for Maritim- og Erhvervshistorie blev etableret i 2016 i et samarbejde mellem Syddansk Universitet, Fiskeri- og Søfartsmuseet og Danmarks Industrimuseum. Centret er placeret på Syddansk Universitet, hvor det indgår på lige fod med de øvrige centre ved Institut for Historie og dermed er et satsningspunkt for instituttet. Centerkonstruktionen afspejler i øvrigt universitetets mere overordnede ønske om et nært samarbejde med andre forskningsinstitutioner i regionen, ligesom den er udtryk for de to museers mangeårige satsning på forskning som fundament for udvikling og formidling. På Institut for Historie viderefører centret i øvrigt en stærk tradition for forskning i økonomisk og social historie, der gennem dette fokus på kapitalismen smelter sammen med andre faglige impulser, og de to museers særlige fokus på industri og søfart bidrager til at sikre en orientering mod den nævnte bredde i den danske erhvervsstruktur.\nCentrets kerne er aktuelt syv forskere. Dertil kommer en gruppe af ph.d.-studerende, ligesom udvalgte faglige medarbejdere på museerne er knyttet til centret og drager nytte af dets aktiviteter. Centrets medarbejdere sidder altså til hverdag på tre forskellige adresser. Vi mødes dog regelmæssigt, ikke mindst i forbindelse med kollektive forskningsprojekter, som er vores primære styrke og satsningspunkt. Vi har naturligvis også forskellige individuelle forskningsprojekter, ligesom vi har løftet rekvirerede opgaver og løbende gennemfører ph.d.-forløb, gerne i samarbejde med andre institutioner. Men de kollektive projekter har en særlig plads i vores strategi.\nI forbindelse med den løbende udvikling af kollektive forskningsprojekter tror vi på nytten af at lade museumsforskningens ofte lokale og empiriske perspektiver mødes med universitetsforskningens orientering mod teorier og internationale diskussioner. Vi deler således den opfattelse, at dybdeborende empiriske analyser af nøje udvalgte cases kan sætte de store transformationer i kapitalismens historie i nyt lys og påvise ligheder og forskelle på tværs af tid og rum.\nNår vi udvikler vores kollektive forskningsprojekter, prioriterer vi naturligvis, at de bidrager til centrets strategi, og at de i øvrigt understøtter udviklingen af de tre institutioner. Det er imidlertid også vigtigt for os, at alle deltagere får betydelige faglige løft gennem projekterne. Internationalisering har i den forbindelse en særlig prioritet, og vi gennemfører ikke eksternt finansierede kollektive forskningsprojekter, uden at der som en del af dem indgår netværk og publikationer på højt internationalt niveau. Centrets forskere er aktive i en række internationale netværk med særlig, men ikke udelukkende, orientering mod specialiserede netværk og konferencer for maritim- og erhvervshistorie.\nLedelse og skeretariat\nSidst opdateret: 16.09.2019


Jonas Herby: Staten er nødt til at betale borgerne for at blive coronatestet - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nOpinion Jonas Herby | 18. maj 2020 kl. 11:00 | Print\nRealistisk set skal mindst 80 procent af befolkningen deltage i en teststrategi, hvis den skal være effektiv, skriver Jonas Herby. (Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix)\nKOMMENTAR: Regeringen har igen lanceret en teststrategi. For at holde coronasmitten nede bør staten kombinere strategien med at tilbyde borgerne betaling for at lade sig teste, skriver Jonas Herby.\nRegeringen lancerede tirsdag igen en teststrategi – en såkaldt "offensiv teststrategi" – som ud over test af personer med symptomer også indbefatter kontaktopsporing, så myndighederne deltager i arbejdet med at finde frem til dem, som de smittede har været i kontakt med.\nOm det var den nye offensive teststrategi, som fik direktør i Statens Serum Institut, Kåre Mølbak, til at aflyse den andenbølge, som hans egne folk bare få dage tidligere havde anset for at være en "betydelig risiko", er uvist.\nMen man kan godt få den mistanke, at sundhedsmyndighederne, der ikke – som blandt andet økonomer – er trænet i at tænke i incitamenter og tilskyndelse, kan se test, kontaktopsporing og isolation som en ren teknisk løsning, som blot kræver, at der er kapacitet nok.\nHvis det er tilfældet, kan de risikere at blive negativt overrasket. For mennesker er ikke brikker, som man flytter rundt, som man ønsker.\nMennesker reagerer på incitamenter og information, og det betyder, at det kan blive langt sværere at få nok til at deltage i teststrategien, end det er at bygge kapaciteten op.\nAllerede i dag vurderer seruminstituttet, at cirka 40 procent af de indkaldte undlader at booke tid og møde op. Det tal kan sagtens stige, når nyhedsinteressen for covid-19 til efteråret er mindre.\nSom enkeltperson har du nemlig mange gode grunde til ikke at lade dig teste. Helt jordnært er der mange steder i landet meget langt til nærmeste testcenter.\nBor du for eksempel i Skive, skal du køre cirka en halv time i bil til Viborg for at blive testet, og skal du med kollektiv transport, er rejsetiden betydeligt større. Desuden er det nok ikke særlig smart at sætte sig ind i bussen eller toget, hvis du potentielt er smittet med covid-19.\nHvis det underliggende smittetryk – hvor mange personer som en smittet person selv smitter (R0) – er 2,5, betyder 40 procents ikke-deltagelse, at vi er under det teoretiske niveau for, hvor stor en andel af befolkningen der skal deltage, for at vi kan holde smitten i ave alene ved hjælp af en teststrategi.\nRealistisk set skal mindst 80 procent af befolkningen, eller i hvert fald de smittede, deltage i en teststrategi, hvis den skal være effektiv.\nSagt på en anden måde: Hvis en person i Skive konstateres positiv og har været i kontakt med ti personer, skal mindst otte af dem køre til Viborg for at blive testet, hvis vi på nogen måde skal kunne holde smitten i ave. Og helst samme dag. Ikke noget med at udskyde til næste dag.\nDet forekommer urealistisk at nå så høje tal, medmindre man giver folk en betydelig belønning for at deltage. Og selv i disse tilfælde kan det være problematisk at nå så høje tal.\nTil sammenligning har kun 20 procent taget stilling til organdonation, og kun cirka halvdelen af de ældre tager imod den gratis influenzavaccine, der potentielt kan redde deres liv.\nHvis smitten skal holdes nede, så vi kan danse med covid-19, til der måske er en vaccine engang i fremtiden, er der brug for at kombinere teststrategien med andre tiltag.\nHer kan det blive et problem, at en effektiv teststrategi fungerer som et subsidie til risikobaseret adfærd. Det var lidt teknisk formuleret, men i bund og grund betyder det, at den enkelte har mindre tilskyndelse til at passe på med for eksempel god håndhygiejne, hvis en effektiv teststrategi holder smittetrykket nede.\nJo mere effektiv teststrategien og andre tiltag er, jo færre smittede er der ude i samfundet, og jo mere kan vi alle opføre os, som vi gjorde, før covid-19 blev kendt i Danmark.\nDenne adfærdstilpasning kan meget vel være en af forklaringerne på, at Tyskland har set et stigende smittetryk på det seneste.\nDet betyder ikke, at en teststrategi er en dårlig idé. For det første vil et lavere smittetryk gennem en teststrategi være en fordel uanset hvad.\nBlandt andet fordi det har omkostninger for den enkelte at holde social afstand. Selvom folk fra epidemiologisk synspunkt modarbejder formålet med en teststrategi, vil det ikke være værdiløst set fra et samfundsøkonomisk synspunkt, fordi det giver os bedre mulighed for eksempelvis at mødes med bedsteforældre.\nMen det betyder, at det er noget, som man bør forholde sig til politisk, hvis målet er en lang dans med covid-19. For det første skal adfærden tænkes ind i de politikker, som man indfører for at supplere teststrategien.\nDet er ikke nemt at finde løsninger, som samtidig giver folk tilskyndelse til at passe bedre på, men som minimum bør regeringen melde ud, hvis det er dansen, som den går efter, så danskerne kan gå i takt med landets mål.\nFor der har været stor usikkerhed om, hvad det langsigtede endepunkt for regeringen er, og det er på tide, at den usikkerhed fejes tydeligt af banen.\nDernæst bør man overveje politikker, der kan øge deltagelsen i testprogrammet. Der er mange måder at forbedre deltagelsesraten i et testprogram på gennem for eksempel nudging og økonomiske tilskyndelser.\nEnhver sælger vil for eksempel fortælle dig, at det er bedre at ringe til folk end at sende dem mails eller sms'er, og enhver økonom vil fortælle dig, at folk er mindre tilbøjelige til at deltage, hvis de tvinges i isolation bagefter mod deres vilje.\nTilbyder man dem til gengæld betaling for at deltage for eksempel svarende til overtidsbetaling, vil de være mere tilbøjelige til at deltage.\nJeg kan derfor kun anbefale, at sundhedsmyndighederne indkalder nudgingeksperter, økonomer og andre, der er vant til at tænke i adfærd og tilskyndelse.\nEllers kan resultaterne af testprogrammet meget vel vise sig at skuffe til efteråret, når vi går mere indenfor, og covid-19 derfor igen presser sig på for alvor.\nSidder der en læser derude og tænker, at vi da bare kan tvinge folk i karantæne, da det er i samfundets interesse, så tænk lige over, at det, som du reelt foreslår, er at sætte folk i en form for fængsel baseret på en test, der vil have fejl – både medicinsk og administrativt.\nHvis der bare er en procent falsk-positiv, risikerer vi at sætte tusindvis af personer i karantæne uden gyldig grund. Bør vi virkelig acceptere det? Og så har vi ikke engang diskuteret omkostningerne ved at gennemtvinge den slags.\nHvor meget skal vi ofre på få folk til at deltage i testprogrammet? Svaret på det spørgsmål afhænger af alternativet. Hvis alternativet er, at vi til efteråret lukker samfundet ned endnu engang, så bør pengepungen stå vidt åben.\nDet er svært at forestille sig en teststrategi, hvor omkostningerne løber op i flere milliarder om ugen.\nMen alternativet kan også være, at vi bruger pengene andre steder i sundhedssektoren. Og her er tommelfingerreglen, at en ny behandling højst må koste fire til fem millioner kroner per vundet kvalitetsjusteret leveår, også kaldet Qaly.\nEr det dyrere at spare covid-19-dødsfald, siger al logik og retfærdighed, at vi hellere bør anvende ressourcerne generelt på bedre behandlinger i sundhedssektoren.\nDet er sommer, smittetrykket er relativt lavt, og indtil videre ser genåbningen ikke ud til at skabe problemer. Det giver os tid til at tænke os om.\nDet er vigtigt, at vi bruger denne tid fornuftigt, så vi bedst muligt kan håndtere næste bølge af covid-19.\nForrige artikel Jens Chr. Grøndahl: De lukkede grænser kan lære danskerne at rejse i ånden Næste artikel Carolina M. Maier: Tør Ellemann tage konsekvensen, hvis Støjberg er skyldig?


Kronik - Specialområde Kriminalitetstruede og Dømte Børn og Unge\nVed akut anbringelse af ung\nBevilling af midler til at øge fokus på unge med traumer i Specialområde Kriminalitetstruede og Dømte Børn og Unge.\nDu er her: Om os Nyheder PAV - Projekt Andre Valg PAV kronik\nSamtaler med de unge om hashmisbruget giver et strejf af håb.\nSammenhængen mellem misbrug og kriminalitet er åbenlys. På landets sikrede døgninstitutioner for kriminalitetstruede og dømte børn og unge oplever vi et strejf af håb. Ikke-dømmende samtaler med de unge er en øjenåbner for mange af dem. Men projektet har en uvis fremtid.\nKronik af forstanderne for de 8 sikrede døgninstitutioner i Danmark.\nPatrick vågner langsomt, da solens stråler ikke længere kan holdes ude bag det ophængte lagen foran vinduet. Hovedet er tungt, nærmest svampet. Patrick tjekker mobilen; ingen beskeder. Så stikker han en hånd i mixerskålen på den ene højttaler. Der er nok til lige at krølle en morgen-dubi. Morgen er så meget sagt, klokken nærmer sig 13.00, men Patrick har ikke travlt. Han plugger mobilen i anlægget og ruller dagens første joint af det sidste mix. Musikken pulserer i kroppen, da Patrick inhalerer røgen i et grådigt dobbelthvæs - en lunge.\nPatrick forsvinder ind i musikken på sit klubværelse. Der opstår en lettere prikkende fornemmelse i panden og baghovedet, tankerne bliver sværere at fastholde og små erindringer fra aftenen før dukker op sammen med et par adrenalin-sus og kvalmefornemmelser. Lidt noia, som man siger. Det skal ryges væk. Patrick suger videre på sin joint, til den er helt færdig og fokuserer på musikken. Lidt senere ringer Patrick til en kammerat, som han ved, har lidt galar liggende, og de aftaler at hænge ud senere. Heller ikke i dag kommer Patrick i skole.\nØjeblikket efter ringer det på døren. Det er politiet. Patrick og nogle fra hans crew var oppe at slås i går nede ved centret. Politiet siger, at han er sigtet for kvalificeret vold. Patrick fremstilles for en dommer og på grund af sin alder - 16 år - varetægtsfængsles han i surrogat på en sikret døgninstitution for børn og unge.\nPatrick sidder på bagsædet af en politibil med et såkaldt transportbælte om maven, som hans arme er låst fast i. Rusen fra morgenrygeren er nu blot en tung, ufokuseret fornemmelse i baghovedet. Patrick tænker på, hvad hans farmor vil sige, når hun hører, at han er varetægtsfængslet i surrogat. Han får et jag af ubehag igennem kroppen og pludselig bliver situationen virkelig for ham. Han græder lidt for sig selv, mens han gør sig umage med at forsøge at skjule det for betjentene.\nVi har set mange Patrick’er.\nHan ankommer til den sikrede afdeling, politiet tager transportbæltet af ham og han indskrives af to medarbejdere. Han får lidt at spise og bliver låst inde på sit værelse for natten. Patrick er dødtræt, men alligevel kan han ikke sove. Tankerne kører rundt i hovedet på ham, og han mangler sin godnat-joint til at falde til ro på. Det er flere år siden, Patrick er faldet i søvn uden at være skæv.\nPatrick er frit opfundet til lejligheden, men vi ser masser af Patrick’er på de otte sikrede døgninstitutioner i Danmark. Patrick har i flere år haft et massivt, dagligt forbrug af hash. Han oplever ikke selv, at han er misbruger. Alle hans venner har også et højt forbrug, primært hash, men også alkohol, kokain, beroligende piller, speed og sågar lightergas ryger indenbords.\nHvem betaler prisen for middelklassens rusmiddel-eksperimenter?\nPatrick oplever det som normalt at ryge hash og drikke alkohol. Når han er sammen med andre unge, også unge fra helt andre miljøer, så foregår det altid under indtagelse af rusmidler. Det opleves for Patrick helt normalt at beruse sig i sociale sammenhænge. Han ved derfor ikke selv, at han og hans venner tilhører en særlig gruppe i høj risiko for at udvikle et egentligt misbrug.\nHan tilhører gruppen af kriminalitetstruede og dømte unge, vi ser på de sikrede døgninstitutioner: Unge med ufatteligt mange svigt i deres korte liv, unge med psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser såsom ADHD, OCD, diverse personlighedsforstyrrelser, mental retardering mv. Næsten alle med flere af disse karakteristika. For rigtig mange af disse unge er hash et foretrukket rusmiddel. Det er tilgængeligt, det er billigt og der er hurtig virkning.\nEr hash harmløst?\nVi forstandere kender godt diskussionen om, hvorvidt hash nu også er så skadelig. Vi hører udsagnene om, at hash ikke er farligt sammenlignet med alkohol, som jo er et organisk opløsningsmiddel.\nOmvendt hører vi ofte også udtrykte sammenhænge mellem brug af hash og udvikling af misbrug af hårdere stoffer. Altså at brug af hash fører til brug af hårdere stoffer som heroin, amfetamin, kokain, ecstasy osv.\nVi skal ikke her bidrage til disse drøftelser. Men vi vil fastholde, at for de unge, vi ser på de sikrede afdelinger, er et meget højt forbrug af rusmidler, herunder også hash, ikke hensigtsmæssigt for en god social udvikling og for en sund modning af teenagehjernen. Dertil kommer, at de vaner, der grundlægges i de tidlige teenageår kan være endog meget vanskelige at ændre senere hen.\nKort sagt, så anerkender vi ikke en dagsorden, der bagatelliserer et højt rusmiddelforbrug hos teenagere på kanten af samfundet.\nKlar i krydderen\nPatrick har nu været på den sikrede afdeling i 3 uger. Han er netop blevet fristforlænget i 4 uger, som det hedder, når varetægtsfængslingen i surrogat forlænges. I retten kom der yderligere forhold op, blandt andet sigtes han for et hjemmerøveri hos nogle af sine tidligere klassekammeraters forældre. Det er hårdt for Patrick at blive konfronteret med konsekvenserne af sine handlinger. Lysten til røg er til at tage og føle på.\nMen i 3 uger har Patrick ikke røget hash. Han går i skole, dyrker idræt og er – tvunget af omstændighederne - ved at finde en ny rytme. Hans hår har fået en anden glød, han har taget på i vægt og hans hud i ansigtet og på ryggen er ikke længere fyldt med bumser. Han står op hver morgen og efterhånden kan han godt falde i søvn om aftenen uden hash i kroppen. Patrick deltager i behandlingsprogrammet Aggression Replacement Training (ART) 3 gange om ugen og er for første gang i flere år begyndt at læse en bog, en biografi om eks-rockeren Brian Sandberg. Han deltager i madlavningen og rengøringen på afdelingen, vasker selv sit tøj, og til sin forundring har Patrick det faktisk meget godt med orden i sit klædeskab og sine ting. Det hjælper selvfølgelig, at han ikke har så mange ejendele med på den sikrede. Men Patrick føler paradoksalt nok en form for kontrol over sit liv. En følelse han ikke kan huske, hvornår han sidst har oplevet.\nHver aften, inden øjnene lukker helt i, fantaserer Patrick om det hash, han skal ryge, når han kommer ud. Han oplever ikke længere abstinenssymptomer som svedeture og angstanfald, men trangen til en joint er uforandret.\nFørhen og nu…\nVores (og mange andres…) traditionelle tilgang til de unge har været en tilgang, hvor vi har fokuseret på ulemper og risici ved brug af stoffer. Det har haft begrænset effekt. For det er et fokus, de unge har svært ved at genkende i deres egne oplevelser, fordi de i deres unge alder endnu kun i begrænset omfang oplever ulemper og risici ved et højt rusmiddelforbrug. Unge med et højt rusmiddelforbrug har generelt ingen erkendelse af, at de er i risiko for at udvikle et egentlig misbrug. De oplever mange fordele: Hash beroliger og dulmer svære tanker og følelser, gør det nemmere at falde i søvn, gør sanselige oplevelser, som eksempelvis at lytte til musik, mere intense osv.\nFor os og for de unge har det derfor ”rykket noget”, at vi siden 2010 og med satspuljemidler har arbejdet med Projekt Andre Valg (PAV), hvis kerne er motivationssamtalen (Motivational Interviewing eller bare MI). MI er ikke oplysning og formaninger om rusmidlers skadelige virkninger men derimod at tage udgangspunkt i den unges egen virkelighed og forsøge at frembringe og tydeliggøre den unges egen ambivalens i forhold til det høje forbrug for at skabe en indre motivation til at ændre adfærd. MI er ikke så let som det lyder – medarbejderne skal trænes i at gribe øjeblikket og føre nysgerrige, ikke-dømmende og åbne samtaler med en omsorgsfuld dagsorden om både at tage den unge alvorligt og give rum til egen-refleksion.\nBaggrunden er de gode erfaringer fra et andet projekt, Projekt over Muren (POM), som er et samarbejde mellem Københavns Fængsler og Københavns Kommune med det formål at motivere unge arrestanter til behandling for rusmiddelmisbrug.\nKnapt 400 unge på de sikrede afdelinger har i de senere år deltaget i PAV-samtaler. Fremmødet er stort, der skrives bedre misbrugsprofiler for de unge ved udskrivningen, og fire ud af ti unge, der fuldfører deres PAV-forløb, siger i dag ja til at deltage i egentlig misbrugsbehandling bagefter. Selvfølgelig er det svært at måle den langsigtede effekt – men for os er der ingen tvivl om, at mange af de unge får knækket det totalt ureflekterede misbrugsforløb, de var godt i gang med inden PAV.\nMen satspuljefinansieringen af PAV slutter i 2015. Og pt. er det uvist, hvordan – og i hvilken form – PAV kan fortsætte..\nTilbage til Patrick: ”Jeg er ikke misbruger”\nPatrick står og putter tallerkner og bestik i opvaskemaskinen efter frokost og skal herefter ud i indergården for at ryge sammen med de andre 4 unge på afdelingen. De øvrige unge stiller madvarer på plads, rydder op og fejer efter frokosten. En medarbejder fylder opvaskemaskinen sammen med Patrick. De taler stille sammen om Patricks fristforlængelse. Patrick siger, at det er svært ikke at vide, hvornår man kommer ud, men at det værste faktisk er manglen på en joint, særligt om aftenen. Medarbejderen retter sig op og kigger på Patrick: ”Du har klaret dig uden hash i 3 uger nu, så du kan sagtens. Jeg kunne godt tænke mig, at tilbyde dig nogle samtaler om misbrug”. Patrick udbryder, at han ikke er misbruger. Han siger det så højt, at flere af de andre unge vender sig om og kigger.\nPatrick ligger på sit værelse og bladrer lidt i sin bog i stilletimen midt på dagen. Han kan ikke koncentrere sig. Tankerne kredser om PAV, om at samtalerne har fokus på Patrick og Patricks erfaringer med rusmidler. Medarbejderen gjorde det tydeligt, at det ikke handler om at fortælle Patrick, at det er ulovligt at ryge hash, men at snakke om hvordan Patrick bruger rusmidler, og hvad det gør for ham. Egentlig har han slet ikke lyst til at gøre et større nummer ud af, at han godt kan li’ at ryge hash ind imellem, men omvendt lød det ret spændende, det medarbejderen sagde. Særligt det om, at samtalerne handler om Patrick.\nDet gør nas at se sig selv i øjnene\nPatrick har nu været anbragt i lidt over 7 uger på en sikret afdeling. I dag er han til afsluttende samtale i PAV. I forløbet har Patrick og en medarbejder fra PAV-teamet sammen afdækket hans rusmiddelmønster. Det ser voldsomt ud, når det sådan opstilles og tydeliggøres visuelt for Patrick, hvordan han bruger rusmidler. For eksempel har medarbejderen og Patrick i fællesskab regnet ud, at Patrick hver måned bruger mellem 5 – og 10.000 kr. på hash. Det har givet stof – til eftertanke. De har sammen drøftet hans opvækstvilkår, og hvordan forholdet til rusmidler dér spiller ind på hans eget forhold til rusmidler.\nDe har talt om de fordele og gevinster, der er for Patrick ved at bruge rusmidler. Men efterhånden som medarbejderen blev ved med at spørge til yderligere fordele gik det op for Patrick, at han faktisk også oplever ulemper ved at ryge hash hver dag. Ulemper, som han ikke aktuelt mærker, fordi han ikke ryger hash på den sikrede afdeling. Han føler skyld over den lidelse, han i påvirket og ligeglad tilstand har medvirket til at skabe for andre. Det giver i sig selv Patrick lyst til at ryge igen. Og Patrick har stadig trang til at ryge en ordentlig goble, men tanker om ikke at ryge i samme omfang som tidligere er begyndt at cirkulere i Patricks hoved.\nHvordan har han endnu ingen præcis mestringsstrategi for, men bl.a. har han talt med PAV-medarbejderen om, hvilke særlige højrisiko-situationer han skal være opmærksom på, hvis han ikke ønsker at ryge hash. Indtil videre hjælper det rigtig meget at dyrke idræt, når trangen trænger sig på.\nPatrick får efter den sidste samtale udleveret et diplom og en rusmiddelprofil udarbejdet specielt til ham på baggrund af samtalerne. Diplomet hænger på opslagstavlen og fylder Patrick med stolthed. I to timer ligger Patrick og læser profilen om og om igen, inden han skal sove den aften. Selvom han kan genkende alle elementerne i profilen, kan han alligevel ikke genkende sig selv. Han er noget andet og mere end det. Han beslutter sig, inden han falder i søvn, for, at den sikrede afdeling godt må kontakte misbrugscentret i hans hjemkommune og sende dem misbrugsprofilen.\nPAV – det skal fortsætte\nSom forstandere for landets 8 sikrede døgninstitutioner for kriminalitetstruede og dømte børn og unge ønsker vi at fastholde et systematisk fokus på et højt rusmiddelforbrug eller et begyndende misbrug hos den målgruppe, der anbringes på de sikrede afdelinger. Det grænser i vores optik op til omsorgssvigt ikke særskilt at have et specialiseret forbehandlingstilbud til unge i risiko for at udvikle misbrug af rusmidler. Satspuljefinansieringen af det nuværende tilbud udløber med 2015.\nKonkret foreslår vi derfor, at der i regelgrundlaget for vores virke Bekendtgørelse om anvendelse af magt over for børn og unge anbragt uden for hjemmet (magtbekendtgørelsen) skal stå, at unge, som anbringes på sikrede døgninstitutioner og dertil knyttede åbne afdelinger, skal tilbydes forbehandling for misbrug.\nAt indskrive et obligatorisk tilbud i magtanvendelsesbekendtgørelsen er ikke uden fortilfælde. Et eksempel er § 34, der foreskriver et obligatorisk tilbud om psykiatrisk screening på de sikrede afdelinger.\nDe unge på landets sikrede institutioner er nogle af de allermest udsatte unge i Danmark. At så mange af dem efter samtaler med en nysgerrig, ikke-dømmende og åben PAV-medarbejder siger ja til at starte på egentlig behandling for sit misbrug, bør vi som samfund ikke sidde overhørigt.