Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg – Se vigtig info\nDirch Passers Allé 25, 4.\n6,91 mio. kr.\nVurderingsprisen er over de sidste par år steget gennemsnitlig ca. 75.000 kr per måned.\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\nLejligheden på Dirch Passers Allé 25, 4. i Frederiksberg er opført i 2008 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 133 m2.\nLuftfoto af Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6848°N, 12.5011°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er opført i 2008 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis radonsikret mod undergrunden. Ejendommen er nemlig opført efter bygningsreglementet i 1998 stillede krav om, at nybyggeri skal radonsikres.\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Dirch Passers Allé 25, 4. ingen risiko for Asbest.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Dirch Passers Allé 25, 4. ingen risiko for PCB.\nLejligheden på Dirch Passers Allé 25, 4. har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (86.6%), Gulve (81.8%), Isolering (78.0%), Facade (68.9%), Maling (61.3%), Fuge (58.9%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 7ae-Frederiksberg, der hører til Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n147-00110 Region Hovedstaden 197 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\nKortet viser trafikstøj i området omkring Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg om dagen:\nDrikkevand på adressen Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg.\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nBoligejer på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg ligger i en højde på 13.4 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg.\n✓Generelle BBR informationer om Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\n✓BBR materialer og installationer for Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\n✓BBR arealer for Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\n!Noter til Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\nHent den officielle BBR meddelelse for Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nLejligheden på Dirch Passers Allé 25, 4. har energimærke C.\nSammenligning af energimærket C for lejligheden på Dirch Passers Allé 25, 4. (byggeår: 2008) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nDen primære opvarmningskilde på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nDirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg modtager fjernvarme fra Frederiksberg Fjernvarme A/S\nLokalområdet — Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg\nBeboerne i området omkring Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er mestendels conzoom®-typen Byens Puls\nDirch Passers Allé 25, 4. hører til afstemningsområdet 11. Kreds, Lindevang hvor der er 10.090 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 164 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Dirch Passers Allé 25, 4. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6862 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 9.56 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.96 pct.\nDirch Passers Allé 25, 4. hører under skoledistriktet Lindevangskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Lindevangskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Dirch Passers Allé 25, 4.\nDer er god 4G mobildækning på Dirch Passers Allé 25, 4. med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Dirch Passers Allé 25, 4. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Dirch Passers Allé 25, 4.\nInternet og Mobildækning Dirch Passers Allé 25, 4. , Frederiksberg\nAnbefalet bredbånd på Dirch Passers Allé 25, 4.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Fastspeed 1000/500 Mbit/s (Fiber) » på Dirch Passers Allé 25, 4. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Dirch Passers Allé 25, 4.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Dirch Passers Allé 25, 4. .\nJordarten under Dirch Passers Allé 25, 4. , 2000 Frederiksberg er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Dirch Passers Allé 25, 4.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Dirch Passers Allé 25, 4. .\nHvor langt er der fra Dirch Passers Allé 25, 4.


6 ting, du gør i hemmelighed, men ikke vil indrømme - Shero\n6 ting, du gør i hemmelighed, men ikke vil indrømme\nDu gør ting i hemmelighed, og det gør alle vi andre også. Dette er tingene\nLad os nu bare være ærlige, vi gør alle de mærkeligste ting, når vi er alene. Ting du gør i hemmelighed. Vi kan ikke forklare dig, hvorfor du gør det, men vi kan fortælle dig, at du ikke er den eneste.\n1 Du lader, som om du er kendt\nDu har på et tidspunkt ladet som om, du var på tv, mens du lavede mad. Eller når du hører musik, forestiller du dig, at det er dig der optræder på scenen med sangen.\n2 Du øver dig, inden du har en vigtig samtale\nHvis du har en vigtig samtale, hvor du er lidt nervøs, så øver du derhjemme inden, og gerne foran spejlet. Det kan være en snak på jobbet, med din kæreste eller din veninde. Lige meget hvad øver du alle de ting, du gerne vil sige i samtalen.\n3 Du har et skænderi med en person oppe i dit hoved\nDet sker, at du er så sur på en person, og at du har et kæmpe skænderi med personen. Bare ikke i virkeligheden – kun oppe i dit hoved. Du forestiller dig, hvad du ville råbe, og bagefter forestiller du dig, hvad personen ville svare tilbage. Skænderiet kan nemt vare flere minutter oppe i dit hoved. Du vinder selvfølgelig altid diskussionen.\n4 Du ønsker at få opmærksomhed på de mærkeligste måder\nDu har prøvet at blive jaloux på folk, der har slået sig og derfor går med gips, på grund af den opmærksomhed de får. Du ved godt, det er mærkeligt at blive jaloux på folk, der slår sig, men du kan alligevel ikke lade være. Du ønsker næsten at slå dig, så du kan få opmærksomheden.\n5 Du dagdrømmer om romantik\nNår du har et crush på en fyr, elsker du at dagdrømme dig til de mest romantiske situationer. Du dagdrømmer dig til, at han kysser dig, og at han er din kæreste. Alt er corny i dine dagdrømme, men det er fantastisk!\n6 Du skal altid sove i den samme side af sengen\nDu har ikke en kæreste, men alligevel skal du altid sove i den samme side af sengen. Det føles helt mærkeligt at sove i den anden side af sengen. Du ved ikke hvorfor, det lige er dén side – det er det bare.


Lenovo Legion 5 Pro 16" QHD 165 Hz 500 nits - Komplett.dk\nVarenummer: 1182751 / Producentens varenr: 82JQ00B5MX 195890412900\nLegion 5 Pro er designet til total dominans, både inden for og uden for spillene, og bruger AMD Ryzen 7 5800H-processor og NVIDIA GeForce RTX 3060-grafik til at give spillene grafik med høj opløsning. Verdens første bærbare spilcomputer med 16 "QHD-skærm og op til 165 Hz opdateringshastighed placerer dig i det vindende sæde ved at øge din fordel og det perifere synsfelt. Sammen med 3D-lyd fra Nahimic, der placerer alle fodspor i den rigtige retning, vil du være i stand til at se og høre den mindste rasling, der er på vej, før fjenderne overhovedet kommer inden for skydeområdet.\nNahimic forbedrer spiloplevelsen drastisk med fordybende 3D-lyde og spillervenlige funktioner. Få konkurrencemæssige fordele med lydsporingsfunktionen. Oplev en krystalklar kommunikation med dine holdkammerater. Nahimic betyder en ny måde at spille på, og Legion-afspillere får eksklusiv adgang til\nMulti-touch touchpad, tasteløst touchpad, 4-zoners belysning


Hjem > Motion gør dig klogere og får smilet frem\nMeget tyder på, at det ikke kun er hjerte og lunger, der har godt af, at du dyrker motion. Motion stimulerer nemlig også hjernens hukommelses- og indlæringscenter. Og som om det ikke var nok, får du også et skud af kroppens egen "humør-medicin", når du er fysisk aktiv. Jesper Mogensen, professor i neurovidenskab på Københavns Universitet, kommer her med forklaringen på, hvordan træning stimulerer din hjerne.\nI sin enkle form er fysisk aktivitet sundt, fordi muskler, der arbejder, danner hormoner og stoffer, som virker forebyggende på alt fra hjertekarsygdomme til cancerknuder. Der hersker heller ikke den store tvivl om, at motion har en positiv indflydelse på vores indre organer og kredsløb. Men hvad sker der egentlig i hjernen, når vi motionerer?\nMåske har du selv prøvet at komme tilbage fra at have trænet på fx et lungehold og fået renset tankerne med fornyet energi og glæde - men de fleste af os har ingen idé om hvorfor.\nFor at forstå, hvordan motion helt præcist påvirker hjernen, skal du først og fremmest kende til stoffet neurotrofinet BDNF (Brain Derived Neurotrophic Factor). Et vigtigt proteinstof, der sørger for, at nervecellerne i hjernen bevares.\nNår du dyrker motion, arbejder dine muskler. Og når musklerne arbejder, udvikles BDNF – et molekyle, som har vist sig vigtigt for vækst og dannelse af hjerneceller i hippocampus, der bl.a. har betydning vores hukommelse, siger Jesper Mogensen, professor i neurovidenskab på Københavns Universitet.\nFind træningsøvelser, der er særligt velegnet til mennesker med lungesygdome her.\nFodr din hjerne med BDNF\nHippocampus er to ’søhestelignende’ regioner i hjernen – der er involveret i en lang række de helt centrale hjernefunktioner, som vi bruger, når vi skal huske eller lære noget nyt.\nHjernescanninger dokumenterer, at allerede efter fx tre måneders cirkeltræning på et lungehold bliver hippocampus op til 16 procent større. Man får simpelthen en større hjerne gennem fysisk træning som cykling, roning og spinning, der sætter gang i pulsen.\nNår hippocampus bliver større, vil man – alt andet lige – forbedre både sin hukommelse og sine muligheder for at lære noget nyt.\nGrunden til, at hjernen vokser, er, at niveauet af BDNF i hippocampus stiger. Med andre ord bliver du bedre til at løse problemer, tænke logisk og bruge hukommelsen, når du dyrker regelmæssig motion, siger Jesper Mogensen.\nEndorfiner er din indre "morfin"\nNår vi motionerer, starter der et festfyrværkeri af hormoner i kroppen. Mens pulsen stiger, udskiller vi op til 50 forskellige hormoner – endorfiner er den mest kendte.\nEndorfiner udskilles når vi har sex, griner, er forelskede – eller dyrker motion. Populært sagt hjælper endorfinerne hjernen med at udskille stoffer til positiv tænkning og godt humør.\nNår først kroppen har vænnet sig til at få sin ”humørmedicin”, vil den automatisk bede om det, når den er i underskud. Det betyder, at du vil mærke, når kroppen trænger til at bevæge sig og derfor få lyst til fysisk aktivitet. Dette kaldes den positive cirkel, hvilket er én af forklaringerne på, hvorfor nogen mennesker siger, at de bliver afhængige af motion.\nMen – hvis du vil have det største psykiske overskud ind på kontoen, skal du føle dig motiveret. Er du ikke det, så tapper træningen bare kræfter. Derfor er det vigtigt at finde den helt rigtige træningsform for lige præcis dig.\nFind inspiration til din træning og øvelser, der er særligt velegnet til mennesker med lungesygdomme.


Download "Rammeaftale Styringsaftale for det specialiserede socialområde og specialundervisning. Kommuner i hovedstadsregionen og Region Hovedstaden"\n1 Rammeaftale 2015 Styringsaftale for det specialiserede socialområde og specialundervisning Kommuner i hovedstadsregionen og Region Hovedstaden 2015 Fælleskommunalt sekretariat for det specialiserede socialområde\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning... 3 Aftale om takstudvikling i Takstmodel... 4 Takstmodellens omkostningselementer... 4 Ens omkostningsmodeller... 5 Klar skelnen mellem forskellige omkostningselementer... 5 Fordeling af omkostningselementer i tilbud med flere takstgrupper... 7 Aftale om prisstruktur... 8 Beregningsgrundlaget... 8 Beregning af belægningsprocent i tilbud med flere takstgrupper... 8 Kendte og faste takster... 9 Efterregulering... 9 Beregning af efterregulering i tilbud med flere takstgrupper... 9 Forhøjelse af beregningsgrundlaget... 9 Særlige tilbud og ydelser... 9 Principper for samarbejde Styrings- og udviklingstiltag for Frister for afregning for brug af tilbud Opsigelsesvarsler Forlænget varsel ved opsigelse af flere pladser Opfølgningsmekanismer for borgeres placering i takstgrupper Aftale om etablering og lukning af tilbud og pladser Principper for etablering af tilbud Principper for lukning og omlægning af tilbud Kommuners overtagelse af regionale tilbud Tværregional koordination af de sikrede afdelinger Køb og salg af pladser uden for hovedstadsregionen Procedurer og tiltag i forhold til de mest specialiserede tilbud Nødbremse-modellen Task force Krav til de mest specialiserede tilbud Børnehuset og Socialtilsyn Bilagsliste\n3 INDLEDNING Kommunerne overtog med bekendtgørelsen fra marts 2011 ansvaret for koordineringen af det specialiserede socialområde. Koordineringen af området omfatter ansvaret for udarbejdelse af en årlig rammeaftale for det specialiserede socialområde, der består af en udviklingsstrategi og en styringsaftale. Med bekendtgørelsen fra april 2012 overtog kommunerne desuden ansvaret for koordinering af specialundervisningsområdet, hvilket ligeledes omfatter udarbejdelse af en årlig rammeaftale bestående af en udviklingsstrategi og en styringsaftale. Nærværende styringsaftale for 2015 omfatter således både det specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet. Formålet er, at styringsaftalen skal være med til at lægge rammerne for kapacitets- og prisudviklingen i det kommende år for de omfattede tilbud i kommunerne i hovedstadsregionen og i Region Hovedstaden. Indførelsen af styringsaftaler har til formål at øge bevidstheden om og stillingtagen til de styringsmæssige konsekvenser af, at kommunerne på det specialiserede socialområde er afhængige af at købe og sælge pladser på sociale tilbud på tværs af kommunegrænserne og af Region Hovedstaden. Styringsaftalen skal indeholde følgende elementer: Aftaler om udvikling i taksterne for tilbud omfattet af aftalen Aftaler om prisstruktur for de omfattede tilbud Aftaler om frister for afregning for brug af tilbud Aftaler om oprettelse og lukning af tilbud og pladser Aftaler om principper for evt. indregning af driftsherrens udgifter ved oprettelse og lukning af tilbud og pladser aftalt i rammeaftaleregi Aftaler om frister for afregning for brug af tilbud Tilkendegivelse fra kommunalbestyrelserne om overtagelse af regionale tilbud og fastlæggelse af, i hvilket omfang overtagne tilbud skal stå til rådighed for de øvrige kommuner Angivelse af, hvilke konkrete tilbud der er omfattet af styringsaftalen. Styringsaftalen skal indgås årligt og senest den 15. oktober. Herefter har den virkning fra 1. januar det følgende år. Aftalen indgås mellem kommunalbestyrelserne i hovedstadsregionen og med Region Hovedstaden, for så vidt angår de tilbud, regionen driver. Alle kommuner i hovedstadsregionen og Region Hovedstaden er dermed aftalepart i styringsaftalen uden hensyn til omfanget af deres køb og salg af tilbud. Loven kræver, at aftalen bliver indgået i enighed. Denne aftale er baseret på den fælles takstmodel, som er udviklet af kommunerne i hovedstadsregionen. Styringsaftalen lægger sig dermed i forlængelse af tidligere drøftelser og aftaler mellem kommunerne. Region Hovedstaden kan løse opgaver for en kommune inden for rammeaftalens område mod fuld indtægtsdækning beregnet efter styringsaftalens principper. Takstberegningen for de regionsdrevne tilbud følger principperne i den fælleskommunale takstmodel. Dog er de indirekte omkostninger beregnet konkret og holder sig inden for rammerne af den kommunalt aftalte maksimale overhead-procent. Efterregulering vil ske fuldt ud, da regionen ikke må operere med over- eller underskud på det takstfinansierede driftsområde. Styringsaftalen er et redskab til at understøtte det kommunale samarbejde i hovedstadsregionen og samarbejdet mellem kommunerne og regionen. Der er tale om anbefalinger til kommunerne, som skal understøtte den individuelle dialog mellem brugerkommuner og driftsherrer om både kvalitet og pris, som er udgangspunktet for køb og salg af pladser. I forhold til angivelser af, hvilke tilbud der er omfattet af styringsaftalen samt taksterne for disse henvises til 3\n4 AFTALE OM TAKSTUDVIKLING I 2015 har i perioden indgået aftaler om prisudviklingen på de takstbelagte tilbud inden for det specialiserede socialområde og specialundervisningen. Med henblik på indarbejdelse i Styringsaftale 2015 blev der i andet halvår af 2013 gennemført en analyse og kortlægning af forskellige styrings- og udviklingstiltag, som skal bidrage til at sikre et fokus på effektiv ressourceudnyttelse og innovativ udvikling af tilbud og indsatser på det specialiserede socialområde. Det overordnede formål med analysen var at udarbejde forslag til en flerårig strategi for takstudviklingen på det specialiserede socialområde gældende fra 2015 og to år frem for på denne måde at sikre mådehold i udgiftsudviklingen i kommunerne, regionen og på de enkelte tilbud. og Region Hovedstaden har indgået følgende flerårig strategi for takstudviklingen på det specialiserede socialområde og specialundervisning: At priserne i de takstbelagte tilbud på det specialiserede socialområde og specialundervisning til og med 2016 maksimalt må stige med pris- og lønfremskrivningen minus en procent i forhold til prisniveauet i Der foretages årlige analyser af takst- og udgiftsudviklingen i kommunerne, som drøftes i kommunaldirektørkredsen (K29) og i KKR. I forbindelse med udarbejdelse af de årlige analyser har KKR Hovedstaden godkendt følgende nye tiltag, som vil blive indarbejdet i kommende analyser: At takstudviklingen fra 2015 måles eksklusiv de beregnede omkostninger (forrentninger, afskrivninger og tjenestemandspensioner) samt efterreguleringer af over- og underskud fra tidligere år. At driftsherrernes indberetning af takster til den årlige takstanalyse fra 2015 opdeles på de enkelte elementer i takstberegningen, som er beskrevet i Styringsaftalen. At der i forbindelse med analyserne af takstudviklingen foretages en række selvstændige analyser af udviklingen i de beregnede omkostninger, omfanget af efterreguleringer samt udviklingen i de anvendte belægningsprocenter. TAKSTMODEL Takstmodellen anvendes til beregning af takster for 2015, og tager udgangspunkt i Bekendtgørelse om omkostningsbaserede takster for kommunale tilbud. Der forventes en ny takstbekendtgørelse per 1. januar Lovforslaget forventes fremsat i sensommeren Såfremt det, ved takstbekendtgørelsens offentliggørelse, vurderes nødvendigt, udarbejdes der et tillæg til Styringsaftalen 2015, der tilpasser nærværende styringsaftale til de nye takstregler. Takstmodellen omfatter alle de tilbud, som kommunerne og Region Hovedstaden har overtaget per 1. januar 2007 og andre, der efterfølgende er oprettet eller overtaget på lignende vilkår, og hvor der sker salg af pladser til kommuner. Grundprincippet for takstfastsættelsen er, at taksterne skal svare til de samlede omkostninger. TAKSTMODELLENS OMKOSTNINGSELEMENTER 4\n5 anbefaler, at driftsherrerne anvender en fælles model til beregning af takster og efterregulering, der inddeler takstberegningen i de enkelte omkostningselementer, jf. den model, der fremgår af bilag 1 til Styringsaftale Anvendelse af denne model skal bidrage til at sikre, at alle centrale elementer af takstberegningen, indgår i kommunernes takstberegninger. Samtidig giver modellen en vis fleksibilitet i forhold til beregning af de direkte omkostninger, ligesom at den vil lette kommunernes indberetning af takstoplysninger i forbindelse med de årlige analyser af takstudviklingen. ENS OMKOSTNINGSMODELLER Der anvendes den samme omkostningsberegningsmetode på alle typer tilbud, medmindre andet er aftalt. Omkostningsberegningen baseres på budgettet for det år, taksten gælder. KLAR SKELNEN MELLEM FORSKELLIGE OMKOSTNINGSELEMENTER Der er en klar skelnen mellem direkte, indirekte og beregnede omkostninger. Nedenstående beskrivelse af omkostningselementerne er ikke udtømmende, men angiver retningslinjer for takstberegningen. DIREKTE OMKOSTNINGER De direkte omkostninger består af alle de udgifter og indtægter, der direkte knytter sig til den pågældende aktivitet. Det vil som udgangspunkt sige de udgifter og indtægter, der fremgår af tilbuddenes budget, men også den andel af budgetbeløbet, der entydigt kan henføres til tilbuddet. Direkte omkostninger omfatter således: Løn til personale ansat på tilbuddene (samtlige lønandele, fx pensionsbidrag, feriepenge, jubilæumsgratialer, atp, AER), samt andel af centrale lønpuljer, som ikke er udmøntet på budgetteringstidspunktet. Øvrige personaleudgifter til personale ansat på tilbuddene (uddannelse, udviklingsudgifter, tjenesterejser, befordring, forsikringer). Køb (leasing) af varer og tjenesteydelser, som foretages af tilbuddene og afholdes af tilbuddenes budget. Tilbuddenes ejendomsudgifter (husleje, varme, el, vand, skatter, afgifter, forsikringer, vedligeholdelse, snerydning, rengøring). Transport af brugere, det vil sige den del af brugertransport, der er omfattet af tilbuddenes transportforpligtelse og som er en del af tilbuddenes budget (fx udflugter og lignende). Befordring mellem hjem og tilbud afregnes direkte med den enkelte kommune og indgår således ikke i takstberegningen. Administrative udgifter som budgetmæssigt er henført direkte til tilbuddet, det vil sige både løn, øvrige personaleudgifter, samt køb af varer og tjenesteydelser. Det gælder også tilbuddets udgifter til konsulentbistand, supervision og rådgivning. Reparation og vedligeholdelse. Her kan budgettet tilpasses den enkelte tilbuds forhold, eller der kan anvendes en vejledende norm i budgetteringen svarende til 2 procent. INDIREKTE OMKOSTNINGER (ADMINISTRATION, TILSYN, UDVIKLING) De indirekte omkostninger består af de udgifter og indtægter, der er budgetteret i driftsherres budget og som er nødvendige for driften af tilbuddet, men som ikke direkte og entydigt kan fordeles på det enkelte tilbud. Indirekte omkostninger omfatter således: 5\n6 Andel af løn og øvrige personaleudgifter til personale ansat i centrale støttefunktioner (visitation, rådgivning, personaleafdeling, økonomiafdeling, jura, kommunikation, politisk og administrativ ledelse m.m.). Hertil skal lægges øvrige udgifter der knytter sig til personalet ansat i centrale støttefunktioner (ITudstyr, IT-systemer, møbler, inventar, kontorhold, telefon, kantine, ejendomsudgifter - jf. eksempler på ejendomsudgifter under de direkte omkostninger). Andel af køb af varer og tjenesteydelser der indgår i driften af tilbuddet, men som foretages af driftsherre og afholdes på det centrale/fælles budget (fx andel i udviklingsomkostninger, i centrale IT-systemer og telefonanlæg, m.v.). Den vejledende norm for beregning af de indirekte udgifter, er 7 procent af de direkte udgifter. 1 Embedsmandsudvalget for Socialområdet og Specialundervisning følger årligt op på eventuelle afvigelser fra den vejledende norm for beregning af de indirekte udgifter. I forbindelse med opfølgningen vil driftsherrer, der har besluttet, at de indirekte udgifter skal udgøre en højere procent af de direkte udgifter end 7 procent, skulle fremvise dokumentation med forklaringer på og sandsynliggørelse af behovet for en højere procent. Udgifterne til det nye socialtilsyn skal fremover indgå i takstberegningen i de direkte omkostninger frem for de indirekte omkostninger. Som følge heraf anbefaler KL, at overheadprocenten reduceres. K29 og har dog besluttet at fastholde den vejledende norm for beregning af de indirekte udgifter på 7 procent i Dette betyder, at den særlige aftale om håndtering af udgifter til det nye socialtilsyn i takstberegningen, som blev indgået af K29 for 2014, også er gældende i Således skal udgifter til socialtilsynet i 2015 ikke indregnes i de direkte omkostninger, ligesom der ikke, som følge af socialtilsynet, foretages en nedjustering af overheadprocenten i Det er muligt for driftsherrer at foretage særskilt efterregulering i takstberegningen som følge af afholdte udgifter til socialtilsynet i Afholdte udgifter til socialtilsynet efterreguleres i takstberegningerne for Driftsherrer skal kunne fremvise dokumentation for behovet for at foretage særskilt efterregulering. Den særskilte efterregulering er undtaget de gældende principper i styringsaftalen om efterregulering af over- og underskud. Det vil sige, at den særskilte efterregulering kan foretages, selvom overskuddet er mindre end grænseværdien på fem procent. Tilbud drevet af Region Hovedstaden er ikke omfattet af denne særskilte efterregulering. BEREGNEDE OMKOSTNINGER Beregnede omkostninger består af de omkostninger, hvor der ikke er overensstemmelse mellem udgift og omkostning i budgetåret. Det betyder, at større anskaffelser og bygningsudgifter, der optages i driftsherres anlægskartotek kun indgår i takstberegningen med de efterfølgende års forrentning og afskrivning. De beregnede omkostninger omfatter således: Beregnede tjenestemandspensioner (hvis pensionerne er forsikringsmæssigt afdækket, skal den beregnede tjenestemandspension anvendes og ikke udgifterne til forsikringsdækningen). 1 har besluttet at iværksætte en nærmere afdækning af overheadprocenten, herunder udarbejdelse af principper for beregning af et fælles udgangspunkt for overheadprocenten på socialområdet. Afdækningen gennemføres af et uafhængigt revisionsfirma. 2 Håndtering af udgifter til det nye socialtilsyn i takstberegningen for 2014 og Udsendt via KL s Dialogportal den\n7 - De fremtidige udgifter til tjenestemandspensioner for ansatte tjenestemænd indregnes i takstgrundlaget med en fast procentdel af lønsummen for de på tilbuddet ansatte tjenestemænd. Dette gælder uafhængigt af, om pensionerne er afdækket forsikringsmæssigt eller ej. - Der anvendes en procentsats på 20,3. - Det bemærkes, at det beregnede pensionsbidrag kun skal dække den del af pensionsforpligtelsen, som ligger efter 1. januar Pensionsrettigheder, som er opsparet før denne dato er udlignet ved overførslen af aktiver og passiver fra amt til kommuner og region. Forrentning og afskrivning af alle de aktiver, der medgår til driften af tilbuddet (der medtages ikke forrentning af likvide midler/driftskapital). Den enkelte driftsherres regnskabspraksis afgør værdiansættelse og afskrivningsprofil på de aktiver, der medgår til at levere ydelsen. Der er således ikke forskellige afskrivningsmetoder indenfor samme kommune/region. Det forudsættes til gengæld, at: - Ingen driftsherrer opskriver værdien af aktiver overført fra det tidligere amt, med mindre værdiforøgelsen kan begrundes i en værdiforøgende renovering eller lignende. - Ingen driftsherrer ændrer regnskabspraksis med det formål at øge takstniveauet. - Aktiver som anskaffes (straksafskrives) over tilbuddets driftsbudget kan ikke indgå i tilbuddets kapitaludgifter (gælder også forrentning). Det betyder, at: Renten på et 20-årigt fast forrentet lån i Kommunekredit anvendes til at beregne forrentningen af aktiverne. Rentesatsen opgøres per 1. april året forud for takstberegningsåret, så beregningen kan danne grundlag for den årlige rammeaftaleredegørelse og gælde for taksten det efterfølgende år. - Variationen i renteniveauet bliver opfanget med ca. et års forsinkelse, men medfører en øget prissikkerhed. - Det er restgælden, der forrentes. Det vil sige aktivets værdi primo året, før nedskrivningen med de afskrivninger, der foretages i takstberegningsåret. Fra summen af direkte, indirekte og beregnede omkostninger fratrækkes indtægter fra beboerbetaling og produktionsindtægter for at få takstgrundlaget. FORDELING AF OMKOSTNINGSELEMENTER I TILBUD MED FLERE TAKSTGRUPPER I tilbud med flere takstgrupper skal det omkostningsbaserede budget fordeles ud på de enkelte takstgrupper. Fordelingen af omkostningerne skal afspejle det reelle ressourceforbrug inden for de enkelte takstgrupper. Driftsherre kan enten fordele de direkte, indirekte og beregnede omkostninger ud fra konkrete vurderinger af ressourceforbruget inden for hver enkelt takstgruppe, eller forholdsmæssigt efter fordelingsnøgler fastsat af driftsherre. 7\n8 AFTALE OM PRISSTRUKTUR I forbindelse med takstfastsættelse refererer tilbud til et tilbud efter bestemmelserne i Serviceloven. Et fysisk tilbud kan indeholde flere tilbud efter bestemmelserne i Serviceloven. Således kan et fysisk tilbud for eksempel både indholde tilbud efter 104 og 108 i Serviceloven. Hvis et fysisk tilbud indeholder flere tilbud efter bestemmelserne i Serviceloven, skal der, jævnfør Takstbekendtgørelsen, fastsættes en takst for hvert af disse tilbud. Taksten beregnes i udgangspunktet som en enhedstakst for den gennemsnitlige ydelse (den ydelsespakke), som tilbuddet, efter bestemmelserne i Serviceloven, tilbyder. Enhedstaksten beregnes som en pris per dag eller en pris per time. Driftsherre kan vælge at inddele tilbuddet i to eller flere takstgrupper. Driftsherre skal tilstræbe at holde antallet af takstgrupper på et niveau, der sikrer gennemsigtighed i prisstrukturen. En inddeling i to eller flere takstgrupper skal foretages ud fra grupperinger af brugerne med udgangspunkt i brugernes funktionsniveau og behov for ydelser. Til hver takstgruppe skal der være tilknyttet en beskrivelse af brugergruppens funktionsniveau, der skal tage udgangspunkt i den terminologi og kategorisering af funktionsniveauer, der anvendes i Voksenudredningsmetoden eller i socialfaglige metoder som ICS-metoden for tilbud på henholdsvis voksenområdet og børne- og ungeområdet. Desuden skal der til hver takstgruppe tilknyttes en ydelsesbeskrivelse, der tydeligt angiver omfanget og tyngden af de leverede ydelser (fx socialpædagogisk støtte, terapi, pleje og omsorg m.v.). For tilbud, som er mulige at anvende i større eller mindre grad (fx dagtilbud), kan driftsherre indregne benyttelsesgraden som en procentvis afvigelse fra taksten. Betaling for tillægsydelser bør være en undtagelse, der særskilt skal begrundes. Som udgangspunkt anvendes der ikke abonnementsordninger. BEREGNINGSGRUNDLAGET Taksten beregnes på grundlag af en belægningsprocent i tilbuddet. Til beregning af takster anvendes gennemsnittet af belægningsprocenten 2 år forud for budgetåret. For 2015 anvendes eksempelvis gennemsnittet af den faktiske belægningsprocent i 2012 og Såfremt driftsherre har viden, der tilsiger, at belægningen vil blive højere end gennemsnittet af to forudgående år, kan driftsherre vælge at anvende en højere belægningsprocent. Har der været tale om en midlertidig overbelægning, kan denne udelades i beregning af belægningsprocenten. Der kan aldrig anvendes en belægningsprocent over 100. Ved takstberegning på krise- og misbrugsområdet vil det være naturligt at beregne en takst ud fra det forventede antal brugere (med udgangspunkt i antal brugere de to forudgående år), og betragte det som en belægningsprocent på 100 procent. BEREGNING AF BELÆGNINGSPROCENT I TILBUD MED FLERE TAKSTGRUPPER For tilbud med to eller flere takstgrupper beregnes belægningsprocenten på baggrund af tilbuddets samlede, gennemsnitlige belægning i 2 år forud for budgetåret, vægtet efter takstgruppernes andel af det samlede omkostningsbaserede budget. Den beregnede belægningsprocent anvendes på alle takstgrupper. Af bilag 2 fremgår et eksempel på en model til beregning af belægningsprocenten i tilbud med flere takstgrupper. Bilag 2 kan findes som særskilt dokument på 8\n9 KENDTE OG FASTE TAKSTER Taksterne skal være kendte på budgetlægningstidspunktet og kan ikke siden ændres. Risikoen for, at taksten er fejlbehæftet påhviler driftsherren. EFTERREGULERING Afvigelser inden for 5 procent af tilbuddets omkostningsbaserede budget, der ligger til grund for takstberegningen, afholdes af driftsherren. Afvigelser over +/- 5 procent af budgettet efterreguleres i taksten for tilbuddet senest 2 år efter. Efterreguleringen beregnes som nettoresultatets afvigelse (summen af afvigelser på udgifts- og indtægtssiden) fra det omkostningsbaserede budget. Efterreguleringen omfatter alene afvigelser i tilbuddets direkte omkostninger samt takstindtægterne, mens der ikke medregnes afvigelser på de indirekte og de beregnede omkostninger. Da taksten det første år skal fastsættes, inden det endelige regnskabsresultat foreligger, skal efterreguleringen det første år bero på den forventede afvigelse. Eventuelle forskelle mellem den forventede afvigelse og den faktiske afvigelse skal modregnes i efterreguleringen to år efter. Af bilag 1 fremgår et eksempel på en model til beregning af efterregulering. Modellen er illustreret med en simulering af efterregulering over en 3-årig periode. Bilag 1 kan findes som særskilt dokument på Driftsherrer, der i en overgangsperiode ændrer taksten, som følge af efterreguleringer af afvigelser +/- 5 procent af budgettet, skal ved forespørgsel kunne fremvise dokumentation for takstberegningen, herunder angivelse af, hvornår afvigelsen forventes dækket ind og taksten restabiliseret. BEREGNING AF EFTERREGULERING I TILBUD MED FLERE TAKSTGRUPPER For tilbud med to eller flere takstgrupper beregnes efterreguleringen af over- og underskud på baggrund af nettoresultatets afvigelse fra tilbuddets samlede omkostningsbaserede budget. Efterreguleringen fordeles forholdsmæssigt ud på takstgrupperne ud fra deres andel af det samlede omkostningsbaserede budget. Af bilag 2 fremgår et eksempel på en model til beregning af efterregulering ved anvendelse af flere takstgrupper. Modellen er illustreret med en simulering af efterregulering over en 3-årig periode. Bilag 2 kan findes som særskilt dokument på FORHØJELSE AF BEREGNINGSGRUNDLAGET Budgettet, der indgår i takstberegningen, kan alene reguleres som følge af p/l, lovændringer og tilpasninger i forhold til efterspørgslen (ændringer i belægningsprocenten eller justering af målgruppe). Det betyder, at hvis brugerkommunerne ændrer deres efterspørgsel, tilpasses driftsherres budget hertil. Ved væsentlige ændringer i tilbuddet, hvortil budgettet tilpasses såvel op som ned, skal driftsherre hurtigst muligt og senest ved budgetvedtagelsen varsle brugerkommunerne om ændringerne og begrundelserne herfor. SÆRLIGE TILBUD OG YDELSER Der er nogle tilbud, som har eller udvikler meget specialiserede ydelser, blandt andet landsdelsdækkende tilbud. Samtidig bliver nogle tilbud specielt tilpasset den enkelte bruger eller midlertidigt tilrettelagt i forbindelse med ventetid til tilbud. I forbindelse med rammeaftalen gives mulighed for at aftale andre betalingsmodeller end de anbefalede og indgå særaftaler mellem brugerkommuner og driftsherrer. 9\n10 Særaftaler giver som udgangspunkt ikke driftsherrer ret til at træde ud af takstaftalen. Driftsherrer, der har indgået særaftaler, bør således fortsat tilstræbe at opfylde takstaftalen. En særaftale kan, dog ved fremvisning af dokumentation, bruges som forklaring på afvigelser fra den faktiske takstudvikling. 10\n11 PRINCIPPER FOR SAMARBEJDE STYRINGS- OG UDVIKLINGSTILTAG FOR 2015 Med henblik på indarbejdelse i Styringsaftale 2015 blev der i andet halvår af 2013 gennemført en analyse og kortlægning af forskellige styrings- og udviklingstiltag, som skal bidrage til sikre, at hovedstadsregionens kommuner og Region Hovedstaden fastholder et stort fokus på effektiv ressourceudnyttelse og innovativ udvikling af tilbud og indsatser på det specialiserede socialområde og specialundervisningsområdet. opfordrer, på baggrund af analysearbejdet til, at kommunerne i hovedstadsregionen og Region Hovedstaden arbejder systematisk med følgende områder: At brugersiden har fokus på at gennemføre styringsmæssige tiltag, som sikrer effektiv ressourceudnyttelse, herunder grundig udredning og match af tilbud, systematisk opfølgning på sager i forhold til effekt og økonomi, aktiv anvendelse af kvalitetsstandarder m.v. At kommunerne har fokus på faglig metodeudvikling og kompetenceudvikling af medarbejderne på brugersiden. At driftsherrerne har fokus på udvikling og omlægning af tilbud, der imødekommer den fremtidige efterspørgsel efter fleksible tilbud og indsatser med fokus på borgerens udvikling. At driftsherrerne arbejder målrettet med anvendelse af differentierede takster inden for de eksisterende rammer i Styringsaftalen. At driftsherrerne har fokus på anvendelse af velfærdsteknologi i indsatserne. At driftsherrerne har fokus på at udvikle tilbuddene, så de kan dokumentere effekterne af indsatserne. At driftsherrerne har fokus på faglig metodeudvikling og kompetenceudvikling af medarbejderne på driftsherresiden. For at understøtte et stort fokus på ovenstående samt på den flerårige strategi for takstudviklingen, har godkendt følgende tiltag: At der i perioden 2014 til 2016 nedsættes en midlertidig implementeringsgruppe bestående af repræsentanter fra henholdsvis Embedsmandsudvalget for Socialområdet og Specialundervisning og K29 samt en repræsentant fra Region Hovedstaden. Implementeringsgruppen skal have ansvar for gennemførelsen og opfølgningen på aftaler og tiltag på området. At der nedsættes en permanent takstanalysegruppe bestående af centrale økonomipersoner fra udvalgte kommuner i hovedstadsregionen og Region Hovedstaden med Fælleskommunalt sekretariat som tovholder. Takstanalysegruppen skal have til opgave at udarbejde de årlige analyser af takstudviklingen samt understøtte løsningen af udviklingsopgaver og ad hoc problemstillinger i forhold til styringsaftalen. 11\n12 FRISTER FOR AFREGNING FOR BRUG AF TILBUD Driftsherrerne afregner månedsvis forud, hver den 10. i måneden. På forudbestilte aflastningspladser meldes afbud senest 14 dage før det aftalte tidspunkt. Afbud senere end 14 dage før medfører betaling for den bestilte aflastning. OPSIGELSESVARSLER Der er fastlagt opsigelsesvarsler for de forskellige tilbud. For alle tilbud gælder, at opsigelsesvarslet bortfalder, hvis en opsagt plads bliver besat med det samme. Sociale tilbud (botilbud, dagtilbud og beskyttet beskæftigelse): Løbende måned plus 30 dage. Akutpladser på børneområdet: Løbende måned plus 30 dage. Aflastning: Løbende måned plus 30 dage. Afbud for bestilt plads senest 14 dage før. Beskæftigelsescentre og erhvervsmæssig afklaring: Løbende måned plus 30 dage. Specialundervisning, børn: Løbende måned plus 90 dage. FORLÆNGET VARSEL VED OPSIGELSE AF FLERE PLADSER Når en brugerkommune på samme tilbud vælger at opsige tre eller flere pladser inden for en periode på 3 løbende måneder, eller pladser svarende til indtægter på 20 procent eller mere af tilbuddets takstbaserede indtægtsbudget, forlænges opsigelsesvarslerne til løbende måned plus 6 måneder. K29 kan aftale længere opsigelsesvarsler på enkelte, særligt sårbare tilbud. Der er for 2015 ikke aftalt længere varsler på konkrete tilbud. OPFØLGNINGSMEKANISMER FOR BORGERES PLACERING I TAKSTGRUPPER Handlekommune og driftsherre/tilbud har pligt til at rette henvendelse til hinanden, såfremt det vurderes, at en borger bør flyttes til enten en højere eller en lavere takstgruppe. Én gang årligt skal der i samarbejde mellem handlekommune og driftsherre/tilbud, for eksempel i forbindelse med opfølgning på handleplaner, foretages en vurdering af borgerens funktionsniveau og behov for ydelser med henblik på borgerens placering i takstgruppe. Handlekommune og driftsherre/tilbud kan ud fra en vurdering af borgerens funktionsniveau og behov for ydelser til enhver tid anmode om omplacering af en given borger fra én takstgruppe til en anden. Den modsatte part skal tilstræbe at oplyse, om man er enig i denne vurdering senest ti hverdage fra, at der foreligger et tilstrækkeligt oplyst grundlag til vurdering af sagen. For at sikre fremdrift i sagsbehandlingen skal den modsatte part ved modtagelse af anmodning om omplacering hurtigst muligt indhente de nødvendige oplysninger om sagen. I tilfælde af uenighed henstilles til, at handlekommune og driftsherre/tilbud i fællesskab, og i dialog med borgeren, hurtigst muligt finder alternative løsninger inden for samme tilbud under hensyntagen til borgerens rettigheder. Hvis der ikke kan findes en løsning inden for tilbuddet, er det handlekommunens forpligtelse at finde alternative tilbud til borgeren. Ved enighed om omplacering fastsættes tidspunktet for iværksættelse af omplaceringen efter konkret aftale mellem handlekommune og driftsherre/tilbud. 12\n13 AFTALE OM ETABLERING OG LUKNING AF TILBUD OG PLADSER har ikke indgået konkrete tværkommunale aftaler eller aftale med Region Hovedstaden om oprettelse og lukning af tilbud og pladser i PRINCIPPER FOR ETABLERING AF TILBUD Ved etablering af et nyt tilbud, der forventes at være afhængigt af salg af pladser til andre kommuner, er det driftsherres ansvar at vurdere behovet for tilbuddet og dimensioneringen af det. Ved etablering af et nyt tilbud, som vil være afhængig af salg af pladser til andre kommuner, kan driftsherre vælge at anvende en lavere belægningsprocent i en opstartsperiode. Længden af opstartsperioden fastsættes af driftsherre, men må maksimalt være løbende år plus 12 måneder. Driftsherre skal informere brugerkommunerne om, hvorvidt der anvendes en lavere belægningsprocent i en opstartsperiode, inden brugerkommunerne visiterer borgere til tilbuddet. Ved anvendelse af lavere belægningsprocent i en opstartsperiode gælder følgende undtagelser fra det gældende princip om efterregulering af over- og underskud: Driftsherre må ikke efterregulere som følge af en negativ afvigelse fra det omkostningsbaserede budget i opstartsperioden. Positive afvigelser fra det omkostningsbaserede budget på mere end 5 procent skal efterreguleres over for de kommuner, der har anvendt tilbuddet i opstartsperioden. Efter opstartsperiodens ophør skal driftsherre anvende en estimeret belægningsprocent, der er fastsat ud fra belægningsprocenten i sammenlignelige tilbud. Denne beregningsmetode må maksimalt anvendes i 3 år efter opstartsperiodens ophør. Herefter skal driftsherre anvende det gældende princip for beregning af belægningsprocenten. PRINCIPPER FOR LUKNING OG OMLÆGNING AF TILBUD Driftsherre skal selv afholde alle udgifter forbundet med lukning af tilbud. Driftsherre kan indregne etableringsudgifterne ved omlægning af tilbud i taksterne fremadrettet fra næste budgetår efter gældende principper for forrentning og afskrivning, således at de takstændringer, dette måtte medføre, er kendte på forhånd. Ved lukning og omlægning af tilbud skal driftsherre i forbindelse med varsling af ændringerne inddrage brugerkommunerne med henblik på planlægning af overgangsperioden. Planlægningen kan blandt andet omfatte konkrete planer for ind- og udslusning af borgere. Ved lukning og omlægning af tilbud har handlekommunen ansvar for at finde alternative tilbud til borgere, som ikke længere kan rummes i tilbuddet. For at give driftsherre mulighed for at tilpasse kapacitet og indhold i tilbuddet skal brugerkommunerne varsle om forventede markante ændringer i efterspørgslen, så snart viden herom foreligger. KOMMUNERS OVERTAGELSE AF REGIONALE TILBUD Der er fremsat lovforslag, der forventeligt træder i kraft 1. juli 2014, der regulerer kommunernes mulighed for at overtage regionale tilbud. Med forbehold for eventuelle ændringer i det fremsatte lovforslag er følgende gældende: 13\n14 Kommunalbestyrelsen kan én gang i hver valgperiode overtage regionale tilbud, der er beliggende i kommunen. I indeværende valgperiode betyder dette, at en kommunalbestyrelse/byråd, der ønsker at overtage et regionalt tilbud, skal meddele dette til Regionsrådet senest den 1. januar Overtagelse skal ske senest den 1. januar Når kommunen fremsætter en sådan anmodning påhviler det regionen i henhold til Social- og Integrationsministeriets bekendtgørelse nr. 782 af 6. juli 2006 at fremkomme med overtagelsesvilkårene. Af hensyn til overholdelse af varslingsreglerne i forhold til berørte medarbejdere, en hensigtsmæssig driftstilrettelæggelse og gennemførelse af en god overdragelsesproces er det i rammeaftalen fastlagt, at overtagelse normalt sker ved et årsskifte, og at kommunens anmodning om overtagelse senest fremsættes 1. januar året før overtagelsen, og gerne i forbindelse med kommunens godkendelse af rammeaftalen for året før overtagelsen. Anmodning til regionen om overtagelse af tilbud forudsætter behandling i kommunalbestyrelse/byråd, inden regionen udarbejder det konkrete overtagelsestilbud. Varsling af medarbejdere kan først bindende ske på grundlag af en endelig indgået aftale om overtagelsen mellem kommunalbestyrelse/byråd og Regionsrådet. Kommunerne i hovedstadsregionen har ikke planlagt overtagelse af regionale tilbud i TVÆRREGIONAL KOORDINATION AF DE SIKREDE AFDELINGER Kommunalbestyrelserne skal i dialog med Regionsrådene sikre tværregional koordination af de mest specialiserede lands- og landsdelsdækkende tilbud samt de sikrede afdelinger. Der er på den baggrund nedsat et kommunalt koordinationsforum bestående af repræsentanter fra de administrative styregrupper på det specialiserede socialområde i hvert af de fem KKR. Koordinationsforummet er ansvarlig for at udarbejde forslag til landsdækkende koordination af de berørte områder, som indgår i de enkelte rammeaftaler. Med henblik på en udmøntning i rammeaftalen for 2015 er koordinationsforum i gang med at forberede forslag til tværgående koordination af de sikrede institutioner. Forslaget vil blive baseret på en række hensyn, som bl.a. skal sikre gennemsigtighed, budgetsikkerhed, fleksibel kapacitetstilpasning samt kvalitetsudvikling. Arbejdet bygger på dialog med Danske Regioner, de regionale driftsherrer og Københavns Kommune. KØB OG SALG AF PLADSER UDEN FOR HOVEDSTADSREGIONEN Aftaler indgået i rammeaftaler kan kun binde rammeaftalens parter. Det betyder, at rammeaftalen alene regulerer køb og salg af pladser mellem brugerkommuner og driftsherrer med beliggenhed inden for samme region. I forhold til køb og salg af pladser mellem brugerkommuner og driftsherrer med beliggenhed i forskellige regioner anbefales det, at der ved hvert køb og salg af pladser udarbejdes konkrete og individuelle købskontrakter, der regulerer forpligtelsen for såvel brugerkommune som driftsherre. Købskontrakterne bør indeholde aftaler om forhold som underskudsdeling, takst, afregning m.v. 14\n15 PROCEDURER OG TILTAG I FORHOLD TIL DE MEST SPECIALISEREDE TILBUD I Udviklingsstrategi 2015 er ni selvstændige tilbud blevet defineret som de mest specialiserede tilbud i hovedstadsregionen. Tilbuddene er målrettet målgrupper med helt særlige karakteristika og behov for specialiseret støtte og behandling og udgør en delmængde af de højt specialiserede tilbud omfattet af Udviklingsstrategien. 3 De mest specialiserede tilbud er underlagt en særlig samarbejdsmodel defineret som nødbremsemodellen. Formålet med modellen er at sikre, at de mest specialiserede kompetencer i disse tilbud bevares og udvikles. Modellen beskrives nedenfor. NØDBREMSE-MODELLEN Den særlige samarbejdsmodel til at understøtte de mest specialiserede tilbud er underlagt følgende forudsætninger: Modellen træder alene i kraft undtagelsesvist, det vil sige, at den ikke automatisk er gældende for alle tilbud defineret som mest specialiserede. Modellen er dynamisk og har løbende fokus på udviklingen på det specialiserede socialområde fagligt, metodemæssigt, behovsmæssigt og økonomisk. Modellen har fokus på incitamenter, herunder både for brugerkommuner og driftsherrer. Modellen understøtter en omkostningseffektiv drift og styring af tilbuddene. Modellen består af følgende overordnede elementer: 1. Driftsherre for et tilbud, der er defineret som mest specialiseret, har mulighed for at indstille tilbud, som driftsherre vurderer har behov for en særlig opmærksomhed, for eksempel hvis det vurderes at være lukningstruet. 2. På baggrund af indstillingen foretages en grundig afdækning af tilbuddets situation samt alternativer til tilbuddet. 3. På baggrund af den grundige afdækning foretages en vurdering af, om der er behov for særlige tværkommunale tiltag til bevarelse af tilbuddets viden og kompetencer. 4. Endelig træffes en beslutning om iværksættelse af særlige tiltag. Den tværkommunale samarbejdsmodel samt de særlige tiltag er nærmere beskrevet i bilag 3 til Styringsaftale Bilag 3 kan findes som særskilt dokument på den fælleskommunale hjemmeside TASK FORCE Til at understøtte samarbejdsmodellen er der nedsat en permanent task force, der har følgende opgaver: Årlig vurdering af alle tilbud i Udviklingsstrategien, herunder særligt de mest specialiserede tilbud med udgangspunkt i de opstillede kriterier for og krav til de mest specialiserede tilbud. Vurdering af tilbud, der nyindstilles af driftsherrer som værende mest specialiseret. Konkret afdækning og vurdering af behov for særlig opmærksomhed over for et tilbud defineret som mest specialiseret på baggrund af en indstilling fra en driftherre. Task forcen samles med en fast kadence på to på forhånd fastsatte datoer i løbet af året, således at driftsherrer ved, hvornår det vil være hensigtsmæssigt at indstille tilbud. Derudover vil task forcen kunne samles i forbindelse med akutte behov for vurdering af tilbud. 3 Kriterierne for udvælgelse af de mest specialiserede tilbud samt de udvalgte tilbud i 2015 kan findes på den fælleskommunale hjemmeside under menupunktet rammeaftale/task force de mest specialiserede tilbud. 15\n16 Task forcen består af centrale nøglepersoner på både børne- og ungeområdet og voksenområdet, herunder fagpersoner fra både myndigheds- og driftsherrekommuner samt Region Hovedstaden. Endelig skal task forcen hvert andet år foretage en vurdering af behov for og efterspørgsel efter de mest specialiserede tilbud blandt alle kommuner i hovedstadsregionen. Kommissorium for den permanente task force, herunder tidspunkter for de årlige møder, kan ses på den fælleskommunale hjemmeside under menupunktet rammeaftale/task force de mest specialiserede tilbud. KRAV TIL DE MEST SPECIALISEREDE TILBUD Der stilles følgende krav til de tilbud, som lever op til kriterierne for de mest specialiserede tilbud i hovedstadsregionen: Tilbuddet skal efterstræbe at være på forkant og løbende udvikle sig i forhold til målgruppernes behov, metoder, velfærdsteknologi, kommunernes efterspørgsel efter ydelser og pladser m.v. Tilbuddets viden, ekspertise og pladser skal være tilgængelig for alle kommuner i hovedstadsregionen, og der må ikke gives forrang til borgere fra driftsherres egen kommune eller geografiske nærområde. Tilbuddet skal levere synlig og offentlig tilgængelig dokumentation om bl.a. effekt af indsatserne i tilbuddet. Den nedsatte task force medtager ovenstående krav i de løbende og konkrete vurderinger af de mest specialiserede tilbud. BØRNEHUSET OG SOCIALTILSYN Minimum en gang årligt i forbindelse med indgåelse af styringsaftalen skal kommuner og region drøfte aktiviteter, drift og finansiering for det kommende år med Børnehuset i regionen, jf. 50 a i lov om social service og Socialtilsynet, som godkender og fører tilsyn med sociale tilbud i regionen, jf. 2, stk. 2 i lov om socialtilsyn. Fremadrettet vil drøftelserne med Socialtilsynet og Børnehuset finde sted i 3. kvartal, og vil foregå i regi af Embedsmandsudvalget for Socialområdet og Specialundervisning. Drøftelserne vil tage udgangspunkt i årsrapporterne fra henholdsvis Børnehuset og Socialtilsynet. Derudover vil Børnehuset og Socialtilsynet en gang årligt levere en status vedrørende aktiviteter, drift og finansiering til. 16\n17 BILAGSLISTE Nedenfor fremgår en oversigt over bilag til Styringsaftale 2015: Bilag 1: Eksempel på model til beregning af efterregulering Bilag 2: Eksempel på model til beregning af efterregulering og belægningsprocent ved anvendelse af flere takstgrupper Bilag 3: Samarbejdsmodel vedrørende de mest specialiserede tilbud. Alle bilagene kan findes som særskilte dokumenter på 17


Dance on roses? [Justin Bieber] - Det snurrer - Movellas\n7. Det snurrer\nKapitel 5 Det snurrer Joys P.O.V\nJeg var vågnet med en mærkelig snurrende følelse i højre ben. Det føltes som om det sov, og en gang imellem kunne jeg mærke små ryk i det, som jeg ikke selv havde noget med at gøre. Jeg tog krykkerne fra væggen, og begyndte at humpe ind til Justin i stuen. I hånden havde jeg de fire pakker amf han havde lovet mig. En overdosis skulle nok klare det hele. Jeg kunne huske i går, da hans læber kærtegnede min krop, men på en eller anden måde var det ikke nok længere. Jeg havde brug for at bevæge mig, og det kunne jeg ikke. Jeg nåede døren, og så på Justin, mens ordene lavt forlod hans læber. "Jeg elsker dig"\nJeg vendte hoved væk fra ham, og humpede videre ud i gangen, hvor jeg med besvær fik både sko og jakke på. I min taske gemte jeg vand og pillerne. “jeg elsker dig” ordene forlod lavt mine læber, inden jeg smækkede døren efter mig. Min mobil lod jeg ligge, sammen med mine nøgler på den lille skænk jeg havde i gangen. Nu var det hele Justins, for jeg kom ikke tilbage. Jeg håbede inderligt han ville tage sig godt af huset, og passe på min elskede kat. Hvert enkelt lille hump jeg foretog mig fik krykkerne til at mase sig hårde ind mod mine arme. Jeg frøs, fordi jeg ikke havde særlig meget tøj på, men det hele skulle nok snart blive bedre. Jeg ville møde min mor og far igen. I himmelen kunne jeg vendte på Justin, jeg kunne sidde og kigge på ham fra, og holde øje med at han ikke foretog sig noget dumt. Jeg stoppede mine bevægelser da jeg stod ved vandet. Det her sted betød noget særligt for mig.\nMine øjne fangede min fars blå øjne, og han sendte mig et stort smil. Det var så lang tid siden vi havde haft god tid til hinanden, og derfor betød det noget særligt for mig at gå den her tur med ham igen. Det var her vi altid havde gået og snakket ud om tingene.\n“Du er blevet så smuk Joy. Meget li din mor. Der gik ikke en dag hvor hun ikke var lidt smukkere end den forrige. Sådan er det også med dig” Han bøjede sig ned og kyssede min pande. Jeg var så glad for at blive sammenlignet med min mor, for hun var bare så smuk. “tak far”\nØjeblikket fra min 13 års fødselsdag strømmede igennem mig, sammen med den første Panodil der gled ned gennem min hals. Jeg slap krykkerne, og skulle til at tage den næste pille, da det gik op for mig at jeg stod på mine egne ben. Oprejst, med lige meget vægt på dem. Prøvende tog jeg et skridt frem. Jeg vaklede lidt på det ustabile sand, men jeg kom frem ad. Forsigtigt tog jeg et skridt mere. Og så et til. Før jeg vidste af det havde jeg gået et godt stykke tilbage mod mit hus. Jeg bevægede mig længere og længere frem, hurtigere og hurtigere. På vejen smed jeg skoene, desperat efter at mærke sandet under mine fødder. Jeg bevægede mig med hurtige lange skridt, og blev for hvert minut mere og mere sikker på mine bare fødder. Og til sidst ramte mine fødder asfalten, og det gik op for mig at jeg løb. Det eneste jeg kunne tænke på var hvor glad jeg var, mens jeg siksakkede ud mellem New Yorks beboere. En blidt latter banede sig vej op gennem min strube.\nJeg hamrede næsten ind i døren til mit eget hus, og famlede efter nøglerne i mine lommer, men det var der jo ikke. Mine Knoer hamrede utålmodigt på døren, til Justins ansigt kom frem i den, Og jeg langt om længe kunne kaste mig om halsen på ham. Han stod stille et øjeblik, men knugede mig så ind til ham.\n“Joy, Joy, Joy. Er det virkelig dig skat” hans stemme lød lav i mine ører, og jeg mærkede hvordan hans arme strammede grebet om mig. Jeg trak mig lidt tilbage og kiggede ham i øjnene. Jeg kunne ikke kontrollere det store smil der lå på mine læber. “ja det er virkelig mig” Hans hænder lagde sig om mit ansigt, og så lå hans bløde læber over mine. Jeg skubbede døren i med højre fod. Og han pressede min krop op mod den nu lukkede døre med hans egen. Mens hans kys blev mere og mere intense. Så trak han sig væk igen og kiggede på mig. Hans øjne blev lige så stille meget meget store.\n“Joy hvordan er du kommet her over ruden krykker”\n“når det, jeg er du ved… bare gået”\n“men det kan du jo ikke Joy, skat du er lam i benet” Jeg bevægede mig langsomt over mod ham, med små vaklende skridt, nu da adrenalinen var forsvundet fra min krop var det en del sværere at gå, men jeg gik ud fra ta det bare skulle trænes, og så var det der.\n“jeg var lam i benet. Og du skal ikke spørger mig hvordan, for jeg aner det ikke” igen kunne jeg mærke at der ikke var noget adrenalin tilbage i min krop, og at det gjorde det hårde for mig at stå på det dårlige ben. Nu hvor rusen var ovre, var jeg konstant ved at falde. I et forsøg på at holde mig selv oprejst, søgte min hånd ud efter væggen. Dog nåede mine fingre kun et strejfe den kolde hvide maling, før hele min krop faldt ind mod den hårde træ væg. Justins hænder tog hurtigt fat om mit liv, hvilket hold mig oppe, nu halvt liggende mod Justin og væggen, og halvt stående. "Bebe, måske skal vi have fat i en læge, for du kan ikke gå rundt på det ben endnu" Jeg nikkede lidt til det han sagde, da det nok gav meget god mening, at vi lige skulle have set på det. Derfor protesterede jeg for en gangs skyld ikke da Justin løftede mig op, og bar mig ud i hans bil - der lige for tiden holdt i min indkørsel.


I Brønshøj bliver du del af et stærkt team på 8 personer. Du får fra start tildelt din egen portefølje af privatkunder, som du skal rådgive om alt lige fra boligfinansiering og pension til investering og daglig økonomi. Porteføljen er tilpasset størrelsesmæssigt, så der er god tid til hver enkelt kunde. Dine primære arbejdsopgaver vil være at:\nVi er meget bevidste om at have kunden i centrum og være proaktive i vores adfærd. Vi byder vores kunder velkomne, som var de vores egne gæster. Dialogen er åben og ærlig, der er højt til loftet, og vi prioriterer det gode humør trods en travl hverdag. Arbejdsglæden er i top, og den gode stemning bemærkes af vores kunder, som udtrykker, at det altid er en fornøjelse at træde ind i banken. udtaler Filialdirektør Anette Ryefelt.\nHvis du vil vide mere om stillingen, er du velkommen til at ringe til Filialdirektør Anette Ryefelt på tlf. 38 48 33 75 eller souschef Jonas Boeskov på tlf. 38 48 33 84.\nAnsøgningsfrist 8. november.


Some Things Never Change - Nutella - Movellas\nJeg vågnede ved nogle dejlige læber der kyssede mig, jeg kyssede hurtig med. Jeg slog øjnene på og så Justin dejlige bruneøjne, jeg smilte sødt til ham ”vi du med ned og havde nået mad, ind vi pakker alle dine ting?” sagde han, jeg nikkede og rejste mig op fra sengen. Jeg kiggede ned på Justin der stadig lå i sengen, ”skulle vi ikke havde nået at spise Jussy?” spurgte jeg og gik om på den sid af sengen Justin lå i, han nikkede og rejste sig op, han gik over til mig og kyssede mig på munden. Han tog mig i hånden og flettede vores finger sammen, vi gik ned under sammen.\nJeg fandt nået boller og nået Nutella frem, da jeg virkelige havde lyst til det. Jeg fandt to tallerkner frem og satte den ene foran Justin ”skat hvad vil du have at drikke, mælk eller vand?” ”mælk” sagde han, jeg fandt to glas frem og en karton mælk. Jeg satte mig hen til Justin, jeg tog bollerne ud og smurte et tyg lagt Nutella på, da jeg elskede Nutella. Jeg gave kniven til Justin så han også kunne smøre Nutella på.\nJeg tog en bid og kunne mærke jeg fik en klat Nutella på min kind, Justin grinte. Han tog nået på sin finger og tørrede det at på min næse, jeg grinte. Min læber var smurt ind, så jeg lænede mig over mod Justin og placeret min læber på hans kind, så jeg satte et Nutella aftryk på hans kind. Han kiggede alvorligt på mig, han lænede sig over mod min, og begyndte at slikke min kind af, jeg grint og satte mig op på hans skød, med front til ham. ”Skal jeg ikke fjerne alt Nutella for de ansigt” sagde han fræk, jeg nikkede. Han lænede sig frem mod mig og kyssede Nitallerne af min næst, jeg fniste af han sad meget koncentreret. Han lagde sine læber på min og begynde at slikke blidt min underlæbe, jeg åbnede automatisk min mund, han sneg sine tunge ind, han hånd kørte ned af min hofte og ned til min balle, han gave den et lille klem, men jeg flyttede den hurtig, da jeg fik en ubehagelig følelse.\nHan lagde sin hånd på min balle igen, så jeg trak mig fra kyssede og en tåre fald fra min kind, han tørrede den hurtig væk ”undskyld skat” sagde han og nussede mig på kinden. Jeg lagde mig ind til ham, hans duft gjorde mig tryg. Flere tåre løb ned af mine kinder, han skulle nok være glad for han ikke havde en T-shirt på, for så havde jeg gjort den våd med mine tårer. Han nussede mig blidt på ryggen ”skat det er bare så svært” sagde han og kyssede i håret. Jeg træk mig fra hans bryst jeg lå op af før og kiggede op på ham ”hvad mener du?” sagde jeg, han tørrede min tåre væk ”skat jeg mener, det er svært at se dig sådan her, jeg vil ønske jeg kunne smadrede de drenge, der gjorde det ved dig, da igen og jeg mener igen skal røre min pige” sagde han og kyssede min kind, han fik et lille smil frem på mine læberne.\nDer kommer 2 kapitler mere i morgen


1. Vand, som efter at have passeret møllehjulet ikke kommer hurtigt nok bort, men virker hindrende paa hjulets gang2. Roligt vand bag ved havets brænding3. I roerkredse (bruges) udtrykket bagvande for “den strøm, der går mod hovedstrømmen”\nBøgerPosted by Rasmus Thu, May 30, 2019 22:07:16\nI virkeligheden burde titlen på bogen være: "Dræbte mennesker de store istidsdyr?"\nDette er nemlig det store emne, der ligger som det store ubesvarede spørgsmål. Det er en interessant tanke. Vi er udmærket klar over, at vi mennesker i moderne tid er ansvarlige for en udryddelse af enorme dimensioner. Fældning af skov, ødelæggelse af habitater - både på land og i vand. Da europæerne sejlede ud og "opdagede" eller underlagde sig verden, så bragte de også død og ødelæggelse med sig, ikke kun for oprindelige befolkninger, men også for de dyr - specielt på isolerede øer - der enten blev slagtet som proviant eller gik til grunde pga medbragte rotter.\nVi har en grundfortælling om, at vi engang levede i harmoni med naturen. At denne destruktive adfærd er et udslag af vores civilisation og den fremmedgørelse vi nu oplever fra naturen. Der er ikke meget der tyder på, at disse forestillinger er andet end myter. Det moderne menneskes romantisering af fortiden. Men hvor destruktive var vi i tidernes morgen? Var det i virkeligheden menneskets spredning til hele kloden, der selv med primitive redskaber var i stand til at udrydde de store dyr?\nDyrene kender vi, om ikke andet fra Ice Age filmene. Mamutter, kæmpedovendyr, sabelkatte er de mest kendte, men et stort antal pattedyr af kamelarter, hjorte, heste, bæltedyr, næsehorn for slet ikke at snakke om kæmpefugle som moa osv. En lang række dyr som levede i rundt om i verden for 10, 20 eller 30.000 år siden. Det skræmmende er, at de tidsmæssigt forsvandt nogenlunde samtidig med, at mennesket rykkede frem fx Clovis-indianerne i Amerika, som Eske Willerslev bla. har gjort kendte herhjemme. Den afrikanske megafauna havde lært at frygte mennesket fra starten af, men det havde dyrene i Amerika ikke.Men nogenlunde samtidig er jo ikke særlig godt i en så voldsom anklage, så hvor gode er vores dateringer egentlig? Hvilke beviser er der? Vi taler jo ofte om klimaforandringer og deres betydning, og her har vi jo store forandringer i forb. med istiderne. Og hvorfor overlevede nogle? Bisonoksen er jo et godt eksempel.\nDet er en meget interessant bog. Den præsenterer en anklage, den fremlægger beviser både for og imod. Det er nu op til os læsere at afgøre, om beviserne er kraftige nok til at vi tør dømme Homo sapiens skyldig i en oldgammel forbrydelse - hvis den da har fundet sted?\nKigger på fluer og tæger, læser bøger om fysik, geologi, evolution samt fantasy. Ser skak, poker og sumobrydning.\nHar en stigende mistanke om, at Homo sapiens var en evolutionær blindgyde, som ret hurtigt vil være overstået set med geologiske kalender.\nAt bestemme dansefluer\nWed, May 01, 2019 21:18:31\nHumble Pi - A Comedy About Maths Errors\nSun, April 07, 2019 09:30:29\nFri, April 05, 2019 18:05:10\nSat, March 30, 2019 16:55:26\nBee Quest af Dave Goulson\nMon, December 24, 2018 09:14:35\nGlæden ved at studere fluer\nThu, December 20, 2018 07:08:46\nHeisenberg, “Del og helhed”\nSun, December 09, 2018 20:54:08\nSat, December 01, 2018 19:48:06\nSat, December 01, 2018 19:43:37\nSat, December 01, 2018 19:39:45


Luxlight.dk er aktuelt imellem de bedste online forhandlere inden for lamper og belysning. Forhandlerens sortiment indeholder på den anden side af 3000 produkter fra forskellige brands. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 8,6 ud af 10 markerer enorm kundetilfredshed. Scoren er baseret på 18 ratings, hvoraf 15 af dem giver topkarakter. På Facebook er 1864 mennesker fans af Luxlight.dk, og her har forretningen modtaget 5 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 5 af 5, hvilket ligeledes er ekstremt flot.\nLampemesteren.dk er nu en af de førende e-firmaer med lamper og belysning. Webshoppens sortiment består af ca. 9000 varer fra flere mærker. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,5 af 10 manifesterer stærk tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 1574 anmeldelser, hvoraf 1352 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 38692 brugere tilhængere af Lampemesteren.dk, og herpå har webbutikken modtaget 80 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,7 af 5, hvilket tillige er ultra godt.\nAndLight.dk er aktuelt en af de førende netshops med lamper og belysning. Netbutikkens sortiment rummer over 6000 produkter fra en række mærker. Firmaets Trustpilot-score på 9 ud af 10 tilkendegiver enorm tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 840 ratings, hvoraf 720 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 11650 mennesker fans af AndLight.dk, og her har forretningen modtaget 24 ratings med en middel bedømmelse på 3,6 ud af 5, hvilket lige så vel er meget beundringsværdig.\nLamper.dk er aktuelt imellem de største internet varehuse med lamper og belysning. Forretningens sortiment består af over 3000 produkter fra flere brands. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 8,6 af 10 er et udtryk for en høj grad af kundeloyalitet. Tallet er baseret på 67 anmeldelser, hvoraf 48 af disse giver topkarakter. På Facebook er 369 mennesker tilhængere af Lamper.dk, og herpå har webbutikken modtaget 13 anmeldelser med en gennemsnitlig score på 4,3 ud af 5, som også er temmelig overlegent.\nLysmesteren.dk er pt. imellem de bedste internet webshops inden for lamper og belysning. Butikkens sortiment favner ca. 5000 varer fra flere brands. Deres Trustpilot-score på 6,5 af 10 giver indtryk af god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 370 evalueringer, hvoraf 264 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 85152 mennesker tilhængere af Lysmesteren.dk, og herpå har virksomheden modtaget 104 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,7 af 5, som tillige er utrolig imponerende.\nEn lang række online forretninger tildeler nu om dage et hav af forskellige former for levering. Det mest populære er på nuværende tidspunkt levering til en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente de nyindkøbte varer når der er tid til det. Denne er nemlig vældig gnidningsløs, samt tit ydermere den mest prisbevidste type af levering.\nDu burde ydermere beslutte dig for at få varerne bragt hjem til din privatadresse eller ud på dit arbejde. Leveringstypen bliver almindeligvis et hak mindre prisbillig, men endvidere i høj grad overkommelig. Den prisbilligste leveringsform af hue motion sensor er utvivlsomt at du selv henter produkterne, men den løsning afhænger af at du bor nærved hue motion sensor netshoppens hjemsted.\nLeveringstidspunktet er yderst central i tilfælde af at du har brug for pakken om kort tid, og med det formål er det øjensynligt vigtigt at man kontrollerer det anslåede leveringstidspunkt på det pågældende produkt.\nEn række hue motion sensor forhandlere på nettet udlover levering på næste hverdag på mange af deres produkter, som er underforstået at bestillingen placeres forinden et bestemt klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få hue motion sensor pakket inden de logistikansatte får fri.\nNogle få online butikker lover levering uden betaling, men tit er det under forudsætning af at du bestiller for en konkret pris. I øvrigt bør du gribe den mest prisbevidste fragttype, der oftest – uafhængig om du er ved Odense, Aabenraa eller Hammel – er at få fragtmanden til at levere varerne til en pakkeshop.\nDet er rigtig smertefrit for os alle at finde de laveste priser på hue motion sensor i blandt flere e-butikker, og ergo har en hel del online shops været nødt til at nedskære salgsværdien på mange af deres produkter – til babyer og børn, lige så vel som til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange love fragt uden gebyr.\nMen det kan trods alt blive lønnende at sammenligne enkelte outlets på nettet efter hue motion sensor udsalg inden du gennemfører din bestilling, så du er sikker på at opnå den mindst kostelige pris.\nMan skal imidlertid være klar over, at hvis en internet handler afhænder hue motion sensor for en salgspris der kan virke ekstraordinært fordelagtig, så bør det undertiden være et faresignal om en svindel online shop. Køb med gængse betalingskort er dog omfavnet af et regelsæt, hvilket forsvarer kunden imod uægte internet forhandlere.\nVi anbefaler generelt kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du anvende en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du agter at dække omkostningerne senere.\nForud for at folk bestiller hue motion sensor på en internet handler burde de sådan set se på e-shoppens handelsaftale, det er dog i mange tilfælde et tidskrævende projekt.\nEt andet alternativ kunne måske være at kigge om internet shoppen er e-mærket, da det skulle være et fingerpeg om at internet virksomheden lever op til de gældende danske regler, udover at internet butikken tit føres tilsyn med af sagkyndige der kender til reglerne. Desuden giver det dig mulighed for støtte, såfremt du møder besvær i forbindelse med dit indkøb.\nFor øvrigt foreslår vi at du er påpasselig med de mest relevante vedtægter gældende for købet, som fx hvilken ombytningspolitik på hue motion sensor internet selskabet benytter. Derfor er det tillige relevant, at man stadig gemmer sin kvitteringsmail, således man til enhver tid kan vidne om sin shopping, uanset om du er på udkig efter et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot tilbyder ret så pålidelige løsninger til at granske en hel del tidligere konsumenters reflektioner og af den grund tilråder vi, at du besigtiger e-butikkens hue motion sensor anmeldelser forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook frembyder på samme måde super hensigtsmæssige muligheder for at få kendskab til netbutikkens popularitet. Derudover møder vi endda forhandlere på nettet hvor du kan levere en vurdering af virksomhedens service, som ydermere burde bruges til vurdering af hvor glade kunderne er.\nVores website er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har faste samarbejder med en gruppe e-forhandlere når vi promoverer virksomhedernes produkter, og indtjener provision ifald en bruger fra vores side udfører en handel.\nOrientering om hue motion sensor og internet outlets opdateres hyppigt, men vi påtager os intet ansvar for ændringer der potentielt er iværksat siden vi sidste gang opdaterede de anvendte oplysninger.


10. august 2015 kl. 18:46 #215644\nNu bliver det en rigtig lang tråd, så nu må vi spørge ind til om der skulle være tale om “sorte” penge, der hidtil ikke er opgivet til Skat i DK. Personen har tilsyneladende ikke være frameldt folkeregistret.\nMan må kun indføre 10.000 Euro ved indrejse til Danmark, og ved en bankoverførsel på kun 200.000 kr. er der ikke engang anmeldelsespligt til Nationalbanken, så i princippet vil der aldrig ske noget noget fra Skats side medmindre de har personen i kikkerten vedr. andre forhold, hvilket ikke ses at være tilfældet.


Flere end 100.000 danskere forventes i år at finde vej til Folkemødet på Bornholm. Mange unge deltog aktivt i mødet i 2015. Arkivfoto: Thomas Lekfeldt Fold sammen\nOnsdag d. 15. juni 2016, kl. 21.15\nDet årlige folkemøde på Bornholm er ikke længere blot en lukket fest for politikere, journalister og lobbyister. Topfolk fra dansk erhvervsliv tager i stigende grad til Allinge på Bornholm, hvor Folkemødet skydes i gang torsdag.\n»Jeg synes, man kan mærke, at erhvervslivet er mere til stede nu, og det er en god ting. Erhvervslivet er ikke et lille appendiks i det danske samfund; det er virksomhederne, der skaber fundamentet for velstanden og fordelingen af penge, og derfor er det vigtigt at være til stede ved Folkemødet,« siger Marion Hannerup, kommunikationsdirektør i Dansk Industri (DI).\nDem kan du møde på Folkemødet\nDet vrimler med erhvervsledere, bankbosser og rigmænd på Folkemødet på Bornholm. Her er et udpluk af dem, man som gæst kan støde ind i på klippeøen:\nThomas Borgen, topchef i Danske Bank\nSvend A. Blomberg, viceordførende direktør i Jyske Bank\nTorben Laustsen, bankdirektør i Nordea\nFlemming Besenbacher, bestyrelsesformand hos Carlsberg\nPeter Høgsted, administrerende direktør i Coop\nMads Nipper, topchef hos Grundfos\nNiels B. Christiansen, topchef hos Danfoss\nPeter Friis, regionsdirektør hos Google\nLars Seier Christensen, milliardær og ejer af Seier Capital\nHanne Blume, HR-chef hos DONG\nPer Kogut, topchef hos NNIT\nKristian Hundebøll, topchef i DLG\nPeder Holk Nielsen, topchef i Novozymes\nDerudover kan man møde et hav af topfolk fra organisationer som Finansrådet, Landbrug og Fødevarer, Dansk Industri med mange flere.\nHun påpeger, at det store fokus fra danske virksomheder står i kontrast til de første år på Folkemødet:\n»Jeg synes, erhvervslivet glimrede lidt ved sit fravær de første år, men i dag har vi et par hundrede virksomheder, der deltager i debatter på mødet, og hos DI sigter vi selv efter at have mindst én virksomhed med i alle debatter,« siger Marion Hannerup.\nFolkemødet blev lanceret i 2011 efter idé af daværende indenrigsminister Bertel Haarder (V) i samarbejde med Bornholms borgmester Winni Grosbøll (S). Folkemødet er gradvist blevet til en succes, og i år forventes flere end 100.000 deltagere trods en elending vejrudsigt.\nNye segmenter blandt deltagerne\nJette Lykke, festivalleder på Folkemødet, oplever også i stigende grad erhvervslivets interesse:\n»Vi hører, at flere og flere bestyrelser kommer herover. Vi har ingen videnskabelige opgørelser eller tal, men det er den fornemmelse, som jeg har fået på baggrund af tilbagemeldingerne,« siger Jette Lykke og tilføjer:\n»Vi er glade for at kunne blive relevante for langt flere, og det tyder på, at vi kan tiltrække nye segmenter. Det understøtter den udvikling, som vi har været igennem på Folkemødet, at erhvervslivet i stigende grad også er til stede. Man kan få gode fortællinger og aha-oplevelser, og vi oplever også, at mange erhvervsfolk kommer som deltagere og ikke blot som paneldeltagere,« siger Jette Lykke.\nFor Folkemødet er det dog vigtigt at fastholde en balance, hvor virksomhederne ikke kommer til at sætte sig på arrangementet. Folkemødet er inspireret af den svenske Almedalsveckan, hvor private virksomheder fylder noget mere:\n»Vi adskiller os grundlæggende fra det svenske folkemøde, Almedalsveckan, som i høj grad er domineret af erhvervslivet. I Sverige er der mange flere private arrangementer, mens det her på Bornholm er et kommunalt initiativ. Det betyder, at vi godkender alle arrangementer og blandt andet har regler om, at virksomheder ikke må reklamere for deres egne produkter. Arrangementerne skal leve op til vores formål om at have en bred samfundsmæssig relevans,« siger Jette Lykke.\nPå årets Folkemødet kan deltagerne støde ind i en perlerække af topchefer fra danske industrivirksomheder og fra den finansielle sektor. Og netop mødet med borgerne er vigtigt, fortæller Mads Rørvig, chef for public affairs i bankernes interesseorganisation, Finansrådet.\n»Folkemødet er vigtigt for os. Det at drive bankforretning er andet end det, folk møder i deres daglige kontakt med banken. Vi har for eksempel fokus på cybersikkerhed, og det vil vi gerne have en dialog og debat om. Samtidig har vi også en debat med Ældre Sagen om kontanter. Det er en god mulighed for os for ikke kun at have en dialog med vores normale samarbejdspartnere, men hvor vi kan have en dialog med hele Danmark. Vi er en del af samfundets kritiske infrastruktur, og det vil vi gerne fremhæve,« siger Mads Rørvig.\nDialog over en sodavand\nÅrets to største sager for den finansielle sektor, realkreditselskabernes markant forhøjede priser, de såkaldte bidragssatser, og Panama Papers om skattely, er ikke blevet til deciderede paneldebatter. Men det skyldes ikke, at Finansrådet er bange for debatten, forsikrer Mads Rørvig:\n»Hvis folk vil tale om bidragssatser eller Panama Papers, er vi der jo også i vores telt. Det skal gerne være sådan, at vi kan få en dialog med alle over en sodavand om finanssektoren i Danmark,« siger Mads Rørvig.\nDet er en kendt sag, at Landbrug & Fødevarer er en af de interesseorganisationer, der satser allermest på Folkemødet. Med et kæmpemæssigt telt, utallige arrangementer og generøs udskænkning af tørt og vådt er brancheorganisationen blevet et yndet tilflugtssted for deltagerne på Bornholm.\nOg det er da også hensigten, siger Landbrug & Fødevarers administrerende direktør, Karen Hækkerup.\n»Det er vores store satsning at få mødt andre organisationer, samarbejdspartnere, politikere og selvfølgelig almindelige danskere, og her er Folkemødet helt oplagt,« siger Karen Hækkerup.\nAf samme grund anbefaler organisationen også sine egne medlemmer at komme af sted mod klippeøen i juni.\n»Det her med at kunne gå fra telt til telt og diskutere udfordringer og løsninger med andre er unikt, og det er der et rationale for alle i at være til stede ved,« siger hun.\nBusiness på Bornholm\nBerlingske Business er også til stede ved Folkemødet på Bornholm:\nErhvervskommentator Jens Chr. Hansen, jha@berlingske.dk\nJournalist Michael Alsen Lauridsen, mlau@berlingske.dk\nJournalist Claus Skovhus, clsk@berlingske.dk\nFinansredaktør Simon Bendtsen, sibe@berlingske.dk


Entreprenør i Bellahøj København ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en entreprenør i Bellahøj København, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du har muligheden for beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage alt i mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på entreprenør Bellahøj København allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af entreprenører i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en entreprenør i Bellahøj København til dig og dit entreprenør projekt!\nKan alle indhente tilbud på entreprenør Bellahøj København?\nAlle kan indhente tilbud på entreprenører i Bellahøj København. Det kræver blot, at du har en lille om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på entreprenører i Bellahøj København, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig let komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Bellahøj København, som skal hjælpe dig med din opgave.\nEntreprenør Duehuse Køge\n← El-installatør Lergravshuse Ringsted\nFacaderenovering Kraghave Guldborgsund →