Empowerment i beskæftigelsesindsatsen - PDF\nEmpowerment i beskæftigelsesindsatsen\nDownload "Empowerment i beskæftigelsesindsatsen"\n1 Notat Dato 3. maj 2013 MLJ, MEB, HEN ESDH-sag: Side 1 af 16 Empowerment i beskæftigelsesindsatsen Indholdsfortegnelse: 1 Indledning 2. Begrebet empowerment ift. beskæftigelsesindsatsen 2.1 En anden form for magt i beskæftigelsesindsatsen 3. Nye roller for borger og socialrådgiver 4. Forskellige forståelser af empowerment 5. Empowerment i den eksisterende lovgivning 5.1 Retssikkerhedslovens Lov om aktiv socialpolitik 5.3 Kontaktforløbssamtalerne 5.4 Jobplanen som styrende for indsatsen 5.5 Sanktionssystemet 5.6 Ret til tolkebistand 5.7 Lovens intentioner og den kommunale virkelighed 6. Hvad skal der til for at skabe empowerment på beskæftigelsesområdet? 6.1 Sammenhæng i indsatsen 6.2 Et meningsfuldt møde 6.3 En mindre individuel tilgang til borgerne 6.4 Et nyt styringsparadigme for beskæftigelsesindsatsen\n2 Side 2 af 16 1 Indledning Dette notat er et første bud på, hvordan man kan tage skridt til at indføre en arbejdsform i beskæftigelsesindsatsen, der kan skabe empowerment for borgerne. Med afsæt i en beskrivelse af empowerment-begrebet og af de roller, en empowerment-orienteret arbejdsform indebærer, opregnes de elementer i den eksisterende lovgivning, som kan åbne for en empowerment-orienteret arbejdsform. Derefter gives der nogle bud på hvilke temaer, der skal arbejdes med for at styrke empowerment i beskæftigelsesindsatsen, og i det sidste afsnit gives et par konkrete eksempler på, hvordan empowerment kan indgå i praksis i dag. Notatet er et bidrag til den diskussion, der foregår i flere sammenhænge om at styrke empowerment i beskæftigelsesindsatsen. En diskussion, der har fået et meget konkret afsæt i forliget om kontanthjælpsreformen, der afsætter midler til forsøg med dette formål. Man kan spørge, om det overhovedet er rimeligt at bruge begrebet empowerment i forbindelse med beskæftigelsesområdet. Netop dette område har meget klare målsætninger for indsatsen, og borgerne styres håndfast i retning af dem. Bl.a. med stramme procedurer for fremmøde, konkrete handlinger og deltagelse i aktivering kombineret med sanktioner, hvis borgerne ikke overholder procedurerne. Umiddelbart kan det være svært at se empowerment ind i den kontekst. Det bliver måske endnu sværere, når man husker, at et overordnet pejlemærke er ideen om borgerens ret og pligt ift. beskæftigelsessystemet. At arbejde med empowerment sammen med disse grundtræk i beskæftigelsesindsatsen kan forekomme meget svært. Det vil i hvert fald skabe vigtige dilemmaer, som man må forholde sig til konkret i den daglige praksis. Fx dilemmaet der kan opstå i samspillet mellem en indsats, der har empowerment som målsætning, og som derfor må bestræbe sig på at få borgerne til i højere grad af tage ansvar for beslutninger og handlinger i deres eget liv, og så et sanktionssystem, der meget føleligt straffer borgere, der ikke lever op til de stramme regler, som systemet opsætter. Men måske får man sikrere grund under fødderne, hvis man i stedet fokuserer på det konkrete indhold, som kan udskilles i en diskussion om empowerment. Uanset, om man måske må droppe begrebet empowerment, så forekommer det indlysende, at nogle af de konkrete skridt fortsat giver god mening. Det kan være at sikre, at borgerne er godt informeret og kan forstå, hvad der sker med dem; at deres juridiske rettigheder er tydelige og fair; at deres faktiske medindflydelse på sagernes forløb øges; at der er sammenhæng og overskuelighed i den samlede indsats; at indsatsen er meningsfuld for borgerne; at de kan få støtte fra bisiddere og netværk, når\n3 Side 3 af 16 deres sag behandles; at de konkrete skridt lægges til rette, så borgerne i højere grad kan træde ind som subjekter i de forløb, de skal igennem; at man således styrker borgerens mægtiggørelse eller myndiggørelse osv. Pointen er, at alle disse skridt har overordentlig stor betydning, uanset om vi læser dem ind i begrebet empowerment. De kan ses som begrebets materielle elementer, som vi under alle omstændigheder bør søge at realisere. Og disse konkrete skridt kan også langt lettere ses i forhold til den stramme styring og de fastlagte procedurer i beskæftigelsesindsatsen end det mere omfattende og mere uhåndterlige begreb empowerment. Trods disse forbehold og usikkerheder om begrebet empowerment har vi valgt at bruge det i dette notat. Dels fordi det er det, der er dagsordensat i andre sammenhænge, dels fordi det med alle sine uklarheder angiver en overordnet målsætning og et menneskesyn, som vi mener, man bør fastholde. Og så kan man måske løse kollisionerne med beskæftigelsessystemets traditionelle styringstænkning ved at arbejde med de konkrete skridt, som ligger inde i en empowerment-dagsorden. Dette notat er langt fra at være et endeligt bud på, hvad man kan gøre for at skabe en arbejdsform i beskæftigelsesindsatsen, der fremmer empowerment for borgerne. DS vil arbejde videre på at kvalificere de emner, notatet tager op, især på at konkretisere forslagene til ændringer, der kan fremme empowerment. Vi vil også finde konkrete eksempler, som kan inspirere udvikling af empowerment-orienteret arbejde. 2 Begrebet empowerment ift. beskæftigelsesindsatsen Empowerment er et velkendt begreb i socialt arbejde. Ord som handlekraft, indflydelse, eget-ansvar, myndiggørelse og forandring er knyttet til begrebet. Men hvordan kan empowerment i beskæftigelsesindsatsen forstås? Og hvordan kan en empowerment-dagsorden tænkes ind i forhold til diskussionen om ret og pligt? Empowerment kan defineres som en proces, der søger at hjælpe borgeren med at opnå handlekraft og beslutningsmagt over eget liv ved at reducere konsekvenserne af sociale eller personlige forhindringer for at udøve denne magt, øge borgerens kapacitet og selvtillid til at udøve magt over de forhold, der påvirker dem, samt overføre magt fra grupper og enkeltpersoner (Payne; 2005:374). En beskæftigelsesindsats baseret på principperne bag empowerment kræver en strukturel, metodisk og værdimæssig omstilling af beskæftigelsessystemet. Det kontrol- og sanktionsparadigme, der kendetegner systemet\n4 Side 4 af 16 skal grundlæggende ændres og suppleres, og der skal i stedet bygges på et menneskesyn, der sætter den enkeltes ressourcer og behov i centrum. Herudover skal selve indsatsen ændres, så der sikres langt bedre sammenhæng i den og skabes optimale rammer for borgerinddragelse. Omstillingen kan i høj grad forstås i forlængelse af den rehabiliteringstankegang, der er ved at vinde indpas på området. Mødet mellem den ledige og beskæftigelsessystemet er et centralt punkt, når en empowerment-dagsorden skal udfoldes. Der skal skabes nye rammer for mødet, der sikrer en dialog i øjenhøjde, giver borgeren overblik over, hvad der sker, samt reelle handlemuligheder. Den samlede indsats skal gøres meningsfuld for ham/hende. Det forudsætter en ny forståelse af magt i beskæftigelsesindsatsen, hvor særligt relationen mellem borger og socialrådgiver og borger og system skal redefineres. Mødet er i dag stort set altid et møde mellem den enkelte borger og systemet, repræsenteret ved en eller flere fagprofessionelle. Skal indsatsen kunne skabe empowerment for borgerne, så skal dette individorienterede fokus justeres. Borgerne skal støttes i at indgå i netværk, grupper mv. for at kunne stå samlet og dermed få flere muligheder og større ressourcer til de forandringer, de skal gennemføre i deres liv. Aktører fra civilsamfundet vil ligeledes kunne inddrages i arbejdet som frivillige, bisiddere mv. 2.1 En anden form for magt i beskæftigelsesindsatsen Intentionen om at normalisere og inkludere de borgere, der afviger fra det normale (arbejdsløse, socialt udsatte, psykisk syge, misbrugere mv.) er dominerende i dansk social- og beskæftigelsespolitik. Den sker i et system, hvor relationen mellem borger og socialrådgiver bedst forstås som paternalistisk og individuel; et over- og underordningsforhold med et skær af beskyttelse over sig mellem den enkelte borger og socialrådgiveren. Det skyldes ikke nødvendigvis, at socialrådgiverne er omklamrende, som det af og til siges i den offentlige debat, men derimod at beskæftigelsessystemet har klare kontrol- og myndighedsfunktioner, at det sociale arbejde styres detaljeret, samt kravet om sanktioner (Harder & Pringle; 2009: ). Det er udtryk for et disciplinært magtbegreb, der bruger straf som redskab i relationen mellem borger og system, hvilket kommer til udtryk i de mange sanktioner, der præger beskæftigelsesindsatsen. Det disciplinære magtbegreb kan være en af grundene til, at en empowerment-dagsorden kan være svær at indføre på beskæftigelsesområdet. Empowerment i praksis bygger på antagelsen om, at socialrådgiveren og systemet generelt låner deres magt til borgeren i en periode for at støtte vedkommende i at blive handlekraftig og tage permanent kontrol over eget liv. Magten deles mellem borger og socialrådgiver, uden at nogen af parterne af den grund fratages magt. Systemet skal organiseres på en måde,\n5 Side 5 af 16 der sætter socialrådgiveren i stand til at støtte borgeren i at udøve den magt, som de ikke selv tror, de besidder over eget liv, og som de kan være ude af stand til at udnytte. Pointen er, at magt ikke kan gives til folk de skal have hjælp til at tage den, og de skal ofte have hjælp til at udvikle de kompetencer, som er en forudsætning for at tage vare på eget liv. For at opnå balance i magtforholdet mellem borger og socialrådgiver er det nødvendigt, at borgeren hele tiden er godt informeret om, hvad der sker med vedkommendes sag, og at borgerens mulighed for indflydelse er tydelig og forståelig i lovgivningen, da der ellers kan opstå urealistiske forventninger til, hvad man som borger kan være med til at bestemme. Samtidig skal det være klart for den fagprofessionelle, ledelsen og forvaltningen, hvilke krav borgeren har på indflydelse, for at undgå en situation, hvor den fagprofessionelle kan komme i et krydspres mellem indfrielse af ledelsens krav og borgernes krav og forventninger. 3. Nye roller for borger og socialrådgiver En empowerment-orienteret beskæftigelsesindsats forudsætter nye roller for både borger og socialrådgiver. Organiseringen af indsatsen skal skabe mulighed for at udvikle og udøve disse roller, hvis ambitionen om empowerment skal blive en realitet. En empowerment-dagsorden stiller krav til borgeren om at gå fra en passiv modtagende rolle til en aktiv deltagende. Borgeren forventes i højere grad at tage ejerskab over egen situation og at kunne tage stilling til løsninger og handlemuligheder. Der er en pligt til at deltage i empowermentprocessen som borger. Samtidig kræver den aktivt deltagende rolle, at borgeren i højere grad bliver i stand til at indtage en rolle som ekspert i eget liv. Det bliver den professionelles ansvar med de nødvendige organisatoriske rammer, at støtte og hjælpe borgeren til at påtage sig den nye rolle og at gennemføre de forandringer, der skal ske i hans/hendes liv. Den professionelle skal gå fra at være myndighedsorienteret sagsbehandler til også at være facilitator, der i samarbejde med borgerne understøtter deres forandringsprocesser og styrker deres muligheder for at tage ansvar for dem. De professionelle skal gå fra at arbejde for borgeren til at arbejde sammen med borgeren. Den professionelle skal i en empowerment-orienteret indsats: give borgeren mulighed for at definere egne behov og få indflydelse på beslutninger og planer ved at nå en dybere forståelse for egne\n6 Side 6 af 16 ønsker og behov og ved at finde frem til egne ressourcer (fokus på at skabe erkendelse hos borgeren). styrke borgerens personlige ressourcer og kompetencer til at blive herre i eget liv ved at udvikle hans/hendes selvtillid, selvværd, selvhævdelse, forventninger, viden og færdigheder (fokus på at skabe handling hos borgeren). Med en ny rolle har de professionelle en anderledes autoritet og ekspertposition. De må lade deres magtposition udfordre for at give borgerne mulighed for at udvikle deres egen magt. Det kan være en udfordring at finde en balance mellem at give borgeren plads til selvbestemmelse samtidig med, at de professionelle tilbyder deres faglige vurdering af hvilke tiltag og støtte, der kan være relevant, og samtidig fastholder det overordnede mål om beskæftigelse og selvforsørgelse ud fra princippet om ret og pligt. De professionelle skal ydermere kunne agere i sammenhænge med ofte modsatrettede forventninger fra ledelsen/forvaltningen og borgerne. De professionelle kan i værste fald komme til at stå i et dilemma mellem at følge overordnede retningslinjer eller at gå med i borgerens proces og forholde sig imødekommende til hans/hendes ønsker. Et klart mandat til empowerment i lovgivning og en organisering af indsatsen ud fra en empowerment-dagsorden kan sikre, at dette ikke sker. Det er i denne forbindelses centralt, at der er formuleret et tydeligt værdigrundlag og menneskesyn for beskæftigelsesindsatsen. Det er det fundament, den daglige praksis med alle dens konkrete valg og afgørelser skal bygge på. 4. Forskellige forståelser af empowerment Der kan umiddelbart ses tre varianter af empowerment-begrebet (Harder & Pringle; 2009). En neoliberal variant, som primært består i, at borgeren skal have valgmuligheder og dermed må tage ansvar for egen situation og forfølge egne mål. Denne tilgang er meget individorienteret og indeholder typisk tanken om selvhjælp. En socialliberal variant, som bygger på inddragelse og individuel myndiggørelse af mennesker. Her kan man inddrage borgerens nærmeste netværk for at opnå et bedre samarbejde og støtte til myndiggørelse af den enkelte.\n7 Side 7 af 16 En samfundskritisk variant, der handler om kollektiv bevidstgørelse og forbedrede handlemuligheder. Her går målgruppen sammen og prøver at påvirke de strukturer, der konstituerer deres problem. De forskellige varianter af begrebet ser forskelligt på forholdet mellem struktur og individ. Det kan ses som et kontinuum; fra den meget individuelle tilgang, hvor individets problem er i fokus og tilgangen er, at den enkelte selv er i stand til at løse det. Til den anden ende, hvor individet ses som en del af en gruppe, der sammen kan gøre en forskel i deres situation ved at påvirke de strukturer, som har betydning for deres liv. En mere enkel fremstilling er, at borgeren i den ene ende af kontinuet skal klare sig uden indblanding og i den anden ende skal mægtiggøres og sættes i stand til at handle selv. Når der siden 2001 har været talt om empowerment i beskæftigelsesindsatsen, har udgangspunktet primært været den neo-liberale variant af begrebet. Arbejdsløshed er blevet opfattet som et individuelt problem, den enkelte selv har ansvaret for at løse. Borgeren er blevet set som ansvarlig for egen situation og dermed også ansvarlig for at ændre den. Denne tilgang er fundamentet for det beskæftigelsessystem, vi har i dag, som i høj grad er bygget op omkring økonomiske incitamenter, sanktioner og proceskrav. I børn- og ungeforvaltningerne har man gennem de seneste år haft fokus på den socialliberale variant af empowerment, ved f.eks. at inddrage nærmeste familie og andre netværkspersoner i indsatsen. Den samfundskritiske variant har været i spil i nogle af de beskæftigelsesprojekter, som har været rettet mod de mest udsatte borgere. Den samfundskritiske variant finder man også i boligsocialt arbejde. I de følgende afsnit vil vi beskrive de muligheder og begrænsninger, beskæftigelseslovene giver for at arbejde med empowerment i dag (afsnit 5). Herudover vil vi beskrive, hvad der skal til fremover for at skabe endnu bedre rammer for en empowerment-dagsorden på beskæftigelsesområdet (afsnit 6). 5. Empowerment i den eksisterende lovgivning Den nuværende beskæftigelseslovgivning skaber både begrænsninger og muligheder for at arbejde empowerment-orienteret. Det er dog afgørende, at intentionen om at skabe et anderledes og mere ligeværdigt møde mellem borger og socialrådgiver fastlægges i lovgivningen, så lovgivningen indeholder et klarere mandat til at arbejde frem mod empowerment. Lov-\n8 Side 8 af 16 givningen skal således lægge op til, at borgeren får reelt medejerskab og kan indgå i et ligeværdigt samarbejde med socialrådgiveren om at ændre sin livssituation. Der kan arbejdes med en række elementer i lovgivningen for at styrke en empowerment-dagsorden på beskæftigelsesområdet: 5.1 Retssikkerhedslovens 4 Retssikkerhedsloven 4, bestemmer, at borgeren skal have mulighed for at medvirke i egen sag og at sagsarbejdet skal tilrettelægges, så det er muligt. Denne paragraf lægger således direkte op til brugen af empowerment, da der her er lovhjemmel, som skal sikre borgerens inddragelse i egen sag. I retssikkerhedslovens forarbejder kan der udledes definitioner på god sagsbehandling og principper for, hvordan sagsbehandlingen skal praktiseres. Det fremgår bl.a., at forudsætningen for at borgeren kan tage ansvar for egen situation er inddragelse og medindflydelse. Der skal også sikres en god dialog og en åben og gennemskuelig proces, hvor borgeren bliver hørt. Formidlingen af rettigheder og pligter skal være tydelig som en forudsætning for, at borgeren kan tage ansvar og få medindflydelse. Det er alle principper som lægger op til at arbejde empowerment-orienteret. 5.2 Lov om aktiv socialpolitik I lov om aktiv socialpolitik står der i 2, stk. 2 at formålet med at give hjælp til forsørgelse er at sætte modtageren i stand til at klare sig selv. Modtageren og ægtefællen skal derfor efter evne udnytte og udvikle deres arbejdsevne, herunder ved at tage imod tilbud om arbejde, tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller tilbud i medfør af integrationsprogrammet efter integrationsloven. Herudover står der i 2, stk. 3, at modtageren skal ud fra sine behov og forudsætninger have mulighed for indflydelse og medansvar ved tilrettelæggelsen af hjælpen. Disse formuleringer, især 2, stk. 3, taler lige ind i en empowermentdagsorden. Det gøres samtidig klart, at målet for indsatsen er, at borgerne skal udvikle og udnytte deres arbejdsevne, så de på sigt kan forsøge sig selv. Målet for indsatsen er fastlagt, og en empowerment-proces skal foregå indenfor disse rammer. Derfor må man ikke give borgeren indtryk af, at der er et frit valg, fordi fravalget er, ikke en reel mulighed, da borgeren skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at modtage sin ydelse. Det er således vigtigt at være opmærksom på rammerne for empowerment. Arbejdsmarkedstilknytning og selvforsørgelse er klare mål for jobplanen, og borgeren kan alene inddrages i forhold til at formulere, hvordan det kan sikres, og ikke i forhold til hvordan de f.eks. får bedre livskvalitet.\n9 Side 9 af Kontaktforløbssamtalerne Kontaktforløbssamtalerne er det naturlige sted at starte, når man skal inddrage empowerment som metode. Lov om en aktiv beskæftigelsespolitik slår i 15, stk. 1 og 2 fast, at kontaktforløbet skal planlægges med hensyntagen til personens ønsker og forudsætninger og arbejdsmarkedets behov med henblik på, at personen opnår hurtigst mulig beskæftigelse. Såfremt opnåelse af ordinær beskæftigelse ikke umiddelbart er realistisk, tilrettelægges kontaktforløbet med henblik på, at personen bringes tættere på arbejdsmarkedet. Her bliver det igen understreget, at forløbet skal planlægges med hensyntagen til borgerens ønsker og behov. Men det kan være svært for borgerne, at udnytte den magt de har, derfor er det vigtigt at de bliver sat i stand til det. Det afgørende er, at sagsbehandleren vil give borgeren medindflydelse og faktisk kommunikerer med borgerne om væsentlige spørgsmål, så de i højere grad kan blive en del af beslutningsprocessen. Det kræver tid og ressourcer, som ikke altid er til stede i den nuværende organisering af indsatsen. Derfor er det også vigtigt, at samtalerne er velbegrundede og meningsfulde for såvel borger som sagsbehandler. Og i den sammenhæng må antal, form og placering afpasses i en dialog mellem borgeren og sagsbehandleren. De nuværende regler om faste kontaktforløb er for stive og ikke altid meningsgivende. 5.4 Jobplanen som styrende for indsatsen Jobplanen er det styrende redskab for indsatsen, og den kan blive genstand for samtaler med borgeren med en empowerment-præget tilgang. Beskrivelsen af jobplanen skal dog ændres, hvis ambitionen om empowerment skal blive en realitet. I dag har borgeren ret til at få lavet en jobplan og jobcenteret har pligt til at udarbejde en, når de giver et tilbud om aktiv indsats til borgeren. Jobplanen skal beskrive, hvordan mulighederne for at få varig beskæftigelse på det almindelige arbejdsmarked kan forbedres. For personer med problemer udover ledighed kan planen indeholde aktiviteter, der kan stabilisere og forbedre personens fysiske, psykiske og sociale tilstand, for at personen efterfølgende kan deltage i tilbud rettet mod beskæftigelse. Tilbuddene i jobplanen skal ifølge 22, stk. 3 gives ud fra den enkeltes ønsker og forudsætninger. Det åbner for, at borgeren inddrages i fastlæggelsen af jobplanen. Det er dog ikke nok til at sikre reel empowerment i indsatsen. Det skal være muligt for borgerne at fremsætte konkrete ønsker, som der tages stilling til i forhold til jobplanen.\n10 Side 10 af 16 Jobplanen skal i dag underskrives af både borger og sagsbehandler, men underskriften har ikke opsættende virkning, hvilket betyder, at uanset om borgeren erklærer sig enig eller ej, vil jobplanen være gældende. Det er ikke befordrende for borgerinddragelse og ligeværdig dialog. I 31 i lov om aktiv beskæftigelsespolitik fremgår det, at beskæftigelsesministeren kan fastsætte nærmere regler om indhold og udformning af jobplanen. Det giver mulighed for at give retningslinjer for inddragelse og myndiggørelse af borgeren i jobplanen og dermed for reel empowerment. 5.5 Sanktionssystemet En overtrædelse af forpligtelsen om at stå til rådighed medfører økonomiske sanktioner. Det betyder, at der sker en klar disciplinering mht., hvad borgeren skal stille sig til rådighed for, da det i sidste instans er jobcentret, som vurderer, om et tilbud er rimeligt i forhold til, hvad borgeren formår. Det forudsætter, at borgerens forudsætninger for at opfylde rådighedsforpligtelsen er korrekt udredt, og at det på den baggrund er vurderet om et givent tilbud er rimeligt. Hvis det ikke sker, kan borgeren blive forpligtet til at møde i et tilbud, som vedkommende ikke selv oplever, er rimeligt ift. sin formåen, men som heller ikke kan afvises, da det vil få konsekvenser for rådighedsforpligtelsen og dermed kan føre til sanktion. Som det ser ud i dag er sanktionssystemet et stærkt disciplinerende element. Derfor er det afgørende for at udvikle empowerment, at det ikke alene er kommunens vurdering, om tilbuddet er rimeligt, men at borgeren inddrages i vurderingen af, om tilbuddet svarer til vedkommendes behov og formåen. Der bruges i dag mange ressourcer på kontrol af borgerne, og en empowerment-orienteret tilgang til borgerne skulle gerne overflødiggøre en del af behovet for at kontrollere og sanktionere borgerne, da de i højere grad har været medbestemmende og derfor må antages at være indforstået med beslutninger om tilbud og forløb. 5.6 Ret til tolkebistand I dag har kommunen ansvaret for at vurdere og beslutte ud fra sagens konkrete omstændigheder, om der skal bruges tolk, når borgeren henvender sig til kommunen og omvendt. Kommunen inddrager tolk, hvis sagsbehandleren vurderer, at det er nødvendigt. De love, der er relevante i denne sammenhæng, indeholder ikke udtrykkelige bestemmelser om brug af tolke. I sager, hvor der vil blive truffet afgørelse, anvender kommunerne således love uden sådanne bestemmelser. I mangel af bestemmelser i anden lovgivning vil forvaltningslovens bestemmelser og forvaltningsretlige principper blive lagt til grund for sagsbehandlingen. Ifølge forvaltningsloven har myndighederne pligt til at gøre sig selv forståelige, at sikre sig, at de-\n11 Side 11 af 16 res budskab er forstået af modtageren, og at sikre sig, at myndigheden selv har forstået det, der bliver sagt af borgeren. Retten til at vurdere behovet for tolkning ligger således hos forvaltningen under hensynstagen til forvaltningslovens retningslinjer. Den enkelte borger kan bede om en tolk, men ikke kræve det, hvis forvaltningen vurderer, at pågældende taler godt nok dansk. Der kan opstå situationer, hvor borgeren ikke er enig i forvaltningens vurdering om tolkning, men borgeren har alligevel ikke nogen ret til tolkning. Imidlertid er muligheden for tolkning en forudsætning for empowerment for flygtninge og andre, der ikke har dansk som modermål. Vurderingen af, om der skal benyttes tolkning bør derfor ligge hos begge parter. Borgeren bør have ret til at få tolkning, hvis vedkommende ikke mener at forstå dansk i en grad, så han/hun kan få tilstrækkeligt udbytte af samtalerne med socialrådgiveren. 5.7 Lovens intentioner og den kommunale virkelighed Overordnet set giver den nuværende beskæftigelseslovgivning og retssikkerhedsloven en række muligheder for at skabe empowerment i beskæftigelsesindsatsen og gode socialfaglige tilbud, der kan få de ledige tættere på arbejdsmarkedet. Yderligere præciseringer i lovgivningen som nævnt ovenfor vil give endnu bedre muligheder. Det anbefales derfor, at lovene gennemlæses ud fra en empowerment-målsætning, for at sikre, at de giver optimale muligheder for at arbejde empowerment-orienteret. En sådan gennemlæsning og præcisering kan dog ikke gøre det alene. Det er også nødvendigt at se på, hvad der sker i den kommunale forvaltning, hvor faste arbejdsgange og skuffecirkulærer om tilbud og udmøntning af lovgivningen er almindelige. Det er en forudsætning for at arbejde empowerment-orienteret, at det ikke ved sådanne regler på forhånd er bestemt, hvilke tilbud der kan gives, hvilke uddannelser borgerne må tage osv. En omstilling af den faktiske beskæftigelsesindsats i kommunerne er således nødvendig sideløbende med ændringer i reguleringen i lovgivningen. 6. Hvad skal der til for at skabe empowerment på beskæftigelsesområdet? Ambitionen om at sætte en empowerment-dagsorden for beskæftigelsesområdet forudsætter, at den beskæftigelsesindsats, vi kender i dag, omorganiseres. Der skal sættes nye mål og pejlemærker for indsatsen og det kontrol- og sanktionsparadigme, der i dag sætter rammen for mødet mellem borgeren og socialrådgiveren, skal ændres fundamentalt. Den omstilling af indsatsen, der skal sættes i værk, ligger i naturlig forlængelse af den rehabiliteringstankegang, der så småt er ved at blive en del af beskæftigelsesindsatsen. Der er noget vej endnu, før alle de grundlæggen-\n12 Side 12 af 16 de intentioner bag rehabilitering er sikret, men med ambitionen om at skabe en empowerment-dagsorden på beskæftigelsesområdet kommer vi nogle skridt nærmere. Gribes det rigtigt an, kan der skabes en gunstig synergieffekt mellem de to dagsordener til gavn for både de ledige og de fagprofessionelle. Flere tiltag kan sættes i værk for at skabe empowerment på beskæftigelsesområdet: Sammenhæng i indsatsen Et meningsfult møde En anden tilgang til de ledige En mere gruppeorienteret tilgang til borgerne Et nyt styringsparadigme for indsatsen 6.1 Sammenhæng i indsatsen Den indre motivation hos borgeren, som er afgørende for, om målsætningen om empowerment lykkes, skabes bedst ved at borgeren føler ejerskab og kan se mening og sammenhæng i det, der foregår, og derfor selv har lyst og mod til at handle. En forudsætning for, at borgeren kan tage ejerskab over egen situation, kan inddrages ordentligt i egen sag og få reelle handlemuligheder, er, at adgangen til det sociale og beskæftigelsesmæssige system er enkel og overskuelig, og at det er let at få overblik over det. Borgeren skal nemt kunne få indblik i egen sag, have adgang til forvaltningen, skal kende rettigheder, pligter og tilbud, og skal vide hvor og hvordan vedkommende kan yde indflydelse på egen situation. Borgeren skal med andre ord sættes i stand til at navigere i systemet. Det kræver langt større sammenhæng i indsatsen end i dag. Ikke kun på beskæftigelsesområdet, men også på det sociale, sundheds- og beskæftigelsesmæssige område. Det må sikres, da det er forudsætningen for en omstilling til en mere empowerment-orienteret indsats. Følgende initiativer bør sættes i værk: En fælles plan. En samlet plan vil give borgeren nem og overskuelig adgang til viden om egen sag. Det er forudsætning for, at borgeren kan øve indflydelse på sagen ved at medvirke til at definere den ud fra egen problemforståelse og syn på, hvilke handlinger og forandringer, der skal sættes i værk. I dag er der alt for mange planer, der ikke hænger sammen hverken i målformulering, indhold, opfølgning eller IT-understøttelse, hvilket gør et overblik i sagen og dermed i borgerens liv - umuligt. Der skal derfor igangsættes et udviklingsarbejde, der kan samordne de forskellige planer til en fælles plan. Det skal samtidig indtænkes, hvordan borgeren nemt kan få adgang til planen. Ændringerne skal skrives ind i lovgivningen.\n13 Side 13 af 16 En koordinerende sagsbehandler. En entydig kontakt til forvaltningen er vigtig for, at borgeren kan øve indflydelse på og tage ejerskab i egen sag. Borgeren skal sikres let adgang til forvaltningen gennem en koordinerende sagsbehandler, der både er borgerens faste kontaktperson og sikrer fremdrift og sammenhæng i sagen i samarbejde med borgeren. Empowerment kræver kendskab til hinanden, tillid og kontinuitet. Det giver borgeren tryghed og motivation til at åbne mere op, og sagsbehandleren får mulighed for at opnå en dybere forståelse for borgerens ønsker og behov, som er afgørende for, at man kan støtte borgeren i at gennemføre de nødvendige forandringer. En sådan samarbejdsrelation kræver en gennemgående sagsbehandler. En tværlæsning af lovgivningerne. Skal borgeren tage ejerskab over egen sag og aktivt deltage i at ændre sin situation, så kræver det, at indsatsen fremstår meningsfuld. I dag er der en tendens til, at de forskellige lovgivninger spænder ben for hinanden og dermed får indsatsen til at fremstå modsætningsfuld og kaotisk for de ledige. Der skal derfor læses på tværs af lovene for at sikre, at deres målformuleringer og planlægningssystemer sammentænkes, og at de materielle bestemmelser og tidsfrister i de enkelte love ikke er i modstrid med hinanden. En harmonisering af lovgivningerne på området er en forudsætning for, at forvaltninger og sektorer kan arbejde i samme bane mod samme mål i samarbejde med borgeren. 6.2 Et meningsfuldt møde For at der kan arbejdes empowerment-orienteret i beskæftigelsesindsatsen, er det afgørende at gå ud fra, at alle borgere har potentiale for at udvikle sig, og at systemet skal tilrettelægges efter, at de gerne vil. Langt de fleste vil gerne være en del af et arbejdsfællesskab, derfor er det sagsbehandleres opgave at hjælpe den enkelte til at se og arbejde frem mod de muligheder, der er for det. Det er vigtigt, at der er respekt for, at det kan tage tid og at der måske skal sættes andre indsatser i værk, før der målrettet kan arbejdes mod beskæftigelse. Tillid. Når en borger, af flere årsager, har været væk fra arbejdsmarkedet i mange år, kan det være svært at se sig selv i denne sammenhæng igen, og det kan være svært at få arbejdsgivere til at mene, at man er interessant at ansætte. Nogle kan have svært ved at se en vej ind på arbejdsmarkedet igen, og det kræver tillid til sagsbehandleren, som skal hjælpe med det. Tillid kræver, at borgeren bliver lyttet til og inddraget, og at indgående aftaler overholdes af begge parter. Når der i dag er fokus på kontrol og sanktioner af borgerne, kommer der let et præg af mistillid, hvilket skader relationen mellem sagsbehandler og borger, som skulle bygge på tillid.\n14 Side 14 af 16 Derfor kræver arbejdet med empowerment et mindre fokus på kontrol og sanktioner. Tid. Mødet med borgeren er centralt, når empowerment skal være et mål. Det er i mødet, den tillidsfulde relation skal skabes, og inddragelse, indflydelse og medbestemmelse kan finde sted. Sagsbehandleren skal have tid til at lytte til borgeren for at kunne finde ud af, hvad vedkommende ønsker og kan, og det er nødvendigt for, at de i fællesskab kan finde ud af hvordan det kan realiseres på den ene eller anden måde. Der må være tid til disse processer, det er afgørende, at sagsbehandlerne har tid og rum for reel inddragelse. Der skal sættes tid af, så borgeren kan blive fuldt informeret om, hvad der skal ske, og tidspres må ikke medføre, at sagsbehandleren på forhånd beslutter, hvad der skal ske inden, borgeren sætter sig i stolen. For kort tid kan meget let medføre, at der i praksis bliver taget beslutningen hen over hovedet på borgeren, stik mod intentionen om, at han/hun skal støttes i at handle i eget liv. Kodeks. At arbejde empowerment-orienteret er svært begrebsmæssigt og metodisk, og begrebet forstås, som skrevet tidligere, på flere måder. Derfor kan der være grund til at udarbejde et værdimæssigt kodeks for mødet med borgeren, for at gøre denne tilgang til arbejdet mere håndgribeligt for de socialrådgivere og andre, der skal møde borgerne. Et kodeks for mødet med borgeren kan give vejledning i, hvilken tilgang der forventes i samtalen og samarbejdet med borgeren. For eksempel, at systemet skal gøres overskueligt, og at det skal være klart og forståeligt for borgeren, hvilke muligheder og tilbud indsatsen rummer. Der bør også være vejledning i, hvordan borgeren inddrages og myndiggøres. Meget af dette ligger allerede i retssikkerhedsloven, men formuleringen af et kodeks kan give et stærkere og mere håndgribeligt fokus på det. 6.3 En mindre individuel tilgang til borgerne Hvis man skal styrke den enkelte borger ift. systemet og skabe forudsætninger for, at han/hun forstår mere af, hvad der sker, og får større mulighed for at medvirke og tage de nødvendige beslutninger, så kan det være en stor styrke at tilrettelægge hjælpen, så borgerne i højere grad kan indgå i netværk, grupper mv., som de selv definerer og har en rolle i. En mere gruppeorienteret tilgang kan både være relevant ift. nogle former for kontakt og tilbud, og som ramme for gensidig støtte og sparring fra andre borgere i samme situation. Gruppeorienterede tilgange er kendt og deres effekter veldokumenterede andre steder, både i det sociale arbejde og inden-\n15 Side 15 af 16 for uddannelse, sundhedsarbejde mv., men de bruges ikke ret meget i beskæftigelsesindsatsen. Grupper og netværk. Borgernes egne selvstændige organiseringer skal anerkendes og inddrages, hvor det er muligt. Men en mere systematisk brug af gruppeorienterede tilgange forudsætter, at de også opmuntres og fremmes af systemet. Det kan være ved at danne netværk eller grupper af personer, der skal deltage i uddannelse, integreres på arbejdsmarkedet, indgå i nyttejob osv. Tilsvarende kan man vælge en gruppetilgang, når man fx skal give information, vejledning og rådgivning. Det kan i nogle tilfælde give borgerne en bedre mulighed for at få en reel dialog og for at stille spørgsmål og reflektere over de forhold, der arbejdes med. Civilsamfundet og frivillige. En gruppeorienteret tilgang kan også inddrage borgere fra civilsamfundet, som kan medvirke til at skabe bedre muligheder for de borgere, der skal have hjælp i beskæftigelsessystemet. Det kan ske som bisiddere, som kan sikre, at de pågældende borgere bedre forstår, hvad der foregår, og får deres synspunkter frem og kan tage en aktiv rolle i forløbet. Det kan også være med til at sikre de berørte borgeres retsstilling, fordi frivillige og organisationer fra civilsamfundet ofte indtænker advocacy, som handler om at sikre, at borgernes retssikkerhed respekteres. Frivillige kan også tilbyde et andet og mere ligestillet samvær, hvilket kan fremme borgernes mulighed for i praksis at tage den rolle på sig, som empowerment tilbyder og forudsætter. Socialøkonomi. En gruppeorienteret tilgang og inddragelsen af frivillige/civilsamfundet er ikke mindst nødvendigt, hvis man vil arbejde med socialøkonomiske initiativer. De har i høj grad gruppen som udgangspunkt, og det kan være et selvstændigt mål for dem at fremme social kapital og netværksdannelse mellem de involverede og i de lokalsamfund, de fungerer i. 6.4 Et nyt styringsparadigme for beskæftigelsesindsatsen En empowerment-dagsorden på beskæftigelsesområdet kræver også, at man går væk fra den New Public Management-tænkning, der har præget lovgivningen og udmøntningen af beskæftigelsespolitikken de seneste mange år. Den nuværende detailstyring og kontrol med det efterfølgende bureaukrati drejer opmærksomheden væk fra mødet med borgeren og fra resultaterne af indsatsen over mod administration og dokumentation. Styringen af beskæftigelsesindsatsen skal derfor ændres i både tænkning og rammer for at skabe betingelser for en ændret tilgang til de ledige.\n16 Side 16 af 16 Det er afgørende, at styringen understøtter målet med indsatsen, hvis intentionerne om at skabe empowerment skal indfries: Nye pejlemærker for indsatsen. Den nuværende processtyring spænder ben for ambitionen om at sætte borgeren i centrum, fordi tidsfrister og proceskrav ofte trumfer, hvad der er bedst for borgeren i den givne situation. Frem for at måle på proceskrav, skal der derfor måles på resultater. Det vil understøtte en empowerment-dagsorden, der netop skal skabe handling og forandring i borgerens situation. Intentionen om at måle anderledes skal fremgå klart af lovgivningen, og der skal igangsættes et udviklingsarbejde om, hvordan indsatsens resultater kan måles og dokumenteres på en måde, der er relevant både for de professionelle, for borgeren og for den politiske og administrative ledelse. Progressionsmål. En oplagt måde at måle indsatsernes resultater, er med progressionsmål for borgerens forløb. Progressionsmål beskriver de delmål, der skal opnås for at sikre borgerens progression frem mod det endelige mål: at komme tættere på arbejdsmarkedet og/eller uddannelse. De skal være klare og tidsafgrænsede og fastlægges i et samarbejde mellem borgeren og den koordinerende sagsbehandler. Progressionsmål skal skrives ind i den samlede plan, hvor den proces, der skal til for at målene indfries, fastlægges. Progressionsmålene kan løbende justeres igennem forløbet i et samarbejde mellem borgeren og den koordinerende sagsbehandler.


Regionsstof for Bornholm\nGåtur og julehygge\nTak for Jeres selskab til vores juletur og julefrokost.\nVi synes det var rigtig hyggeligt.\nVi var 8 personer og 8 hunde der var ude at gå tur. Efter gåtur blev hundene kørt hjem eller kom på familiebesøg og så mødtes vi igen til julefrokost. Vi var lige nogle ekstra til frokosten som ikke nåede at være med på tur.\nHanne havde lavet frokost og der var desværre alt for meget mad, så vi var vist alle godt forspist, da vi kom til kaffe/te og slikfad med Lenes hjemmelavede konfekt.\nDet var rigtig lækkert, bare ærgerligt at man ikke kunne spise så meget.\nVi hyggede også med pakkespil til stor morskab for hele selskabet. Da klokken ringede havde alle min. 1 pakke, så det var som det skulle være.\nEndnu en gang tak for opbakningen til juleturen og et ønske om en glædelig jul til jer alle, og et ekstra ønske om at vi ser jer allesammen til vores gåture næste år.\nMange hilsner fra Hanne og Karsten.\nNY DATO TIL GÅTUR\nI Beaglebladet som kom i december 08 er der omtalt er gåtur d. 29.03.09\ndenne dato er rettet til d. 22.03.09. men stadig samme tid og sted.\nDen nye dato er noteret på aktivitetskalenderen.\nLige en hilsen og sidste nye i regionen.\nJeg har sagt ja til at være kontaktperson for region Bornholm.\nJeg ved endnu ikke helt hvad jeg er gået ind til, men håber, at jeg kan finde ud ad det.\nDer sker ikke det helt store af aktiviteter i øjeblikket, men der er arrangeret nogle gåture, som jeg håber, at I vil være med til.\nTips og forslag til aktiviteter modtages meget gerne fra jer, så vi i fællesskab at få regionon til at fungere igen.\nMange hilsner fra Hanne.\nBeagle Fun og gåtur\nSøndag den 24.08.2008 havde vi vores årlige Beagle Fun dag.\nVi mødtes i Vang, 12 personer og 11 hunde.\nEfter en times gåtur i skoven, kørte vi til Aase og Mogens hvor vi spiste vores medbragte madpakker.\nEfter spisningen og hyggesnakken blev det så tid til lidt aktiviteter.\nVi startede med bollespisning for hundene, de gik vældigt til den og ikke overraskende løb Sydney af med 1. pladsen, tæt forfulgt af Vikki.\nVi skulle også have kåret Bornholms hurtigste Beagle. Vi havde 3 indledende heat og i finalen havde vi Sydney, William og Murphy.\nVinder resultatet var måske lidt overraskende, med 1. plads til William, 2. plads til Murphy og 3. plads til Sydney.\nDer var 3 børn med til arrangementet, Nikolaj, Magnus og Gustav. Gustav sov under konkurrencen, men Magnus og Nikolaj dystede i boldkast, Nikolaj med bind for øjnene, fordi han jo er noget større end Magnus.\nSelv om Magnus gjorde nogle rigtig gode forsøg, blev det alligevel Nikolaj der løb med 1. pladsen.\nDe voksne skulle ikke bare sidde og kede sig, så de blev sat til at løse rebus med hundenavne, til stor morskab for nogle, og sjove kommentarer fra andre, da man ikke altid kunne tyde tegningerne/billederne, men alligevel sjovt for alle, tror vi nok. Aase var en sikker vinder, tæt forfulgt af Pia.\nDer var så lige endnu en konkurrence for hundene, denne gang var det pølsekast. Vi havde Walther som en suveræn vinder og Winston som nummer 2.\nDet hele sluttede med kaffe/te og kage/islagkage.\nTak til dem der var med til arrangementet og hvis der er stemning for det, laver vi et nyt næste år.\nHanne og Karsten\nSå har vi haft årets sidste gåtur med 8 tobenede og 10 firbenede.\nTak for samværet på turen som var temmelig mudret på en grå og trist december dag.\nEfter gåturen kørte vi hver især hjem med beskidte og trætte vovser og mødtes så i Hasle, hvor vi havde en hyggelig julefrokost med 13 tobenede, som hver især selv medbragte maden til vores fælles julefrokost. Der var masser af mad og heldigvis havde Aase tabt noget af ris a la manden, hvilket betød at vi fik spist op, og fandt den heldige vinder af mandlen, som blev Claus.\nVi hyggede også med pakkespil, og der var mange sjove gaver til næsten alle, det var vist kun Claus der ikke havde nogen da klokken ringede ( så det var godt, at han fik mandlen).\nEllers en sidste tak for samværet på årets ture og vi glæder os til at se jer alle igen på næste års ture.\nSøndag den 19. august havde vi arrangeret ?Beagle Fun? dag her på Bornholm.\nVi var 16 mennesker og 13 hunde. Tak for den gode tilslutning.\nDagen startede med at vi mødtes ved ?Melstedgård? klokken 11. Vi var der næsten alle til tiden, undtagen arrangørerne, vi kom lige tre minutter for sent, men alt under fem minutter er normal praksis, så det gik jo alligevel.\nEfter samling af hunde og mennesker gik vi en tur i Melsted og hen mod Gudhjem. Det var meningen at turen skulle vare en god times tid, men blev lidt kortere, da vi havde to nye hvalpe med på 10 og 11 uger, som ikke lige kunne klare udfordringen endnu. Det var under alle omstændigheder en dejlig tur og vi hyggede os vældigt.\nEfter gåturen kørte vi hjem til Aase og Mogens for at spise vores medbragte madpakke. Der kunne hundene løbe frit i deres indhegning til stor glæde for dem.\nFor at det ikke bare skulle være total afslapning havde vi arrangeret nogle små konkurrencer, som blev afviklet i løbet af eftermiddagen, samtidig med at der blev drukket kaffe/te og spist hjemmebag som Aase og Pia havde sørget for. Tak for dejlig kage.\nDen første konkurrence var ?bolle spisning?. Det var ikke alle hunde, der vidste, hvad det gik ud på og nogle nød bollen mere end andre, men det var skægt at se og vi havde hurtigt en vinder. Det blev Sydney og Pia. Tillykke til jer.\nDen næste konkurrence var for børnene. Der var 3 børn og de skulle selvfølgelig også være med. Vi startede med en omgang på en lille agility bane, spring-spring-tunnel og hus. Derefter en omgang boldkast. Til slut endnu en omgang på agility banen. Kasper lagde sig hurtigt i spidsen tæt forfulgt af Nikolaj og Magnus kom ind på en flot tredjeplads. Et stort tillykke til jer alle.\nSå var det tid til endnu en hunde konkurrence. Denne gang skulle vi finde Bornholms hurtigste Beagle. Vi lavede tre heat, og vinderen i hvert gik videre til finalen. Meget pudsigt så var Aase og Mogens´ tre hunde med i finalen. Der var ingen tvivl om hvem der skulle modtage præmien, kun om hvilken hund der var hurtigst, og det var Sprocket som kom først.\nDa vi jo havde to små hvalpe med til arrangementet lavede vi et heat kun for dem, som jo var noget kortere, og der havde vi Mikkel som en sikker vinder Tillykke til jer.\nDe voksne skulle ikke bare sidde der og lave ingenting.\nSå vi havde lavet en lille ord quiz for dem.\nDe skulle finde 25 byer, som kunne indsættes til nogle meget finurlige over/undersættelser. Dette var meget sjovt, måske specielt for dommerne, at høre diverse kommentarer under afviklingen. De fik 15 minutter til at løse quizzen, men det var åbenbart sværere end ventet, der var i hvert fald en del som ikke nåede at blive færdige.\nVi fandt tre vindere, Mogens, Cindy og Pia. Tillykke til jer.\nVi havde så en sidste konkurrence for hundene. Det var pølsekast/grib. Der havde vi William og Mogens som en sikker vinder med en afstand på ca. 4 meter. Det var bare rigtig flot. Tillykke til jer.\nSå var det ved at være tid til oprydning og den sidste snak, da klokken var ved at være fem og arrangementet var slut.\nVi syntes, at det var en rigtig sjov dag og hvis der er stemning for det, vil det blive til en årlig tilbage vendende aktivitet. Tak for den store tilslutning og tak for sidst.\nHanne og Karsten.\nÆNDRINGER i regionskalenderen\nBemærk at gåturen den 9. december er kl. 11 med efterfølgende julefrokost, mens gåturen den 6. januar er flyttet til kl. 13. Der er også ændrede startsteder - kig mere i kalenderen.\nGåtur og sommersjov\nSæt allerede nu kryds i kalenderen søndag den 19. august, hvor Region Bornholm holder lidt sommerhygge.\nFørst mødes vi ved Melstedgård og går en tur.\nEfter gåturen i Melsted (se under gåture) kører vi hjem til Mogens og Aase og spiser medbragt frokost.\nNår vi er mætte og hundene har slappet lidt af (eller det modsatte), så har vi nogle små konkurrencer, som vi hygger os med.\nArrangementet er ikke helt planlagt, men sæt kryds i kalenderen og følg med i næste magasin/på nettet.\nEfter nedenstående vandtur kørte vi hjem med hundene og bagefter hen til Hanne og Karsten, hvor vi nød en medbragt julefrokost og pakkeleg. Her en sidste samling inden vi kørte.\nDen 10. december gik 8½ mennesker (den halve lå stadig i maven!!) og 11 beagler en tur fra Bølgebadet i Allinge inden den efterfølgende julefrokost. Som I kan se på billedet var det en smule vådt nogle steder!!!\nSå nærmer den søde juletid sig igen og dermed også julehyggen.\nI Beagle Klubben Region Bornholm har vi planlagt at holde julefrokost søndag den 10. december 2006.\nFørst mødes vi kl. 11 ved Bølgebadet i Allinge og går en dejlig tur med hundene.\nHerefter kører vi hjem til Hanne og Karsten, Løkkegade 3 i Hasle og nyder en medbragt julefrokost. Hanne og Karsten koordinerer maden med den enkelte, så vi får lov til at smage på lidt af hvert.\nDrikkelse medbringer vi hver især.\nI løbet af julefrokosten har vi en lille pakkeleg ? vi skal derfor hver især medbringe 2 pakker pr. menneskenæse til en 10-20 kr. Den må også meget gerne være hjemmelavet. Pakkerne skal være indpakket, så vi først til sidst afslører spændingen af vores ?fangst?.\nHar du lyst til at være med til en hyggelig dag, så ring til Hanne og Karsten på telefon 56 96 52 27 senest den 4. december. Husk at aftale, hvilken mad I medbringer.\nDe kærligste beagle jule hilsner\nPå vegne af Region Bornholm\nMogens og Aase\nNB! Der vil være tid til at køre hjem med hundene, hvis de ikke kan ligge i bilen!\nÅrsmødet er blevet afholdt. Vi var alene 6 deltagere, så det blev mere en hyggelig aften end et møde, men vi fik talt om året, der gik med schweisstræning, gåture, julefrokost og så afholdelsen af VSS, som fik stor opbakning fra mange, men som regionsledelsen syntes manglede opbakning fra flere bestyrelsesmedlemmer og ?store? udstillere.\nI 2006 fortsætter vi selvfølgelig med schweisstræning, gåture og julefrokost. Derudover forsøger vi den 2. eller 3. september at aftale at bestyrelsens regionskontakt kommer til Bornholm og fortæller om klubben og afholder noget praktisk træning af en eller anden art ? hold øje med hjemmesiden.


SB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5" midwoofer, 35mm VC kr. 810.00\nForside / 6 1/2" Bas/mellemtoner - SB Acoustik / SB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC\nSB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC6,5″ Bas/mellemtone Kulfiber membran Impedans 4 ohmEgenresonans 31,5 HzFølsomhed 90 dBQts 0,32Leveringstid 5 – 8 dage … læs mere her\nVarenummer (SKU): b57f3d4f01d1 Kategori: 6 1/2" Bas/mellemtoner - SB Acoustik Tag: SB acoustics\nSB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC fakta\nNavn: SB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC\nSB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC med prisgaranti\nSB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i den altid eftertragtede varekategori 6 1/2″ Bas/mellemtoner – SB Acoustik. Husk du får hele lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres SB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC online hos webshoppen BeKent.dk, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder du noget for alle, som jo fx kan være dette produkt. Når du handler online er varerne billigere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nFordele når du køber SB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC online\nKøber du produkter i forskellige webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når produkterne er købt online, og nogle webshops har valgt at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan endda gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. I onlineshoppen er der ingen kø så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n31 anmeldelser af SB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC\nVær den første til at anmelde “SB Acoustics 17CRC35-4ohm 6,5″ midwoofer, 35mm VC” Annuller svar


⇒ Køb Krydsnøgle – Køb online i dag – Se udvalget her\nDe fleste e-handler yder heldigvis en række forskellige billige løsninger til levering til krydsnøgle. Et hit er p.t. pakkeshoppen, hvor du selv kan hente din nyindkøbte vare når det passer dig bedst. Fragtløsningen er altså rigtig uproblematisk, samt desuden endvidere den prisbilligste leveringsmåde.\nDu burde ligeledes afveje for og imod at få leveret til din lejlighed eller til når du er på job. Fragtformen bliver jævnligt en anelse dyrere, men derudover ekstremt overkommelig ved køb af krydsnøgle online. Den mest betalelige leveringsmulighed vil dog altid være at hente pakken selv, men dette beroer på at du har bopæl tæt på e-firmaets byggecenter, fx Bauhaus, Silvan, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nLeveringsdygtigheden på krydsnøgle er selvfølgelig vældig udslagsgivende ifald du har behov for produkterne omgående, så i det øjemed er det komplet vigtigt at vi ser nærmere på den anslåede leveringsdato ved krydsnøgle. Adskillige internet firmaer – for eksempel Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix – garanterer billig dag-til-dag levering på en række varenumre online, men det er underforstået at handlen gemmenføres forud for et nøjagtigt tidspunkt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få varerne afsted forud for at de lageransatte holder fyraften.\nEnkelte firmaer på nettet tilbyder fragt uden omkostninger på krydsnøgle online, men for det meste kun såfremt der handles for en konkret pris. Alternativt skal man udse dig den mest betalelige form for fragt, der typisk vil blive at få fragtmanden til at køre varerne til et udleveringssted.\nEn række kæder tilbyder afhentning hvor man bestiller billig krydsnøgle derhjemme og afhenter i byggemarkedet. Eksempelvis XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, 10-4, Stark, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix. De giver blandt andet klik-og-hent på krydsnøgle i disse byer:\nRoskilde, Hedehusene, Rønne, Ringsted, Birkerød, Glostrup, Farum, Lystrup, Viborg, Brabrand, Charlottenlund, Svendborg, Hvidovre, Frederikshavn, Tilst, Rudersdal, Esbjerg, Allerød, Hillerød, Gentofte, Hørsholm, Køge, Valby, Albertslund, Sønderborg, Horsens, Vordingborg, Fredericia, Aarhus, Thisted, Søborg, Dragør, Rødovre, Kolding, Lyngby, Højbjerg, Brønshøj, Skive, Skanderborg, Vallensbæk, Jyllinge, Værløse, Ikast, Hedensted, Nærum, Aabenraa, Tårnby, Middelfart, Hobro, Struer, Randers, Ølstykke, Nørresundby, Haderslev, Nykøbing Falster, Risskov, Frederiksberg, Næstved, Grenaa, København, Varde, Ballerup, Kalundborg, Korsør, Hjørring, Nyborg, Solrød Strand, Gladsaxe, Haslev, Herning, Frederikssund, Nakskov, Lillerød, Brønderslev, Greve, Frederiksværk, Silkeborg, Taastrup, Virum, Odder, Holbæk, Vanløse, Odense, Åbyhøj, Slagelse, Herlev, Brøndby, Stenløse, Holstebro, Vejle, Helsingør, Aalborg, Ishøj, og Kokkedal, .\nKlik-og-hent ift. krydsnøgle er muligt i alle områder af Danmark: Fyn (Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn, Vestfyn), Sjælland (Lolland, Hovedstaden, Midtsjælland, Falster, Amager, Sydsjælland, Nordsjælland, Vestsjælland, Østsjælland, Bornholm) og Jylland (Sydjylland, Sønderjylland, Østjylland, Syddanmark, Midtjylland, Vestjylland, Nordjylland).\nSes der på søgedata står det markant, at online shoppere typisk søger efter for eksempel krydsnøgle online og krydsnøgle priser. Man ser desuden jævnligt mennesker efterspørge blandt andet krydsnøgle tilbud, køb krydsnøgle samt billig krydsnøgle, plus de gængse byggecentre som Silvan, Harald Nyborg, Stark, Bauhaus, XL-Byg, Davidsen, Bygma, Jem og Fix og 10-4.\nDet er ret ligetil for os alle at sammenholde priser på billige krydsnøgle online i blandt flere internet forretninger, og med det motiv har flertallet af internet shops fundet det uundgåeligt at mindske priserne på krydsnøgle betragteligt, og derudover tilbyde levering uden beregning.\nDog kan det stadigvæk blive gavnligt at granske nogle e-butikker efter tilbud og rabatter på krydsnøgle online før du færdiggør din shopping, så du er velinformeret til at opnå den mindst kostelige pris. Kig ikke bare hos de udbredte byggecentre som Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4, Bygma, Jem og Fix, Silvan, Stark og Bauhaus.\nDu skal alligevel ikke undervurdere, at hvis en netshop annoncerer billige krydsnøgle online for en tilbudspris der anses for hamrende tiltalende, så kunne det mange gange være en indikation på en svindel netbutik. Kortbetalinger er heldigvis en del af en bestemmelse, som bistår dig som køber overfor bedrageriske webbutikker.\nGenerelt anbefaler vi handler med kort eller MobilePay. Som en anden løsning kan du benytte en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, ifald du hellere vil godtgøre pengene til krydsnøgle over et længere tidsrum. Det foreslåes som regel i specialiserede webshops, men sjældent de store byggemarkeder som fx 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, Davidsen, XL-Byg, Jem og Fix, Bygma og Silvan.\nVed kig i data fremstår det markant, at netshoppere jævnligt leder efter bl.a. køb krydsnøgle og krydsnøgle online. Derudover ser vi typisk netshoppere søge efter fx krydsnøgle priser, billig krydsnøgle og krydsnøgle tilbud.\nTrustpilot bringer dig stort set fine løsninger til at beskue ret mange forhenværende forbrugeres omtaler og derfor rekommanderer vi, at du vurderer internet webshoppens ratings inden du shopper billige krydsnøgle online.\nFacebook tilbyder lige så vel immervæk gode metoder til at få en idé om online forretningens kundetilfredshed. Tilmed ser vi en række online butikker som gør det muligt at tilkendegive en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket tilmed burde benyttes til vurdering af kundernes tilfredshed.\nInden folk handler billige krydsnøgle online i en internet shop bør de helt sikkert tage stilling til shoppens betingelser, dog er det uden tvivl ikke super interessant, specielt med de kendte byggecentre som Davidsen, 10-4, Bygma, Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix, XL-Byg, Bauhaus og Stark.\nEt nemt alternativ kunne måske være at undersøge hvorvidt e-firmaet er verificeret af e-mærket, siden det skulle være en erklæring om at internet firmaet føjer de danske regler, foruden at butikken nu og da gennemses af fagfolk som behersker reglementet på området.\nDerudover tilbydes du mulighed for en håndsrækning, når du udsættes for vanskeligheder med dit indkøb af krydsnøgle. Desuden er det godt at køber er klar over de elementære forhold der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen af krydsnøgle online, eksempelvis hvilken returrettighed online forretningen kører med.\nDerfor er det ydermere afgørende, at man til enhver tid opbevarer sin kvittering på e-mail, så man til enhver tid kan vidne om sit køb af krydsnøgle, uanset om man shopper ved Davidsen, Harald Nyborg, Stark, 10-4, Silvan, Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix eller Bygma.


1 Høringsnotat for Natura 2000-plan NOTAT vedrørende høringssvar til Natura 2000-plan inkl. miljørapport (SMV) Forslag til Natura 2000-plan nr. N86 Habitatområde H75 Fuglebeskyttelsesområde F54 Vejen Mose Udkast til Natura 2000-plan blev annonceret i ekstern høring den 4. oktober Høringsfristen udløb den 6. april Høringsmateriale, høringssvar og høringsnotater kan ses på og Forslag til Natura 2000-plan er annonceret offentligt og desuden sendt i høring hos relevante myndigheder (jf. miljømålsloven 43 og bekendtgørelse om tilvejebringelse af Natura skovplaner 5). Naturstyrelsen har modtaget i alt 1650 høringssvar vedrørende de enkelte Natura 2000-planer, og dertil omkring 300 mere generelle høringssvar vedrørende vand- og naturplanlægningen. De generelle høringssvar er sammenfattet i et samlet notat, der kan ses på Til Natura 2000-plan nr. N86 er der modtaget i alt 5 høringssvar fra Vejen Kommune, Danmarks Naturfredningsforening (Vejen-afdeling) og Dansk Ornitologisk Forening (Sydvestjylland), samt fælles høringssvar fra de 7 Landboorganisationer i Sydjylland og Stig Dyrholm Bundgaard. Svarene har især berørt følgende punkter: 1. Oplysninger om arter og naturtyper i Natura 2000-området 2. Indsats for arter eller naturtyper, der ikke er på udpegningsgrundlaget 3. Uoverensstemmelse mellem bilag 2 og basisanalysen vedr. kortlagte habitatnaturtyper 4. Sikring af lav næringsstoftilførsel og atmosfærisk kvælstoftilførsel som trussel mod naturtypen næringsrige søer 5. Indsatsprogram - etablering af 50 ha aktiv højmose i 1. planperiode 6. Indsatsprogram Tinksmed 7. Indsatsprogram - vandstandshævning i Vejen Mose 8. Modstridende interesser (flugtskydningsbane og fuglebeskyttelsesområde) Yderligere har høringssvarene berørt følgende emner, hvortil der henvises til det generelle høringsnotat (kan findes via ovenstående link): 1\n2 9. Kvælstof 10. Lovgrundlag 11. Virkemidler herunder tilskudsordninger 12. Økonomi 13. Datagrundlag 14. Udpegningsgrundlag og afgrænsning I det følgende sammenfattes de væsentligste synspunkter til de ovenfor nævnte punkter 1-8. Kommentarer hertil er anført i kursiv. Det skal bemærkes, at høringssvarene kun er gengivet i hovedtræk. Ønskes detaljerede oplysninger om svarenes indhold, henvises der til de fremsendte høringssvar. Bemærkninger til planforslaget 1. Oplysninger om arter og naturtyper i Natura 2000-området Dansk Ornitologisk Forening (DOF) har indsendt nye oplysninger om ynglefugle i området. Væsentlige nye oplysninger om ynglefugle, medtages i områdebeskrivelsen. 2. Indsats for arter og naturtyper, der ikke er på udpegningsgrundlaget DOF mener at indsatsprogrammet er meget generelt og overfladisk når det kommer til konkrete anbefalinger. DOF efterlyser endvidere konkrete indsatser bl.a. for at sikre velegnede og uforstyrrede levesteder for en række fuglearter. Da de nævnte arter ikke er på udpegningsgrundlaget i Natura 2000-området, indgår de ikke i Natura 2000-planlægningen, og der kan derfor ikke planlægges for dem hverken i forhold til prioritering, trusselsvurdering eller indsats. I den udstrækning udpegede habitatnaturtyper er levested/voksested for arterne indgår de på den måde som en del af planen. Indsatsprogrammet skal efterlade et råderum til den efterfølgende handleplanlægning. 3. Uoverensstemmelse mellem bilag 2 og basisanalysen vedr. kortlagte habitatnaturtyper Vejen Kommune har anført at der er uoverensstemmelse mellem ha-angivelserne i basisanalysen, bilag 2 og selve planen. Der er sikret overensstemmelse. 2\n3 4. Sikring af lav næringsstoftilførsel og atmosfærisk kvælstoftilførsel som trussel mod naturtypen næringsrige søer Vejen Kommune har anført at det er vanskeligt at nedbringe den atmosfæriske kvælstoftilførsel til et niveau der ligger under tålegrænsen for de mest kvælstoffølsomme naturtyper i Vejen Mose, idet tålegrænsen her ligger under baggrundsbelastningen i området. Vejen Kommune mener ikke at atmosfærisk kvælstofdeposition er en trussel mod naturtypen næringsrig sø i Vejen Mose som angivet i bilag 2, da småsøerne her er fosforbegrænsede. Formuleringen vedr. atmosfærisk kvælstoftilførsel er ændret, siden planen var i forhøring hos kommunen. I den overordnede målsætning er formuleringen: Områdets økologiske integritet sikres i form af naturlig hydrologi, hensigtsmæssig drift, lav næringsstoftilførsel, bekæmpelse af invasive arter og gode spredningsmuligheder for flora og fauna. De næringsrige søer i Vejen Mose er begrænsede af fosfor, og derfor er truslen atmosfærisk kvælstofdeposition ikke aktuel. Teksten i trusselsafsnittet er justeret. 5. Indsatsprogram - etablering af 50 ha aktiv højmose i 1. planperiode Vejen Kommune mener, at der i planen er stillet krav om at der i 1. planperiode skal etableres 50 ha aktiv højmose i Vejen Mose. Der er ikke stillet krav om etablering af et bestemt antal ha højmose i første planperiode og formuleringen i den overordnede målsætning og i indsatsprogrammets sigtelinje 4.1 var: I første planperiode skabes forudsætninger for, at der kan udvikles højmose på ca. 50 ha og Der sikres hensigtsmæssige hydrologiske forhold i Vejen Mose, så der i første planperiode skabes forudsætninger for, at der på længere sigt kan udvikles aktiv højmose på ca. 50 ha. Der er foretaget justeringer af den overordnede målsætning samt af sigtelinje 4.1 i forhold til aktiv højmose. Den overordnede målsætning er nu Der skabes forudsætninger for, at der på længere sigt kan udvikles aktiv højmose på i størrelsesordenen ha. og sigtelinje 4.1 lyder Der sikres hensigtsmæssige hydrologiske forhold i Vejen Mose, så der skabes forudsætninger for udvikling af aktiv højmose på i størrelsesordenen ha. 6. Indsatsprogram - Tinksmed DOF efterlyser målsætning for tinksmeden og mener, at det ikke vil være urealistisk at forestille sig, at tinksmeden kan indvandre til området igen. 3\n4 Da arten ikke er på udpegningsgrundlaget for Natura 2000-området, er den ikke omfattet af planen. Det vurderes dog, at indsatsen for at genoprette Vejen Mose som aktiv højmose også forbedrer tinksmedens muligheder for at genindvandre til området. 7. Indsatsprogram - vandstandshævning i Vejen Mose I et fælles høringssvar fra de 7 Landboorganisationer i Sydjylland er der kommet en række bemærkninger til planlægning, forarbejder, praktisk gennemførelse, finansiering m.v. af naturgenopretningsprojekter i moseområder. Stig Dyrholm Bundgaard anfører at en evt. lukning af Vejen Moses afløb til Holsted Å vil få konsekvenser for mulighederne for fortsat dræning af omdriftsarealer nord for mosen. Hvorvidt de foreslåede konkrete tiltag tages i anvendelse afklares i den efterfølgende handleplanlægning. Desuden henvises til det generelle høringsnotat. 8. Modstridende interesser (flugtskydningsbane og fuglebeskyttelsesområde) DN mener at der er modstridende interesser mellem eksisterende flugtskydningsbane og områdets status som fuglebeskyttelsesområde. Natura 2000-planens afsnit modstridende interesser omhandler kun de tilfælde, hvor der er modstridende interesser mellem forskellige arter og/eller naturtyper på udpegningsgrundlaget. Da der ikke er fuglearter på udpegningsgrundlaget, der vurderes at blive forstyrret af flugtskydningsbanen er den ikke nærmere omtalt i planen. Justeringer af forslag til Natura 2000-plan nr. N86 Vejen Mose I planen er der på baggrund af de indkomne bemærkninger tilføjet oplysninger om fuglearter i områdebeskrivelsen samt foretaget justeringer af trusselsafsnittet. På baggrund af dialogen i høringsperioden, og Naturstyrelsens egne overvejelser er der foretaget mindre justeringer af planteksten. Hverken de indkomne bemærkninger, eller Naturstyrelsens egne justeringer giver anledning til fornyet høring af planforslaget. Sammenfattende redegørelse for høring over miljørapport (SMV) Parallelt med offentlig høring af planudkast til Natura 2000-plan for område nr. 86 har SMVredegørelse for planen været i offentlig høring i henhold til bekendtgørelse af lov om miljøvurdering af planer og programmer 8. 4\n5 Natura 2000-planens formål er at sikre eller genoprette bevaringsstatus for de arter og naturtyper, der har dannet grundlag for udpegning af Natura 2000-område nr. 82. SMV-rapporten viste ikke modstrid med andre miljøhensyn, og der er i den offentlige høring ikke modtaget kommentarer til rapporten. Den offentlige høring af miljørapporten har ikke givet anledning til ændring af Natura 2000-planen. Naturstyrelsen vil overvåge effekten af Natura 2000-planen gennem det nationale overvågningsprogram NOVANA, som følger udviklingen i naturtilstanden og arealudbredelse af de naturtyper og arter, som planlægningen omfatter. g_natur/. Desuden vil Naturstyrelsen i samarbejde med FødevareErhverv og Kommunernes Landsforening overvåge fremdriften i den forudsatte forvaltningsindsats. Afsendere af høringssvar til Forslag til Natura 2000-plan nr. N86 Vejen Mose: ID406 - Vejen Kommune (nærværende og generelt høringsnotat) ID Danmarks Naturfredningsforening Vejen (nærværende og generelt høringsnotat) ID De 7 Landboorganisationer i Sydjylland (nærværende og generelt høringsnotat) ID Dansk Ornitologisk Forening Sydøstjylland (nærværende og generelt høringsnotat) ID Stig Dyrholm Bundgaard (nærværende og generelt høringsnotat) 5


Sådan konfigureres Bluetooth i en ældre bil (eller en nyere, mere fussier bil) - nyttige artikler - 2020\nMåske har du købt en splinterny telefon; måske har din telefon lige gennemgået en større OS-opdatering. Uanset hvad er resultatet det samme: du kan ikke tilslutte det via Bluetooth til din ældre bil, hvilket betyder, at du har mistet evnen til at rocke ud, berige dig selv med podcasts eller foretage håndfri opkald.\nHeldigvis har du et par muligheder for at løse dette, der spænder fra “gratis og fungerer måske ikke” til “dyrt og vil helt sikkert fungere.” Men tag ikke noget af de potentielle omkostninger; Hvis du ikke vil håndtere kabler, er Bluetooth utroligt praktisk, når du kører (når det ikke skrues fast).\nTjek din bils producent for firmwareopdateringer\nDette er et langskud, men det er muligt, at din bils system - uanset hvad det bruger til at få Bluetooth til at arbejde - har en slags opdatering, der gendanner den funktionalitet, du ikke længere har.\nFørst skal du sikre dig, at den enhed, du bruger kører den nyeste version af dens operativsystem (din smartphone, sandsynligvis). Derefter skal du slå din bilproducentens websted op, besøge dens supportsider — eller hvor som helst den holder alle de oplysninger, du har brug for at vide om dit specifikke køretøj - og se, om der er nogen muligheder for at downloade opdateringer til dit køretøjs stereo- eller underholdningssystem.\nHvis du er forvirret, fordi bilproducenter ikke ofte gør denne proces klar, kan du altid ringe til din lokale forhandler. Du kan muligvis endda bringe din bil ind og få dem til at kontrollere, om der er nogen opdateringer i sig selv - de er muligvis nødt til at udføre opdateringen alligevel, så det skader ikke.\nDe kan fortælle dig, at de selv skal installere softwareopdateringer, selvom du kan gøre det selv gratis. Eller som YouTubes “MrDazana” udtrykte det: “Jeg fik at vide af min forhandler, at det ville koste mig 160, 00 + skat. Jeg bad dem om at kneppe af og fandt det på nettet. God fornøjelse. Meget let at installere. ”\nOpret forbindelse ved hjælp af en anden metode\nHvis du er heldig, har din bilstereo en AUX-port — 3, 5 mm-stik, ligesom dit foretrukne par gamle hovedtelefoner. Du er et billigt kabel væk fra at tilslutte din smartphone (eller din smartphones grimme dongle) og få al din musik og podcasts over bilens højttalere.\nHvis ikke, og din bil er gammel nok, kan du altid hente en billig kassetteadapter med et indbygget 3, 5 mm kabel. Og hvis du har et nyere køretøj med indbyggede USB-porte, kan du prøve at bruge dem i stedet. Du kan muligvis hente funktionalitet ud af din smartphone, selvom du ikke kan gå den fulde Android Auto- eller Apple CarPlay-rute.\nDu vil ikke være i stand til at foretage eller modtage telefonopkald via din bilstereo, hvis du går 3, 5 mm kabelrute, men i det mindste vil du kunne få din musik eller podcast. Og selvom dine telefonopkald sprænger ud af dine højttalere, er du også nødt til at akavet holde din enhed tæt på dit ansigt for enhver at høre, hvad du siger. På det tidspunkt ønsker du måske at tage stikket ud af enheden og skifte til dens højttalertelefon: den er sikrere, mere lovlig og meget lettere at håndtere.\nKøb en Bluetooth-adapter med en FM-sender\nDu har sandsynligvis set disse dorky-ser enheder før. Typisk tilslutter du den ene ende til din bils cigaretlighter - eller "12V tilbehørstikket" eller hvad du end vil kalde det - og du indstiller den til en bestemt FM-frekvens, der ikke allerede bruges af en lokal radiostation. Du forbinder din smartphone til enheden via Bluetooth, indstiller din bilstereo til enhedens FM-frekvens, og alt fungerer problemfrit via din bilstereo: musik, telefonopkald, værkerne.\nI en perfekt verden understøtter den FM-transmitterenhed, du henter, flere Bluetooth-parringer - så du og en ven begge kan kontrollere melodierne på din næste road trip - og også tilbyde en måde at oplade din enhed via USB i tilfælde af at alle dine Bluetooth-streaming dræber dit batteri. Du vil måske kigge efter en, der også leveres med en 3, 5 mm-port, i tilfælde af, at en enhed, du bruger, stadig har brug for en kabelforbindelse til lyd.\nInstaller en adapter eller en ny eftermarkedsstereo\nHver gang jeg overvejer at opgradere en komponent i min bil - typisk stereoanlægget - går jeg videre til Crutchfield. Det er ikke fordi jeg er forelsket i forhandleren (faktisk køber jeg normalt andet udstyr), men fordi Crutchfield gør det let at se, hvad der vil arbejde med dit specifikke køretøj.\nSom stedet bemærker, skal du være i stand til at låse Bluetooth-funktionalitet op i dit køretøj ved at installere en adapter - nyttig, hvis du vil beholde din bils aktuelle stereo uanset grund. Som jeg forstår det, gælder dette kun, hvis du ikke havde Bluetooth-muligheder til at begynde med. Hvis du gjorde det, og din smartphone ikke længere opretter forbindelse, tror jeg ikke, at tilføjelse af en adapter er den rigtige rute.\nHvis dette problem virkelig gør dig skør, kan du måske sprøjte og købe en eftermarkedshovedenhed til din bil. Og hvis du gør det, har du sandsynligvis et væld af forskellige muligheder at vælge imellem. Mit råd er at kigge efter nyere enheder over ældre, billigere enheder, fordi du ikke ønsker at købe noget, der ikke er opdateret i tre år gammel, og som muligvis stadig giver dine splinternye problemer med smartphone-forbindelser - bare i tilfælde af. Tjek også for eventuelle anmeldelser, du kan få dine hænder på, samt eventuelle guider eller anbefalinger fra online-entusiastfora som / r / biler, / r / carav, caraudio.com eller diymobileaudio.com, for at nævne nogle få.\nHvis din bil ikke har plads til en fantastisk ny hovedenhed, kan du også hente en forstærker med Bluetooth-egenskaber. Du kan endda finde dig selv nyde bedre lydkvalitet fra din crappy, gamle stereo, især hvis du henter en forstærker, der giver dig flere muligheder for finjustering af equalizere end dit stereos standard "diskant og bas" -justering.\nDu kan sandsynligvis slippe af med at installere en ny instrumentbræthovedenhed selv - især efter nogle nyttige YouTube-instruktioner, selvom det er for en helt anden hovedenhed til det nøjagtige mærke og model af dit køretøj. Hvad angår en forstærker, er det lidt mere kompliceret, og du vil måske betale en anden for at gøre det, hvis du er forsigtig med dine evner.\nIgnorer din stereo fuldstændigt\nHvis du bare har brug for en måde at foretage opkald fra din smartphone uden at holde den tæt på dit ansigt, kan du altid hente en simpel Bluetooth-højttalertelefon, der fastgøres til en del af din bil - som dit solskærm. Her er et eksempel:\nEn enhed som denne er ikke ideel til streaming af musik fra din smartphone, og den kan heller ikke lyde så rig som at høre dine venners stemmer sprænge ud af bilens højttalere under et opkald, men det er noget - og det er både billigt og let at konfigurere .\nDe bedste Cloud Storage Services i 2019\nCopyright 2020 Sådan konfigureres Bluetooth i en ældre bil (eller en nyere, mere fussier bil)


Sebastian Fini og Malene Degn tog dette års danneborgstitler, 3rd Row - ...\n17. januar 2018 15. maj 2019 Paw Ager\nIkke overraskende var Sebastian Fini og Malene Degn tog dette års dannebrogstitler i elite-klasserne ved dette års DM i cyklecross der blev afholdt i Holbæk i søndags.\nFoto: Sonnmedia / Gorm J. Siiger\nHolbæk var i søndags værter for dette års danmarksmesterskab i cyklecross. Ligeså snart man ramte pladsen kunne man mærke at stemningen til dette løb er lidt mere “tense” end den plejer at være til crossløb. Selvfølgelig er der også lidt ekstra nerver på, når der skal køres om de rød/hvide dannebrogstrøjer.\nKommentar fra Kirk\nNår vi skal have en objektiv kommentar fra feltet, så er Henrik Kirk altid vores GO TO-guy, og ved dette DM, ingen undtagelse.\n“Jeg synes det var et fint arrangement, ruten var sjo,v men manglede dog lidt mudder, selvom den var frost-tør var den jo udfordrende nok. Synes det var lidt synd at der ikke var et dobbelt depot. Jeg er glad for at se så stort et publikum hele dagen. Det var et fedt løb. Nå ja, så var der livestream, det glder jeg mig til at komme hjem at se”.\nHenrik Kirk kørte med i eliten og kom på 8. pladsen.\nSe livestream fra U19, U23, Dame- og herre elite længere nede\nNår der skal snakkes om vinderne i det forskellige klasser, kommer der ikke særlig mange overraskelser. For det var nemlig et DM, hvor favoritterne løb med sejrene. Dog skulle der trædes til for at komme først og stregen.\nI U17 vandt Tobias Lund Andresen for andet år i træk. Han har siden sidste år kørt rigtig hurtig, så det var ikke den store overraskelse at han vandt. Dog var Hans Landbo lige i hælene på ham med 13 sekunder efter på anden pladsen. Gustav Wang tog tredjepladsen i U17.\nSom det ses på billedet ovenover, var Joshua Gudnitz, en glad dreng da han i søndags kørte først over stregen i U19. En sejr han har ventet på et år, efter han sidste år tabte trøjen til Tobias Lund Andresen i U17.\nJoshua havde Ian Millennium fra Cykling Odense, han lige skulle køre fra inden han kunne kalde sig dansk mester. Ian kom nemlig pludselig rigtig tæt på Joshua, så der igen skulle trykkes til i pedalerne, for at komme først over stregen. Ian kom ind kun 2 sekunder efter, og Mikkel Bertelsen blev 3’er med 49 sekunder op til U19-vinderen.\nI masters-klasserne til dette års DM, var der heller ikke mange overraskelser blandt vinderne. H70 blev vundet af Michael Nicolajsen i en klasse hvor der var, meget imponerende, 4 tilmeldte. Det er sgu sejt! Fedt at se folk ikke holder sig tilbage fra den intense sport, selvom man er kommet lidt op i alderen. Michael har stort set vundet alt hvad han har stillet op i løbet af året og blev desuden nummer 3 til masters VM i Mol først i December, sidste år.\nI H60 var det Karsten Olsen der endnu engang tog et år i DM-trøjen. Palle Egeberg Jensen tog sejren i H50 foran Thomas Rosendahl og Jens Fisker.\nI det meget imponerende 29 mands store H40 felt var det igen Thomas Nørup som tog sejren igen. Thomas Nørup har ellers ikke cyklet meget denne sæson, men formodet alligevel at taget sejren endnu engang for Jens Gorm, som også var stærkt kørende. Jens Gorm var dog seedet lidt længere nede i feltet, hvilket gav Nørup en fordel, da han selv var seedet på første række. Morten Christensen fuldendte H40-podiet på tredjepladsen.\nDe hurtige mountainbikere\nDet blev de hurtige MTB’ere der løb med sejrene i U23, dame- og herre elite. Jonas Lindberg, lagde hårdt ud i U23, og slog hurtig en hul sammen med Carl Sørensen og den reagerende mester, Andreas Lund Andresen. Carl måtte dog slippe tidligt, pga. det super høje tempo. Kort efter måtte Andreas også slippe Lindberg høje tempo. Lindberg holdte dog kæden stram hele vejen. Så stram at den, heldigt nok, lige før det ene depot, sprang, og dermed kunne Lindberg når i pit, uden at miste noget tid.\nJonas Lindberg kunne køre sikkert over stregen med henholdsvis 1.40min og 3min til Carl Sørensen og Andreas Lund Andresen. Carl Sørensen endte som 2’er. Efter sigende, havde Andreas Lund ikke mere tilbage i tanken, og så er det bare svært at sidde med, når der bliver kørt SÅ stærkt.\nVed damernes løb, var det Malene Degn, der tog sejren igen i år. Hun sat først med Caroline Bohé og Mie Saabye, men efter noget tid, trak hun fra og øgede kun sin føring herfra. Hun kom ind 48 sekunder foran Caroline Bohé og 3.37 min foran Kristina Thrane som kørte ind på en rigtig flot 3. plads. Dame-klasse var dog ikke særlig stor i år. Kun 8 ryttere var tilmeldt i Dame elite.\nKampen i herrenes elite, var før start, en kamp imellem Kenneth Hansen og Sebastian Fini. Det var også de to, der kort efter start tog afstand til resten af feltet med undtagelse af Niels Rasmussen, som lå 3’er imellem de 2 i front og 3 forfølgere.\nFini og Hansen havde et par runder sammen, hvor de sat og så hinanden an. Fini lavede et par ryk for at se hvad Hansen havde i tanken. På sandstykket, på 3 omgang løber Fini igennem sandet, hvor Hansen vælger at cykle det. Her bliver dagens kamp afgjort. Fini får slået det nødvendige hul og kan herfra køre sikkert i mål som danmarksmester 2018. Kenneth Hansen holder sin 2. plads og Niels Rasmussen sin 3. plads.\nJoachim Parbo, Tommy Moberg og Morten Laustsen, kæmpede en del frem og tilbage om placeringerne. Parbo tabte kæden, med formodede at komme tilbage og endte på en flot 4. plads. Selvom han er ældeste mand i elite feltet, kan han stadig sidde med. Det bevidste han endnu engang i Holbæk.\nSe eller gense U19 og Dame elite herunder\nSe eller gense U23 herunder\nSe eller gense Herre elite herunder\nUdgivet i CykleCrossTagget 3rd Row, 3rdrowcc, 3rdroww.cc, cyclocross, cyklecross, Danmarksmesterskaberne, DM, Malene Degn, Sebastian Fini


Erfaringer fra et rammeprojekt. Forløbskoordination løftestang for det tværsektorielle samarbejde - PDF Free Download\nDownload "Erfaringer fra et rammeprojekt. Forløbskoordination løftestang for det tværsektorielle samarbejde"\n1 Erfaringer fra et rammeprojekt Forløbskoordination løftestang for det tværsektorielle samarbejde regionsyddanmark.dk Juni 2013\n2 Indhold Forløbskoordination erfaringer fra et rammeprojekt 3 Forord 4 Løftestang for samarbejde på tværs 5 Forløbskoordination eller forløbsudvikling? 6 Opbakning fra ledelsen har afgørende betydning 8 Team er bedre end enkeltpersoner 9 Et snævert ansvarsområde 10 Lær dine samarbejdspartnere at kende 12 Stratificering i Syddanmark 14 Øget respekt og bedre samarbejde 16 En forstærket indsats 16 Hvis du vil vide mere Projektet er gennemført af Region Syddanmark i tæt samarbejde med Dansk Sundhedsinstitut. I projektet har fire sygehusafdelinger i samarbejde med kommuner udviklet og implementeret forløbskoordination og arbejdet med forløbsudvikling. Hjerteområdet: Sydvestjysk Sygehus, Esbjerg Sygehus, sammen med Esbjerg, Varde og Vejen kommuner Sygehus Lillebælt, Vejle Sygehus, sammen med Vejle Kommune Kronisk Obstruktiv Lungesygdom: Odense Universitetshospital sammen med Odense Kommune Diabetes type 2: Sygehus Lillebælt, Fredericia Sygehus, sammen med Fredericia og Middelfart kommuner Almen praksis har i forskelligt omfang deltaget i de fire projekter.\n3 forord forord forord forrd forord forord forord orord forord forord forord forord forord forord forord forord Forord Kommuner, praktiserende læger og sygehuse i Region Syddanmark er godt undervejs med at indføre forløbsprogrammer for patienter med kronisk sygdom. Et af de overordnede mål for indsatsen på kronikerområdet er at skabe sammenhængende patientforløb. Velfungerende forløbskoordination ses som et af flere virkemidler. Projektet Udvikling af modeller for Forløbskoordination leverer praktisk viden og erfaring om implementering af nye koordinerende funktioner omkring patienter med kronisk sygdom. Projektets overordnede mål har været at undersøge muligheder for bedre og mere sammenhængende patientforløb via forløbskoordination. Som sidegevinst har projektet også bidraget med erfaringer omkring udvikling af det praktiske samarbejde på tværs af sektorerne i implementeringen af forløbsprogrammerne. Projektaktiviteterne er gennemført og løbende evalueret i , og projektets resultater blev i april 2012 præsenteret i en evalueringsrapport fra Dansk Sundhedsinstitut (nu KORA). Det er erfaringer, konklusioner og anbefalinger fra denne rapport, som vi her præsenterer i kort form til inspiration for aktører på alle planer i sundhedssektoren. Juni 2013 Afdelingen for Sundhedssamarbejde og Kvalitet forløbskoordination 3\n4 Forløbskoordination: Løftestang for samarbejde på tværs Arbejdet med implementering af forløbskoordination bidrager til et tættere og bedre samarbejde mellem sygehus, kommune og almen praksis, hvis det gribes rigtigt an. Men etablering af forløbskoordination handler om andet og mere end det at ansætte en dedikeret koordinator på en sygehusafdeling eller i en kommune. Velfungerende forløbskoordination er et produkt af bl.a. gode relationer og gensidig tillid, fælles rammer, kommunikation, teknologi og lokal, relevant støtte til patienter med særlige behov. Faktorer i velfungerende og effektiv forløbskoordination: Relationer der understøtter sammenhæng Tilstedeværelse af: Fælles mål Fælles viden Tillid og respekt Kontakten mellem ansvarlige fagpersoner er blevet bedre og lettere. Forløbskoordinatoren har fungeret som brobygger mellem organisationerne. 4 Ledende overlæge, sygehus Faglig koordinering og kommunikation Tilstedeværelse af relevante indsatser og aftaler for forløb Teknologi der binder koordination og kommunikation sammen DSI s rapport, april Forløbskoordination Redskaber og mulighed for identifikation af relevante patienter Mulighed for støtte og opfølgning Mulighed for at overlevere patienten til relevant part\n5 KORA konkluderer: Forløbskoordination på kronikerområdet kan introduceres og organiseres, så funktionen også fungerer som løftestang for tværsektorielt samarbejde og implementering af forløbsprogrammerne. De involverede fagpersoner oplever, at arbejdet med forløbskoordination er relevant, og at det forbedrer muligheden for at tage hånd om sårbare patienter. Der er fortsat behov for at udvikle disse områder: Fælles it Fælles viden Gensidig respekt Målrettet kommunikation KORA ANBEFALER: Vær opmærksom på forholdet mellem forløbsudvikling og individuel koordination for sårbare patienter. Forløbskoordination eller forløbsudvikling? Forløbskoordination er et flertydigt begreb, som bruges forskelligt på både patient-, enheds- og organisationsniveau. Forløbskoordination kan være det at støtte og hjælpe en patient gennem et sygdomsforløb, men det kan også ses mere overordnet som en betegnelse for de tiltag, der samlet set skal til for at skabe sammenhæng i patientforløbene på tværs af sektorer og faglige specialer. Nogle koordinationsopgaver skal løses på ledelsesniveau (forløbsledelse og forløbsudvikling), mens andre koordinationsopgaver løses bedst på driftsniveau (patientrettet forløbskoordination). Skelnen mellem begreberne er vigtig, da løsningen af opgaverne sker på forskellige niveauer af organisationen og kræver forskellige metoder, kompetencer og ledelsesmæssige beføjelser. forløbskoordination 5\n6 FORLØBSLEDELSE: Opbakning fra ledelsen har afgørende betydning Ledelsens involvering betyder kortere afstand mellem initiativ og endelig beslutning Fundamentet skal være i orden og aftalerne på plads, inden en forløbskoordinator ansættes. Og det er de ansvarlige ledere i kommunen og på sygehuset, som skal tage sig af det. Involvering af relevante ledere og nøglepersoner i alle sektorer har afgørende betydning for udviklingsarbejdet. Ledernes involvering er vejen til beslutningsdygtige projektgrupper og garanterer, at der er overensstemmelse mellem lokale aktiviteter og intentionerne i de overordnede, regionale forløbsprogrammer. I indkøringsfasen fremmer et tæt samarbejde mellem ledere og forløbskoordinatorer det gode forløb. Ledelsen skal forpligte sig, bakke op og tage del i projektet. Toppen skal vide, hvad der foregår, så der er fortsat opbakning og overensstemmelse mellem det, der sker på gulvet, og det, der besluttes på højere plan. Et tæt samarbejde mellem ledelserne på tværs af sektorer er vigtigt for at sikre de nødvendige aftaler og rammer og det giver de lokale forløbskoordinatorer oplevelse af opbakning og bedre muligheder for at handle, både i udviklingsfasen og i den daglige drift. Er der en læge til stede? Det er erfaringen, at udviklingsarbejdet på sygehusafdelinger fungerer bedst, når en dedikeret, medansvarlig overlæge bakker op om initiativet. Modsat er der risiko for, at det ikke rigtig rykker i afdelingen. 6\n7 KORA anbefaler: Lokalt: Reel ledelsesmæssig forankring bør altid sikres ved arbejde med forløbskoordination. Centralt: Fælles regionale vejledninger og principper vil være med til at sikre ensartet udvikling, når forløbsprogrammer og forløbskoordination skal indføres. Vi er blevet enige om, hvordan vi vil samarbejde om at give borgerne det bedst mulige forløb i fællesskab. Det er et godt resultat, for vi havde konkurrerende tilbud på en eller anden måde. Sundhedschef, kommune forløbskoordination 7\n8 Team er bedre end enkeltpersoner Patientrettet forløbskoordination fungerer bedst i teamstruktur I opstartsfasen for den nye koordinatorfunktion kan en dedikeret forløbskoordinator gøre underværker med sit personlige engagement. Men så snart koordinatorfunktionen har fundet sin form og sit rette niveau, bør koordinationsopgaverne forankres i et team, der er integreret i den daglige drift. Team til forløbskoordination må ikke være større, end at patienterne oplever en tryg personkontinuitet. På den anden side må teamet være stort nok til at undgå sårbarhed ved afhængighed af enkeltpersoner. Team à tre-fire personer har vist sig at fungere i hjerterehabilitering. De samme principper kan adopteres i kommunale enheder, som spiller en central rolle i kronikerindsatsen f.eks. hjemmesygepleje, genoptræningscentre og patientuddannelse. Teamets fordele Organisering i team har en række fordele frem for en personbåren og specialiseret koordinatorfunktion: Bedre mulighed for at sikre personkontinuitet. Robusthed over for personaleudskiftning, sygdom, ferie etc. Arbejdet med koordination, stratificering, støtte og overlevering kan indlejres som faste driftsrutiner. 8\n9 KORA anbefaler: Sygehusets opgaver med forløbskoordination bør defineres med udgangspunkt i funktioner og teams frem for individuelle specialister. Det bør gøres mere tydeligt, hvor patienter med behov for kommunal støtte og indsats kan vises hen, og hvordan viden om disse patienter bedst overleveres. Et snævert ansvarsområde Sygehusets forløbskoordinator arbejder med en afgrænset del af patientforløbet. Handlemulighederne er begrænset til diagnosespecifikke problemstillinger, psykisk støtte, understøttelse af patientens egenomsorg og overlevering til næste part i behandlingsforløbet. Patienter med f.eks. sociale eller økonomiske problemstillinger kan ikke forvente hjælp til disse grundlæggende problemer fra sygehusansatte forløbskoordinatorer på kronikerområdet. Derfor er det social- og sundhedsfaglige samarbejde mellem sygehus, kommune og almen praksis vigtigt. Og det er vigtigt, at den sygehusansatte koordinator kan aflevere sin viden om sårbare patienter med særlige udfordringer til kompetente aktører i primærsektoren. Der skal være personer på alle sider af sektorgrænserne, der kan gribe patienterne. forløbskoordination 9\n10 Lær dine samarbejdspartnere at kende Fælles læring giver godt udgangspunkt for samarbejde på tværs af sektorerne Gode relationer har afgørende betydning for det forløbsorienterede samarbejde. Robuste netværk af fagpersoner og ledere opstår i kølvandet af samarbejdet på tværs af sektorerne omkring forløbskoordination. Det fælles arbejde omkring forløbskoordination og forløbsudvikling nedbryder barrierer mellem sektorer og fagfolk, så både formelle og uformelle samarbejdsrelationer bliver bedre i det lokale kronikersamarbejde. I starten var projektet præget af mistillid. Nu er det helt klart præget af tillid. Projektet har gjort, at vi har nået frem til en fælles forståelse af, hvordan vi kan skrue paletten af tilbud sammen på en fleksibel måde til fordel for patienterne. Overlæge, sygehus Indhent eventuelt ekstern bistand Hvis der ikke allerede er et godt samarbejdsforhold mellem parterne, kan det være en fordel at indhente ekstern bistand til proceshjælp og mødefacilitering, når forventninger skal afstemmes mod et fælles mål. 10\n11 KORA anbefaler: Fælles skolebænk En tilpasset udgave af konceptet FÆLLES SKOLEBÆNK kan være med til at understøtte implementering af forløbsprogrammer. Den modificerede udgave af undervisningsprogrammet skal målrettes ledere og nøglepersoner på kronikerområdet. Indholdet i undervisningen skal i denne forbindelse have fokus på: Relationsopbygning Indføring i forløbsprogrammernes principper Måder at skabe lokal forløbsledelse, der tager ansvar for forløbsprogrammernes implementering. Vi har fået nogle lidt mere uformelle kommunikationskanaler og et kendskab til hinanden, der gør, at det hele kører lidt nemmere. Og der er skabt en gensidig vilje til at samarbejde, som er et løft. Chef for hjemmesygeplejen, kommune forløbskoordination 11\n12 Stratificering i Syddanmark Alle patientforløb skal koordineres, men ikke alle patienter har brug for forløbskoordination. Patienter med særlige behov for støtte skal identificeres og ydes den nødvendige støtte til at gennemføre og fastholde effekten af behandling og rehablilitering. Støtte og koordination i kommunalt regi er relevant for patienter med ringe egenomsorgsevne. Forløbskoordination i sygehusregi er relevant ved svær eller kompleks sygdom og særligt relevant, hvis patienten også har ringe egenomsorgsevne. Stratificering er vejen til at identificere patienter med særlige behov. I projektet har det været en udfordring, at der ikke fandtes fælles, anerkendte metoder til vurdering af egenomsorgsevnen. Disse metoder og værktøjer er nu på vej. Erfaringer fra projektdeltagerne Stratificering og systematisk opfølgning opleves som et væsentligt kvalitetsløft i forhold til tidligere. Stratificeringsarbejdet volder problemer. Eksempelvis er vurdering af egenomsorgsevne ved brug af lokalt udviklede redskaber ikke altid konsistent på tværs af teamet. Det skaber tvivl om, hvorvidt opgaven løftes korrekt. Det har været en øjenåbner for, hvor meget kommunerne godt kan i forhold til at understøtte arbejdet med livsstilsændring for de patienter, vi har svært ved at håndtere og som ikke passer ind i sygehusets undervisningstilbud. praktiserende læge 12\n13 KORA anbefaler: Der bør udvikles konkrete metoder og værktøjer, der understøtter stratificering. Disse metoder og værktøjer bør valideres, evalueres og indtænkes i en systematisk implementeringsplan. I Region Syddanmark skal stratificeringen både bruges som rettesnor for hvilken sektor, der har det primære behandlingsansvar, og til at vurdere patientens behov for en særlig indsats. Disse væsensforskellige opgaver kræver redskaber og vejledninger tilpasset konteksten og formålet med stratificeringen. Stratificeringsfirkanten I Region Syddanmark stratificeres efter både sygdommens sværhedsgrad og patientens egensomsorgsevne. Patientens egenomsrogsevne Ringe God Sygdommens sværhedsgrad/ kompleksitet Let/enkel Svær/kompleks PROJEKTLEDER, KORA forløbskoordination 13\n14 Øget respekt og bedre samarbejde I projektperioden oplevede de involverede fagpersoner, at arbejdet med forløbskoordination var relevant, og at det forbedrede muligheden for at tage hånd om sårbare patienter. Projektet har i følge deltagerne givet: Lettere kontakt Bedre dialog Mere samarbejde på tværs af sektorer Mere sammenhængende rehabiliteringsforløb Bedre koordination af patientuddannelsestilbud Bedre sammenhæng Mere koordination af forløb Reel stratificering Øget fokus på svage patienter og borgere 14 Øget faglighed Mere tilfredse borgere og patienter Ny og mere viden om patienter Mere respekt for andres faglighed Større indblik Bedre kendskab til hinanden på tværs af sektorer\n15 udgiver: Afdelingen for Sundhedssamarbejde og Kvalitet, Region Syddanmark kontakt: Specialkonsulent Janne Horsbøl tlf tekst: Journalist Lisbet Rasmussen og Specialkonsulent Janne Horsbøl foto: Jakob Fynsk Colourbox juni 2013 Oplag: 500 stk. Indholdet i dette hæfte bygger på rapporten Forløbskoordination for patienter med kronisk sygdom, april 2012, ved senior projektleder Martin Sandberg Buch, Dansk Sundhedsinstitut, nu Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning, KORA. Design og layout: Grafisk Service, Region Syddanmark Trykkeri: Rosendahls forløbskoordination 15\n16 Region Syddanmark Damhaven Vejle regionsyddanmark.dk Grafisk Service, Region Syddanmark En forstærket indsats HVIS DU VIL VIDE MERE Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse bevilgede 84 mio. kr til en forstærket indsats overfor kronisk sygdom i Region Syddanmark i Midlerne er udmøntet i 39 projekter med det formål at forbedre indsatsen på kronikerområdet og at skabe bedre sammenhæng i patientforløbene på tværs af sundhedsvæsenet. Heriblandt er rammeprojektet Udvikling af modeller for forløbskoordination, der rummer fire delprojekter. Læs mere om indsatsen på eller kontakt Afdelingen for Sundhedssamarbejde og Kvalitet på mail: Dette hæfte opsummerer udvalgte konklusioner og anbefalinger fra projektet Udvikling af modeller for forløbskoordination og nævner blot en brøkdel af de mange erfaringer, som er gjort på baggrund af projektet. Du kan læse mere i den fulde evalueringsrapport Forløbskoordination for patienter med kronisk sygdom. Her er indhold af relevans for alle, der arbejder med kronikerområdet, uanset sektor og profession. Rapporten findes på forløbskoordination Papirversion kan rekvireres via


Forside / Skihjelme / Smith Holt 2 skihjelm, mat mørkegrå\nVarenummer (SKU): 18414-22070-60048 Kategori: Skihjelme\nBestil Smith Holt 2 skihjelm, mat mørkegrå fra Smith i dag til kun kr. 349.00 – så sendes den direkte til dig.\nSmith Holt 2 skihjelm, mat mørkegrå til din ferie\nSmith Holt 2 skihjelm, mat mørkegrå er efter stor efterspørgsel tilføjet i den altid eftertragtede varekategori Skihjelme. Du får oven i købet lovpligtige 14 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Smith Holt 2 skihjelm, mat mørkegrå i webshoppen AktivVinter.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. I det store udvalg af varer er der helt sikkert noget for dig, og der kan klikkes køb på dette produkt. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nSmith Holt 2 skihjelm, mat mørkegrå og fordelene ved at købe online\nNår du svinger kortet i de danske webshops, er der bedre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I onlineshoppen er der ingen kø så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.


Brænde i Skørping - Tilbud og hurtig levering\nBilligt brænde i Skørping\nBrænde Skørping. Se gode tilbud på brændsel. Kvalitets briketter, træpiller og brænde nær Skørping.\nBrænde i Skørping tilbud\nDet vil have 2 klare fordele. Dels vil du spare på omkostningerne til levering af brændet i Skørping.\nEr hurtig og billig brænde levering muligt i Skørping?\nKøb billigt brænde i Skørping nemt\nEn hurtig og let metode til at købe brænde i Skørping er at kigge på udvalget herunder. Brændet leveres fra højkvalitetsforhandlerer og til meget konkurrencedygtige priser.\nSe eventuelt disse sider for yderligere info: https://billigtbraende.dk/braende-i-slagelse/ https://billigtbraende.dk/braende-i-solbjerg/ https://billigtbraende.dk/braende-i-slangerup/


Hvordan elefanten fik sin snabel (Bog, Indbundet, Dansk) af Anna Milbourne\nFLACHS - ALLERFØRSTE LÆSNING: Hvordan elefanten fik sin snabel (Bog, Indbundet, Dansk)\nSerie: Flachs - Allerførste Læsning\nOriginaltitel: How the Elephant got his Trunk\nOversætter: Anette Flachs\nMål og vægt: B: 139mm, H: 204mm, D: 8mm, Vægt: 161g\nAlderstrin: fra 6 år Bøger for de helt små børn, billedbøger, aktivitetsbøger Børne- og ungdomsbøger Læseletbøger Seriebøger\nFLACHS – ALLERFØRSTE LÆSNING er en serie meget lette og korte historier for begynderlæsere. Sproget er præget af korte, enkle sætninger og mange gentagelser, der letter læsningen.\nIllustrationerne understøtter og supplerer teksten, og bidrager dermed til forståelsen af historien.\nDer afsluttes med små underholdende opgaver, der repeterer nogle af de vigtige ord.\nLix: 11.8 - ML = 5.6 LO = 6.2\nFor meget længe siden havde elefanter en kort snude. En dejlig fabel om, hvordan elefanterne fik deres lange snabel.