Kortlægning af kemiske stoffer i forbrugerprodukter. 2-åriges udsættelse for kemiske stoffer. nr. xxx Teknologisk Institut - PDF\nKortlægning af kemiske stoffer i forbrugerprodukter. 2-åriges udsættelse for kemiske stoffer. nr. xxx Teknologisk Institut\nDownload "Kortlægning af kemiske stoffer i forbrugerprodukter. 2-åriges udsættelse for kemiske stoffer. nr. xxx 2009. Teknologisk Institut"\n1 Kortlægning af kemiske stoffer i forbrugerprodukter nr. xxx åriges udsættelse for kemiske stoffer Teknologisk Institut Kathe Tønning Eva Jacobsen Eva Pedersen Force Technology Marianne Strange Pia Brunn Poulsen DHI Lise Møller Helle Buchardt Boyd 3\n2 Indhold FORORD 9 SAMMENFATNING OG KONKLUSIONER 10 1 INDLEDNING PROJEKTETS BAGGRUND PROJEKTETS FORMÅL PROJEKTETS MÅLGRUPPE RAPPORTENS OPBYGNING 21 2 DEFINITIONER ÅRIGE LEGETØJ TIL 2-ÅRIGE RELEVANTE STOFFER RELEVANTE PRODUKTER HORMONFORSTYRRENDE STOFFER Østrogene stoffer eller østrogenlignende stoffer Anti-androgene stoffer KOMBINATIONSEFFEKTER ALLERGIFREMKALDENDE STOFFER 24 3 UDVALGTE STOFFER OG PRODUKTER KVANTITATIV RISIKOVURDERING AF POTENTIELT HORMONFORSTYRRENDE STOFFER UDSÆTTELSE FOR ANDRE MULIGT SUNDHEDSSKADELIGE STOFFER LITTERATURGENNEMGANG UDVÆLGELSE AF PRODUKTER TIL SCREENINGEN Formidlingsarenaer RESULTAT AF SCREENINGERNE TIER 1 EKSPONERINGSVURDERING IDENTIFICEREDE STOFFER MED POTENTIELT HORMONFORSTYRRENDE EGENSKABER LITTERATURGENNEMGANG FOR HORMONFORSTYRRENDE STOFFER (Q)SAR FORUDSIGELSER FOR STOFFER MED POTENTIELT HORMONFORSTYRRENDE EFFEKTER Fremgangsmåde Resultater Østrogenlignende effekter Anti-androgene effekter Konklusion vedrørende (Q)SAR forudsigelserne KONKLUSION VEDRØRENDE IDENTIFICERING AF STOFFER MED POTENTIELT HORMONFORSTYRRENDE EFFEKTER IDENTIFICEREDE STOFFER MED ALLERGIFREMKALDENDE EFFEKTER LITTERATURGENNEMGANG FOR ALLERGIFREMKALDENDE STOFFER KEMISKE STOFFER IDENTIFICERET I SCREENINGEN MED KLASSIFICERING FOR ANDRE SUNDHEDSSKADELIGE EFFEKTER 40 4 LOVGIVNING LEGETØJ Sikkerhedskrav til legetøj Forbud mod ftalater i legetøj til børn 42 4\n3 4.1.3 REACH TEKSTILER KOSMETIKBEKENDTGØRELSEN Indholdsdeklaration Begrænsninger i brug af kemiske stoffer i kosmetiske produkter NARRESUTTER GENERELLE REGLER OM ANVENDELSESBEGRÆNSNING AF VISSE STOFFER FØDEVARER, VURDERINGER AF FORURENINGER FRA EFSA (EUS FØDEVAREAUTORITET) 45 5 KORTLÆGNING AFGRÆNSNING GENERELLE FORHOLD VED KORTLÆGNINGEN Kontakter Størrelser OVERTØJ Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af overtøj Resultater af kortlægningen FODTØJ Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af fodtøj Resultater af kortlægningen NARRESUTTER Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af narresutter Resultater af kortlægningen BADESÆBEEMBALLAGER AF PVC Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af badesæbeemballager Resultater af kortlægningen SKRIDSIKRE FIGURER OG MÅTTER TIL BADEKAR Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af skridsikre figurer og skridsikre måtter til badekar Resultater af kortlægningen BAMSER Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af bamser Resultater af kortlægningen BLEER Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produktgruppen i brug 78 5\n4 5.9.4 Kortlægning af udbuddet af bleer Resultater af kortlægningen SOLCREME Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af solcreme Resultater af kortlægningen FUGTIGHEDSCREME/FEDTCREME/LOTION Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af creme/fedtcreme/lotion Resultater af kortlægningen SENGETØJ Lovgivning Afgrænsning Beskrivelse af produkttypen i brug Kortlægning af udbuddet af sengetøj Resultater af kortlægningen 92 6 KEMISKE ANALYSER ANALYSER Udvalgte produktgrupper til analyse Sammensætning af analyseprogrammet EKSPONERINGSSCENARIER Eksponeringsscenarier Anvendte kunstige sved- og spytsimulanter samt temperatur OVERTØJ JAKKER OG LUFFER Sammenfatning af resultater Beskrivelse af produkttypen Udvalgte produkter Analysemetoder Resultater af indledende undersøgelser Kvantitative analyser og migrationsundersøgelser FODTØJ Sammenfatning af resultater Beskrivelse af produkttypen Udvalgte produkter Analysemetoder Resultater Kvantitative analyser og migrationsundersøgelser NARRESUTTER Sammenfatning af resultater Beskrivelse af produkttypen Udvalgte produkter Analysemetoder Resultater Kvantitative analyser og migrationsundersøgelser SÆBEEMBALLAGER Sammenfatning af resultater Beskrivelse af produkttypen Udvalgte produkter Analysemetoder Resultater Kvantitative analyser og migrationsundersøgelser 123 6\n5 6.7 SKRIDSIKRE FIGURER OG MÅTTER Sammenfatning af resultater Beskrivelse af produkttypen Udvalgte produkter Analysemetoder Resultater Kvantitative analyser og migrationsundersøgelser BAMSER Sammenfatning af resultater Beskrivelse af produkttypen Udvalgte produkter Analysemetoder Resultater Kvantitative analyser og migrationsundersøgelser BLEER Sammenfatning af resultater Beskrivelse af produkttypen Udvalgte produkter Screeningsmetoder Resultater Kvantitative analyser og migrationsundersøgelser SENGETØJ Sammenfatning af resultater Beskrivelse af produkttypen Udvalgte produkter Vaskeprocedure Analysemetoder Resultater Kvantitative analyser og migrationsundersøgelser OVERSIGTER OVER KVANTITATIVE ANALYSER OG MIGRATIONSANALYSER Konklusion for migrationsundersøgelser RISIKOVURDERINGER UDVÆLGELSE AF DOSISFAKTORER (NOAEL S OG LOAEL S) ANVENDELSE AF KORREKTIONSFAKTORER EKSPONERINGSSCENARIER - METODE Eksponeringsveje Tidligere relevante produktkortlægninger Eksponeringsscenarier Metode til beregning af eksponering BEREGNING AF RISIKO - METODE Kombinationseffekter VÆSENTLIGE EKSPONERINGSKILDER Indeklima Andre kilder til eksponering BEREGNING AF EKSPONERING Eksponeringsberegninger for de udvalgte stoffer via indeklimaet RISIKOVURDERINGER AF DE UDVALGTE STOFFER DIBP, di-isobutylftalat, DBP, dibutylftalat, BBP, butylbenzylftalat, DEHP, diethylhexylftalat, DINP, diisononylftalat, Procloraz, Tebuconazol,\n6 7.7.8 Linuron, Vinclozolin Procymidon Dioxiner og dioxinlignende PCB er PCB er ikke-dioxinlignende DDT Propyl- butyl og isobutylparaben Bisphenol A, KUMULERET RISIKOVURDERING AF HORMONLIGNENDE STOFFER Risikovurdering, samlet oversigt Risikovurdering, samlet for anti-androgene stoffer Risikovurdering, samlet for østrogene stoffer Risikovurdering, samlet for østrogene og antiandrogene stoffer Diskussion og konklusion REFERENCER 238 Bilag Bilag A: Kemiske stoffer i solcremer Bilag B: Kemiske stoffer i fugtighedscremer 8\n7 Forord Projektet om undersøgelse af 2-åriges udsættelse for kemiske stoffer via kontakt med forbrugerprodukter er gennemført i perioden juli 2008 til september Nærværende rapport beskriver resultaterne af projektet, herunder kortlægning af produkter, samt kemiske analyser og risikovurdering af en række udvalgte produkter, som 2-årige børn er i forbindelse med i løbet af et døgn. I alt 12 produktgrupper har indgået i kortlægningsfasen, og udvalgte produkter inden for 10 af disse produktgrupper har efterfølgende indgået i en screeningsfase og i kvantitative analyser af en række udvalgte problematiske stoffer. Desuden er der gennemført risikovurdering af en række problematiske stoffer. Rapportens resultater bliver fulgt op af en informationskampagne, der primært retter sig mod forældre og bedsteforældre til 2-årige. Informationskampagnen sættes i gang i uge 43, Projektet er gennemført i et samarbejde mellem Forbrugerrådet, Operate, FORCE Technology, DHI og Teknologisk Institut. Projektledelsen er forestået af henholdsvis Operate ved områdedirektør og kommunikationsrådgiver Kasper Westphal Pedersen og Teknologisk Institut ved cand.arch. Kathe Tønning. Analyserne er forestået af laboratorieleder Eva Jacobsen og konsulent Eva Pedersen fra Teknologisk Institut samt civilingeniør, ph.d. Marianne Strange fra FORCE Technology. Risikovurderingerne er gennemført af cand.polyt Pia Brunn Poulsen fra FORCE og cand.scient. biolog Lise Møller og cand.brom. Helle Buchardt Boyd fra DHI. Fra Operate har kommunikationsrådgiver Michael Minter deltaget som overordnet ansvarlig for informationskampagnen. Fra Forbrugerrådet har miljøpolitisk medarbejder Claus Jørgensen deltaget. Projektet blev fulgt af en følgegruppe bestående af Shima Dobel, Miljøstyrelsen Tina Wissendorff, Miljøstyrelsen Kathe Tønning, Teknologisk Institut. Projektet er finansieret af Miljøstyrelsen. 9\n8 Sammenfatning og konklusioner Siden 2001 er der gennemført en lang række projekter for at vurdere risici ved brug af forskellige produktgrupper. I disse projekter er der hovedsageligt set på personers udsættelse for kemiske stoffer fra enkeltprodukter hver for sig, mens det overordnede formål i nærværende projekt er, at se på 2-årige børns samlede udsættelse for kemiske stoffer over et helt døgn. 2-årige udsættes for en lang række produkter igennem deres hverdag og bliver dermed udsat for mange kemiske stoffer. De er herudover særligt udsatte pga. deres fysiske størrelse (stor overflade/lille volumen). Det primære fokus vil ligge på forbrugerprodukterne, men da en del af 2-åriges eksponering af kemiske stoffer vil ske fra fødevarer og materialer, der har kontakt til fødevarer er der også fokuseret på fødevarer og materialer og genstande, som har kontakt med fødevarer. Herudover er der også regnet på eksponeringen fra indeluft og støv ud fra eksisterende målinger af stoffer i indeluft og støv. Projektet munder ud i en informationskampagne, der tager hensyn til rapportens konklusioner og kommer med handlingsanvisende råd. Den primære målgruppe for kampagnen er forældre og bedsteforældre, som er i daglig kontakt med de 2-årige, men projektet forventes også at have en afsmitning på danskernes generelle omgang med kemi i form af større bevidsthed og forståelse for, at det er muligt at nedsætte sin egen udsættelse for unødvendig kemi. Der blev udvalgt en række stoffer, der er fokuseret på gennem risikovurdering. Stofferne er valgt ud fra, at der har været et forhåndskendskab til stoffernes hormonforstyrrende effekter i dyreforsøg, og en forventet eksponering af 2-årige børn for stofferne gennem fødevarer, indeluft og støv eller forbrugerprodukter. Følgende stoffer er udvalgt: Antiandrogene: DEHP (di-ethyl-hexyl-phthalat) ( ) DINP (di-iso-nonyl-phthalat) ( ) DBP (di-butyl-phthalat) ( ) DIBP (di-iso-butyl-phthalat) ( ) BBP (butyl-benzyl-phthalat) ( ) Prochloraz ( ) Tebuconazol ( ) Linuron ( ) Vinclozolin ( ) Procymidon ( ) PCB'er (poly-chlorerede-biphenyler) Dioxiner DDT'er/DDE er (dichlor-diphenyl-trichlorethan/,dichlor-diphenyldichlorethen). Østrogenlignende: Propylparaben ( ) Butylparaben ( ) Isobutylparaben ( ) 10\n9 Bisphenol A ( ). Ud over de ovenstående prioriterede stoffer er DEP (diethylftalat), propiconazol, perfluorerede og polyfluorerede forbindelser, organiske tinforbindelser og UVfiltrene 3-benzylidene camphor og 2-ethylhexyl-4-methoxycinnamate også undersøgt indledningsvist, men er fravalgt under selve udvælgelsen. DEP og propiconazol er fravalgt, fordi der ikke er fundet tilstrækkeligt troværdige dyreforsøg, som viser hormonforstyrrende effekter af stofferne. Perfluorerede og polyfluorerede blev identificeret ved analyserne i dette projekt, men er fravalgt pga. manglende data for migration af stofferne (analyserne kunne ikke gennemføres). Organiske tinforbindelser er fravalgt, da de ikke blev identificeret ved migrationsanalyserne af de udvalgte produkter, og de to UV-filtre er fravalgt da disse UV-filtre kun blev anvendt i to solcremer til børn, der blev købt i efteråret Samtidig oplyser de to producenter af disse solcremer, at de ikke ville anvende disse UV-filtre i de produkter, der sælges i Ud over at foretage kvantitative risikovurderinger for ovenstående potentielt hormonforstyrrende stoffer, har det været ønsket at opnå et mere detaljeret billede af børns samlede udsættelse for muligt sundhedsskadelige stoffer. Derfor er der dels gennemgået tilgængelig litteratur for stoffer med potentielt hormonforstyrrende og allergifremkaldende effekter, og dels screenet en række forbrugerprodukter for indhold af organiske stoffer. De stoffer, som blev identificeret i screeningen er efterfølgende gennemgået for eventuelle hormonforstyrrende og allergifremkaldende effekter samt for klassificeringer for andre sundhedsskadelige effekter, ligesom der er foretaget en indledende grov eksponeringsvurdering (Tier 1) af alle stofferne. Screeningen er også brugt som udgangspunkt for udvælgelse af stoffer til kvantitativ analyse af indhold og migration, som efterfølgende er brugt i en mere detaljeret eksponeringsvurdering. Screeningen har omfattet følgende 12 produktgrupper: 1. Overtøj i form af imprægneret tekstilovertøj (jakker), dvs. jakker, der markedsføres som vandtætte eller vandafvisende (pvc-regntøj var også et udvælgelseskriterium, men blev ikke fundet). 2. Luffer af samme materiale som flyverdragter. 3. Fodtøj i form af gummistræsko. 4. Fodtøj i form af uforede gummistøvler. 5. Narresutter, primært sutter hvor plastdelen/skjoldet er polycarbonat. 6. Badesæbeemballage, som er udformet som forskellige figurer/dyr, men også andre beholdere til børnesæbe fremstillet af PVC. 7. Skridsikre figurer og skridsikre måtter til badekar. 8. Bamser med duft til opvarmning i mikrobølgeovn. 9. Bleer. 10. Solcreme. 11. Fugtighedscreme/lotion/fedtcreme. 12. Sengetøj (juniorsengetøj). Solcremer og fugtighedscreme/lotion/fedtcreme er kortlagt, og indholdsstoffer er registreret ud fra emballager og oplysninger fra producenter/importører/forhandlere. Den eksponeringsvej, der er relevant for det enkelte produkt, vil afhænge af hhv. produkttypen og det aktuelle kemiske stof. Den senere eksponeringsvurdering baseres på både indtagelse af produktet, hudeksponering og indånding af flygtige stoffer fra produktet. Eksempelvis kan den 2-årige påvirkes via indånding af stoffer fra f.eks. sengetøj og beklædning samt fra stoffer, der afdamper fra bamser, mv. Eksponering af huden (dermal eksponering) må derimod anses for relevant for alle 11\n10 de udvalgte produktgrupper, da børnene har direkte hudkontakt med alle produkterne. Indtagelse som følge af, at den 2-årige sutter på produktet, anses ligeledes for at være relevant for alle produktgrupperne, bortset fra fodtøj og bleer. Rammerne for eksponeringsperioden og andre data til brug for eksponeringsscenarierne fremgår af afsnittet om eksponeringsscenarier. Sammenfatning af analyseresultater Overtøj (jakker og luffer), fodtøj (gummistræsko og gummistøvler), narresutter, sæbeemballager, skridsikre figurer og måtter, bamser, bleer og sengetøj blev analyseret. Nedenstående følger en sammenfatning af analyseresultaterne, herunder resultater vedrørende potentielt hormonforstyrrende stoffer. For de udvalgte stoffer er der foretaget kvantitative risikovurdering i Kapitel 7. Hormonforstyrrende stoffer Ftalater I en række produkter er indholdet af ftalater kvantificeret, og der er i flere af produkterne fundet koncentrationer der tyder på, at ftalaterne er tilsat som blødgører. Undersøgelse af eksponeringsscenarier med sved- og spytsimulatorer viste imidlertid, at kun en mindre mængde af ftalaterne DIBP, DBP, DEHP, DEP migrerer ud af produkterne, og at de tungeste ftalater, DINP og DNOP, ikke migrerer ved de anvendte betingelser. Ftalater er fundet i følgende produkttyper (tal i parentes angiver antallet af produkter med påvist indhold af ftalater) Jakker - Yderstof (1 - DIBP) samt i refleks (1 - DEHP) og i strop på lynlås (1 - DBP, DEHP) Luffer - Yderstof (1 - DEHP) samt mærke med produktnavn på håndryggen (2 - DEHP, DINP) Gummistræsko (3 - DIBP, DBP, DEHP) Gummistøvler (1-1-Butyl-2-isobutyl ftalat ) Sæbeemballager (5 - DEHP, DINP, DNOP, DEP) - Alle produkter fremstillet af PVC Bademåtter (3 - DEHP, DINP) - Højeste indhold i produkter af PVC Bamser (2 - DBP, 1-Butyl-2-isobutyl ftalat). I fem ud af fem sæbeemballager er indholdet af DEHP, DINP og/eller DNOP over den tilladte grænse på 0,1 % angivet i Bekendtgørelse om forbud mod ftalater i legetøj og småbørnsartikler. Sikkerhedsstyrelsen har efterfølgende vurderet, at disse produkter opfattes som værende legetøj. Salget af disse produkter er derfor blevet stoppet. Der blev også påvist lave koncentrationer af ftalater i skjold/knop i alle undersøgte sutter (5 produkter DEHP, DINP), men migrationsanalyserne viste ingen migration fra materialerne til spyt- og svedsimulatorer ved de angivne betingelser. Skjold/knop fra et produkt har et indhold af DINP lige over grænseværdien på 0,1 % angivet i Bekendtgørelse om forbud mod ftalater i legetøj og småbørnsartikler. Bisphenol A Der er påvist bisphenol A i skjold/knop fra narresutter fremstillet af polycarbonat), men migrationsanalyserne viste ingen migration fra materialerne til spyt- og svedsimulatorer. 12\n11 Allergifremkaldende stoffer Formaldehyd Der er påvist indhold af formaldehyd i jakker (5 produkter), luffer (5 produkter), bleer (3 produkter, lave indhold tæt på detektionsgrænsen) og sengetøj (3 produkter, både før og efter vask). De højeste indhold blev påvist i sengetøj. Migrationsundersøgelser af et sæt sengetøj i 10 timer med sved viste højere indhold end de kvantitative analyser, hvor der ekstraheres 1 time med vand. Isocyanater Der er i alle de undersøgte jakker (5 produkter) og luffer (5 produkter) fundet flere forskellige isocyanater. Migrationsundersøgelse af udvalgte produkter for MDI, og 2,4-TDI med spytsimulatorer viste, at kun en mindre del af isocyanaterne migrerer. Duftstoffer To bamser beregnet til opvarmning i mikrobølgeovn indeholdt en lang række duftstoffer. Bamserne blev undersøgt både før og efter opvarmning. Efter opvarmning blev der målt højere koncentrationer og flere duftstoffer end før opvarmning. Andre resultater Der er ved analyse af jakker, luffer og sengetøj påvist en lang række organiske forbindelser. Migrationsundersøgelser af triphenylphosphat, diglycidylbisphenol og o-toluidin ved eksponeringsscenarier med spytsimulator viste, at de migrerer. Der er ingen indikationer på, at jakker og luffer er imprægneret med flammehæmmere. Vask af tekstiler Sengetøj er analyseret før og efter vask. Resultaterne viser, at mange af de organiske stoffer ikke kan påvises efter vask af produkterne. En række stoffer er dog fortsat at finde i mindre koncentrationer efter 1 gang vask. De resterende tekstiler (jakker og luffer) er ikke undersøgt før og efter vask, men det forventes, at tilsvarende vil være gældende. Sammenfatning af risikovurdering Projektets risikoberegninger har sat fokus på de 2-årige børns samlede udsættelse for udvalgte hormonforstyrrende stoffer fra forbrugerprodukter, fødevarer og indeluft og støv. Eksponeringsberegningerne er baseret på såvel nærværende projekt som på tidligere kortlægningsprojekters analyseresultater samt på estimater af eksponering fra kosmetiske produkter, indeluft og støv samt fødevarer. Den risiko, de 2-årige udsættes for, blev beregnet for hhv. sommer- og vinterperioden. I beregningerne har sommerscenariet omfattet: Kontakt med solcreme Kontakt med gummistræsko Hudkontakt til legetøj om sommeren i 9 timer Indtagelse af 50 mg støv. Vinterscenariet har omfattet: Hudkontakt til legetøj om vinteren i 6 timer Kontakt til jakker/luffer i 3 timer Indtagelse af 100 mg støv. Fælles for begge scenarier er indregnet: 13\n12 Indtagelse af fødevarer Kontakt med andre objekter end legetøj, dvs. fugtighedscreme, badeartikler og øvrige tekstiler ud over vintertøj (jakker/luffer). Resultatet viser, at uanset om der regnes på sommerscenariet eller på vinterscenariet, så er RCR-værdierne (Risk Characterisation Ratio = Eksponering/DNEL = Eksponering/(NOAEL/AF)) over 1 for stofferne DBP og dioxiner og dioxinlignende PCB er. Det betyder, at der ved udsættelse for disse stoffer hver især vil være risiko for hormonforstyrrende effekter ved den udsættelse, og de øvrige antagelser, der er brugt i denne rapport. For DBP og dioxiner og dioxinlignende PCB er stammer de væsentligste bidrag fra fødevarer, indeluft og støv. For propylparaben er RCR over 1 for sommerscenariet, mens det for vinterscenariet er 0,83. For butylparaben er RCR høj (0,71), men dog under 1 for sommerscenariet. For parabenerne kommer bidraget fra anvendelsen af cremer, herunder solcremer, og er årsagen til at bidraget er størst i sommerscenariet. Det skal bemærkes, at de anvendte koncentrationer for indhold af de to parabener er baseret på en mindre kortlægning af produkter på det danske marked. Hvis der i stedet anvendes de koncentrationer, der er tilladte efter kosmetikdirektivet, ville RCR være lang over 1. Ved at gruppere stofferne i hhv. de anti-androgene og de østrogenlignende stoffer samt stoffer fra begge stofgrupper, som kan have samme effekter, er de kumulerede RCR beregnet og angivet i Tabel 0.1. Tabel 0.1 Samlet RCR for østrogene og anti-androgene stoffer Sommerscenarie uden gummistræsko og uden de Stofgruppe mindste bidrag med ftalater fra legetøj (dvs. min. værdier) RCR (50 % ) RCR (95 % og max) Vinterscenarie uden de mindste bidrag med ftalater fra legetøj (dvs. min. værdier) RCR (50 % ) RCR (95 % og max) Anti-androgene 3,73 9,19 3,89 9,96 Østrogenlignende 3,74 3,76 1,04 1,06 Anti-androgene og østrogenlignende 7,47 12,95 4,93 11,02 Resultatet viser, at den samlede RCR for de anti-androgene stoffer og de østrogenlignende stoffer ligger over 1 for både sommer- og vinterscenariet. DBP og dioxiner og dioxinlignende PCB er giver de betydeligste bidrag til RCR for anti-androgen effekt. Disse bidrag stammer fra koncentrationerne i fødevarer, indeluft og støv. Propyl- og butylparaben giver de væsentligste bidrag til RCR for østrogenlignende effekt. Disse bidrag kommer fra stoffernes forekomst i solcremer og cremer. Nærværende undersøgelse er dog baseret på stikprøver af enkelte forbrugerprodukter og produktgrupper. Der vil derfor kunne forekomme andre kemiske stoffer, som er mistænkt for hormonforstyrrende effekter og andre produkter på markedet, som bidrager til risikoen. Ud over de eksponeringsbidrag, der er omfattet af beregningerne her kan der således være andre bidrag, som vil kunne øge den samlede risiko, f.eks. har en eventuel forekomst af de prioriterede stoffer i medicin og medicinsk udstyr ikke været omfattet. Dertil kommer bidrag af stoffer, barnet måtte have i kroppen allerede fra tidligere eksponeringer, f.eks. overført fra mor til barn i fosterstadiet og under ammeperioden. 14\n13 Derudover kan der være større bidrag fra nogle af forbrugerprodukterne, idet nogle værdier for f.eks. legetøj kan være underestimeret, som følge af de estimater, det har været nødvendigt at foretage for vægten at produkterne i beregningerne. Også antallet af produkter, som den 2-årige benytter udgør en faktor som kan bidrage yderligere til den beregnede risiko, f.eks. må det forventes at sutter skiftes oftere end luffer og jakker. Det skal samtidig bemærkes, at der igennem projektets beregninger er inddraget mange forudsætninger, som baserer sig på estimater. Det skyldes, at der ikke foreligger en klar dokumentation på de berørte områder. Den type estimater kan skævvride resultaterne og kan medføre, at den samlede eksponering estimeres højere end reelt, da alle estimater er baseret på worst-case betragtninger. Især for propyl- og butylparaben, som er inddraget i de kumulative risikovuderinger, er de valgte LOAEL s baseret effekter fundet i nogle få studier, udført af en japansk gruppe (Oishi et al og Oishi et al 2002 i SCCP opinion; SCCP (2005)). I SCCPs opinion fra 2005 rejses tvivl om validiteten af disse resultater, og SCCP beder industrien levere resultater fra developmental toxicity studier, der kan afgøre hvorvidt propyl-, butyl- og isobutylparaben har hormonforstyrrende effekter i dyr. SCCP afventer dog stadig information fra industrien, der kan afgøre, hvorvidt parabenerne inducerer hormonforstyrrende effekter eller ej. Herudover er der for parabener estimeret et hudoptag på 10 %. Der eksisterer i dag dog ikke dokumentation for hudoptagelse, metabolisering og udskillelse af parabener. EUs Videnskabelige komite for forbrugerprodukter har oplyst, at denne dokumentation vil foreligge indenfor kort tid, hvorefter en mere sikker risikovurdering af parabenerne kan gennemføres. Den type estimater kan skævvride resultaterne og kan medføre, at den samlede eksponering estimeres højere end reelt, da alle estimater er baseret på worst-case betragtninger. Med de antagelser der er gjort i rapporten, kan det konkluderes, at: Enkelte påvirkninger med et højt indhold af et hormonforstyrrende stof, som det f.eks. ses med indholdet af DBP i gummistræsko kan resultere i en afgørende risiko for den 2-årige. De bidrag 2-årige modtager fra især ftalaten DBP (mest fra fødevarer) samt dioxiner og dioxinlignende PCB er (mest fra fødevarer og til dels indeluft og støv) udgør en risiko for anti-androgene forstyrrelser af hormonsystemet. De bidrag 2-årige modtager fra især parabenerne propylparaben og butylparaben kan udgøre en risiko for østrogene forstyrrelser af hormonsystemet. Dette bidrag kommer overvejende fra kosmetiske produkter som creme/fedtcreme/lotion og solcreme. Samlet set kan det konkluderes, at der er behov for at reducere eksponeringerne med såvel anti-androgene, som østrogenlignende stoffer fra fødevarer, indeluft og støv, men også i de undersøgte produktgrupper, da de bidrager til såvel indeluft og støv som til den direkte eksponering, hvis man tager udgangspunkt i de antagelser der er gjort i rapporten. En reduktion af den potentielle samlede risiko kræver viden om, hvilke kilder der er til indholdet i fødevarer, indeluft og støv. Derudover er der behov for at reducere eventuelle bidrag fra andre kilder, som f.eks. kunne være propyl-, butyl- og isobutylparaben i kosmetik, ftalater fra andet fodtøj (f.eks. gummissandaler og gummisko). 15\n14 1 Indledning 1.1 Projektets baggrund Den stadige stigning i astma og allergi blandt børn, og mistanken om, at kemiske stoffer kan føre til alvorlige symptomer, som bl.a. nedsat forplantningsevne, tidlig pubertetsudvikling og nedsat indlæringsevne, har medført et ønske om at mindske børns udsættelse for kemiske stoffer i Danmark. I en række tidligere projekter har Miljøstyrelsen vurderet risikoen ved enkeltstående forbrugerprodukter. I de fleste tilfælde indeholder produkter ikke problematiske stoffer i tilstrækkelige mængder til at udgøre en risiko ved almindelig brug og isoleret set. Tidligere har projekterne ikke fokuseret på den samlede påvirkning af et enkelt stof fra mange forskellige kilder, man udsættes for i løbet af en dag, og der har heller ikke før været fokuseret på, i hvilken grad nogle stoffer kan have skadelige effekter i kombination med andre stoffer. 2-årige kommer i kontakt for en lang række produkter igennem deres hverdag og bliver dermed udsat for mange kemiske stoffer. De er herudover særligt udsatte pga. deres fysiske størrelse (stor overflade/lille volumen). Det primære fokus vil ligge på forbrugerprodukterne, men da en del af 2-åriges eksponering af kemiske stoffer vil ske fra fødevarer og materialer, der har kontakt til fødevarer, er der også fokuseret på nogle fødevarer og nogle materialer og genstande, som har kontakt med fødevarer. Herudover er der også regnet på eksponeringen fra indeklimaet ud fra eksisterende målinger af stoffer i indeklimaet. Projektet munder ud i en informationskampagne, der tager hensyn til rapportens konklusioner og kommer med handlingsanvisende råd. Den primære målgruppe for kampagnen er forældre og bedsteforældre, som er i daglig kontakt med de 2-årige, men projektet forventes også gerne have en afsmitning på danskernes generelle omgang med kemi i form af større bevidsthed og forståelse for, at det er muligt at nedsætte sin egen udsættelse for unødvendig kemi. Baggrund om allergifremkaldende og hormonforstyrrende stoffer I projektet her er der indledningsvist fokuseret på stoffer, der er allergifremkaldende og/eller hormonforstyrrende, og som den 2-årige er i kontakt med i sin dagligdag. Derfor er der også i analyserne fokuseret på begge områder, men der er ikke foretaget risikovurderinger af de allergifremkaldende stoffer. I det videre forløb af projektet er det valgt at fokusere på de hormonforstyrrende stoffer for at afgrænse opgavens omfang. Allergi Ca. hver femte voksne dansker har kontaktallergi, og mindst lige så mange har en allergisk luftvejssygdom 1. Hyppigheden af allergi er stigende. Mere end danskere har haft allergisk kontakteksem på huden inden for det sidste år. Sygdommen opstår ved hudkontakt 1 Kilde: Jeanne Duus Johansen, dr.med., centerleder for Videncenter for Allergi, Gentofte Amtssygehus 16\n15 med kemiske stoffer i det nære miljø, typisk fra kosmetiske produkter indeholdende parfumestoffer og konserveringsmidler samt rengøringsprodukter og visse former for legetøj 1. Kontaktallergi kan forebygges, hvis man har kendskab til hvilke stoffer man reagerer allergisk overfor, idet sygdommen kun opstår, hvis man udsættes for allergifremkaldende kemiske stoffer i tilstrækkelige koncentrationer via miljøet 2. Hormonforstyrrende stoffer Hormonforstyrrende stoffer er ifølge EU's definition fra Weybridge workshoppen i 1996 et udefra kommende stof, som forårsager skadelige effekter hos en organisme eller dennes afkom som følge af ændringer i hormonsystemets funktion. Hormonforstyrrende stoffer kan påvirke hormonbalancen på mange forskellige måder. De kan binde sig til en af kroppens mange hormonreceptorer og her virke enten agonistisk eller antagonistisk. De kan ændre antallet af hormonreceptorer, og de kan påvirke co-faktorer involveret i aktivering af forskellige receptorer. Herudover kan stofferne ændre syntesen af hormoner, ændre bindingen af hormoner til proteiner samt ændre nedbrydningen af hormoner (Pharma, 2008). I dette projekt fokuseres på anti-androgene og østrogenlignende stoffer. Antiandrogene stoffer er stoffer, der kan modvirke produktion eller effekt af de hanlige kønshormoner (androgener), herunder testosteron. I dyreforsøg kan påvirkning med anti-androgene stoffer i fostertilværelsen bl.a. føre til bibeholdelse af brystvorter, nedsat anogenital afstand, øget forekomst af misdannede kønsorganer og manglende nedfald af testikler til pungen hos hanungerne og nedsat sædkvalitet hos dyrene senere i livet. Hos mennesker er stofferne mistænkt for at spille en rolle i forekomst af bl.a. nedsat sædkvalitet, øget forekomst af misdannelser af drengebørns kønsorganer og øget forekomst af manglende nedfald af testikler til pungen hos drengebørn. Østrogenlignende stoffer er stoffer, der kan påvirke organismen på samme måde som det kvindelige kønshormon østrogen. I dyreforsøg kan påvirkning med østrogenlignende stoffer bl.a. føre til tidlig udvikling af brystvæv, tidlig indtrædelse af pubertet og nedsat sædkvalitet. Hos mennesker er stofferne mistænkt for at spille en rolle i udvikling af bl.a. tidlig pubertet og brystkræft. Stoffer, som er vist at have hormonforstyrrende effekter i forsøgsdyr, er typisk klassificeret, fordi de har fremkaldt alvorlige effekter, som kræft eller reproduktionsskader i dyreforsøg. I EU arbejdes med en kandidatliste over potentielt hormonforstyrrende stoffer, der skal prioriteres til yderligere undersøgelser for deres hormonforstyrrende egenskaber. Som baggrund for dette arbejde er forskellige organisationers og landes nationale lister over hormonforstyrrende stoffer blevet indsamlet. Listerne er blevet sammenlignet og det har ført til opstilling af en samlet EU-liste over 553 kandidatstoffer til yderligere undersøgelser for hormonforstyrrende effekter. For at prioritere indsatsen er stofferne herefter blevet opdelt i henhold til nogle kriterier, som har ført til en gruppe af stoffer, hvor der er dokumentation for hormonforstyrrende aktivitet i mindst en undersøgelse af en levende organisme (kategori 1), og en gruppe af stoffer uden tilstrækkeligt bevis for hormonforstyrrende effekter, men hvor der er dokumentation, der tyder på biologisk aktivitet relateret til hormonforstyrrelser (kategori 2) samt stoffer, hvor der ikke er tegn på 2 Kilde: Jeanne Duus Jensen, Videncenter for Allergi, Kronik: Allergi overfor kemiske stoffer kan forebygges (MiljøDanmark 4/2002), 17\n16 hormonforstyrrende egenskaber, eller som ikke kan vurderes pga. manglende data (kategori 3a + 3b). Prioriteringsarbejdet er foregået i flere trin og alle de 553 stoffer plus yderligere 22 stoffer, som blev tilføjet i sidste trin, har nu været igennem prioriteringsøvelsen. Herefter er det planen, at listerne skal omsættes til en dynamisk arbejdsliste, hvor stoffer kan optages eller udgå af listen, efterhånden som der kommer mere og mere dokumentation om stoffernes hormonforstyrrende effekter. 194 stoffer er opført i kategori 1. Det betyder ikke nødvendigvis, at der er endeligt bevis for, at stoffet er hormonforstyrrende, men der foreligger mere eller mindre omfattende dokumentation for hormonforstyrrende effekter i levende dyr, og derfor bør stoffet prioriteres til nærmere undersøgelse for hormonforstyrrende egenskaber. Mange af stofferne i kategori 1 er allerede forbudt eller delvis begrænset (det gælder bl.a. mange bekæmpelsesmidler). Nogle af stofferne er underkastet en godkendelsesordning, hvor der er foretaget en risikovurdering af stoffets anvendelse i den konkrete sammenhæng (f.eks. bekæmpelsesmidler, lægemidler mm). Dette gælder også positivlister med kosmetikingredienser, hvor den videnskabelige komite har vurderet risikoen ved anvendelsen. En del stoffer er desuden underkastet nærmere undersøgelse i medfør af gældende EU-lovgivning. En nærmere beskrivelse af EUs prioriteringsarbejde kan findes på EUs hjemmeside, hvor der også er adgang til databasen med alle stofferne. De fleste kemiske stoffer, vi omgiver os med, er dog ikke undersøgt for hormonforstyrrende effekter. Vi ved derfor ikke med sikkerhed hvor mange hormonforstyrrende stoffer, vi udsættes for i det daglige. Hormonforstyrrende stoffer mistænkes for at være årsag til bl.a. 3 : At en ud af fem danske mænd mellem 18 og 20 år har en sædkvalitet, der ligger under den normale grænse, som WHO sætter. At Danmark har haft en stor stigning i testikelkræft over de sidste 60 år og er det land i Europa, der har den højeste forekomst. Næsten 1 pct. af de danske mænd risikerer at få testikelkræft på et tidspunkt i deres liv. At 9 pct. af de danske drengebørn bliver født med kryptorkisme (testiklerne ikke faldet helt på plads i pungen). Det er signifikant flere end i 1960 erne. Kryptorkisme er forbundet med en øget risiko for lav sædkvalitet og testikelkræft. At danske mænds testosteronindhold i blodet er faldet. Mænd født efter erne har lavere testosteronindhold, end deres fædre og bedstefædre havde i den samme alder. En årig mand i dag har et niveau som en 70-årig dengang. Der er dog ingen endelige beviser for, at ovenstående symptomer skyldes udsættelse for hormonforstyrrende stoffer i vores omgivelser. Der kan være mange andre årsager, som for eksempel livsstil, herunder ændringer i kost, rygevaner og alkoholindtag. Kombinationseffekter Kombinationseffekter, også kaldet cocktaileffekter, kan defineres som effekter på et biologisk system eller en organisme efter udsættelse for flere stoffer på samme tid. Stofferne kan stamme fra samme kilde eller fra forskellige kilder. 3 Kilde: Universitetsafdelingen for Vækst og Reproduktion, Rigshospitalet og IndenRigs (nyhedsbrev for Rigshospitalets medarbejdere) 18\n17 Kombinationseffekter af hormonforstyrrende stoffer mistænkes for at være medvirkende årsag til de ovennævnte symptomer. Nye forskningsprojekter bidrager nu med større viden om disse kombinationseffekter, som f.eks.: giver 7 4, Alvorligt misdannede kønsorganer er konsekvensen, når rotter udsættes for flere kemikalier i koncentrationer, som ikke giver effekter når rotterne udsættes for dem enkeltvist, hvor bl.a. ftalaten DEHP alene og ved en relativ lav dosis, ikke giver effekt, men pludselig giver klare effekter, når den kombineres med tre andre stoffer i koncentrationer, der ikke giver effekter hver især. Samtidig eksponering for flere hormonforstyrrende stoffer i eksperimentelle undersøgelser en farlig cocktail? 5, hvori resultater fra EU EDEN-projektet omtales. Resultaterne viste, at samtidig eksponering for 3 potentielt hormonforstyrrende stoffer med samme virkningsmekanisme gav tydelige kombinationseffekter ved doser af enkeltstoffer omkring eller under NOAEL (No Observed Adverse Effect Level), og at kombinationseffekterne kunne forudsiges ud fra enkeltstoffernes effekter ved brug af dosis-addition. Resultaterne er præsenteret i artiklen Combined Exposure to Anti-Androgens Exacerbates Disruption of Sexual Differentiation in the Rat 6. Nye forsøg på gravide rotter viser, at deres fostre kun er følsomme for hormonforstyrrende stoffer i en meget tidlig periode af graviditeten 7, hvor det anbefales, at Kvinder skal holde sig fra kosmetik, cremer og fødevarer, der indeholder hormonforstyrrende stoffer som phthalater og pesticider - både før og under graviditeten. På et møde afholdt på Rigshospitalet den 23. maj 2008 om hormonforstyrrende stoffer blev det fra flere forskeres side fremført, at nye undersøgelser tyder på, at der formentlig er et programmeringsvindue på få dage tidligt i graviditeten, hvor fostres udsættelse for kemikalier har afgørende betydning for deres kønsudvikling og særligt for drenges senere risiko for reproduktionsproblemer samt kræftudvikling. Vi har dag et godt grundlag for at sige, at der er en sammenhæng mellem udsættelse for ftalater og sygdomme som astma og allergi. Det viser undersøgelser fra Sverige og Bulgarien, og lignende undersøgelser er i gang herhjemme. Denne sammenhæng har fået forskerne til at spørge sig selv, om der også kan være en sammenhæng med andre sygdomme som sukkersyge, fedme og autisme, der ganske ligesom astma og allergi er øget voldsomt i de senere år, siger professor Bjarne Olesen, DTU. Forskerne kan se en sammenhæng mellem påvirkning af ftalater og luftvejs symptomer, astma og andre allergiske symptomer, men kender ikke den biologiske mekanisme bag. I stedet for alene at se på ftalaterne skulle man måske inkludere lignende stoffer, som bisphenol A, bromerede flammehæmmere, pesticider, etc. Der er mange åbne spørgsmål, som eksempelvis hvorfor drenge har 4 gange højere forekomst af autisme og to gange større forekomst af astma end piger? Årsagen kunne skyldes påvirkninger tidligt i livet fra kemikalier, der ligner kvindelige kønshormoner forklarer Carl-Gustaf Bornehag (DTU, 2008). Fokus for projektet er den 2-åriges samlede udsættelse for kemiske stoffer fra de forbrugerprodukter, barnet er i kontakt med i dagligdagen. Derfor er der i det 4 Ingeniøren nr. 8, Miljø og sundhed supplement nr. 7, september Hass et al. Environmental Health Perspectives Volume 115, Number S-1, December virker_tidligt_i_graviditeten 19\n18 følgende lagt vægt på at prioritere de potentielt hormonforstyrrende og allergifremkaldende stoffer, der dels forekommer i produkter som 2-årige er i daglig kontakt med og dels udgør en betydelig eksponering. Der er dog ikke foretaget risikovurderinger af de allergifremkaldende stoffer. I det videre forløb af projektet er det valgt at fokusere på de potentielt hormonforstyrrende stoffer for at afgrænse opgavens omfang. 2-årige udsættes som de øvrige familiemedlemmer direkte og indirekte fra en lang række andre produkter og materialer, der afgiver kemikalier til indeklimaet (både afgasning til indeluft og deponering i støv). Her kan nævnes bidrag fra: Boligudstyr (tæpper, møbler, gulvmaterialer, elektriske apparater, etc.). Byggematerialer (børn sutter på/spiser malings flækker tidligere den vigtigste eksponering for bly i fattige byområder). Ophold i biler og andre transportmidler. Ophold i fritiden/ferier (svømmehalsbesøg, m.m.). Disse øvrige kilder til eksponering er omfattet af risikovurderingen i det omfang, der er fundet data for de udvalgte stoffer. Endvidere påvirkes 2-årige, som resten af befolkningen af andre faktorer, som f.eks. luftforurening (fra trafik, brændeovne m.m.), der ikke vil være omfattet af projektet. 1.2 Projektets formål Projektet har fokus på 2-årige børns samlede udsættelse for kemiske stoffer fra de forbrugerprodukter, som børnene har kontakt med i dagligdagen. Siden 2001 er der gennemført en lang række projekter for at vurdere risici ved brug af forskellige produktgrupper. I disse projekter er der hovedsageligt set på personers udsættelse for kemiske stoffer fra enkeltprodukter hver for sig, mens det overordnede formål i nærværende projekt er at se på 2-årige børns samlede udsættelse for kemiske stoffer over et helt døgn. Formålet med projektet er, at 1. Generere viden om: hvilke kemiske stoffer en 2-årig kommer i kontakt med hvilke mængder af kemiske stoffer en 2-årig eksponeres for samt indsamle viden om kombinationseffekter ved udsættelse for flere stoffer samtidig vurdere, om de fundne stoffer og mængder af disse stoffer er potentielt skadelige for børnene. 2. Udarbejde en informationskampagne med handlingsanvisende råd, herunder f.eks., om: der er produkter/produkttyper, man bør forsøge at undgå, og hvorfor der er produkter/produkttyper, man skal være særlig opmærksom på anvendelsen af, og hvorfor hvordan man som forbruger forholder sig til en mulig identificeret risiko, der er særlige stofgrupper, man skal være opmærksom på 20\n19 der er gode historier om uproblematiske produkter og produktgrupper man som forbruger kan tænke på tværs af produktgrupper og minimere børnenes udsættelse for kemiske stoffer. 1.3 Projektets målgruppe Målgruppen for projektet er: 1. Personer, som har hyppig kontakt med 2-årige, dvs. forældre og bedsteforældre. Disse vil gennem informationskampagnen få information om mulige sundhedsrisici ved anvendelse af produkterne samt råd til at minimere risici og gener ved anvendelsen. Samtidig kan disse informationer også anvendes af institutionspersonale. 2. Forbrugerorganisationer vil blive orienteret om den faglige del af projektet samt informationskampagnens budskaber og få mulighed for at levere vidensbaseret formidling og vejledning vedrørende produkterne. 3. Myndighederne vil få et overblik over visse produkttyper som børn kan komme i kontakt med, samt hvilke indholdsstoffer der anvendes, og disses sundhedsmæssige risici. Desuden kan resultaterne af projektet anvendes til fremtidig regulering af stoffer i EU. 4. Producenter, distributører og forhandlere får øget incitament til at tage højde for at mindske børns udsættelse for potentielt hormonforstyrrende stoffer. Den primære målgruppe er forældre og bedsteforældre til 2-årige, som informationskampagnen hovedsageligt vil være rettet mod. Kampagnen arbejder med information direkte til den primære målgruppe og har samtidig etableret et samarbejde med organisationer, virksomheder, forhandlere og myndigheder, der kan fungere som kanaler for projektets budskaber. Institutionspersonale i vuggestuer og dagplejemødre er en sekundær målgruppe. Ud over at møde kampagnen i medierne og på Internettet (netdoktor.dk), søger vi også et samarbejde med fagblade mv., der når ud til institutionspersonale. Endelig vil vi via kommunerne forsøge at formidle kampagnen til institutionspersonalet. 1.4 Rapportens opbygning Af rapportens indledning fremgår baggrund for projektet samt projektets formål og målgruppe. I Kapitel 3 Udvalgte stoffer og produkter, er valg og fravalg af stoffer og produkter i projektet begrundet. Endvidere identificeres 2-årige børns mulige udsættelse for andre potentielt hormonforstyrrende stoffer, allergifremkaldende stoffer samt stoffer med andre sundhedsskadelige effekter. Dette sker både gennem litteraturgennemgang, screeningsanalyser af forbrugerprodukter samt brug af (Q)SAR-modeller. I Kapitel 4 Lovgivning, beskrives den lovgivning, der er relevant for de produktgrupper, der i nærværende projekt er undersøgt i kortlægningen (rapportens 21\n20 Kapitel 5). Det drejer sig om Legetøjsbekendtgørelsen, Bekendtgørelse om brug af ftalater i legetøj, Bekendtgørelse om azofarvestoffer i tekstiler, Kosmetikbekendtgørelsen, regulering af andre stoffer, såsom nikkel, bromerede flammehæmmere, TRIS, TEPA, PBB, PFOS, arsen og kviksølv, regulering af nitrosaminer samt generelle regler om anvendelsesbegrænsninger for visse stoffer (overføres per 1. juni 2009 til REACH forordningen). I Kapitel 5 Kortlægning, er de 12 udvalgte produktgrupper kortlagt. Det drejer sig om overtøj i form af imprægneret tekstilovertøj (jakker), luffer af samme materiale som flyverdragter, fodtøj i form af gummistræsko, fodtøj i form af uforede gummistøvler, narresutter, badesæbeemballage, skridsikre figurer og måtter til badekar, bamser, bleer, solcreme, fugtighedscreme/fedtcreme/lotion og sengetøj. I Kapitel 6 Kemiske analyser, fremgår analyseprogram, eksponeringsscenarier, resultater af screeningsanalyser, kvantitative analyser og migrationsanalyser. Resultaterne er inddelt i produktgrupper. I Kapitel 7 - Risikovurderinger, præsenteres først de metodiske overvejelser for opstilling af eksponeringsscenarier; herunder eksponeringsveje, eksponeringsscenarier (eksponeringstider etc.). Dernæst redegøres for de metodiske forhold omkring beregning af risiko, de væsentlige eksponeringskilder samt beregninger af eksponering via støv og luft i indeklimaet. Herefter præsenteres risikovurderingerne af de udvalgte stoffer. Afslutningsvis præsenteres en kumuleret risikovurdering af hormonlignende stoffer. 22


Forside > Solbriller > Maui Jim > Mongoose (540-11UTD)\nGaranteret levering senest 29. januar 2021: Bestil inden 14 timer og 7 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nGaranteret levering senest 29. januar 2021. Bestil inden 14 timer og 7 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nRammefarve Durchscheinend Grau Matt\nDisse Solbriller er hos både til mænd og kvinder en garanti forgodt udsyn og udseende. Ved de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. Det kantede kvadratiske stel er en klassiske form som henviser til en vis ligefremhed i Som med alle solbriller i vores butik, kan du stole på den garanteredeUV400 beskyttelse.4.2.2 Hvis den Digitale Optiker er tilgængelig Hvad enten du er undervejs i trafikken eller på pisterne afhænger din egensikkerhed også ofte af dit udsyn. Gennem de polariserede glas i denne model bliver tilbagekastet lys fra reflekterende overflader, som vand, glas eller sne opløst. Således bliver det bedste udsyn sikret.


Book feriehuse & ferielejligheder i Paleochora (Grækenland) hos atraveo\nFeriehuse i Paleochora & ferielejligheder i Paleochora\nGennemsnitlig pris pr. uge i Paleochora\nEn feriebolig i Paleochora koster i gennemsnittet DKK 1.115 i lavsæsonen, i hovedsæsonen DKK 2.214 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\nSamlet bedømmelse af Paleochora\nDet skriver kunder om Paleochora\n„Lille, rolige by ved havet med smalle gader.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 713050.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 713050.\natraveo-kunden Tom Pedersen skrev\n„Et helt igennem dejligt område at feriere i, hvis man foretrækker fred og ro. Turiststrømmen er ikke så overvældende som på Kretas nordkystområder, og der er mange fine strande og andre attraktioner indenfor køreafstand.“\natraveo-kunden Arnsyl skrev\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 295011.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra fransk. Til originalsproget\n„Alle de bedste, smukke strande, stort udvalg af restauranter / barer, det er bare rigtigt!“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 295102.\tOmrådeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nFeriebyer, der grænser op til Paleochora\nCa. 100 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, kæledyr er ikke tilladt, TV, wifi overalt, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, strand ca. 5 km, udsigt til vandet\nCa. 380 m², 4 soveværelser, 5 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, TV, wifi, vaskemaskine, opvaskemaskine, strand ca. 5 km, parkeringsplads, pool