Københavns turisme har tabt 8,6 milliarder på tre måneder, anslår organisation | TV 2 Lorry\nKrisen i hovedstadens turisme er af historiske dimensioner, mener turismeorganisationen Wonderful Copenhagen, der anslår, at branchen på tre måneder har tabt omsætning for 8,6 milliarder kroner.\nAntallet af bookede hotelovernatniger i hovestadsområdet faldt i juni med 84 procent sammenlignet med samme måned sidste år. Foto: Søren Bidstrup/Ritzau Scanpix\n13. aug 2020, kl. 22:13 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nDet er ikke mange udenlandske turister, der har valgt at holde sommerferie i København i år, hvor coronakrisen har sendt adskillige brancher til tælling.\nIsær rejse- og turismebranchen lider, og nu har organisationen Wonderful Copenhagen sat et tal på, hvor hårdt krisen har ramt turismen i København.\n8,6 milliarder kroner.\nSå mange penge går turismebranchen i hovedstaden ifølge organisationen glip af i tabt omsætning på sommersæsonens tre måneder.\nDen svimlende sum er baseret på overnatningstal for juni, solgte hotelværelser i juli og bookingtallene for august.\nLæs også Kravet om minimum seks overnatninger skal afskaffes, mener Frank Jensen\nMikkel Aarø-Hansen, der er administrerende direktør i Wonderful Copenhagen, kalder tallet for ”en katastrofe for erhvervets mange virksomheder”.\n- Krisen i hovedstadens turisme er af historiske dimensioner, langt større end finanskrisen, og den er langt fra ovre endnu. Krisen vil trække spor flere år frem i tiden, så der ligger et kæmpe genopretningsarbejde foran os, udtaler han i en pressemeddelelse.\nIfølge Wonderful Copenhagen, så viser tallene, at krisen i turismebranchen især rammer København og Frederiksberg hårdere end andre områder i Danmark. Det skyldes, at langt størstedelen af de turismekroner, der spyttes i hovedstadens kasse, kommer fra internationale besøgende.\nAlt imens er andre dele af landet – især uden for hovedstadsområdet – blevet holdt oppe af et stort antal indenrigsturister.\n- Den fremadrettede indsats bør derfor planlægges ud fra den viden, vi har nu, og der er i den grad særlig brug for en ekstra håndsrækning til og et målrettet samarbejde omkring genopretning af hovedstadens turisme, siger Mikkel Aarø-Hansen.\nLæs også Horesta: Hoteller og konferencesteder frygter det værste\nOrganisationen har regnet sig frem til, at der i juni måned blev booket omkring 152.000 overnatninger i hovedstaden mod 926.000 i samme måned sidste år. Det svarer til en nedgang på 84 procent.\nSidste år stod turismen i hovedstadsregionen for en omsætning på 53 milliarder kroner ifølge Wonderful Copenhagen og skabte job til over 63.000 borgere. Alene i København by skabte turismen en omsætning på cirka 38 milliarder kroner og cirka 42.000 job.\nTurismen i hovedstaden styrtbløder\nI juni i år var der cirka 152.000 overnatninger i hovedstaden mod 926.000 i samme måned sidste år. En nedgang på 84 procent.\nI juni havde Københavns Lufthavn en nedgang i passagerer på cirka 90 procent i forhold til juni 2019.


Nye generiske top level domæner, gratis modul for præregistrering! | 1st Domain\nNye generiske top level domæner, gratis modul for præregistrering!\nTop-50 Alle de nye domænetyper Erotik / voksent indhold Biler og bilisme Skønhed og mode Firmanavne Forretning, selskabstyper Erhvervsservices, brancher Velgørenhed, ideologi Computer og teknik E-handel, forbrug, buzz-ord Pædagogik, uddannelse Religion, tro Mad og Gastronomi Spil, gaming, hasard Geo Kultur, globalisme Sundhed og fitness Forsikring Geografi, lande og byer Luksus, luksusvarer Penge og finans Musik og kunst Nyheder og medier Mennesker og livsstil Erhvervstitler, professioner Bolig, indretning, boligmarkedet Sport Rejser og fritid IDN domæner (ikke ASCII)\nTOP 50 (læs mere om gTLD i kategori: TOP 50)\nHvad er nye generiske topdomæner?\nDedikeret TMCH tjeneste\nDen kommende lancering af over 1000 nye domænetyper vil i væsentlig grad ændre internettet.\nUanset om du er en lille virksomhedsejer på udkig efter det perfekte domæne til dit .company eller .shop på .web eller du er en stor fan af .football, er det nu tid til at gøre krav på dine nye domæner.\nDu kan vælge fra Top 50 listen nedenfor, eller finde en passende kategori. Der er rigtig mange gode domæner at vælge imellem. Skriv din domænestreng, f.eks. firmanavn, i søgefeltet og klik på de domæner, du gerne vil præregistrere. Anvendelse af præregistreringsmodulet er gratis og uden nogen forpligtelse til at købe senere. Vi vil holde dig orienteret om den fremtidige udvikling i relation til dine præregistrerede domæner, herunder information om priser og regler, efterhånden som disse bliver offentliggjort af de registries der er ansvarlige for de enkelte gTLDs/domænetyper.\nDet hele starter nu!\nEr du vild med at se .sport i .london? Så er disse og over 1.000 andre domænetyper på vej! De første lanceringer vil komme i november 2013. Det forventes, at hele processen kan tage over 3 år.\nDette nye program for lancering af domænetyper er besluttet og igangsat af ICANN, den international domænemyndighed. I den første etape vil der komme op til 1409 nye generiske topdomæner. Programmets mål er at fremme konkurrence, iværksætteri samt øge forbrugernes valgmuligheder. Du kan se det som din mulighed for at få det perfekte domænenavn, som du tidligere oplevede at en anden allerede havde taget.\nBeskyt dine varemærker!\nHvis du ejer et varemærke, er det meget vigtigt, at du gør dig bekendt med Trademark Clearinghouse (TMCH). Med tilgangen af de over 1.000 nye domænetyper, er TMCH blevet oprettet, for at give varemærkeejere en unik base, hvor de kan registrere og beskytte deres intellektuelle rettigheder. Dette gælder også danske varemærker.\n1-domain tilbyder en dedikeret TMCH tjeneste, hvor vi registrerer vore kunders varemærker i TMCH. Vi er autoriseret agent for Trademark Clearinghouse. Med denne service strømlines processen med at indsamle, indsende og administrere dine varemærker i TMCH. Vi sikrer, at alle krav om dokumenteret varemærkeanvendelse opfyldes, samt at tilknyttede SMD filer inkluderes og bliver forvaltet betryggende. I langt de fleste tilfælde indhenter vi al nødvendig data. Du behøver ikke selv levere noget materiale, ud over at underskrive en erklæring vi udfylder på forhånd.


Made to Measure hos Mr. Hübner i Kolding | Skræddersyet tøj\n75 52 71 65\nJernbanegade 16 6000 Kolding\nMade to Measure\nDet personlige jakkesæt fra Mr. Hübner\nMade to Measure er for dig, der ikke vil nøjes med standard og gerne vil sætte dit eget præg på dit jakkesæt. Du vælger selv farver, materialer og detaljer, hvorefter tøjet tilpasses præcis til dig og dine mål.\nDet er ganske let\nSådan skaber vi dit personlige jakkesæt – trin for trin:Ring eller kom forbi butikken og bestil tid til at få taget mål.\nTil måltagningen finder vi den standardstørrelse, som passer dig bedst. Vores skrædder tager dine præcise mål, du vælger stof og for, og vi snakker om dine ønsker ift. bl.a. design, pasform og detaljer.\nVi ekspederer din bestilling, og inden for 4-6 uger er dit personlige jakkesæt klar til afhentning.\nVed afhentningen prøver du jakkesættet og sammen kontrollerer vi, at alt er, som det skal være.\nDa et Made to Measure-jakkesæt produceres specifikt til dig, koster det naturligvis lidt mere end et færdigsyet jakkesæt. Til gengæld får du også et unikt og personligt jakkesæt til en pris, som ligger langt under et tilsvarende skræddersyet.\nPriserne starter ved blot 3.999 kr. for en jakke og 4.999 for et jakkesæt. Til sammenligning koster et skræddersyet jakkesæt fra 12.000 kr.\nSom en del af vores Made to Measure-koncept tilbyder vi også målsyede skjorter, som produceres på samme måde som vores målsyede jakkesæt.\nRing på telefon nr. 75527165 eller mail til\nmr.hubner@c.dk – Eller endnu bedre – kig ind forbi Mr. Hübner, hvor vi kan svare på dine spørgsmål omkring Made to Measure, og vi tager en god snak om dine ønsker.\nKontakt Mr. Hübner\nMr. Hübner Kolding ApS\nTelefon: 75 52 71 65\n» Mærker / brands\n» Aktuelt i butikken\n» Historien om Mr. Hübner\n» Besøg butikken\n» Mød personalet\n» Kontakt Mr. Hübner


Erotisk Massage Til Mænd Massage Og Escort Århus\n26.02.2016 - Posted by: erotisk massage til mænd massage og escort århus - In category: Side seks tantra ålborg - 0 comments\nFælles for de erotiske former for massage er, at de på en eller anden måde skal . SEXY NY PIGE I AARHUS CENTRUM Sexy brunet COCO er en fræk tøs . Jeg er en Høj Klasse Escort Pige giver eksklusive datoer. Er der nogle der kunne tænke sig at få en massage af en ung mand, eller har brug for at blive kælet lidt. Danmarks største og mest seriøse escort og massage portal med både escort piger og escort mænd samt bureauer klinikker strip - alt Escort annoncer. Forside · Massage & Escort · Massageklinikker · Escortbureauer ; Mere Er der nogen der ved hvor man kan få rigtig god erotisk massage her Danmark, helst fra Århus og nord efter. Det undre mig at der ikke er flere steder med erotisk massage i Danmark men det er nok ikke noget danske mænd tænder.\nErotisk massage til mænd massage og escort århus - 90'erne\nHun er klar til at forkæle dig og opfylde dine drømme. I am a pretty and sexy young lady with perfect skin and soft,natural body.\nSidder: Erotisk massage til mænd massage og escort århus\nAia fog escort hillerød Danske piger på cam sex i esbjerg\nADAM OG EVA SWINGER MASSAGE & ESCORT 43\nErotisk massage til mænd massage og escort århus Porno danske piger jydske piger\nTHAI MASSAGE HERNING SØNDERGADE THAI RESTAURANT FREDERIKSVÆRK Jeg svarer IKKE på opkald fra skjult nr. Mias Massage tilbyder massage til både kvinder og mænd. HOT HOT NEW VALENTINA IN AALBORGMine tjenester kan være en super aktiv Trans Tilmeld dig vores nyhedsbrev. Alle pigerne som du kan møde på Mon Cherie, er ægte varme feminine femme-fatale-modeller som opfylder dine hedeste drømme. MIN KROP ER SLANK OG LÆKKER PÅ CM OG 52 KG, JEG HAR FLOTTE ÆGTE FF SK\nFælles for de erotiske former for massage er, at de på en eller anden måde skal . SEXY NY PIGE I AARHUS CENTRUM Sexy brunet COCO er en fræk tøs . Jeg er en Høj Klasse Escort Pige giver eksklusive datoer. Er der nogle der kunne tænke sig at få en massage af en ung mand, eller har brug for at blive kælet lidt. Danmarks største guide til massage og escort (Uden at kæresten herhjemme finder ud af det) Jeg er 26, bor i Århus, høj og almindelig bygget, måske lidt Vi er et frækt kæreste par, der elsker at lege med fremmede mand piger og par. I promise you not only perfect erotic massage but I promise you, that full Body to Vi snakker selvfølgelig engelsk og dansk Vi tilbyder kunne massage til skandinaviske mænd Der er altid I am a 24 yrs old MALE MASSAGE ESCORT with attractive,sensational,handsome and natural charm. .. Intimmassage Aarhus C.\nSex amager lårlange støvler til kvinder\nMerete mærkedahl kæreste thai massage kbh k\nTantra massage mænd thai massage vesterbrogade\nGammel kusse superfransk


(Se explanation.txt inde i zip filerne)\nGetTwitterMessages v. 1.1\n- koden jeg bruger til at hente tweets ind på forsiden\n- Drupal modul lavet for Unimedia A/S, til flytning af data fra Drupal 6 til Drupal 7\nProjekter / Jobs\nHolstebro Kommunes intranet (2018)\nIT Doktoren, Vinderup (2016-2017)\nHerning Folkeblad / Unimedia A/S\n- aoh.dk, folketidende.dk, mf.dk, m.fl. (2010-2014)\nHamlet III.I. (2010)\n- mange mindre hjemmesider (2008-2009)\nGjellerup Bilværksted (2007)\nMira Data (2007)\nJeg er især interesseret i jobs som frontend udvikler, men også i jobs som web/PHP udvikler.\nSenest har jeg blandt andet arbejdet med redesign / UX design af Holstebro Kommunes intranet, samt lavet hjemmeside til IT doktoren i Vinderup baseret på Drupal 8 og Bootstrap.\nMin interesse for programmering stammer helt tilbage fra de senere teenage år. Det første rigtige programmeringsprog jeg kan huske at jeg har leget med, er Basic på en Commodore PET/CBM, muligvis 4000 series. Efterfulgt af en Commodore 64, hvor der også medfulgte en COMAL 80 catridge, som jeg derfor også begyndte at lege med.\nEr ikke helt sikker på hvornår jeg lavde min første hjemmeside, men det har været en gang i slutningen af 90'erne. I 2000 gik jeg på IT-administrator uddannelsen på Holstebro Handelsskole, hvor et af fagene var "konstruktion af hjemmeside".\nPå datafagtekniker uddannelsen arbejdede jeg især med software udvikling i C, og objekt orienteret programmering i C++ .NET, men også med blandt andet PHP, og en lille smule ASP.NET.\nI 2007, efter uddannelsen til datafagtekniker, var jeg i 1 måneds praktik hos Mira Data, hvor jeg blandt andet arbejdede på to PHP udviklings projekter. I det første projekt lavede jeg et system, hvor man kunne uploade et regneark over forskellige typer af printer patroner til en database, og derefter søge i databasen. Det andet projekt, hvor jeg kun nåede at arbejde med kravspecifikationen, gik ud på at lave et system, hvor forhandlere kunne downloade drivere.\nI 2008 blev jeg ansat hos Webmakers (FagBladsGruppen) i Herning, hvor jeg kom til at arbejde med udvikling, opsætning, og support af mindre hjemmeside for eksterne kommercielle kunder. Dette foregik i Webmakers eget udviklede CMS system, baseret på PHP & MySQL. Mit job gik ud på at implementere designs via HTML og CSS, opsætte siderne på webserver, og supportere kunderne i brugen af siderne.\nI 2010 kom jeg så til Mediehuset Herning Folkeblad, hvor jeg især kom til at arbejde med flere udviklings projekter i Drupal 6. I mange af projekterne var jeg med helt fra kravspecifikations og design fasen.\nDet endte med at Mediehuset Herning Folkeblad i slutningen af 2010 gik sammen med Morsø Folkeblad, samt Folketidende på Lolland-Falster, om at skabe et selskab som samlet skulle varetage deres webudvikling. Den grundlæggende ide var at skabe et avis orienteret CMS, som alle 3 mediehuse kunne bruge. Dette blev til Unimedia A/S, hvor jeg fra starten af var med til at planlægge udviklings og projektstyrings metoder(Agilt/Scrum), samt valget af at bruge Drupal 7 som kernen i det nye system.


Fjordavisen.nu » En (arbejds)dag i Hobro IK\nTirsdag 21. august 2018 kl. 09:00\nFormelt set, ja. Som professionel fodboldspiller er man ansat på en kontrakt ligesom i alle mulige andre erhverv. Man har pligt til at møde op og være til rådighed i nogle bestemte tidsrum. Fagforening, forsikring, pension - tjek, tjek, tjek. Definitionsmæssigt er der ikke noget i vejen for, at man “tager på arbejde”, når man tager til fodboldtræning.\nJeg har ikke ret mange ikke-fodbold relaterede ansættelser under bæltet, men jeg er overbevist om, at jeg ikke kommer til at sidestille mit fremtidige karrierespor med min fodbold. Den mekaniske pligtfølelse, den konkrete arbejdsopgave, der skal løses eller en deadline, der skal overholdes - det er ikke fodbold. For mig er det at være fodboldspiller en livsstil. Et kald, nærmest. Det er ikke noget, man parkerer, når kl er 16 eller man går på weekend.\nDer er sikkert mange, der har en forestilling om, hvordan en dag i en fodboldspillers liv ser ud, og nedenfor vil jeg give læserne et ekslusivt indblik i dagligdagen på DS Arena - om fordommene bliver be- eller afkræftet, vil jeg lade være op til læserne at vurdere.\nTorsdag den 16. august:\n7.20: Vækkeuret ringer. Ud af fjerene og i tøjet. Vores nye cheftræner, Allan Kuhn, har som noget nyt indført fælles morgenmad i klubben, så jeg nøjes med at drikke lidt vand hjemmefra og tager ellers blot en kop kaffe med i bilen nordpå.\n8.30: Opsamling ved mødestedet i Skejby, Århus N. Vi er en del spillere, der bor i Århus, og derfor har vi arrangeret fælleskørsel. Jeg kører fast med Frans, Tjørne og Bøge. Tjørne har tjansen i dag.\n9.15: Mødetid og morgenmad i klubben. Min morgenmad i dag består af havregrød med frisk frugt og kanel samt et æg og en bolle.\n9.30-10.30: Fri leg. Der bliver selvfølgelig klædt om, men ellers står den typisk på kortspil (Hjerterfri og Casino), bordtennis eller behandling hos fysioterapeuterne. Som noget nyt har vores cheffys, Henrik Bøgvad, indført obligatoriske skadesforebyggende øvelser inden træning, som også skal klares i dette tidsrum.\nI dag hang jeg lidt ud inde i behandlingsrummet, hvor der blev diskuteret strategi og indskiftninger i vores Fantasy Premier League spil, som er et slags online managerspil, hvor man skal udtage et hold fra Premier League, som får point alt efter, hvordan de valgte spillere præsterer i virkelighedens kampe - man er vel en fodboldnørd. Desuden rundede jeg lige Rasmus Minor, som natten til torsdag blev far for anden gang. Stort!\n10.30-12.00: Fodboldtræning, som startede med 20 min. opvarmning/koordinationstræning med Henrik Bøgvad. Vi nåede både igennem de klassiske øvelser med høje knæløft og gadedrengeløb samt en masse hop og ‘hurtige fødder’.\nDerefter stod den på possession spil (spil uden mål, hvor det blot handler om at have bolden) i det ene straffesparksfelt med to berøringer og fem mand, der presser og prøver at erobre bolden.\nVi rundede af med interval spil, som er spil på to mål på lille bane - fire mod fire (inkl. målmand, så reelt tre mod tre i marken). Seks hold, som mødes på skift. Kampe af ét minuts varighed. Der er knald på. Det er et spil med stor intensitet og mange nærkampe.\nQuincy, Sabbi og Edgar blev på banen efter endt træning og terpede afslutninger.\n12.30: Fælles frokost, derefter fyraften.\nEfter fyraften blev mange af os hængende lidt og nød en kop kaffe og et par heftige bordtenniskampe i loungen. Vi er pt. i gang med en stor turnering, som efterhånden har kørt i en måneds tid. Vi var bl.a. vidne til en gyser i tre sæt mellem Frans og Goofy fra Århus puljen.\n13.10: Afgang mod Århus. 14.00: Hjemkomst.\nEn arbejdsdag på rundt regnet seks timer - dét bliver aldrig trivielt. Til gengæld har vi meget sjældent en hel weekend fri eller mulighed for nogle former for afspadsering eller fleksible arbejdstider.\nMeget fritid, ingen frihed.\nEt meget spøjst “arbejde”.


De 10 bedste 4-stjernede hoteller i Medellin - TripAdvisor\nBedste 4-stjernede hoteller i Medellin, Colombia\n15 af 623 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nNr. 1 ud af 15 i 4-stjernede hoteller i Medellin med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 15 i 4-stjernede hoteller i Medellin med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 15 i 4-stjernede hoteller i Medellin med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 15 i 4-stjernede hoteller i Medellin med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 15 i 4-stjernede hoteller i Medellin med bedste værdi for pengene


New York rundt på tungen - Andre sider - Blach\nNew York rundt på tungen.\nMan kan rejse til New York alene for madens skyld. Vel er jeg ikke kulinarisk globetrotter og mit navn er hverken Baedecker eller Bocuse, men jeg tør godt hævde, at New York har det mest varierede og storslåede udbud af restauranter i verden. Man kan rejse jorden rundt på tungen i denne by.\nDet skyldes dels New Yorks enorme størrelse, dels byens beliggenhed som havneby og indfaldsport til USA, og dels de mange, forskellige immigrantgrupper, som har taget madvaner med sig og ladet dem gå i arv.\nNew Yorks grønttorv, Hunts Point oppe i The Bronx, er det største i verden. Fulton Fish Market ved East River er det største fisketorv i USA, og der er travlt fra midnat til klokken 9. Der var engang - i 1800-tallet – da fisk og skaldyr blev landet i så rigelige mængder, at hummer var en dagligdags spise i New York, ja, kaviar fra Hudson-floden blev serveret gratis i de såkaldte saloons. Da bølgen af tyske immigranter kom i 1840-erne, fik New York smag for øl – i 1879 var der 78 bryggerier på Manhattan og 43 i Brooklyn. De er genopstået, så at sige, idet der siden slutningen af 1980erne er skudt en række ”Micro breweries” op i byen, barer og restauranter med eget bryggeri, som producerer øl af varierende kvalitet, øl med blåbærsmag for eksempel? Chokoladeporter? Espresso Stout?\nLigesom man, forhåbentlig, kan huske sit første kys og sit første knald, så kan man i New York få nogle kulinariske førstegangsoplevelser, man sent glemmer. Det var i New York jeg første gang satte tænderne i en hel krabbe uden skal. Og rucula-salat, en krydret, italiensk bladsennep, som i New York hedder arugula. Den fine englehårpasta. Marineret, rå tun – blød som smør. Japansk sushi og sashimi, rå fisk med eller uden ris. Varm pastrami. Bøffelkød. Kylling vendt i sesamfrø. Kylling i sort chokolade-og-bønne sovs. Tynde skiver af marineret kaktus.\nDet amerikanske køkken er IKKE blot fastfood. I øvrigt er der intet galt med fastfood, hurtig mad, hvis råvarerne er ok og tanken bag er redelig. Seneste model i denne gastronomiske genre er de såkaldte ”wraps”, konvolutter af tynde tortillas, som er svøbt om hurtigretten, mange gange meget elegant. Så én ting er fastfood, en anden er – ”junk food”, møgmad. En hamburger kan være en stor nydelse, bare man undgår dem, der serveres i danske forstads- og provinsgrill`er, hvor kinakål og en laksefarvet dressing, der hævder at være i familie med Thousand Island, ødelægger humøret. Sådan en rædsel overgås kun af en – ”flæstej-sandvis”.\nDet amerikanske køkken er også hurtig og effektiv mad, men det er mere end det. Det er ofte soft shell crabs, små, smørsauterede krabber, som er fanget, netop som de er ved at skifte skal og derfor er helt bløde. Man spiser hele krabben. Det er Maine Lobsters, friske hummere oppe fra Maine, og New England og Manhattan Clam Chowder, tykke, mættende fiske- og skaldyrssupper. Det er også den klassiske Caesar Salad, en enkel, mikset salat med parmesan og en raffineret ansjosdressing. Amerikanerne har siden sundhedsbølgens start i 1970erne givet de blandede salater en selvstændig, gastronomisk niche. Ingen steder i verden får man serveret mere fantasifulde og knasende sprøde salater – her ER ingen dåseananas eller kinakål – og portionerne er store. American cooking er også ”soul food”, det afroamerikanske landkøkken med bl.a. ”smothered pork chops”, svinekoteletter i en dejlig nasset, krydret sovs med majsbrød og yams til. Den amerikanske menu omfatter tillige den klassiske steak.. Den er velsagtens hormonbehandlet, men kødet smager dælendulme godt. Amerikanske slagtere skærer kød ud på en anden måde en europæiske, og det kommer der nogle anderledes bøffer ud af. T-bone steak er et eksempel på en amerikansk udskæring, hvor T-benet deler mørbrad og tyndsteg. Der er Porterhouse Steak og London Broil. Oksebryst bruges ofte til pastrami. Den krydrede pastrami, fisket op af sin varme lage og fordelt i rigelige skiver mellem to skiver rye bread og lidt af den stærke Gulden´s sennep, er guf. Prøøøv det, prøøøv det.\nDer er skrevet klassiske værker om det amerikanske køkken af fremragende madskribenter som Julia Child og Craig Claiborne. Interesserer man sig for madlavning, behersker et udmærket skoleengelsk og ulejliger sig med at slå op i en engelsk-dansk ordbog, hvis det skulle knibe, er kogebogsafdelingerne i de store boghandler et skatkammer. I Barnes & Noble-bogladerne er der bøger med alle gastronomiske krumspring.\nNewyorkerne går meget på restaurant. Nogle arbejder hårdt og kommer sent hjem, så de ikke orker at stå over komfuret i den sene aftentime. Mange foretrækker at mødes over et måltid ude i byen frem for derhjemme. At holde en privat middag har ligefrem sit eget, formelle udtryk: ”To entertain”, at underholde. Ordet er ladet med en vis forventning, så hvis man bare skal spise en bid sammen, foregår det ofte ude i byen. Men søndag aften er det hjemme, det foregår. Søndag er traditionel ”take out night” på Manhattan, altså den aften i ugen, hvor man henter sin mad eller får den bragt hjem – far den lokale kineserrestaurant, sushi bar eller pizzeria. Fra gadesælgeren med tvivlsom shishkebab på træspydet og lune, bløde saltkringler, pretzels, til femstjernede templer med jakketvang og wine captain – der er omkring 8000 restauranter i New York. 4500 af dem ligger på Manhattan.\nDe mest folkelige ”affodringssteder” er New Yorks coffee shops, mødestedet for folk på vej. Alle newyorkere har en lokal coffee shop, for kaffebarerne ligger placeret indenfor rækkevidde – dog ikke i de områder, hvor lejen er så høj, at en forretning med beskedne priser umuligt kan køre rundt. Man går ikke på coffee shop for at opleve gastronomiske højdepunkter, men for at blive spist af, blive mæt af et udmærket måltid for rimelige penge. Det er et godt sted at spise amerikansk morgenmad. Breakfast Special med kaffe, et lille glas juice, ristet brød og 2 eggs any style, to æg, der er tilberedt som man vil have dem, krydrede pølser og hash brown potatoes, brasekartofler. Coffee shop´en byder også på frokost, f.eks. tuna fish eller chicken sandwich, BLT (Bacon, Lettuce and Tomato) sandwich burger de luxe, altså pommes frites til, suppe eller ham omelette. Der er ikke noget fancy over coffee shops. Tjeneren er ikke skuespiller, som praktiserer ”method acting” på gæsterne, mens han venter på sit gennembrud. Indretningen er ikke skabt af en arkitekt, som er internationalt berømt for sin citruspresser. Og menukortet er ikke sammensat af en berømt chef. Tjeneren er ligesom ejeren, gerne græsk indvandrer. Indretningen er skåret over samme læst som alle andre coffee shops, nemlig 2-personers eller fire personers båse, en serveringsbar nær køkkenet og en kasse ved udgangen. Kaffen er det elskelige tynde pjask som amerikansk kaffe altid har været. Og man betjenes venligt og rutineret: Tjeneren bringer et glas vand og et menukort, man bestiller, ordren ryger op til the short order cook, som hurtigt effektuerer den. Man spiser, tjeneren spørger, om man vil have mere kaffe, man spiser videre, tjeneren tager tallerkenen og spørger: ”Can I get you anything else”, man siger nej tak og så kommer regningen, som man betaler ved kassen. Her står der af en eller anden grund en skål med pebermynter, som smager interessant af mølkugler.\nDer ligger ingen mølkugler ved udgangen i New Yorks fine restauranter. Her renser man evt. munden i sorbet mellem retterne, som er så formidable, at det engelske sprog tilsyneladende ikke rækker. I hvert fald tyr newyorkerne til fransk og kalder disse steders køkken for cuisine. American New Wave Cuisine, for eksempel, Vietnamese Cuisine, Mexican Cuisine og så videre. Man kan være sikker på, at når det hedder cuisine og ikke food, er priserne højere end gennemsnittet.\nNew York er center for ”fine dinning”. Her findes et klientel med gysser nok til at kunne betale et dyrt måltid – og forretningsfolk, der kan trække måltiderne fra som repræsentation. Det er en oplevelse, som sagtens kan kaldes udsøgt, at spise på en af New Yorks toprestauranter. Det udsøgte ligger i, at det er en sjælden begivenhed, altså medmindre man er udstyret med et firma-kreditkort, og i, at maden er vidunderlig, naturligvis. Den er så gennemtænkt, at den er komponeret. Den er kunst. Sex. Gastronasme. Mange fremragende, europæiske kokke har sat deres præg på de newyorkske toprestauranters repetoire – men man er i fuldt ud lige så gode hænder hos en amerikansk chef, der basker til traditionen med typisk, amerikansk uimponerethed. Der er madsnobberi i New York, i høj grad, men kogekunsten er ikke hellig. Der bliver gået til biddet med fantasi. Det er med de store kokke i New York som med store kokke alle andre steder i verden, også i Danmark: De frække drenge og piger er de dygtigste. Det er dem, der kan deres håndværk, har gået i en god skole, og derefter omsætter deres viden i fri stil – det er dem, der sætter sig spor.\nLad mig citere fra et par menukort:\nFørst River Café med det nye, amerikanske køkken:\n”Grønsager skåret i firkanter med urteflødeost, rullet i tynde pandekager, crepes, af sort bønnemel. Kalvelever vendt i hasselnøddemel, sauteret og afrundet med en sauce af balsamisk eddike. Sorte og hvide kammuslinger paneret i sesamfrø, serveret med sød-sur-ingefær-soya sauce. Let røget oksefilet, grillet og serveret med en sauce af soltørrede tomater”.\n… når man bestiller kaffe med mælk i en coffeeshop eller delicatessen, beder man om en ”regular coffee”. Skal den være sort, beder man om ”Black”, og skal der blot en lille sjat mælk i hedder det ”dark”.\n….når servitricen spørger: ”Can I get you anything else”, så kommer regningen snart og man forventes at betale og forsvinde.\nI New York staver man forkortelsen SoHo, med stort H. SoHo er nemlig en forkortelse for ”South of Houston Street”, syd for Houston Street, som i øvrigt udtales ”havston”.\nGrader af kød, stegning:\nNår man bestiller kødretter, spørger tjeneren altid: - ”How do you want it done?” – altså: Hvordan vil De have det stegt?\nRare = Rå indeni\nMedium Rare = Rosastegt med lille, rå kerne.\nMedium = rosastegt\nMedium-Well done: En mellemting mellem rosastegt og gennemstegt.\nWell Done = gennemstegt.\nAmerikanske hamburgere er bedst, når de ikke produceres på samlebånd. Gå glad til biddet i restauranter, gode cafeer og bedre coffee shops – og helst, hvor hakkekødet grilles over åben ild. Prøv med forskellige ”toppings”, f.eks. chili eller smeltet ost af Dana Blue-typen, ”blue cheese”.\nBroome street Bar i SoHo, 363 West Broadway, laver gode burgere. Det gør også Museum Café på Columbus Avenue, skråt overfor Museum of National History. Jackson Hole serverer store, respektindgydende burgere og ligger flere steder i byen: 64th Street mellem Second og Third Avenue. Adison Avenue ved 91st Street og Columbus Avenue ved 85th Street.\nFisk for natteravne.\nFulton Fish Market, New Yorks fisketorv, er også et besøg værd for B-mennesker. Her får man forklaringen på, at der spises tonsvis af god, frisk fisk i New York hver dag. Fulton Fish Market er travlt fra midnat frem til ved 9-tiden om morgenen. For de morgenduelige er der rundvisning kl. 6 den første og den tredje torsdag hver måned, fra april til oktober. Reserver plads!\nAfskrift fra bogen: New York for let øvede af Ann Mariager (TV-journalist) ISBN-87-583-0975-6.\nNew York Top Restaurants:\nNew York for born:\nPipeline New York:


Sange på hjernen er tilsyneladende ikke godt for søvnen. (Billede: Shutterstock)\nAt få en sang på hjernen, som man bare ikke kan slippe af med, er åbenbart ikke begrænset til de vågne timer, men kan ske for os, selv når vi sover, lyder det i et nyt studie.\nDet kan ifølge studiet negativt påvirke, både hvor hurtigt vi falder i søvn, og hvor tungt vi sover.\n»Vores hjerner fortsætter med at bearbejde musik, selv når ingen spiller, tilsyneladende også mens vi sover,« fortæller hjerneforsker Michael Scullin, ifølge ScienceAlert.\nI studiet adspurgte forskerne 199 mennesker om deres musikvaner, og lavede undersøgelser på 50 frivillige, der lod sig selv måle, mens de sov.\nDe deltagere, som lyttede mest til musik i løbet af dagen, meddelte også, at de oftere fik sange på hjernen, når de skulle sove.\nHos de frivillige i søvneksperimentet blev der før sengetid afspillet sange som ‘Shake It Off’ af Taylor Swift, ‘Call Me Maybe’ af Carly Rae Jepsen og ‘Don't Stop Believin'’ af Journey.\nMens deltagerne sov, blev der lavet såkaldte ‘polysomnografi’-tests, som ifølge Aarhus Universitetshospital måler »den elektriske aktivitet i hjernen, øjenbevægelser, muskelaktivitet, vejrtrækning, iltindholdet i blodet samt hjerterytmen.«\nDeltagerne, der meddelte, at de havde haft sange på hjernen, var i gennemsnit længere tid om at falde i søvn, tilbragte længere tid i de lette søvnstadier, og vågnede oftere i løbet af natten, skriver ScienceAlert.\nInteressant nok var det sangene uden forsangere, som var værst for søvnkvaliteten. Studiet siger ikke noget om hvorfor, men måske det kan have noget at gøre med, at vi afkoder en sangs tekst og melodi med forskellige dele af hjernen, som Videnskab.dk tidligere har skrevet om.\n»Enhver ved, at det føles godt at lytte til musik. Teenagere og unge voksne lytter rutinemæssigt til musik nær sengetid. Men nogle gange kan man få for meget af det gode,« fortæller Michael Scullin ifølge ScienceAlert.\nHan anbefaler, at man gør noget andet end at lytte til musik, inden man skal sove.\n»Jo mere du lytter til musik, des større er risikoen for, at du får en sang på hjernen, som ikke forsvinder ved sengetid. Når det sker, kan det meget vel gå ud over din søvn.«\nStudiet blev udgivet i tidsskriftet Psychological Science.\nLæs også: Forskere: Det sker i hjernen, når musik bevæger dig


Vedtaget lokalplan for Erhvervsområde Sønderborg Nord | Sønderborg Kommune\nDu er her: Hjem » Vedtaget lokalplan for Erhvervsområde Sønderborg Nord\nVedtaget lokalplan for Erhvervsområde Sønderborg Nord\nSønderborg Byråd har den 28. august 2019 vedtaget lokalplan nr. 4.9-4 R1 for Erhvervsområde Sønderborg Nord endeligt.\nFormålet med lokalplanen er at imødekomme efterspørgslen på arealer nær omfartsvejen til butikker til særlig pladskrævende varegrupper. Lokalplanen har også til formål at skabe et bedre overblik over lokalplanområdet, da den erstatter en lokalplan og et tillæg til denne.\nBemærkninger til lokalplanen har medført mindre redaktionelle ændringer.


Er mink optimister eller pessimister?\nSponseret af Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus Universitet\nSer mink lyst på tilværelsen? Eller er de sortseere? Forskere fra Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus Universitet, udvikler nye metoder til objektivt at vurdere minks velfærd.\nDet kan være svært at se, om minken her er glad eller trist. Derfor forsøger adfærdsforskere løbende at udvikle nye målemetoder for at aflure dyrs humør. (Foto: DJF)\nEr glasset halvtomt eller halvfuldt?\nHvordan man ser på denne lille sag afhænger af, om man ser positivt på tingene, eller om man fokuserer på det negative - om man er optimist eller pessimist.\nDet gælder hos mennesker - og det gælder hos nogle dyr.\nNu vil forskere fra Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus Universitet, undersøge, om det også gør sig gældende hos mink. Formålet er at udvikle et værktøj, der kan hjælpe forskerne med at vurdere minkenes velfærd på en objektiv måde.\nUndersøger om pelsdyr er pessimister\nDet er svært at vurdere, hvordan dyr har det. Man kan ikke spørge et dyr direkte, om den er glad, eller om den er ked af det. Derfor prøver adfærdsforskere løbende at finde nye måleparametre og udvikle nye målemetoder.\nEn af disse er den såkaldte 'cognitive bias test', hvor man populært sagt måler, om dyret er optimistisk eller pessimistisk som indikation for, om det befinder sig godt, eller har det skidt. Forskerne måler, hvordan dyret opfatter begivenheder i forhold til sin emotionelle tilstand.\n»Fra den humane psykologi ved vi, at deprimerede mennesker er mere pessimistiske i forhold til deres omgivelser og de valg, de træffer, end folk, der ikke er deprimerede,« siger ph.d.-studerende Pernille Maj Svendsen fra Institut for Husdyrbiologi og -sundhed på Forskningscenter Foulum, hvor forsøgene foregår.\n»Det samme gør sig gældende hos dyr. For eksempel har adfærdsforskere fundet, at stære - som er flokdyr - er mere pessimistiske, når de holdes alene, end når de holdes i flok,« forklarer hun.\nTræning af mink i enerum\nPernille Svendsen tilbringer mange af sine formiddage i et lille rum på minkfarmen i Foulum. Rummet er en slags klasseværelse for mink. Her får minkene enetimer hos Pernille Svendsen, hvor hun forsøger at lære dem at trykke på en pedal, når de hører en bestemt lyd.\nMinkenes adfærd registreres nøje af ph.d.-studerende Pernille Svendsen i forbindelse med et forsøg, der skal forsyne forskerne med endnu et værktøj til at vurdere dyrenes velfærd. (Foto: Janne Hansen)\n»Når de hører en bestemt tone, skal de trykke på en pedal. Så modtager de en belønning i form af nogle godbidder kattemad. Hører de en anden tone, skal de trykke på en anden pedal for at undgå straf, det vil sige, at de får en negativ belønning. Hvis de ikke trykker på pedalen, får de et pust luft,« forklarer Pernille Svendsen.\nForsøget er meget tidskrævende, fordi minkene først skal trænes, og det er ikke så let. Når og hvis minkene lærer at trykke på pedalerne ved lydsignalet, skal de testes med lyde under forskellige forhold. Vælger de positivt eller negativt afhænger af, om de har det godt eller ej under de givne forhold.\nMink, der vælger at undgå at blive straffet, betragtes som pessimister, mens mink, der vælger at få en belønning, betragtes som optimister.\nEt enkelt værktøj fra værktøjskassen\nTesten kan ikke stå alene, men skal sammenholdes med andre parametre. Desto flere og bedre værktøjer forskerne har til at måle minkenes velbefindende, jo bedre er muligheden for at vurdere, om forskellige tiltag virker.\nHvis man kan få svar på disse spørgsmål, vil det være nemmere for adfærdsforskere at vurdere, om forskellige tiltag, der er tænkt som velfærdsforbedrende, rent faktisk har den ønskede effekt.\nDet kan være tiltag som hylder, rør, vandbakker, legetøj til at bide i eller puffe rundt med eller gruppevis indhusning. En del af disse tiltag er allerede en del af lovgivningen vedrørende minkfarme.\n»Det ville have været spændende at kigge på med den nye metode, før det blev til lovgivning,« siger Pernille Svendsen.\nForsøget er finansieret af Fødevareministeriet.\nLavet i samarbejde med Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus Universitet\nPernille Svendsens profil\nKan det passe? Ifølge populært TikTok-eksperiment er det tis, som er skyld i den velkendte pool-lugt\nSkal du holde dig fra en pool, der lugter af klor..? Det afhænger af, hvor sart du er.\nSol, sved og stafylokokker: Derfor lugter din armhule\n31/10 kl. 19:15\nForedrag og film: Videnskabens store spørgsmål\n, Manuel Calderón de la Barca Sánchez ,\nProfessor i fysik ved University of California\nGl. Kongevej 10, 1610 København V


Virksomhederne er presset af coronakrisen - DI\nVirksomhederne er presset af coronakrisen\nMere end 7 pct. af virksomhederne i Danmark er så hårdt ramt på omsætningen på grund af coronakrisen, at de i fravær af eksempelvis fyringer vil løbe tør for egenkapital i løbet af 2020. Især inden for flytransport, hoteller og restauranter er virksomhederne presset, også selvom hjælpepakkerne giver en kærkommen håndsrækning.\nMere end 7 pct. af landets virksomheder vil få så sløjt et årsresultat som følge af coronakrisen, at det svarer til hele deres egenkapital, såfremt de ikke laver tiltag, der nedbringer omkostningerne. Det svarer groft skønnet til 7-8.000 virksomheder, som beskæftiger i alt cirka 130.000 medarbejdere på landsplan. Her ses alene på virksomheder med mindst én fuldtidsansat, hvorfor det reelle antal af berørte virksomheder vil være betydeligt større. Det viser nye DI-beregninger på baggrund af tilbagemeldinger fra godt 2.100 medlemsvirksomheder omkring deres forventede nedgang i omsætningen (og brug af hjælpepakker) i 2020.\nAnm.: Virksomheder med færre end én ansat er udeladt i figuren. De to opgørelsesmetoder beskrives nærmere i bilaget nedenfor.\nKilde: Bisnode, Danmarks Statistik og DI's Virksomhedspanel\nDet var i forvejen, inden coronakrisen ramte bredt ned i dansk erhvervsliv, op mod ca. hver tiende virksomhed, som enten havde et så stort negativt årsresultat, at det oversteg egenkapitalen, eller havde en negativ egenkapital og et negativt årsresultat i forvejen. Samlet set identificeres omkring 17 pct. af virk-somhederne som særligt udfordret i år, når vi ser på oplysninger for enkeltvirksomheder1.\nTilsvarende beregninger på baggrund af registerdata fra Danmarks Statistik viser, at ca. 21 pct. af virksomhederne er udfordret. I beregningerne tages udgangspunkt i branchegennemsnit for virksomhedernes forventede nedgang i omsætningen og brug af hjælpepakker. Ud over den usikkerhed, der er forbundet med at anvende branchegennemsnit, kan en mulig forklaring på den lidt højere andel være, at virksomheder med færre end ti ansatte er underrepræsenteret i Bisnode og DI. Det trækker alt andet lige andelen af særligt udfordrede virksomhed ned, da små og mellemstore virksomheder i gennemsnit er dårligere polstrerede til at modstå omsætningsfald.\nI analysen tages udgangspunkt i svar fra mere end 2.100 medlemsvirksomheder i DI’s Virksomhedspanel. Virksomhederne har angivet deres forventninger til nedgangen i deres omsætning i henholdvis 2. kvartal og for hele 2020 samt til andelen af medarbejdere, som virksomhederne forventer at søge lønkompensation for. Svarene er indsamlet i ugerne 17, 20 og 23.\nDe enkelte virksomheders svar sammenkobles med tal for det senest kendte regnskab (årsregnskab 2018) hentet fra Bisnode. Tallene indhentes for de virksomheder, der har pligt til at oplyse regnskaber, og for de dele af regnskabet, som virksomhederne skal oplyse. I analysen benyttes oplysninger om: Bruttofortjeneste, kapacitetsomkostninger, afskrivninger og egenkapital.\nDer ses som udgangspunkt på virksomheder med mindst 1 fuldtidsansat. I data fra Bisnode findes regnskaber for mange flere virksomheder end dem, der har svaret i DI’s virksomhedspanel. Der imputeres svar for alle de virksomheder, der ikke er en del af DI’s virksomhedspanel. Dette gøres ud fra svarene i de brancher, hvor der vurderes at være tilstrækkeligt med svar og respondentgruppen anses for at være repræsentativ. I de brancher, hvor svarene ikke anses for at være repræsentative benyttes et skønnet branchegennemsnit.\nI alt omfatter analysen regnskabsdata for ca. 47.000 unikke virksomheder. I bilaget er en nærmere beskrivelse af metoden og det anvendte datagrundlag.\nFlytransport, hoteller og restauranter er hårdest ramt\nDe økonomiske udfordringer som følge af coronakrisen har ramt meget forskelligt på tværs af virksomheder og brancher. De hårdest ramte virksomheder er inden for flytransport, hoteller og kultur, restauranter samt udlejning af materialer, vikarbureauer mv. Inden for flytransport, hoteller og kultur er det op mod hver fjerde virksomhed, som i fravær af tilpasning af forretningen vil have et så dårligt årsresultat, at de vil have op-brugt al deres egenkapital inden udgangen af 2020. For restauranter og udlejning af materialer, vikarbureauer mv. gælder det for 15-20 pct. af virksomhederne.\nAnm.: *Vurderingen af antal virksomheder, der vil opbruge egenkapitalen i løbet af 2020, er inden for disse brancher alene baseret på et skønsmæssigt gennemsnit og bygger ikke på svar fra enkeltvirksomheder, jf. også bilag.\nKilde: Bisnode og DI's Virksomhedspanel\nCoronakrisen rammer brancher forskelligt\nCoronakrisen rammer bredt ned i dansk erhvervsliv og medfø-rer store tab i omsætningen i mange brancher. Der er dog nogle brancher, som rammes hårdere end andre. Det er særligt virksomheder inden for luftfart, rejsebureauer, hoteller, udlejning af materiel, vikarbureauer samt kultur. Brancher, der sammen med dele af detailhandlen, restauranter og andre liberale erhverv har været direkte ramt af regeringen forsamlingsforbud. Også transportvirksomhederne venter at blive hårdt ramt på omsætningen i løbet af 2020.\nDer er dog også brancher, som venter en mere beskeden omsætningsnedgang og en hurtigere tilbagevenden til normal omsætning. Det gælder eksempelvis Medicinal og kemisk industri, Forsyning og Træ- og papirindustrien. For detailhandlen skønnes samlet set en lille fremgang i omsætningen i 2020. Det dækker over, at supermarkeder, byggemarkeder, apoteker mv. har haft et mersalg under nedlukningen, som skønnes at mere end opveje den manglende omsætning i de midlertidigt lukkede storcentre, skobutikker mv., når der ses på hele året\nAnm.: *Baseret på skønsmæssigt gennemsnit og bygger ikke på svar fra enkeltvirksomheder i DI's Virksomhedspanel.\nKilde: DI's Virksomhedspanel og DI vurderinger.\nUdfordret på egenkapital allerede inden corona\nNår en krise rammer virksomhederne, så er en robust økonomi essentiel for virksomhedernes overlevelse og videre færd. En negativ egenkapital kombineret med en pludselig økonomisk krise samt en manglende eller svigtende omsætning kan være sprængfarlig.\nMere end hver femte virksomhed inden for restaurationsbranchen havde allerede inden coronakrisen en negativ egenkapital, mens at det var tilfældet for cirka hver tiende virksomhed inden for Information og kommunikation samt Flytransport, hoteller og kultur. De sidste brancher i det kedelige ”top 5”-selskab var It-konsulenter samt Udlejning af materiel, vikarbureauer mv., hvor omkring 9 pct. havde en negativ egenkapital før krisen.\nOmvendt havde færre end hver 20. virksomhed inden for Plast, glas- og betonindustrien, Transportbranchen samt Metal- og metalvareindustri en negativ egenkapital før coronakrisen.\nAnm.: *Vurderingen af antal virksomheder med negativ egenkapital er inden for disse brancher alene baseret på et skønsmæssigt gennemsnit og bygger ikke på svar fra enkeltvirksomheder, jf. også bilag.\nHjælpepakkerne har gavnet de hårdest ramte\nRegeringen har gennemført en række tiltag for at holde hånden under dansk økonomi og hjælpe danske lønmodtagere, arbejdspladser og virksomheder ud på den anden siden af coronakrisen.\nBlandt de væsentligste tiltag kan nævnes en trepartsaftale om lønkompensation, som er tiltænkt virksomheder, der ellers stod over for at skulle afskedige medarbejdere. Lønkompensationsordningen (som løber i perioden fra den 9. marts til 30. august) kompenserer virksomhederne for en del af deres lønudgifter under coronakrisen.\nEt andet af de væsentligste tiltag består i, at virksomhederne kan søge om kompensation til at få dækket nogle af de faste omkostninger, som de ikke længere har indtjening til at dække (som løber i perioden fra den 9. marts til 8. juli). Størrelsen af kompensationen afhænger af omsætningsfaldet i den enkelte virksomhed, hvor ansøgningskriterierne for de to ordninger beskrives nedenfor.\nDe to hjælpepakker har haft meget forskellige betydning på tværs af brancher. De brancher, hvor hjælpepakkerne har størst betydning for virksomhedernes bundlinje, er inden for Flytransport, hotel og restauranter samt Information og kommunikation. Her er det mere end hver tiende af de virksomheder, som står til at opbruge al deres egenkapital i løbet af året som følge af coronakrisen, der reddes af hjælpepakkerne. Også inden for restaurationsbranchen er det en betydelig del af virksomhederne, som reddes af hjælpepakkerne.\nInden for eksempelvis Bygge og anlæg, Forsyning og Medicinal og kemisk industri er hjælpepakkerne ikke afgørende for, hvor mange virksomheder, der opbruger al egenkapitalen i 2020. Det kan blandt andet hænge sammen med, at virksomhederne in-den for disse brancher typisk ikke er ramt i særlig høj grad af coronakrisen og/eller i forvejen havde en velpolstret og sund økonomi.\nDisse resultater flugter med en analyse udarbejdet af PWC og AxcelFuture, som også finder, at der er stor variation på tværs af brancher i forhold til, hvor hårdt de rammes af coronakrisen. Og at det særligt er virksomheder inden for restaurationsbranchen, der ser ud til at miste en stor del af deres egenkapital 2. Analysen viser, at landets virksomheder samlet set vil miste i omegnen af 120 mia. kr. i driftsresultat i løbet af de første 4 måneder af krisen, hvilket svarer til godt og vel 4 pct. af virksomhedernes samlede egenkapital.\nAfslutningsvis undersøges, hvorvidt resultaterne drives af helt små virksomheder, som omfatter en meget stor del af landets virksomheder, hvor Bisnode og DI’s Virksomhedspanel er underrepræsenteret i forhold til den samlede økonomi. Det ser imidlertid ikke ud til at være tilfældet, da andelen af virksomheder, der vil opbruge deres egenkapital i 2020 er stort set den samme, uanset om der alene ses på virksomheder med mindst 4 ansatte eller mindst 1 ansat.\nSamme resultat genfindes i øvrigt også, når samme øvelse laves på baggrund af registerdata fra Danmarks Statistik.\nKilde: Bisnode, Danmarks Statistik og DI's Virksomhedspanel.\nVirksomhedernes egenkapital er sjældent direkte omsættelig, da den ofte er bun-det op på de længere varende aktiver fx maskiner, grunde og bygninger. Virksom-hederne kan således godt blive presset, før de røde tal på bundlinjen ”spiser” egen-kapitalen. Et andet mål kunne være, hvor længe virksomhederne har kortsigtede aktiver, såsom likviditet til at klare nedgangen. Likviditeten bør dog holdes op mod virksomhedernes kortsigtede gældsforpligtigelser, der påvirkes midlertidigt af en række hjælpepakker omkring fx udskydelse af betaling af moms og a-skat, som ikke er indgår i denne analyse. Beregningerne er således tænkt som illustrative og giver ikke et endegyldigt svar på, hvilke virksomheder, der er på vej til at gå konkurs.\nSe analyse fra PWC og AxelFuture: ”Covid-19: Økonomiske konsekvenser for dansk erhvervsliv"


Rapportering (undersøgelsens resultater) - Lectio - Brøndby Gymnasium - PDF\n1 Page 1 of 12 Brøndby Gymnasium 2010/11 Bruger: KN Forside Hovedmenu Stamdata Bogdepot Log ud Kontakt Hjælp Søg Rapportering (undersøgelsens resultater) Tilbage Excel Oversigt Excel Alle Svar Excel Matrix Spørgeskema stamoplysninger Vis spørgeskema Rediger spørgeskema Navn: Undervisningsmiljøvurdering på Brøndby Gymnasium december 2008 Ejer: Lars Viborg Jørgensen (LV) Udløbsdato: 4/ :30 Respondenter Tilmeldte Indsendte Indsendte inkl. Ej besvaret frameldte respondenter Antal lærere Antal elever I alt Undervisningsmiljøvurdering BG 2008 Spørgeskemaet handler om det psykiske, fysiske og æstetiske undervisningsmiljø på Brøndby Gymnasium (BG). Det indeholder også nogle spørgsmål om dig og din uddannelse. Hvis intet andet er angivet, bedes du sætte ét "kryds" ud for hvert spørgsmål. Der er desuden enkelte steder mulighed for at uddybe svaret eller komme med kommentarer eller ideer. Det er af stor betydning, at ALLE spørgsmål besvares. Skulle der være enkelte spørgsmål, som du ikke kan eller vil svare på, kan de springes over. Spørgeskemaet vil indgå i undersøgelsen under alle omstændigheder. På forhånd tak. 1.1 Uddannelsestid Hvor mange timer bruger du i alt per uge på din uddannelse? (alt inklusiv, dvs. undervisning, lektielæsning, skriftligt arbejde) ,8 % ,8 % ,2 % ,8 % ,5 % >50 9 4,8 % 1.2 Fritidsarbejde Hvor mange timer bruger du typisk på fritidsarbejde pr. uge? ,8 % ,5 % ,7 % ,8 % >20 5 2,7 % 1.3 Sport og motion Hvor mange timer bruger du typisk på sport og motion pr. uge? ,5 % % ,7 % ,7 % > ,1 % 1.4 Tid på skolen Hvor mange timer tilbringer du ca. på skolen uden for undervisningstiden? ,2 % ,4 % ,7 % >8 4 2,2 %\n2 Page 2 of Mere tid på skolen? Ville du gerne have mulighed for at tilbringe mere tid på skolen uden for undervisningstiden? Ja 69 37,1 % Nej ,8 % 1.6 IT Hvor mange timer bruger du typisk foran en PC pr. uge (både på skolen, hjemme og andre steder)? ,1 % ,6 % ,5 % ,1 % > ,7 % 1.7 Det trådløse netværk Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med det trådløse netværk på BG Meget tilfreds 5 2,7 % Tilfreds 65 34,9 % Hverken tilfreds eller utilfreds 40 21,5 % Utilfreds 64 34,4 % Meget utilfreds 12 6,5 % 1.8 Kommentarer til det trådløse netværk Skriv hvis du har forslag til forbedringer eller brugen af det trådløse netværk. Føler du dig fx generet af andres brug af netværket? 1.9 Selverkendelse Hvor godt eller dårligt, synes du selv, du klarer dig i din klasse? Jeg er en af de bedste % Der er nogle få, der er bedre end mig ,7 % Der er mange der er bedre end mig 33 17,7 % 1.10 Tilbageblik Hvis du tænker tilbage, måned for måned, har du da inden for det seneste halve år seriøst overvejet at gå ud af skolen? Ja 31 16,7 % Nej ,8 % 1.11 Hvis ja...hvorfor? Hvad er de væsentligste årsager til dine overvejelser om at gå ud? 2 Psykisk undervisningsmiljø Det psykiske miljø handler om, hvordan du har det med dine klassekammerater og lærere, og hvordan stemningen er i klassen. Det handler også om kvaliteten af undervisningen, og om der er et stort arbejdspres, så du oplever stress. 2.1 Forventninger til BG Uddannelsen på BG lever op til mine forventninger I høj grad 72 38,7 %\n3 Page 3 of 12 I nogen grad ,8 % Kun i mindre grad 11 5,9 % Slet ikke 1 0,5 % 2.2 Forventninger til dig Jeg ved, hvad mine lærere forventer af mig I høj grad 42 22,6 % I nogen grad ,6 % Kun i mindre grad 18 9,7 % Slet ikke 4 2,2 % 2.3 Uretfærdigt behandlet? Jeg har oplevet at føle mig uretfærdigt behandlet af en eller flere af mine lærere I høj grad 17 9,1 % I nogen grad 45 24,2 % Kun i mindre grad 74 39,8 % Slet ikke 50 26,9 % 2.4 Mobning Er du blevet mobbet på BG i dette skoleår (siden august)? Nej, slet ikke ,3 % Ja, 1-2 gange 10 5,4 % Ja, ca. en gang om måneden 1 0,5 % Ja, ca. en gang om ugen 4 2,2 % Ja, flere gange hver uge 3 1,6 % 2.5 Samarbejde Jeg arbejder sammen med andre om opgaver I høj grad 64 34,4 % I nogen grad 95 51,1 % Kun i mindre grad % Slet ikke 1 0,5 % 2.6 Indflydelse på undervisningens form Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med dine muligheder for at få indflydelse på undervisningens form? Meget tilfreds 15 8,1 % Tilfreds ,8 % Hverken tilfreds eller utilfreds 61 32,8 % Utilfreds 7 3,8 % Meget utilfreds 1 0,5 % 2.7 Indflydelse på undervisningens indhold Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med dine muligheder for at få indflydelse på undervisningens indhold? Meget tilfreds 11 5,9 % Tilfreds 85 45,7 % Hverken tilfreds eller utilfreds 74 39,8 %\n4 Page 4 of 12 Utilfreds 14 7,5 % Meget utilfreds 1 0,5 % 2.8 Information Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med den daglige information fra skolen? Meget tilfreds 28 15,1 % Tilfreds 98 52,7 % Hverken tilfreds eller utilfreds 37 19,9 % Utilfreds 11 5,9 % Meget utilfreds 9 4,8 % 2.9 Administrationen Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med betjeningen i administrationen? (kontakten med sekretærer, inspektorer, rektor) Meget tilfreds % Tilfreds % Hverken tilfreds eller utilfreds 19 10,2 % Utilfreds 4 2,2 % Meget utilfreds 2 1,1 % 2.10 Fravær Har du følt dig stresset, eller presset til at gå i skole, selvom du var syg, pga. fraværssystemet? Ja ,3 % Nej 84 45,2 % 2.11 Brug af studievejledningen Hvad bruger du studievejledningen til? (sæt gerne flere "krydser") A: Skolemæssige og faglige ting (fx valgfag, eksamen, planlægning, uddannelsesskift) B: Personlige ting (fx stress, fravær, personlige og familiemæssige problemer) C: SU D: Andet A ,4 % B 33 17,7 % C 77 41,4 % D % 2.12 Kollektiv studievejledning Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med den kollektive studievejledning, (dvs. studievejledningsaktiviteter i stamklasserne, fx studiemetodik, valgfag, SU, større skriftlig opgave)? Meget tilfreds 9 4,8 % Tilfreds 71 38,2 % Hverken tilfreds eller utilfreds 76 40,9 % Utilfreds 23 12,4 % Meget utilfreds 5 2,7 % 2.13 Individuel studievejledning Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med den individuelle studievejledning (fx indslusningssamtaler, lektielæsning, planlægning, fravær, valgfag, SU, personlige problemer) Meget tilfreds 15 8,1 % Tilfreds % Hverken tilfreds eller utilfreds 65 34,9 %\n5 Page 5 of 12 Utilfreds 21 11,3 % Meget utilfreds 5 2,7 % 2.14 Studievalg København Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med vejledningen fra Studievalg København? Meget tilfreds 8 4,3 % Tilfreds % Hverken tilfreds eller utilfreds 84 45,2 % Utilfreds 12 6,5 % Meget utilfreds 2 1,1 % 2.15 Fester på BG Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med festerne på skolen? Meget tilfreds 25 13,4 % Tilfreds 59 31,7 % Hverken tilfreds eller utilfreds 35 18,8 % Utilfreds 33 17,7 % Meget utilfreds 32 17,2 % 2.16 Fredagscafeer på BG Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med cafeerne på skolen? Meget tilfreds 14 7,5 % Tilfreds 40 21,5 % Hverken tilfreds eller utilfreds % Utilfreds 32 17,2 % Meget utilfreds 18 9,7 % 2.17 Gallafesten Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med gallafesten? Meget tilfreds 20 10,8 % Tilfreds % Hverken tilfreds eller utilfreds 55 29,6 % Utilfreds 5 2,7 % Meget utilfreds 8 4,3 % Deltog ikke 56 30,1 % 2.18 Atletikdag Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med atletikdagen på skolen? Meget tilfreds 40 21,5 % Tilfreds 75 40,3 % Hverken tilfreds eller utilfreds 34 18,3 % Utilfreds 15 8,1 % Meget utilfreds 8 4,3 % Deltog ikke 13 7 % 2.19 Utilfreds? Hvis du svarede "utilfreds" eller "meget utilfreds" i et eller flere af spørgsmålene (eller ikke deltog i gallafesten/atletikdagen), har du mulighed for\n6 Page 6 of 12 at begrunde din utilfredshed her 2.20 Frivillige aktiviteter Hvor tilfreds er du med tilbuddet om linjeidræt? Meget tilfreds 57 30,6 % Tilfreds % Hverken tilfreds eller utilfreds 23 12,4 % Utilfreds 8 4,3 % Meget utilfreds 4 2,2 % Deltager ikke 36 19,4 % 2.21 Lektieværksted Har du brugt lektieværkstedet i dette skoleår (siden august)? Ja ,2 % Nej 61 32,8 % 2.22 Kommentarer til lektieværkstedet Hvis du bruger lektieværkstedet: Skriv hvad der fungerer godt og hvad vi kan gøre bedre. Hvis du IKKE bruger lektieværstedet: Skriv hvorfor! 2.23 Optimal læring Hvornår synes du, at du lærer mest i skolen? (sæt op til 3 "krydser") Når det er læreren der underviser alene ,1 % Når vi har gruppearbejde ,1 % Når vi har projekter i ét fag ,8 % Når vi har projekter på tværs af fag 35 18,8 % Når jeg arbejder alene med lektierne 74 39,8 % Andet 36 19,4 % 2.24 Hjælp uden for undervisningen? Har det været let eller svært at få hjælp fra lærerne uden for den formelle undervisning? Meget Let 10 5,4 % Let 68 36,6 % Hverken let eller svært 76 40,9 % Svært 29 15,6 % Meget svært 2 1,1 % 2.25 Omlagte perioder Hvordan oplever du undervisningen i de omlagte perioder (AT-ugerne) i forhold til dagligdagen? (sæt op til 3 "krydser") Meget bedre 22 11,8 % Bedre 63 33,9 % Hverken bedre eller dårligere 47 25,3 % Dårligere 23 12,4 % Meget dårligere 6 3,2 % Anderledes 91 48,9 % Et fagligt forfriskende pust ,8 % Et "hullet" skema 20 10,8 % Længere skemaer 25 13,4 % Et pusterum 47 25,3 % 2.26 Virtuelle dage Fungerer det, at overføre det "normale" skema til en virtuel dag?\n7 Page 7 of Koordinering af skriftligt arbejde Hvor ofte sker det, at I skal aflevere opgaver i flere fag samtidigt? Ofte 77 41,4 % Af og til 91 48,9 % Sjældent 15 8,1 % Aldrig 2 1,1 % 3 Fysisk undervisningsmiljø Det fysiske miljø handler om de fysiske rammer, du færdes i til daglig på skolen. Det er bl.a. lokalernes indretning, pladsforhold, lyd- og lysforhold samt udstyr og inventar. 3.1 Stolene Vi sidder godt på stolene Meget enig 30 16,1 % Lidt enig 78 41,9 % Lidt uenig 43 23,1 % Meget uenig 34 18,3 % 3.2 Stolene i kantinen Vi sidder godt på stolene i kantinen Meget enig 44 23,7 % Lidt enig 62 33,3 % Lidt uenig % Meget uenig 38 20,4 % 3.3 Lugt i kemilokalet Det lugter i kemilokalet Meget enig 7 3,8 % Lidt enig 42 22,6 % Lidt uenig 27 14,5 % Meget uenig 45 24,2 % Ikke relevant 63 33,9 % 3.4 Plads til gruppearbejde Vi har gode steder til gruppearbejde Meget enig 53 28,5 % Lidt enig 76 40,9 % Lidt uenig % Meget uenig 17 9,1 % 3.5 Idrætshal Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med idrætshallen? Meget tilfreds 51 27,4 %\n8 Page 8 of 12 Tilfreds 98 52,7 % Hverken tilfreds eller utilfreds 20 10,8 % Utilfreds 8 4,3 % Meget utilfreds 3 1,6 % Ved ikke 5 2,7 % 3.6 Sollys der blænder Bliver du sommetider blændet af solen, når du sidder til undervisning? Ofte 8 4,3 % Af og til % Sjældent 73 39,2 % Aldrig % 3.7 Temperaturen i lokalerne Føler du dig generet af temperaturen i lokalerne? Ja 76 40,9 % Nej ,1 % 3.8 Temperaturproblemer? Hvis du føler dig generet af temperaturen i lokalerne, skriv da i hvilke lokaler og på hvilket tidspunkt af året du oplever problemerne 3.9 SATS Hvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med SATS som lokale til idrætsundervisningen Meget tilfreds 65 34,9 % Tilfreds 45 24,2 % Hverken tilfreds eller utilfreds 30 16,1 % Utilfreds 1 0,5 % Meget utilfreds 1 0,5 % Ikke relevant 43 23,1 % 3.10 Cykelparkering Hvordan vurderer du skolens parkeringsforhold for cyklister? Ikke i orden 4 2,2 % Mindre problemer 15 8,1 % I orden ,4 % Ikke relevant 46 24,7 % 3.11 Kantinen som opholdssted Vi har en god kantine og der er rart at være Meget enig 35 18,8 % Lidt enig 79 42,5 % Lidt uenig % Meget uenig 19 10,2 % 3.12 Brug/udnyttelse af kantinen I hvor høj grad synes du, at vi udnytter kantinen til undervisning og som arbejdslokale ved mellemtimer, aflysninger og gruppearbejde?\n9 Page 9 of 12 I høj grad 3 1,6 % I nogen grad 51 27,4 % Kun i mindre grad 57 30,6 % Slet ikke 72 38,7 % 3.13 Forslag til bedre kantine Hvordan kan vi gøre kantinen bedre til undervisning, fællesarrangementer m.m. Ville du bruge kantinen mere, hvis der var adgang til det trådløse netværk? 3.14 Toiletter Vores toiletter er pæne og rene Meget enig 32 17,2 % Lidt enig 72 38,7 % Lidt uenig % Meget uenig % 3.15 Undervisningslokalerne Vores undervisningslokaler er pæne og rene Meget enig 89 47,8 % Lidt enig 72 38,7 % Lidt uenig 21 11,3 % Meget uenig 1 0,5 % 3.16 Brand Vi har fået den nødvendige instruktion, så vi ved, hvad vi skal gøre, hvis skolen brænder Meget enig 3 1,6 % Lidt enig 15 8,1 % Lidt uenig 37 19,9 % Meget uenig ,8 % 3.17 Handicappede Hvordan vurderer du tilgængeligheden for handicappede på skolen? Ikke i orden 3 1,6 % Mindre problemer 19 10,2 % I orden ,5 % Ved ikke 58 31,2 % 3.18 Elevskabe Hvor tilfreds er du med elevskabene? Meget tilfreds 17 9,1 % Tilfreds 40 21,5 % Hverken tilfreds eller utilfreds 34 18,3 % Utilfreds 15 8,1 % Meget utilfreds 5 2,7 % Ikke relevant 71 38,2 % Ubesvaret 4 2,2 % 3.19 Kendskab til ordensreglerne\n10 Page 10 of 12 I hvor høj grad kender du skolens ordensregler I høj grad 45 24,2 % I nogen grad 95 51,1 % Kun i mindre grad 35 18,8 % Slet ikke 6 3,2 % Ubesvaret 5 2,7 % 3.20 Rygepolitik Hvordan vurderer du skolens rygepolitik? Ikke i orden 8 4,3 % Mindre problemer 18 9,7 % I orden ,9 % Ubesvaret 4 2,2 % 3.21 Alkoholpolitik Hvordan vurderer du skolens alkoholpolitik? Ikke i orden 23 12,4 % Mindre problemer 34 18,3 % I orden ,7 % 3.22 Forslag til ændringer/tilføjelser til ordensreglerne Hvis du ikke mener, at ordensreglerne fungerer optimalt, kan du komme med forslag til ændringer eller tilføjelser her 4 Æstetisk undervisningsmiljø Bliver der undervist i inspirerende rammer? Er det rart at være i skolens bygninger, og skaber de en god atmosfære for sociale aktiviteter, undervisningen og det daglige liv på skolen? Materialer, lys og farver kan fx have indflydelse på bygningens atmosfære. 4.1 Særligt tiltalende rum Er der rum, der særligt tiltaler eller frastøder dig, fx pga. stemningen, farverne eller indretningen? Ja % Nej ,9 % 4.2 Hvis ja... Hvilke rum tiltaler/frastøder dig særligt, og hvorfor? 4.3 Gangarealer Skolens gangarealer er kedelige Meget enig 25 13,4 % Lidt enig 74 39,8 % Lidt uenig 57 30,6 % Meget uenig % Ubesvaret 4 2,2 % 4.4 Ro til at arbejde koncentreret Jeg kan finde et RART sted, hvor jeg kan få ro til at arbejde koncentreret Meget enig 37 19,9 % Lidt enig 78 41,9 % Lidt uenig 45 24,2 % Meget uenig 23 12,4 %\n11 Page 11 of Vedligeholdelse Skolen er generelt godt vedligeholdt Meget enig % Lidt enig 73 39,2 % Lidt uenig 3 1,6 % Meget uenig 2 1,1 % 4.6 Støj Der er generelt for meget støj på skolen Meget enig 22 11,8 % Lidt enig 69 37,1 % Lidt uenig 68 36,6 % Meget uenig 25 13,4 % 4.7 Afslapning Hvordan vurderer du skolens arealer og områder, hvor man kan slappe af? Meget tilfreds 37 19,9 % Tilfreds 73 39,2 % Hverken tilfreds eller utilfreds 42 22,6 % Utilfreds 28 15,1 % Meget utilfreds 5 2,7 % 4.8 Frikvarter Skriv hvis du har kommentarer til pladsen/faciliteterne i frikvartererne 4.9 Udsmykning af klasselokaler Savner du opslagstavler eller andre muligheder for udsmykning af klasselokalerne? I høj grad 10 5,4 % I nogen grad 50 26,9 % Kun i mindre grad % Slet ikke 82 44,1 % 4.10 Er der noget vi har glemt? Skriv her, hvis du mener der er noget vi har glemt at spørge om, eller hvis du har ideer eller forslag der kan forbedre undervisningsmiljøet på BG 4.11 Skolen som helhed Hvis du skulle give skolen som helhed en karakter efter 7-trinsskalaen, hvilken karakter ville du så give? ,5 % ,1 % ,6 % ,4 % ,8 % ,9 % ,2 %\n12 Page 12 of 12 MaCom A/S Lectio version / kl.09:18 ^


Skinkestang Opskrift - Bedste og letteste 80'er retro opskrift på skinkestang\nSkinkestang – Så er der dømt de glade 80’ere med lørdagskylling, fransk hotdog og skinkestang. En fed og flettet én af slagsen, for det er sådan vi kan lide skinkestang. Og det er jo fint nok så længe vi ikke overdriver, men det er ikke mange af de officielle kostråd der bliver fulgt her.\nSkulle du have brug for en god undskyldning, så kan det være at få brugt rester. Resterne af den kogte skinke fra i går. Derforuden så er det jo sjældent at spiser en hel skinkestang alene. Den er bedst egnet som en del af en festlig frokost.\nNår du skal lave en lækker skinkestang med butterdej, skal du tilberede fyldet først, så dejen ikke ligger og bliver tør. Det nemmeste, synes jeg, er at bruge den butterdej man kan købe i plader på frost, men husk lige at tage dem ud af fryseren et par timer før de skal bruges.\n1 bdt. purløg – jo mere jo bedre\n200 g Philadelphia neutral flødeost – du kan godt bruge light-versionen så sparer du ca. 200 kcal og skærer ca. halvdelen af fedtet – og smagen – fra osten fra\n1 pakke butterdejsplader – 6 stk.\nSoigner champignonerne, skær dem i tern, og steg dem på en meget varm pande uden tilsætning af fedtstof.\nSkær skinken i tern – ca. 1 x 1 cm.\nSkyl purløg, og klip det i små stykker.\nRør ost med purløg, paprika, salt og peber, og vend skinke og champignoner i.\nLæg butterdejspladerne på en bageplade beklædt med bagepapir – to på den ene led og tre på den anden således at de passer til bradepandens længde – de skal lappe lige lidt ind over hinanden. Tryk pladerne godt sammen, og gnid sammenføjningerne pæne og glatte.\nLæg fyldet på den midterste tredjedel på langs og lidt mere på tværs, således at der er ca. 10-12 cm fri dej på hver side af fyldet og ca. 8 cm i top og bund.\nSkær de fire dejsider i skrå strimler – ca. 1½-2 cm brede.\nFold top og bund ind over fyldet, og læg herefter skiftevis fra hver side en strimmel ind over fyldet.\nPensl skinkestangen med sammenpisket æg, og sæt den i den varme ovn i ca. 35 minutter.\nSå bliver der ikke mere 80’er-madglæde i det lille hjem. Velbekomme!\nSkinkestang i forskellige varianter\nDer er lidt forskellige muligheder for at skabe lidt andre smagsvarianter i en skinkestang. Her er der et par muligheder:\nSkift den neutrale smørost ud med en med smag. Det kan være pikant eller det kan være med hvidløg eller chili. Faktisk er det kun fantasien og udvalget af smøroste, der sætter en begrænsning!\nHvis du vil lave en rigtig “mandeskinkestang” så kan du eventuelt tilsætte 200 g bacon i tern. Sørg for at stege baconen godt igennem, og tilsæt den så i punkt 5 sammen med skinke og champignoner.\nLav en Low Carb variant med blomkålsbrød i stedet for butterdej. Det bliver en noget anden opskrift på skinkestang, som er meget forskellig. Du kan eksempelvis læse en variant på denne opskrift hos Madbanditten her.\nLæs også den populære opskrift på mørbradgryde her! Du finder både den klassiske variant af mørbradgryde, så vel som en opskrift på italiensk mørbradgryde såvel som en fedtfattig mørbradgryde.\nHar du et billede med din egen skinkestang, som du gerne vil dele med HurtigMums, så send det til [email protected] . Så tilføjer vi den gerne til siden ???? Og har du forslag, spørgsmål eller kommentarer til opskriften, så skriv det endelig nedenfor!\n21. december 2015 kl. 12:03\nUhm det ser godt ud og bestemt en ret, som jeg kan kaste mig ud i 🙂\nØnsker dig en glædelig jul og et godt nytår !\nGyda Nikolajsen siger:\n11. august 2018 kl. 16:20\nHvad bruger man som tilbehør til Skinkestang m. butterdej?\n14. august 2018 kl. 10:28\nJeg serverer den sædvanligvis med grøntsager, altså som i blandet salat eller grøntsagsstave. Det er ikke nødvendigt med sovs.\n11. april 2019 kl. 7:28\nJeg står i den situation at jeg skal fryse skinkestangen ned, skal jeg bage den først eller?\n17. april 2019 kl. 9:06\nSkinkestang er bedst nylavet, hvor butterdejen er dejlig sprød. Men hvis jeg skulle fryse den for at være i god tid, ville jeg tilberede den først, fryse den, og varme den op i ovnen fra frossen stand. Begynder den at blive for mørk, så læg bagepapir over den.


Hvordan man laver en klud krans til badeværelset - ajournalforjordan.com\nHvordan man laver en klud krans til badeværelset\nEn klud krans er en god måde at dekorere dit badeværelse ved hjælp af materialer, du allerede har på hånden, såsom rester fra syprojekter, slidte tøj eller gamle duge. Dette er en billig projekt, der også lader dig genbruge stof, du ellers kunne smide væk. Hvis du vælger at købe nye materialer til dette håndværk, ved, at selv de mest billige tekstiler vil se godt sammen, når formes til en krans - ikke bryde banken. Rag kranse gør også vidunderlige håndlavede gaver, og selv børn kan gøre dem.\n1 Saml stof scraps, gamle tøj eller duge, der matcher eller supplerer din badeværelsets farver. Besøg rabat eller sparsommelighed butikker at vælge tekstiler, hvis du ikke har en levering derhjemme. Den nøjagtige mængde af stof, du har brug for, afhænger af størrelsen på krans ramme, du har, og bredden og længden af strimlerne, du skærer. Du har brug for 1 1/2 værfter af stof til at dække en 12-tommer krans formular.\n2 Skær stoffet i strimler. Foretag strimlerne ensartede bredder for en selv se i den endelige krans, eller bruge forskellige bredder for at gøre det rustikke. Skær de smalleste strips mindst 1/2 tommer brede og de bredeste 2 inches lang. Hvis stoffet tårer let, klippe kanten og rippe strimlerne i stedet for at skære dem; rippede kanter giver en krans et land look.\n3 Skær strimlerne i lige store længder. Den nødvendige længde afhænger af diameteren af din krans formen og hvor længe du vil de løse ender til at hænge ud foran din krans som udsmykning. Bind en 10-tommer-lang strimmel omkring krans formular på et tidspunkt. Bemærk hvor længe de frie ender er. Hvis du foretrækker kortere eller længere ender, justere strimlen længde i overensstemmelse hermed.\n4 Bind en strimmel omkring krans formular og knude det fast to gange. Justere det, så knuden vender mod forsiden af kransen. Bind en anden strimmel ved siden af den første på samme måde. Skub den tæt på den første strimmel, så deres sider røre. Fortsæt med at tilføje strimler, knytning dem to gange på forsiden og skubbe dem tæt til den foregående strimmel, indtil hele krans formen er dækket.\n5 Træk eventuelle ender, der kan blive hængende under tilstødende strimler eller knob. Fluff enderne til at gøre krans ser fuldstændig og ensartet. Skær enderne, hvis du kan lide at gøre krans ser pænere.\n6 Skær en længde på bånd som en krans bøjle. Binde det omkring toppen af kransen og skjule knuden i stofstrimlerne.\nHvordan man laver en Sea Dekoration til klasseværelset\nHvordan man laver et koncept kort til planter\nHvordan man laver en tekop krans\nHvordan man laver en Snowflake krans\nHvordan man laver et papir kran kæde\nHvordan man laver en Lollipop krans Ud af en Styrofoam Wreath & Lollipops\nSådan Konverter Sdf til xls\nHvordan laver Slingshot Cannons\nParketgulv Transition Idéer\nGør-det-selv Bambus Hegn\nBrude brusebad udsmykning ideer til tyl\nKorrekt mænds påklædning for kirke\nVil vaskepulver Affect Plant Growth?\nHvordan man laver en peruviansk Fløjte


Import af kontakter og produkter fra Microsoft Exc... - Visma Community\nFilen skal være oprettet i Microsoft Excel 2007 eller nyere versioner. Tidligere versioner er ikke understøttet.\nDet første regnearket i Excel-filen skal indeholde de data som skal importeres. De andre ark kan ikke importeres.\nFørste linje bør indeholde kolonneoverskrifter som du i importguiden vil bruge til at knytte kolonnerne i Excel til felterne i Mamut Business Software (step 2 i guiden). De efterfølgende linje bør kun indeholde data.\nImport af produkter med alfanumeriske produktnummer understøttes ikke, og disse skal derfor importeres via GBAP15 formatet som er beskrevet i dokumentationen for Mamut Import/Eksport


Vild med at tegne - fra 6. klasse | Billund Kulturskole\nEr du vild med at tegne, og vil du gerne være bedre til det, så er dette et hold for dig. Vild med at tegne er et tilbud til alle unge fra 6.kl. og op.\nPå holdet bliver du undervist af en erfaren og professionel tegner. Du får øvelser, som sætter skub i din udvikling og skaberglæde. Du bliver også inspireret af de andre på holdet, når I udveksler erfaringer om forskellige teknikker. Ved sæsonens afslutning arrangeres en offentlig udstilling, hvor alle på holdet får mulighed for at præsentere deres værker.\nHvis du kan svare ja til disse punkter, så er holdet noget for dig:\nJeg eksperimenterer, fordi jeg vil udvikle min kunst\nJeg vil investere tid på at udvikle min passion\nJeg vil udfordres for at turde fejle og øve mig\n– men jeg vil også gerne inspireres og have det sjovt sammen med andre!\nUnderviser på holdet, Hans Ole Herbst, er selv vild med at tegne og har mange års erfaring som professionel tegner og underviser. Du kan se Hans Oles tegninger på hans hjemmeside: www.hansoleherbst.dk\nVILD MED at tegne, GRINDSTED


Kom nu ind i kampen... (Danish)\nog meld jer til powwowet d. 15. september i Århus. Det er altid både sjovt og spændende at deltage.\nMen jo flere desto bedre!\nJeg ville da gerne... May 15, 2007\n... men mit årlige besøg i Danmark er planlagt til juli måned, så det kommer til at knibe med at strække ferien så længe!\nMen jeg sætter da gerne et powwow igang på Kreta, hvis der er interesserede deltagere fra Danmark.\nPowwow May 15, 2007\nJeg kommer vist nok til powwow i Århus:) Det vil være mit fjerde i Danmark og det er bare så spændende at være der ibland andre som oversætter mellem dansk og andre sprog!\nJeg glæder mig til at høre hvornår powwowet på Kreta skal finde sted - håber jeg finder tid (og penge). Kreta er et dejligt sted og det vil være sjovt at have en dansk powwow der - mit græsk er vist nok dårligt, men jeg vil meget gerne øve mig i det! Men altså det kan jeg bruge til restaurant:)