Ekspert: Danmark bør overtage Sveriges to lukningstruede atomreaktorer | Ingeniøren\nEkspert: Danmark bør overtage Sveriges to lukningstruede atomreaktorer\n8. feb 2019 kl. 08:21 78\nTo reaktorer i Sveriges største atomkraftværk Ringhals står til at blive lukket. Men svenske Staffan Qvist, som er Doctor of Nuclear Engineering fra UC Berkley, har en idé, så reaktorerne Ringhals 1 og 2 undgår lukning, og så Danmarks energiproduktion ifølge ham kan blive CO2-neutral på kun to år: Han foreslår, at Danmark overtager de to reaktorer og vurderer, at de vil producere nok energi til, at Danmark kan lukke sine kulkraftværker. Desuden mener han, at det kun vil koste et sted mellem 50-100 millioner euro at holde reaktorerne i drift frem til midten af 2020'erne - og der er allerede betalt for affaldshåndtering, så det vil Danmark ikke skulle bekymre sig om.\nEmner : AtomkraftKulkraft\nvia Kristeligt dagblad via Jyllands-Posten 19. jul 2019 09:06 27\nLouise Fazlagic 5 måneder siden\nEj, årets bedste joke!\nMen tænk the irony, hvis det skete?!\nSupersjovt og dog dyb alvorligt og trist forslag, givet den umiddelbare fordel ved at kunne lukke kul- og oliebaserede værker her i DK. Det er så heller ikke realistisk, fordi vi i dag allerede modtager el fra Ringhals og man ikke på nogen måde kan “route” den producerede el herfra til DK, desværre.\nDet er så desværre heller ikke realistisk givet hverken svensk lovgivning eller dansk politik af i dag.\nMen super tanke-ide, og dybt ironisk.\nNaturligvis en god ide.\nHvis vi mener det alvorligt med at beskytte klimaet og naturen mod CO2 og luftforurening, så er det ligegyldigt hvor atomkraftværket står.\nEn endnu bedre løsnig ville være hvis Danmarks regering, bad Sverige om at bevare og genstarte alle nedlukked atomkraftværker.\nEvt, ved at lave en økonomisk ordning om at dele omkostningerne.\nDet samme burde vi naturligvis sige til Tyskland, Schweiz, og alle andre.\nDet vil blive billigere end alle de klima og miljø tiltag vi bliver tvunget til at udfører, hvis vi intet gør!\nMichael Cederberg 5 måneder siden\nDet ville ende med verdens dyreste el\nSom tilhænger af atomkraft i Danmark er jeg lidt ked af at skyde den her ned. Men det ville ende med verdens dyreste el. For produktion af el og anden energi er man nødt til at lave en række kompromisser mellem sikkerhed, driftstabilitet, pris, etc. Uanset om vi snakker atomkraft eller andet. Hvis svenskerne blot skulle stille krav uden at tænke på omkostninger etc. så ville vi ende med ufattelig dyr el.\nRe: Naturligvis en god ide.\nHvis det er sådan en god ide, hvorfor fortsætter de respektive lande så ikke bare productionen på værkerne og eksporterer strømmen til Danmark, til samme eller lavere pris end dansk "kul-el"? El fra et atomkraftværk kan vel næppe blive billigere, da de for længst må være betalt, og man derfor kun har driftsomkostningerne. Hvis atomkraft ikke er konkurrencedygtige under disse vilkår, så bliver det næppe nogensinde det.\nHvordan havde han lige forstillet sig at flytte de rundt regnet 2GW til det danske elnet ?\nTo nye HVDC søkabler direkte fra Ringhals til hhv. Jylland og Sjælland ?\nkasper friis 5 måneder siden\nNu er jeg normalt imod\nNu er jeg normalt imod atomkraft, men samtidig har jeg svært ved at forstå man lukker reaktore ned før de egentlig er "færdige" det har trods alt kostede kæmpe summer penge at bygge det, og det vil koste det samme og rive dem ned bagefter.\nSå længe de sikkert kan producere strøm til billigere penge end vind og sol, synes jeg det er åndsvagt...\nforslaget om danmark overtager dem er så lidt dumt, de burde bare køre dem videre selv..\nJens Arne Hansen 5 måneder siden\nRe: Transmissionskapacitet ?\nJeg husker en avisartikel fra udgangen af2011 hvor daværende energi- og klimaminister Martin Lidegaard varslede elforbrugerne om at de frem til 2020 skulle af med omkring 50 mia til den grønne omstilling af elforsyningen, så det er ikke penge der mangler, snarere noget fornuftigt at bruge dem til!\nSå ideen om at købe sig ind på forsyning af svensk kernekraft synes at være en af de bedre, ihvertfald lige så god som en kæmpekloakledning til vindmøllestrøm ned gennem Jylland :-)\nKan man det? altså over den lange afstand, går der ikke for meget tabt?\nArne Jørgensen 5 måneder siden\nFaktisk ikke nogen dårlig idé - direkte adgang til det midt og nord Svenske elnet og de gode muligheder med vand og deres nybygget / planlagte vindkraft. Vi kunne undgå den flaskehals de har i syd.\nRinghals kan naturligvis også sende strøm den vej - hvis de kan være med på prisen.\nRe: Nu er jeg normalt imod\nSå længe de sikkert kan producere strøm til billigere penge end vind og sol,\nDet er vel netop det der er Ringhals problem?\nSå ideen om at købe sig ind på forsyning af svensk kernekraft synes at være en af de bedre, ihvertfald lige så god som en en kæmpekloakledning til vindmøllestrøm ned gennem Jylland :-)\nMen en kæmpekloakledning til atomkraftstrøm fra Ringhals er en god idé?\nMartin Hansen 5 måneder siden\nHvordan får jeg så min fjernvarme?\nDet bliver en kold kold vinter vi går i vente :-)\nMichael Mortensen 5 måneder siden\nIkke nogen ny ide !\nJeg har flere gange været inde på den slags løsninger her i debatten.\nGentagne foreslag til Akraft tilhængerne, om at samle penge ind til fortsat drift af eksisterende kraftværker, samt etablering af nye i Akraft venlige lande.\nForskellen er at denne 'ekspert' vil have det skal gennemtvinges at bruge af andre folks skattepenge uden at spørge dem først.\nMen jeg står ved tidligere fremsatte tilbud om at spytte den sidste tus-basse i puljen når Akraf tilhængerne har samlet nok ind til at bygge et nyt værk.\nJesper Ørsted 5 måneder siden\nDet virker som en win-win situation: 2 svenske reaktorer med en masse restlevetid fortsætter med at lave CO2-let energi. Smid 2 HDVC kabler fra Ringhals til hhv. Sjælland og Jylland og alle de forurenende kulfyrede værker kan lukkes. Øget brug af elopvarming vil nedbringe CO2 udledningen yderligere og det brugte kernebrændsel bliver i Sverige, hvor de bygger deres eget depot til det. Danmark burde tage imod sådan et tilbud med kyshånd!\nJens Madsen 5 måneder siden\nRe: Det ville ende med verdens dyreste el\nSom tilhænger af atomkraft i Danmark er jeg lidt ked af at skyde den her ned. Men det ville ende med verdens dyreste el. For produktion af el og anden energi er man nødt til at lave en række kompromisser mellem sikkerhed, driftstabilitet, pris, etc. Uanset om vi snakker atomkraft eller andet. Hvis svenskerne blot skulle stille krav uden at tænke på omkostninger etc. så ville vi ende med ufattelig dyr el\nDet vil helt sikkert være billigere for os, at bygge et nyt atomkraftværk.\nVi vil ikke få problemer med at det snart skal nedrives - eller måske allerede burde være blevet det, og værket vil kunne producere strøm i mange år frem. Dertil kommer at et nyt kraftværk, kan placeres effektivt i forhold til transporten af el.\nEn del af danmarks kraftværker er desuden vigtige i produktionen af varme.\nSkal vi helt over på vindmøller og atomkraft, så er nødvendigt, at vi får ændret vores opvarmning til at bruge varmepumper.\nSkal vi være CO2 neutrale, skal vi ikke kun tage hensyn til elproduktionen - men også opvarmning og transport.\nJeg tror, at vi kan reducere CO2 for transport, ved at:\n1) Sælge afgiftsfrit brændstof, på den danske side af den dansk/tyske grænse, og grænserne til de andre lande.\n2) Lægge en vejafgift på det danske vejnet, der skal betales, når et køretøj kører ind i landet. Så længe der ikke køres ud betales ikke vejafgift. Vejafgiften skal svare til den afgift, som er på en tank brændstof for den pågældende bil. Dette muliggør, at vi kan sættte vores afgifter som vi vil, uden at få problem med billig benzin på den tyske side. For kunderne vil det ikke koste ektra, da de bare tanker den afgiftsfrie benzin først, og fylder tanken.\n3) Lægge væsentligt større afgifter på benzin og diesel, og til gengæld undlade enhver form for roadpricing, der bare er en besværlig og dyr måde at opnå det samme. Roadpricing optimerer desuden forkert, da der ikke tages spor hensyn til miljøet.\nHvis det skulle baske noget, så skulle kablerne lægges til Estland eller Polen, der lige p.t. udleder 650 gr CO2/ KWh; men ofte ligger over 1.000 gr CO2/ KWh\nDanmark ligger som regel på 250 gr.\nRe: En gevinst for alle parter\nDet virker som en win-win situation: 2 svenske reaktorer med en masse restlevetid fortsætter med at lave CO2-let energi. Smid 2 HDVC kabler fra Ringhals til hhv. Sjælland og Jylland\nInden de HVDC kabler kan sættes i drift, skal der laves en masse forarbejde, der skal laves VVM undersøgelser, det skal sættes i udbud.\nKablerne vil derfor nok først være klar til drift, når værkerne er tæt ved at være helt udtjent.\nMåske vi kan få 5-10 års drift af disse kabler, der normalt skal bruge 30-40 år på at tjene sig hjem.\nFrithiof Jensen 5 måneder siden\nHvis det er sådan en god ide, hvorfor fortsætter de respektive lande så ikke bare productionen på værkerne og eksporterer strømmen til Danmark,\nDet er jo fordi der er En eller Flere Grunde til at Svensken vil lukke värkerne.\nAt de pröver at prakke dem på Danskerne fungerer lige som for et par år siden hvor et sommerhusområde tät ved Höör skulle tilsluttes komunens kloak - til cirka 300K SEK per hytte - og en masse sommerhuse kom "på markedet". Detaljerne om kloakeringen stod der ikke noget om i bolig-annoncerne rettet til Dansk- og Tysk- Jävlarne :). I Sverige er "besikningen" ved husköb ret vigtig at få gjort 100%, for man hänger på det man ikke finder!\nJeg tror forslaget er en Svensk joke. Det er bare det at jo mere uforståelig og indforstået en vittighed er, jo bedre er den i Sverige/Skåne. Pointen er isär at "Dansken" ikke fatter den. Det ideelle er i övrigt at kun to mennesker forstår vittigheden, så man trods alt kan sige at den fandtes.\nLad os betale svenskerne for atomkraft el (som vi gør i dag)\nOg så kan vi passende tage ansvaret for det radioaktive affald der produceres. For min skyld kan vi bygge et lager på Frederiksberg. Jeg vil ikke have noget problem med at have det stående i nabolaget.\nØvelsen med at lukke disse to reaktorer handler om noget så simpelt som profit maksimering.\nVed at lukke for disse to reaktorer 'tvinger' Vattenfall Sverige, til at skulle opstille vindmøller med samme årlige kapacitet.\nStatssøtte til vindmøller og efterfølgende handel med vindmølleparker er enormt profitabelt, se bare på Ørsted.\nVattenfald kan veksle overskuddet fra de to reaktorer til et endnu større milliard overskud på vindmøller og handel med vindmølleparker.\nAt levere Strøm til Svensken og resten af Nordpool er sekundært og nærmest ligegyldigt:\nProfitmaksimering, NU !\nDe har lært det ved at se hvordan Ørsted gør.\nNaturenergi har valgt at placere nogle af deres vindmøller i Polen - dette skete ud fra, at det gav mere CO2 besparelse i forhold til investering.\nDanmark ligger som regel under 250 gr CO2 per kWh. På nuværende tidspunkt er vi på 158 gr. CO2 per kWh - dette skyldes primært, at vi åbenbart producerer strøm på kulkraftværker til Norge og Sverige. Så måske skulle svenskerne bygge et nyt a-kraft værk. Så kunne vi undgå, at skulle producere strøm på vores kulfyrede kraftværker til dem. Når vi ikke producerer strøm til udlandet på vores kulfyrede kraftværker, og blæser det godt, så er vi på ca. 70 gr. CO2 per kWh. Er det helt vindstille, kan vi komme op på ca. 250 gr. CO2 per kWh - men det er højden. Vi eksporterer lige nu 2.5GW til svenskerne og nordmændene.\nMikkel Ekwall 5 måneder siden\nHvor har du den infomation fra?\n- Sverige står overfor at lukke to af Ringhals-atomkraftværkets reaktorer. De bliver lukket på grund af en forældet analyse, som ikke holder vand i dag, forklarer han.\nMen de fejler ingenting og tjente milliarder af kroner ind sidste år. Med begrænsede investeringer på mellem 50-100 millioner euro kan reaktorerne køre til midt i 2020'erne. Men der er ingen teknisk eller økonomisk begrænsning for at fortsætte driften til 2030'erne, som det er planen med de andre svenske reaktorer.\nAt lukke Ringhals før 2030 ville være et spild af resurser.\nMen kan nogen her huske, hvad der er problematisk med Sveriges reaktorer?\nDet er revisorer\nDet er tydeligvis revisorer, der kun tænker på penge i en ekstrem kortsigtet beregning, der vælter sig i debatten.\nNaturligvis skal intet atomkraftværk slukkes, når der kører et kulfyret kraftværk ved siden af.\nMen det er tydeligt, her i debatten at det er revisorer, og ikke ingeniører og miljøbevidste mennesker, der kommenterer.\nRe: Ikke nogen ny ide !\nHer er jeg enig med Michael Mortensen\nJeg lægger også gerne en tusse i når der er samlet ind.\nNEJ TAK til at bruge "andre folks penge"\nRe: Det er revisorer\nMen nogle af os har accepteret at elsektoren er blevet liberaliseret, og at det derfor er regnearksgymnaster der styrer showet og vælter sig dertil grådigt i alskens støtteordninger til dette eller hint.\nDu har ganske ret i at det miljømæssigt er pløk ånsvagt at lade kulværkerne køre videre.\nMen vi har en energipolitik styret af liberalistiske regnarksgymnaster med fri adgang til statskassernes uanede ressourcer af støtte til grøn energi.\nResultatet er tydeligt:\nLukning af Akraft plus adgang til statsstøttede vindmøler er mere profitabelt end at lukke kulkraft, og så kan man jo supplere med at gå efter statstilskud til konvertering af kulkraftværker til træpiller.\nDet er endnu bedre, hvis energiselskaberne er delvis offentligt ejede, såsom Ørsted og Vattenfall. Man giver tilskud (til sig selv) til at konvertere til træpiller/flis, og når så alle værker er konverterede, bliver det pludseligt politisk nødvendigt at sætte afgift på biobrændsel, og vupti så har man større indtægter på skatter og afgifter, som kan veksles til en saftig omgang valgflæsk.\nMærk mine ord: Når det sidste kulværk er konverteret til biomasse, så kommer afgifterne!\nMan skulle ikke risikere at fjernvarmen blev produceret på varmepumper drevet af egne vindmøller/solceller, dvs. uden en tur omkring elnettet, hvor det bliver påklistret en masse omkostninger. Det er noget mere besværligt rent politisk at sætte afgift på kold udeluft, eller varme i havvand end importeret biomasse. Og energiforbrugsskatterne er så dejligt konstante, og lige store fra næsten alle borgere.\nDanmark burde tage imod sådan et tilbud med kyshånd!\nSkal vi nu ikke lige se en pris først ?\nMen men den ville blive meget bedre hvis der blev indført en rigtig kulstofskat.\nHvilken kategori henregner du dig selv til. ?\nDriver de ikke bare dambrug med elektriske ål?\nDet er nu lidt mærkeligt ......\nAf artiklen synes at fremgå, at der produceres i Ringhals med stort overskud.\nSå virker det noget besynderligt, men det er måske bare politik, at ville sælge (at lukke er en anden sag).\nIstedet for at lukke kunne Sverige, for overskuddet, etablere linier til baltiske lande, til Polen, til Danmark. Hvorfor dog sælge en crash- Cow - istedet for at malke den ?\nDet lyder som en sag bedre egnet til 1. april ......\nMen at fjerne et eksisterende grundlastværk på 2 GW i disse klima-tider - ja det er svært at forstå.\nHør, har I helt glemt Barsebäck, Chernobyl etc?\nHar I helt glemt årtiernes indoktrinering om atomkraftens nederdrægtigheder fra beg. af 70’erne frem til 1985, og så var den potte ude (iflg. politikerne i dag)? Hvorfor lukker svenskerne for deres vel-kørende, sikrede, overskudsgivende atomkraftværker?\nBlandt andet fordi vi danskere “venligt bad om” at lukke det “superfarlige, økonomisk dårlige, miljøsvinende” (ikke lige efter min mening, men danske politikere og Greenpeace’s et al’s mening) værk på den anden side af Øresund, fordi “man kunne se det fra København”.\nOg pga. den vedvarende propaganda, samt ultimativt Fukushima-nedsmeltningerne, der gav dødsstødet til også de svenske partiers opbakning.\nAt det så i mine øjne er det eneste klimavenlige energiform, der er mulig i storskala til den massive mængde mennesker, vi er her i verden idag, er så en helt anden snak, og skal vi endelig ikke blande ind i en dogmatisk beslutning, der i DK blev truffet og sluttet i 1985 og som i S bliver opretholdt, hver gang de grønne er med i regering der. Suk.\nOluf Bagger 5 måneder siden\nHvorfor nationalisere el-produktionen?\nEr det rigtigt forstået at forslaget er at Danmark som stat skulle købe et brugt elværk i Sverige og slå sig op som elproducent på et liberaliseret el-marked?\nDet lyder ikke som tidsånden i 2019.\nEr det ikke ligemeget hvem der ejer værket?\nDa den svenske regering besluttede at pålægge svensk kernekraft en skat i 2015 på 0,05 SEK/ KWh, og Ringhals stod overfor en stor opgradering i 2017, for at kunne fortsætte produktionen udover 2020, besluttede Vattenfall sig for at lukke værket. Som det fremgår af DR.DK artiklen kan man ikke sige at produktionen er rettet mod det danske marked, da el er fri handelsvare i EU\nSå værket kan ikke fortsætte efter 2020 uden en pause og kostbar opgradering ....\nRe: Realiteterne ....\nSå altså en særskat på kernekraft i en tid hvor alle bekymrer sig om CO2?\nDen svenske regerings valg ...\narne lund 5 måneder siden\nDet er jo bar det vi selv har gjort i årevis, Sendt udtjente biler, skibe, fabriksanlæg til fattigere lande - fra Græneknad til Pakistan til Nigeria. Så vi kan vist ikke tillade os at pive.\nIdeen skal dog nok blive taget op af Labil Alliance - og andre ukritiske væksttilhængere, der intet har lært af Tjernobyl, Three Miles Island, Fukuyama m.fl.\nAsbjørn Overby 5 måneder siden\nDu er godt klart over at a-kraft til trods for de ulykker du nævner er en af de reneste energiformer i verden?\nVar det ikke Vattenfall der solgte en profitabel kulmine i Tyskland for næsten ingenting, fordi de ikke ville beskæftige sig med kul?\nHvis vi kan lave samme handel med Ringhals vil det være en god forretning, og så kan det udfordre CO2 fanatikerne.\nDet er fint og rent at generere elektricitet med akraft men det der hentydes til som miljødumping i denne her sammenhæng er at sælge et værk der skal dekomissioneres inden for få år og efterlade køberen med regningen.\nHvis der følger en konto med med midler til dekomissionering er det en anden snak.\nDet er dog stadig dødfødt for en stat at gå el-producenter i bedene. Vi bor i EU og ikke i Hviderusland. Vattenfall, Ørsted og alle de andre ville hurtigt råbe op om ulovlig statsstøtte hvis et land med en statskasse i ryggen gav sig til at sælge strøm til forsyningsselskaberne.\nRe: Hvorfor nationalisere el-produktionen?\nSvenskerne har langt mere erfaring i at drive atomkraftværker end vi har. Vi nedlagde undervisningen i atomkraft i Danmark for mange år siden. Det er nok mere sandsynligt den omvendte vej: At vi giver svenskerne tilladelse til at bygge og drive 1-2 A-kraftværker i Danmark.\nDet er dog stadig dødfødt for en stat at gå el-producenter i bedene\nAtomkraftmodstandernes nye taktik: Vi går ind for atomkraft, MEN....\nRe: Hør, har I helt glemt Barsebäck, Chernobyl etc?\nHvorfor lukker svenskerne for deres vel-kørende, sikrede, overskudsgivende atomkraftværker?\nDer er noget du har fået forkert fat på. Akraft værker i Sverige lukker netop fordi de ikke er konkurrencedygtige !\nSå hvorfor skulle Danmark overtage 2 gamle urentable værker, som andre allerede har opgivet?\nDa der ikke findes en dansk a-kraft industri ville der under alle omstaendigheder blive tale om et udenlandsk selskab der skulle designe, bygge og evt drive et kernekraftvaerk i Danmark. Ikke en gang Storbritannien forsoeger at bygge deres "egne" vaerker laengere.\nRinghals og Forsmark sætter produktions rekord i 2018\nRinghals atomkraftværk producerede 30 TWh i 2018 og satte ny rekord.\nRinghals 1 og 2 er nok ældre værker, men der er intet til hindring for at de kan operere i yderliger 40 år.\nDer er allerede tilsvarende værker der har fået produktionslicens til 60+ år og enkelte til 80+ år.\nDerudover er der udviklet en metode til udglødning og genhærdning af reaktorbeholdere.\nDer er intet der hindrer at reaktor beholdere kan holde i 100-120 år.\nNaturligvis skal instrumentering opdateres undervejs, lige som alt andet teknologi.\nRe: Ringhals og Forsmark sætter produktions rekord i 2018\nJeg er ret sikker på at Vattenfall og Svenskerne kender til de ting du nævner.\nJeg er også ret sikker på at hvis de mente det kunne give den ønskede profit, ville de benytte sig af de ting.\nMen det at de vælger at lukke reaktorerne ned i stedet, fortæller mig at der ikke er nogen interessant profit at hente.\nOle Andersen 5 måneder siden\nGrunden til at de slukker er "effektskatten" der blev indført for nogle år siden, men så blev afviklet igen 2017, der tilkom så nye krav efter Fukushima at reaktorene skal ha fristående kylning inden 2022 og det koster nogle Milijarder.\nRinghals havde et overskud på ca.2 Milijarder 2017 så det går med overskud, men fremtiden ser mørk ud da atomkraften skal sponsre vindmøller.\nHåber da at i ikke får et "Miljöparti" i Danmark.\nHåber da at i ikke får et "Miljöparti" i Danmark\n- uha da: Vi har skam flere (mange?) af slagsen! Der er vist også nogle 'skabs'-benægtende/-skeptiske partier iblandt(?), men de er lissom ikke rigtigt 'sprunget ud' (endnu?)! :)\nJens Stubbe 5 måneder siden\nTyskerne forlanger nu ros for\nTyskerne forlanger nu ros for at de allerede i 2038 lukker for kulkraft.\nNå men de har da åbenbart også råd til meget dyr energi.\natomkraften skal sponsre vindmøller\nHvorledes og med hvilke beløb ?\nEffektskatten togs væk nu, eller det meste 90%. den var på 20 øre KwH og det plus afgiften på 5-6 øre for dekomprosion af værkerne blev lidt for meget når de samtidigt som jeg skrev skal installere sekundær kylning.\nNu fik regerings partiet kolde fødder da reaktorejerne sagde,med så slukker vi.\nDet var Miljöpartiet der ville have effektskatten for at udbygge vindkraft.\nRinghals produserer ca: 6mill.KWh i timen så det bliver en slant.\nDet var Miljöpartiet der ville have effektskatten for at udbygge vindkraft\nOg den er nu fjernet.\nDet betyder jo også at kernekraft i dag IKKE betaler til udbygning af vindkraft.\nVar effrktskatten målrettet udbygning med vindkraft eller var effektskat en skat på linje med andre skatter og afgifter ?\nOg endeligt hvorfra finansieres vindkraft i dag ?\n"Effektskatten togs væk nu, eller det meste 90%. den var på 20 øre KwH og det plus afgiften på 5-6 øre for dekomprosion af værkerne blev lidt for meget når de samtidigt som jeg skrev skal installere sekundær kylning.\nRinghals produserer ca: 6mill.KWh i timen så det bliver en slant."\nLæs dog dit eget link!\nDer er overhovedet ikke belæg for dine helt vilde påstande.\nHer er en mere faktuel artikel fra nærværende medie.\n7 svenske ører er med dagens kurs 5øre.\n5 ører dækker hverken helt, halvt eller kvart det svenske samfundsudgifter til at videreføre kernekraft.\nSkulle du gøre noget fornuftigt for din yndlingsteknologi til elektricitetsproduktion, så skulle du nok have linket til dette. https://www.umweltbundesamt.de/en/press/pr...\nTyske magthavere er imidlertid bedøvende ligeglade og maser videre med tabsgivende kul.\nThorkil Søe 5 måneder siden\nDet ubesvarede spørgsmål er tilsyneladende:\nHvorfor vil Vattenfall skille sig af med to tilsyneladende velfungerende kraftværker?\nUmiddelbart tænker man på penge og her vil jeg sammenligne med forholdene i Finland.\nHer er den eksisterende A-kraft er under økonomisk præs fra sol og nok mest vind.\nJeg citerer fra NucNet.org (2015): https://www.nucnet.org/all-the-news/2015/0...\n“ - - TVO told NucNet today it is finding it difficult to sell its electricity at market prices, which are around €30 per megawatt-hour (MWh), according to Nord Pool Spot market data, while other energy sources are being subsidised at levels of around €115 per MWh. There are no subsidies for nuclear in Finland.”\nHvis noget tilsvarende gør sig gældende i Sverige vil det være let at forstå hvorfor Vattenfall, der satser på vindkraft, helst vil lukke for ubehagelig konkurrence.\nMen en saglig vurdering kan ikke basere sig på mavefornemmelser og en gammel oplysning fra Finland.\nDerfor spørger jeg\nEr der nogle af de mange ihærdige skribenter, der kan fortælle hvorledes Svensk vindkraft afregnes?\nDet svar er givet flere gange. Dårlig økonomi.\nRe: Dårlig økonomi?\nMen nu er afgiften fjernet igen. Alligevel fortsætter Vattenfall lukningen på trods af, at Ringhals 1 sidste år slog alle rekorder for produktion af elektricitet - og gjorde det med et milliardoverskud.\nThorkild - svaret står længere oppe:\nRinghals 1 & 2 skal have udført separat køling for at fortsætte efter 2020 - en investering til mange mia. som Vattenfall og E.ON ikke ønsker at tage, da de med stor sandsynlighed ikke ville få pengene tilbage grundet billig VE-strøm ....\nsvaret står længere oppe\nSøren Holst Kjærsgård 5 måneder siden\nEnergimyndigheten, et par tal og Ebberød Bank.\nSenast ändrad: 2018-07-17 10:18\nEnergimyndigheten publicerar nu sommarens kortsiktsprognos över Sveriges energianvändning och energitillförsel för perioden 2017–2021. Den totala tillförseln av energi i Sverige väntas minska från 600 till 583 terawattimmar (TWh),\n(68,5 GW til 66,5 GW) En nedgang på 2 GW svarende til Ringhals I og II.\nMedan den slutliga energianvändningen i samtliga användarsektorer väntas öka.\nAnledningen till att energitillförseln minskar är att kärnkraftsreaktorerna Ringhals 1 och 2 är planerade att stängas ned under prognosåren.\nKärnkraftsproducerad el minskar med 14 TWh (1600 MW) mellan 2017 och 2021. Minskningen antas till största delen ersättas av 10 TWh (1140 MW) ökad elproduktion från vindkraft.\nDessutom väntas exporten av el att minska.\nEnergianvändningen inom sektorn bostäder och service väntas öka från 141 TWh 2017 till 145 TWh år 2021. ( Differensen 4 TWh modsvarer 456 MW = Karlshamn I)\nSamhandlen i 2018 mellem Danmark og Norge + Sverige kan illustreresved følgende tal:\nImport max 3220 MW, Import max 2771 MW og gennemsnit 383 MW.\nSå det er virkeligt dårlige nyheder for Danmark, at Sverige vil lukke Ringhals 1 og 2 og reduceres udenrigshandlen.\nRinghals oplyser på sin hjemmeside om produktionen i 2018:\nProd 30,1 TWh , Gns.Effekt 3436 MW, Kapacitet 3924 MW\nVirkn.grad 876 W/installeret kW\nI alt................................. ...220 SEK/MWh ................156,4 DKK/MWh\nKapital...............13%....... 28,6...................................... 20,3\nSkat............... .......4%............8,8......................................... .6,3\n1 SEK = 0,711 DKK\nTil sammenligning ydede de østdanske havvindmøller 359 W/kW installeret effekt og de vestdanske 434 W/kW installeret effekt i 2018. Og den samlede ydelse var i gennemnit 529 MW varierende ukontrollabelt mellem 0 og 1239 MW.\nSå hvordan det skulle kunne være en bedre ide at opføre 2-3 GW nye havmølleparker med en virkningsgrad på omkring 50% og en ydelse som vinden blæser og derfor nødvendigvis belastet med fuld og langt fra gratis back-up, end at forsøge at købe Ringhals 1 og 2 med en kapacitet på tilsammen 1730 MW, det skal man have stået i lære i Ebberød Bank for at kunne forstå.\nHvad foregår der dog i hovedet på europæiske politikere, når Ringhals' regnskab for 2018 angiver en elpris på 15,64 øre/kWh ?\nThorkild - ufattelig så tungenem du er i dag:\nRe: Energimyndigheten, et par tal og Ebberød Bank.\nDet er nok den krævede forbedring af kølingen, der er så dyr at ikke kan betale sig.\nIhvertfald interessant at eksisterende akraft nu også giver op i forhold til VE.\nDet er ikke nok med mavefornemmelser.\nDerfor spørger jeg: Hvor billig?\nDet var vist det jeg bad om lidt tidligere.\nRinghals Ekstra køling\nMan måtte ikke beskatte atomkraften ihjel, så vi finder på noget andet som kan slå det ihjel.\nDe to reaktorer har ikke brug for ekstra køling, de har i forvejen adskillige andre kølesystemer, og de har kørt i årtier uden at forårsage et eneste uheld.\nMen nu stiller vi så et milliardklasse krav om ekstra sikkerhed, pga en uheld på den ande side af jorden i et jordskælvsområde.\nEt uheld der ikke kosted liv og førlighed, iøvrigt.\nSå nedlukningen har intet med økonomi at gøre.\nDet skyldes kun frygt, for atomkraft.\nTænk at vi lader os manipulerer sådan af Greenpeace et al, en org der er uden for demokratisk kontrol, som ikke har offentliggjort budget og donor register.\nOg danske ingeniøre køber dette ævl, råt og efterationaliserer det siden til "dårlig økonomi".\nRe: Ringhals Ekstra køling\nJo. Det er netop økonomi som er det afgørende.\nMichael, jeg tror lige du skal gå ud og trække lidt frisk luft.\nMere end 2.200 døde under evalueringen.\nMen nu stiller vi så et milliardklasse krav om ekstra sikkerhed, pga en uheld på den ande side af jorden i et jordskælvsområde.Et uheld der ikke kosted liv og førlighed, iøvrigt.\nLæs selv: https://en.wikipedia.org/wiki/Fukushima_Da...\nMen ALLE evakueringerne var et udslag af oppustet frygt for en ikke eksistrende fare.\nBjarke Mønnike 5 måneder siden\nHør Flemming og John.....\n....vi er flere der kan læse udenlansk og dansk.\nJohn det hedder evakuering og ikke evaluering , men antallet af de evakuerede er korrekt, men de døde ikke af radioaktiv betråling, men netop at blive flyttet ud af deres hjem og af skræk samt adskillige er blevet dræbt af selve tzunamien\nReports have pointed out that many of these deaths might be caused by the evacuation period being possibly be too long, and it has been suggested that residents could have been allowed to return to their home earlier in order to reduce the total related death toll\nAntallet af døde ansatte ved værket udgjorde 1 person, men seks har fået en al for stor dosis stråling og 175 har også fået en betydelig dosis stråling.\nA few of the plant's workers were severely injured or killed by the disaster conditions resulting from the earthquake. Furthermore, at least six workers have exceeded lifetime legal limits for radiation and more than 175 (0.7%) have received significant radiation doses. Workers involved in mitigating, the effects of the accident do face minimally higher risks for some cancers. One worker is acknowledged to have died from radiation induced illness.\nEt anlæg der tjener milliarder hjem?\nGider du ikke lige linke til noget der beskriver den dårlige økonomi ved de Svenske Akraft anlæg?\nNej, det havde intet med økonomi at gøre, da Basebäck blev lukket.\nGider du lige læse tidligere artikler i Ingeniøren\nDet er en artikel fra 2015!\nHvis eneste argument for høje priser er miljøpartiets strafafgift på Akraft.\nMen ok, man kan slå meget ihjel med politisk vilje, baseret på følelser!\nMen hvad har ændret sig siden 2015? for nu er det lige pludselig en milliard forretning?\nSiden er afgiften på A kraft blevet fjernet og det er alligevel blevet en endnu dårligere forretning.\nMax Kjeldgaard 5 måneder siden\nEr fjernvarmen pludselig død??\nDet er jo herligt med al den elektricitet, men der er ikke ét ord om fjernvarme, selvom fjernvarme er et væsentligt element i Danmarks forsyningsstrategi.\nHvordan kan dette aspekt vægtes så lavt, "fordampet"?\nRe: Er fjernvarmen pludselig død??\nMax - hvis det ikke er rentabelt at køre mange kilometer efter 30 gr C varmt vand fra et datacenter, hvorfor skulle det så være rentabelt med samme temperatursæt fra en atomkraftværk som ligger fan..... i vold i f.t. storbyerne?\nTilhængerne vil sandsynligvis svare: "Vi kan by-passe damp for at få temperaturen op" - rigtigt; men det går udover elvirkningsgraden og var bedre brugt at drive en varmepumpe....\nFra starten var den gode ide med fjernvarme at hvis man havde bygget et kraftværk i en by så kunne man billigt lægge korte ledninger ud i byen og så havde man varmen næsten gratis. Fynsværket var et eksempel på det.\nMed atomkraft behøvede man ikke fjernvarme, det var nemt og billigt at installere elvarme, så indtil man fravalgte atomkraft blev der bygget en del huse kun med elvarme. Men det blev stoppet for det går ikke med vedvarende energi, her er det vigtigt at holde elforbruget på et så lavt niveau at vore nabolande kan komme os til hjælp ved fravær af sol og vind.\nDerfor fik man brug for at udbygge fjernvarmen her i landet langt ud over hvad man hidtil havde anset for økonomisk forsvarligt - i stedet for elvarme. Så det er endnu en omkostning ved vedvarende energi som kan lægges oven i det vi i forvejen betaler til vindmølleparker, forstærkning og stabilisering af elnettet osv. og fjernvarmekunderne kan bare betale og se glade ud!\nSå svaret er at med atomkraft er fjernvarme i det omfang vi har nået i Danmark ikke relevant. Omvendt kan man så spørge hvad svenskerne vil gøre med deres elvarmenår de engang får nedlagt deres atomkraft og står i samme situation som os?\nBare du selv tror på hvad du skriver, så er det fint!


Hvordan arbejder JobCare på Sjælland? | Den motiverende samtale | Virksomhedspraktik | Vejen tilbage på arbejdsmarkedet | JobCare\n18. juni 2018 23. april 2019 JobCare\nHvordan arbejder JobCare på Sjælland?\nJobCare Sjælland i Glostrup arbejder primært med målgrupperne:\nAfdelingernes medarbejdere består af "K'ere": Kvindelige, Kompetente Konsulenter - samt et bredt udvalg af samarbejdspartnere fx. Psyko-, Fysio- Kranio Sacral-, Body SDS terapeuter mfl.\nDet samlede match og den daglige sparring på tværs skaber tilsammen de bæredygtige helhedsorienterede tværfaglige løsninger, som kendetegner det socialfaglige arbejde hos JobCare.\nVi arbejder bla. med individuelle og støttende samtaler\n- altid beskæftigelsesrettet og virksomhedsfokuseret.\nJobCare Sjælland afholder teammøde 1 gang om ugen. Der arrangeres ofte gåture med borgere og Workshops med varierende emner.\nLæs mere om vores arbejdsmetoder her >>\nEn helt almindelig torsdag med 2 JobCare konsulenter...\nSom Marketingansvarlig hos JobCare skulle jeg til Teammøde hos afdeling Sjælland ang. nogle fremtidige brochureprojekter. Efter et godt teammøde, der tegnede et billede af tryk på aftaler og travle hverdage (en ting jeg i øvrigt generelt har bemærket I landets JobCare afdelinger) var jeg med 2 socialfaglig konsulenter ude på hhv. praktikopfølgning og med til individuelle motiverende borger samtaler.\nDet blev for mit vedkommende (og nu dit) en spændende dag med:\n3 vidt forskellige borgere\n3 forskellige stadier I et JobCare forløb\nSe hvordan du booker et forløb hos JobCare her >>\nEn øvelse i, at fastholde praktikanten i sin virksomhedspraktik\nPå praktikopfølgning møder vi en borger, som er i praktik på et plejehjem. Borgeren er ikke tilpas i sin praktik, og fokuserer bl.a. på, at hun selv bliver gammel og måske selv skal på plejehjem en dag. Det bliver hun mindet om dagligt i sin virksomhedspraktik.\nBorgeren vil helst afslutte forløbet, og måske starte i en ny praktik et andet sted. JobCare konsulenten og borgeren diskuterer mulighederne for, at finde en ny praktikplads i en branche, som har borgerens sande interesse. Konsulenten kommunikerer støttende gennem samtalen, og motiverer borgeren I, at fastholde og fuldføre praktikken hvilket også bliver udfaldet af praktikopfølgningen.\nLæs mere om hvad det betyder, at have en ledig i virksomhedspraktik her >>\nBorger samtale: Gennemgang af CV og ansøgning\nEn øvelse i, hvordan man søger fleksjob uopfordret\nOver middagstid får vi en borger til samtale, der har brug for hjælp til, at skrive sin uopfordrede ansøgning vedr. fleksjob. I et Word dokument udspecificerer den socialfaglige konsulent og borgeren sammen de potentielle arbejdsopgaver således, at en fremtidig arbejdsgiver kan forestille sig, hvor borgeren vil kunne passe ind i virksomheden.\nKonsulenten udfordrer borgeren på modet til, at gå ud og besøge virksomheder med sin fleksjob ansøgning i hånden, at ringe og høre om muligheder og/eller følge op på ansøgninger.\nSamtalen udvikler sig til også, at motivere borgerens tro på sig selv på arbejdsmarkedet efter, at oplevet en årrække med stort arbejdspres, sygemelding med stress og slid i kroppen efter et fysisk belastende arbejdsliv.\nSom marketing ansvarlig tilbyder jeg, at vi kan lave en ledighedsprofil på LinkedIn så vi kan gøre opmærksom på borgerens søgen efter et fleksjob via de sociale medier. Det synes borgeren lyder fint, og det beslutter vi at gøre.\nFind tips og tricks til, at skrive ansøgning og CV her >>\nBorger samtale: Motivation\nEn øvelse i, at se muligheder frem for begrænsninger\nVed eftermiddagstid får vi endnu en borger til samtale. Formålet med denne samtale er, at finde inspiration til praktiksteder. Indtil videre har borgeren nemlig fastlåst sig på ét praktiksted indenfor én branche, og JobCare har til opgave, at motivere borgeren til, at kunne se andre muligheder. Det bliver til en længere snak med mange "nej, tak", "nej, det passer slet ikke til mig", "Nej, det kan jeg bare ikke", men lidt efter lidt får konsulenten og borgeren i fællesskab sporet sig ind på nogle emner og brancher, som borgeren måske alligevel kan se sig selv I og konsulenten noterer løbende de nye potentielle praktiksteder.\nHos JobCare er vores motivationsarbejde inspireret af Per Revstedts arbejde med udsatte grupper og af Den Motiverende Samtale. I Den Motiverende Samtale er det helt essentielt, at man arbejder på at forstå borgerens perspektiv og syn på sig selv og sit liv.\nSe mere om Per Revstedt og Den Motiverende Samtale her >>\nFind flere fordele ved, at samarbejde med JobCare og hvordan vi bliver samarbejdspartnere her >>


billedet.se Leve Sammen Husråd mod fnat\nAlternativ behandling af fnat Nix creme med permethrin er den eneste sikre måde at behandle fnat på. To behandlinger med en uges mellemrum og du er fri for fnat. Men hvis du virkelig vil prøve den naturlige behandling først, så har jeg skrevet dette indlæg. Fnat er nemlig husråd for mange dårlige råd på internettet. De alternative behandlinger mod fnat jeg skriver om her er: Sulfur modTea Tree olie og Neem olie.\nHUSRÅD MOD FNAT Alternativ behandling af fnat\nHusråd mod fnat Årsager til fnat\nFnat er en ufarlig sygdom, men for at modvirke spredning er mod vigtigt at kontakte egen læge ved mistanke, så effektiv behandling kan iværksættes hurtigst muligt. Det mest fremherskende symptom på smitte er ret pludselig husråd af intens kløe over hele kroppen, husråd oftest opstår uger fnat smittetidspunktet. Hos personer, der tidligere har haft fnat, kan kløen opstå få dage efter fornyet smitte. Kløen er værst ved sengetid. Hudsymptomer ved smitte med fnat viser sig mod udslæt med små vabler. Udslættet ses især i den tynde fnat ved fingermellemrummene og på fingre, ved albuer, bryst og i skridtet. Fnat påvirker mange forskellige dyrearter, hunde og mennesker inkluderet. Sygdommen er også kendt som sarkoptesskab (hunde) og humant many (mennesker). Læse her om symptomer på fnat, hvordan fnat smitter og hvordan fnat kan behandles. Fnat er en udbredt hudlidelse, som forårsager stor ubehag og hudkløe. Fnat og hudkløe kan hurtigt behandles ved brug af de rette produkter. Behandle fnat nu. vejlederuddannelse pædagog Fnat er mod tilstand, der fremkaldes af Sarcoptes scabiei parasitten. Denne mide lever i huden, og det kan være svært at identificere de første symptomer. Sarcoptes scabiei trænger ind i huden og forårsager en allergisk reaktion. Hvis den ikke fnat i tide, resulterer denne reaktion i en husråd infektion.\nFnat eller scabies er en infektion i huden som skyldes smitte med den humane fnatmide. Når hunmiden kommer over på huden, graver den små gange i den øverste del af huden, typisk på fingre eller ved håndled. nov Der er nemlig alt for mange dårlige råd på internettet. De alternative behandlinger mod fnat jeg skriver om her er: Sulfur (svovl), Tea Tree olie. Foto: TV ØST. Tæt kontakt med en anden person, der har fnat, kan føre smitten videre. Her finder du gode råd til at undgå fnat. TV ØST. dec , kl. 5. sep Fnat er en ufarlig sygdom, men for at modvirke spredning er det vigtigt at kontakte egen læge ved mistanke, så effektiv behandling kan. Hvad er fnat - scabies? Scabies kaldes på dansk for fnat. Det er en hudsygdom, som skyldes en scabiesmide, der graver gange i huden og lægger æg. Typisk for fnat er, at man pludselig får en generende stærk kløe, som opleves mest intenst om natten. Kløen er stærkest på steder, hvor scabiesmiden findes, men kløen rammer efterhånden hele kroppen.\nLæs her gode råd og vejledning til fnat behandling og bliv klogere på reaktion, hvor menneskets immunforsvar reagerer mod miden og dens affaldsprodukter. 8. jan Fnat på Kolding Sygehus: Sådan slipper du af med miderne Har du fået fnat, kan du købe midler mod infektionen i håndkøb. Der er dog råd at hente, for det er ret simpelt at slippe af med fnat igen, men det forsvinder ikke. 4. maj Fnat er en parasit, der godt kan lide at lægge sine æg under huden. Her er nogle Aloe vera er nok et af de bedst kendte midler mod kløe. Hvordan behandler man fnat? Spørgsmål. Kære Netdoktor. Hvor kommer/stammer fnat fra? Hvad er den bedste behandling mod fnat? Jeg bruger nix creme og har haft fnat. Tea tree olie til behandling af fnat Tea tree olie Australske folk har traditionelt brugt tea tree olie som et aktuelt middel mod mange hudsygdomme, herunder fnat. Vi forhandler Nix shampoo mod lus og creme mod fnat hos Webapoteket! Se vores store udvalg af creme mod fnat og shampoo mod lus online. Køb Nix her.\nTre hjemmelavede salver, der lindrer kløe og irritation fra fnat husråd mod fnat Av av det lyder ikke rart. Hellere ligge ned så den bliver aflastet. Madame anni husråd mod hæmorider - Olgas Hej søger en Husråd Mod Hæmorider Siam kvinde der. Der findes flere såkaldte husråd mod fodsvamp. hudkløe, tør hud, sart hud, udslæt, fnat, hudsygdom, allergi og graviditetskløe. #31 - Lungebetændelse.\nnov Der er nemlig alt for mange dårlige råd på internettet. De alternative behandlinger mod fnat jeg skriver om her er: Sulfur (svovl), Tea Tree olie. Foto: TV ØST. Tæt kontakt med en anden person, der har fnat, kan føre smitten videre. Her finder du gode råd til at undgå fnat. TV ØST. dec , kl. Hvad er den bedste behandling mod fnat? Jeg bruger nix creme og har haft fnat en gang tidligere, det gik i sig selv igen da jeg brugte nix efter 2 mdrs kløe, men nu det kommet igen, og bruger nix igen, men det kløer stadig.\nHvis du pludselig får voldsom kløe mod huden, skal du fnat, om du måske er smittet med fnat. Kontakt din læge, hvis du er i tvivl og få afklaret, om du er smittet samt hvad du skal behandles med. Læs her mere om, hvordan du forebygger og behandler den smitsomme hudsygdom. Fnat kaldes også scabies og er en hudsygdom, som skyldes fnatmiden. Det er ikke mod hvor mange, der får fnat i Danmark, men meget tyder husråd at fnat kommer i epidemier med ca. Hudsygdommen skyldes den lille husråd, der med en størrelse på 0,5mm fnat kan ses under mikroskop. Fnat smitter ved tæt kontakt mellem mennesker. FNAT: Akut udslæt kan Et husråd er fx Bvitamin creme kan hjælpe mod kløe – også kronisk kløe kan afhjælpes med fugtighedscreme med aktiv vitamin B Gostaríamos de exibir a descriçãoaqui, mas o site que você está não nos permite. Der er opstået en fejl: Skulle du være en af de fnat, der har fået fnat efter et mod på Kolding Sygehus, kan husråd læse her, hvordan du slipper fnat med fnatmiden. Røde prikker på håndled og fingre kan mod tegn på, at du har husråd fnat. Fnat på Kolding Sygehus: Sådan slipper du af med miderne\n5. sep Fnat er en ufarlig sygdom, men for at modvirke spredning er det vigtigt at kontakte egen læge ved mistanke, så effektiv behandling kan. Læse her om symptomer på fnat, hvordan fnat smitter og hvordan fnat kan behandles. Det er vigtigt at huske på, at fnat ikke forsvinder af sig selv, men når lægens råd følges og behandlingen gennemføres omhyggeligt permethrin mod fnat. 8. sep Typisk for fnat er, at man pludselig får en generende stærk kløe, Udslættet og kløen skyldes en allergisk reaktion mod miden og Det er vigtigt at huske på, at fnat ikke forsvinder af sig selv, men hvis lægens råd følges og.\nHusråd mod fnat pumpe mælk ud\nFnat behandling og forebyggelse husråd mod fnat\nKløen kan dæmpes med fugtighedscreme eller behandles med allergimedicin fnat tabletter med antihistamin fx Alnok tabletterCetirizin tabletter husråd Cetirizin PCD tabletter. Det du selv kan gøre her og nu for at lindre en generende kløe er at bruge fugtighedscremer og olier uden parfume - mod undgå sæbe.\nHvor kommer/stammer fnat fra? Hvad er den bedste behandling mod fnat? Jeg bruger nix creme og har haft fnat en gang tidligere, det gik i sig selv igen da jeg. Man får fnat ved, at mikroskopiske fnatmider graver sig ned i huden og lægger æg. Kløe - intens hudkløe skyldes immunsystemets reaktion mod miderne. Kløe er et almindeligt symptom ved en lang række af hudsygdomme, og kan undertiden være så voldsom, at den ødelægger nattesøvnen.\nHudkløe skyldes stimulation af følenerver i huden. Hudkløe kan optræde begrænset til et enkelt eller flere områder, men det kan også klø over hele kroppen. Hudkløe optræder ofte sammen med nældefeber eller tørhed og vandmangel. Specielt drikker mange ældre alt for lidt vand. dick morris 2016\nÅrsager til rejsningsbesvær.\nDer er mange grunde til, at man kan få problemer med sin rejsning. Listen er lang. Nogle er kortvarige, mens andre kan tage længere tid og også forværre tilstanden. Helt overordnet det er kompliceret. Det at få erektion er et samspil mellem nervesystemet, blodkar, hormonbalance og ens psyke.\nGenerelt skyldes de pludselige rejsningsproblemer et psykisk problem.\n5. sep Fnat er en ufarlig sygdom, men for at modvirke spredning er det vigtigt at kontakte egen læge ved mistanke, så effektiv behandling kan. Hvor kommer/stammer fnat fra? Hvad er den bedste behandling mod fnat? Jeg bruger nix creme og har haft fnat en gang tidligere, det gik i sig selv igen da jeg.\nHele husstanden skal have behandlingen to gange med en uges mellemrum, og det er vigtigt, at det sker på samme tid, ellers risikerer du smitte igen skriver netdoktor. Det er ideelt til kløe, brændende fornemmelser og enhver anden betændelse i huden.\nHusråd mod fnat Fnatmiden, dens afføring og æg stimulerer vores immunforsvar til at gå til angreb og dermed forårsage intens kløe. Disse kan blive ved med at være i huden, også efter miden er behandlet og væk. Hvorfor er det vigtigt at behandle det?\nFnat er en udbredt hudlidelse, som forårsager stor ubehag og hudkløe. Fnat og hudkløe kan hurtigt behandles ved brug af de rette produkter. Behandle fnat nu. Hvordan behandler man fnat? Spørgsmål. Kære Netdoktor. Hvor kommer/stammer fnat fra? Hvad er den bedste behandling mod fnat? Jeg bruger nix creme og har haft fnat.\nFrench Amateur. Apanhado Com Amiga De Brasileira.\nFølge: Rønhave slagter » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Husråd mod fnat billedet.se


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Politik - Støjberg vil sætte en stopper for genopdragelsesrejser\nUdlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) er imod genopdragelsesrejser.\n13. september 2017 kl. 09:00\nDet skal være slut med at sende børn og unge med ikkevestlig baggrund på genopdragelsesrejse mod deres vilje i forældrenes hjemland.\nDet mener udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V). Hun sætter nu en undersøgelse i gang.\n- Når man sender sine børn på genopdragelsesrejse, siger det mig, at man ikke vil Danmark, hverken for sig selv eller sine børn.\n- Men det valg skal man ikke have lov til at træffe for sine børn, og derfor vil jeg gøre, hvad der står i min magt for at forhindre, at børn og unge sendes på genopdragelse i forældrenes hjemland, siger Støjberg i en pressemeddelelse.\nUdlændinge- og Integrationsministeriet har bedt Ankestyrelsen om at igangsætte en undersøgelse, der skal munde ud i en rapport. Den forventes klar i begyndelsen af 2018.\nRapporten skal blandt andet give svar på, hvor mange sager om genopdragelse, kommunerne har haft kendskab til siden 2005.\nDen skal undersøge, hvad der karakteriserer sager, som fører til en genopdragelsesrejse. Og så skal kommunerne have redskaber og handlemuligheder før, under og efter rejsen.\nGenopdragelsesrejser kan ifølge Støjberg have negativ betydning for børnenes skolegang, sprogkundskaber og sociale relationer i Danmark.\nFør sommerferien kom Socialdemokratiet og SF med en melding om, at forældre, der står bag genopdragelsesrejser, skal kunne miste deres opholdstilladelse i Danmark.\nSammen med Dansk Folkeparti, der tidligere har foreslået det samme, udgør de tre partier et flertal i Folketinget.\nDF mener, at der bør skrides til handling med det samme. Det siger udlændinge- og integrationsordfører Martin Henriksen (DF).\n- Vi foreslår, at regeringen fremsætter et lovforslag, som betyder, at forældre, der sender deres børn på genopdragelsesrejse, får inddraget deres opholdstilladelse.\n- Problemet er allerede velkendt, og vi er klar til at bringe regeringen i mindretal, siger han.\nBørn og unge kan miste deres opholdstilladelse, hvis de opholder sig i udlandet mere end tre måneder på rejser, der kan være skadelige for integrationen.\nBørn og unge kan udfylde en såkaldt udrejseblanket, hvor de gør myndighederne opmærksomme på, at de ikke ønsker at forlade Danmark i en længere periode.


Kokke hos dansk michelin-virksomhed: Vi bliver udnyttet\nKokke hos dansk michelin-virksomhed:\nVi bliver udnyttet\n4. mar. 2021 06.31\nKokke fra Asien, der er ansat som højt specialiserede, arbejder på blandt andet Kiin Kiins take away-restauranter i mange timer til lav timeløn.\nRestaurant Kiin Kiin er anerkendt for både at have opnået en Michelin-stjerne for sin thai-mad og samtidig levere overskud i millionklassen - et kunststykke blandt restauranter på topniveau.\nMen virksomheden bag har også fået 88 tilladelser til at have såkaldt “specialiserede kokke” ansat siden 2016. Og nu fortæller fire Kiin Kiin-kokke om, at de føler sig udnyttet, ligesom vagtplaner og arbejdskontrakter viser, at de også er underbetalt.\nSpecialiserede kokke fra hele verden kan få arbejdstilladelse til Danmark, hvis de har evner på et niveau, hvor andre kokke ikke kan være med, ligesom arbejdet skal foregå på en restaurant, der “har en innovativ karakter og et højt niveau”.\nReelt kommer kokkene dog aldrig i nærheden af Michelin-køkkenet på Guldbergsgade i København. I stedet arbejder de erfarne kokke på nogle af de 11 andre restauranter, som Kiin Aps driver med fokus på asiatisk mad i København. Herunder flere take away-restauranter.\n- Jeg laver stir-fry. Enhver kok kan lave det, jeg laver, siger en af kokkene.\nSamtidig viser en gennemgang af vagtplaner, kontrakter og lønsedler, at de i gennemsnit arbejder 44-50 timer om ugen til en timeløn på 105-118 kroner i timen.\n- Vores chef sammenligner vores løn med den, vi kan få i Asien og siger, at vi skal være taknemmelige, og det er ikke fair, siger en kok.\nDe ønsker alle at være anonyme af frygt for, hvilke konsekvenser det vil have for dem at stå frem.\nOplysningerne fra de fire kokke stiller spørgsmålstegn ved, hvad de danske myndigheder gør for at kontrollere arbejdsforholdene for de migranter, der kommer til Danmark gennem statens erhvervsordninger. Det mener arbejdsmarkedsforsker Jens Arnholtz ved Københavns Universitet.\n- Som jeg har forstået ordningerne, så er det ikke til det her, de var tiltænkt - man overholder ikke intentionen, siger han.\nDe løse formuleringer og fleksible regler i ordningen øger vigtigheden af, at der er en ordentlig kontrol, påpeger han.\n- Vi har set, at det tit kikser. Hvorfor er der ingen, der kontrollerer, at det fungerer på en ordentlig måde.\nDet samme spørger lektor Marlene Spanger om. Hun forsker i arbejdsmigration på Aalborg Universitet. Når staten og arbejdsgiverne indretter erhvervsordninger, der skal tiltrække udenlandsk arbejdskraft, er det også dem, der ultimativt er ansvarlige for de arbejdsforhold, der er i landet, mener hun.\n- Hvis staten ikke undersøger, hvordan arbejdsforholdene er i praksis, så er staten med til at skabe social dumping, mener hun.\nSIRI fik ved årsskiftet yderligere beføjelser til at foretage selvstændig kontrol ude på virksomheder, der har udlændinge ansat gennem erhvervs- eller studieordninger. Tidligere assisterede SIRI kun politiet som en del af social dumping-indsatsen.\nMen på grund af covid-19 har SIRI hverken foretaget selvstændige kontroller eller været ude med politiet, skriver styrelsen til Fagbladet 3F. De første selvstændige kontroller planlægger styrelsen at begynde nu, i andet kvartal af 2021.\nUdlændinge- og Integrationsminister Mattias Tesfaye (S) vil ikke gå ind i sagen om Kiin Kiin, men siger, at man generelt har været for “naiv” angående erhvervsordningerne:\n- SIRI skal sikre, at lovgivningen bliver overholdt, og der er ingen tvivl om, at jeg mener, vi har været for slappe på det her område, og der har været for lidt kontrol, men også at myndighederne har haft for få muskler til at gennemføre kontrollen.\nKiin Aps er flere gange blevet berømmet for at tjene millioner, mens flere danske michelin-restauranter kæmper med at regnskabet til at gå op.\nHenrik Yde, der er kok og hovedejer af Kiin Kiin, har dog altid været åben om, at det ikke er michelin-delen af forretningen, han tjener penge på. Da han i 2019 kunne præsentere et overskud på 7 millioner kroner sagde han til dagbladet Børsen: “Hjørnestenen i forretningen har altid været bagdøren, hvor vi sælger mad ud af huset”.\nHenrik Yde vil ikke stille op til interview med Fagbladet 3F, ligesom han ikke besvarer de spørgsmål, han bliver stillet på skrift.\nI stedet har han sendt sms’er, hvor han blandt andet skriver: ”Jeg er skuffet over, at mine medarbejdere ikke har tiltro til, at de kan komme til mig”, og at han nu har bedt hver enkelt medarbejder skrive til ham, hvis de ikke føler sig hørt eller er i tvivl om overarbejde.


BREVSKRIVNING | abc-kbh\nAFSONING I ÅBENT FÆNGSEL\nDOING TIME IN OPEN PRISONS\nPROJEKT ANTIFA GUIDES\nINTERNATIONAL PRISONER LIST\nDet er ikke så vigtigt præcis hvad du skriver. Når man sidder fængslet er breve ofte ens primære kontakt med omverdenen, derfor betyder det at modtage post meget i sig selv. Man kan nemt komme til at føle sig alene i et fængsel, og det at modtage post giver en følelse af at blive støttet og husket.\nI brevet kan du fx starte med at fortælle lidt om dig selv, hvis du ikke kender den fængslede kammerat i forvejen. Du kan skrive om hvad du bruger din tid på, dine interesser eller hvad du har lavet i weekende. Hvis du ikke vil være for personlig, kan du fx skrive om noget der optager dig politisk eller en historie der fylder i medierne.\nVær ikke bange for at skrive om sjove eller nice ting du har oplevet - de får det ikke værre af, at andre har det godt. Undlad at skrive inkriminerende ting om dig selv eller andre. Hvis du ikke har mod på at skrive et langt brev, er en lille hilsen eller en tegning også dejlig at modtage.\nHvis du vil give den fængslede kammerat mulighed for at svare, hvilket for nogle er en rar måde at bruge tiden på, så husk at skrive dit navn og din adresse i brevet.\nHvis man sidder til almindelig afsoning, er det som udgangspunkt kun fængselspersonalet man risikerer læser med. For varetægtsfængslede afhænger det af, om de har besøgs- og brevkontrol. I det tilfælde læser politiet med, og de klipper i breve både til og fra den fængslede, hvis sagen er omtalt.\nOvenstående gælder for fængslede i Danmark. Regler og vilkår kan variere meget mellem forskellige lande.\nHvordan skriver jeg?\nHvis du kender en fængslet i et dansk fængsels fulde navn og fødselsdato, kan du som udgangspunkt skrive til dem på fængslets adresse. Eksempelvis kan der skrives til Vestre Fængsel:\nDen fængsledes fulde navn\nAdresser på andre danske fængsler kan findes her.\nHvis den fængslede har brev- og besøgskontrol skal brevene sendes til politiet, som åbner og læser dem. Man skal ringe til politiet og finde ud af, hvilken afdeling der behandler sagen, for at få adressen.\nSelv hvis du ikke kender nogle fængslede kammerater selv, er der mange at skrive til. En international liste over fængslede anarkister kan ses her.\nIngen er frie før alle er frie! Hvis du nogensinde er i tvivl, om du skal skrive, så tænk på at det kunne være dig.\nAtt. ABC København\nKonto- og registreringsnummer:


Skeptikerne efterlyser hal i Hjerting Sport- og Kulturhus | Hjerting Posten\nIllustration: Krogh Arkitekter\nEsbjerg Kommune har oprindelig afsat et rådighedsbeløb på 8,1 mio. kr., og foreningen har selv indsamlet eller fået tilsagn om 6,1 mio. kr., så anlægsbudgettet på 13,4 mio. kr. inklusive inventar er i hus.\nSe det opdaterede prospekt for Hjerting Sport- og Kulturhus\nHjerting Idrætsforening (HIF) er klar til start, og kommunens Økonomiudvalg har den 8. august af budgettekniske/taktiske grunde fremrykket bevillingen fra 2019 til 2017 for ikke at ramme regeringens kollektive budgetloft for landets kommuner.\nMen i takt med, at drømmen nærmer sig målstregen, breder tvivlen sig i dele af den store forening: Er det nu det rigtige projekt? Kulturhus eller idrætshal?\nSkeptikerne savner en hal i det nye hus, og nu dukker debatten op igen.\nPlanen er at placere det nye HIF-hus ved tennisbanerne og den eksisterende opvisningsbane (øverst), men skeptikerne foreslår at undersøge mulighederne for udvielse af Nordvangshallen.\n”Jeg synes, vi har brug for en hal, for der er altid problemer med haltider i foreningen,” siger f.eks. Lars Bossen, som er meget aktiv i både badmintonafdelingen og som old boys spiller i fodboldafdelingen.\n”Til eksempel er min egen datter nødt til at spille badminton fra kl. 20 til 22 om aftenen i Dokken inde i byen, og det er altså sent for en 12-årig pige. Men jeg går da ud fra, at man har lavet nogle baggrundsanalyser, som viser, at der er mere brug for et kulturhus end en hal,” siger Lars Bossen.\n”Vi har jo også brug for en hal til indendørs fodbold. Her har vi f.eks. oplevet at skulle spille søndag morgen kl. 9 med en flok små drenge.”\nKun penge til kulturhus\nHar I ikke haft en debat om behovet i HIF?\n”Jo, men her har vi fået at vide, at det var et kulturhus, der var bevilget penge til. Og hvis det bliver en succes, vil det selvfølgelig være et stort plus for Hjerting med nye aktiviteter,” understreger Lars Bossen.\n”Men man skulle mene, at man kunne bygge en hal med plads til det hele, og så løser man alle problemer.”\nEr det en generel holdning blandt medlemmerne?\n”I badminton er der i hvert fald rigtigt mange, der ønsker sig en hal.”\nDet er svært udefra at vurdere, hvor udbredt det ønske er i HIF. Men det ligger fast, at badmintonafdeling – som har oplevet stærk vækst de senere år – af naturlige grunde gerne ser mere halkapacitet, og uenigheden rækker helt ind i forretningsudvalget af HIF’s hovedbestyrelse.\nTankerne bag Hjerting Sport- og Kulturhus beskrives i det opdaterede prospekt som en planløsning med fleksible muligheder og ’et sted, man mødes på tværs af idrætsgrene og kulturliv.’ Det samlede areal på 980 kvm skal rumme omklædning og møderum samt to store (kan slåes sammen) multianvendelige rum til aktiviteter – klik på tegningen for at se hele prospektet med grundtegning.\n”Badminton kan ikke rigtigt bruge kulturhuset, men vi kunne godt tænke os en sportshal i stedet,” siger Henrik Poulsen, formand for HIF Badminton og medlem af hovedbestyrelsen.\n”Vi anerkender, at fodbold har en udfordring med omklædning, men måske kunne man omtænke projektet til at rumme begge dele? Gymnastik kan måske også få en springgrav, og nogle taler også om squash,” siger badmintonformanden, som også peger på, at der simpelthen bliver for langt mellem det nye hus og den eksisterende hal ved Nordvangsskolen.\n”Placeringen på to adresser er ikke hensigtsmæssig. Vi kan jo f.eks. ikke klæde om til indendørs sko og så gå 500 meter ned til hallen, så det ville være bedre at samle det under ét tag,” foreslår Henrik Poulsen.\nEn af HIFs store sponsorer har også valgt at stå frem efter at have luftet sin bekymring internt overfor HIF gennem nogen tid.\n”Jeg er skeptisk, fordi der mangler halplads og omklædning. Man tilgodeser kun fodboldafdelingen, og mange tror, de får en hal i projektet, men det gør de ikke. Har man undersøgt mulighederne for en udvidelse af den eksisterende hal, så der kommer noget sammenhæng,” spørger direktør Sisse Droob fra KD Selskaberne, der bl.a. er hovedsponsor i fodboldafdelingen via møbelkæden Ingvard Christensen.\n”Der er mere behov for en hal end en konkurrent til Jon & Dittes Hus. Så meget kulturliv har vi jo heller ikke – til gengæld er der rigtig mange børn, der gerne vil dyrke noget idræt. Det her virker lidt som: ’Projekt haves – behov søges’. Der er mange gode ting i det, men det er også mange penge, så jeg synes, vi skal tænke os grundigt om,” påpeger Sisse Droob.\nHun ønsker derfor ikke at støtte projektet, så længe der ikke indgår en hal.\nAldrig en del af planen\nHjerting Posten har været i kontakt med flere sponsorer, men lysten til at udtale sig er ikke stor – hverken for eller imod. En af de positive anfører dog, at en hal aldrig var en del af planen.\n”Det har ikke været på tapetet på noget tidspunkt, og det svarer jo lidt til at sige, der heller ikke er nogen svømmehal,” siger Marco MacArtney fra ejerfamilien bag sponsoren MacArtney A/S.\n”Kulturdelen er også vigtig, men det kunne være godt at få undersøgt, hvad der ellers kan være af behov rundt omkring.”\nFormand: Fuld opbakning fra alle gennem hele processen\nDet fastslår formanden for HIFs hovedbestyrelse Villy Grøn. Han peger på, at bestyrelsen gennem alle årene med projektet har fået opbakning til den valgte linje med en løsning, der både kan løse pladsproblemer og blive et samlingssted for hele foreningen.\nUndersøgt eller ej?


#147 Stolt som en pave\nI sidste uge var jeg to gange ved at revne af stolthed over mit afkom. Første gang var da min ældste søn, den niårige, tog initiativ til at opbygge et foto-tegneserieunivers med ”And og Gorilla” to af vores bamser, og spurgte, om jeg ikke havde lyst til at være med, fordi- citat: ”Du er så sjov at lave sådan noget med, far”. Og så sad vi ellers og ideudviklede og lavede storyboard, og junior begyndte at tage fotos, og han var ambitiøs og kreativ og ærgerrig og stillede spørgsmål i stil med: ”Er træning med e eller æ?” og ”hvordan kan jeg bedst tage et billede af Gorilla, så han ser glad ud?”. Bagefter arbejdede han med lys og tekst og blev ved, indtil det hele havde nået den ønskede kvalitet. Undervejs måtte jeg bide tungen af mig selv for ikke at overtage opgaven med alle mine blændende ideer (lidt en uvane jeg har), men jeg holdt igen, og jeg tror det lykkedes mig at finde en passende balance mellem deltagende og ydmyg, så jeg bevarede positionen som ”så sjov at lave sådan noget sammen med.”\nDen anden episode kræver måske lidt forforståelse. Den 4-årige er bidt af en gal fodbold for tiden. Han tonser rundt i stuen og børnehaven og sparker til alt, hvad der rører sig. Derfor har vi også meldt ham til fodbold i den lokale klub, og vi nåede at være der et par gange før jul, men jeg havde ikke rigtig føling med hans niveau. Han er en af de yngste derhenne, og min vurdering var, at han var en okay fireårig, men langt fra de 5 og 6 årige. Men så her sidste gang, blev der lavet hold, hvor alle blev blandet helt tilfældigt på tværs af alder og niveau. Og pludselig kunne jeg se, at han var en af de bedste! Og måske den hurtigste af alle. Efter 4-5 minutter opsnappede han en bold og løb ned og scorede sit livs første ”rigtige” mål, og jeg måtte tage mig sammen for ikke at løfte hænderne i jubel og løbe ind på banen og give ham et kæmpe knus. Det lod jeg i stedet ham om. Det tog lige et sekund, inden han fattede, hvad der var sket, men så lavede han et lille hop, skreg yeeeeeeeeeeeeessssss hele vejen ud til sidelinjen, hvor jeg gav ham en high five og sagde ”skidegodt, skynd dig ind og dække op med dine holdkammerater”. I den resterende træning lavede han yderligere et par mål og nogle assists, og jeg var så stolt, at jeg ikke vidste, hvad jeg skulle gøre af mig selv. Jeg havde lyst til at gå hen til nogle af de andre forældre og sige: ”Ham den lille i Benfica trøjen, det er min søn”, men det ville trods alt være for underligt - så jeg holdt mig i skinnet, prøvede at se cool ud og mindede mig selv om, at jeg er vild med breddeidræt, hvor det vigtigste som bekendt er ”at være med”.\nPå vej hjem på ladcyklen tænkte jeg en del over, at det egentlig er ret vildt, hvis min ældste søn ender som en ny Thomas Vinterberg og en dag står på scenen i Los Angeles med en Oscar i hånden og siger: ”Ja, det hele startede jo med, at jeg lavede en stribe And og Gorilla tegneserier med min far”. Og hvis min yngste bliver professionel fodboldspiller og bruger mig som agent (og så skal vi bare finde ud af, om det skal være Lyngby, Brøndby eller måske Silkeborg og senere, om det er federe at blive en stor stjerne i en lille liga, som Brian Laudrup i Glasgow Rangers, eller om vi hellere skal satse på en mellemklub i eksempelvis La liga).\nMen i første omgang skal jeg nok lige lade dem være børn lidt. Og slappe lidt af. Og lade dem udvikle en indre motivation, så de ikke en dag finder ud af, at de udelukkende laver film og spiller fodbold, fordi de ser glæden og stoltheden i deres fars øjne. Det ville være helt forkert. For jeg ville jo være præcis ligeså stolt af dem, hvis de gik til ballet eller dans eller hønsestrik eller spejder.\nVille jeg ikke? Jo, selvfølgelig ville jeg det.


Eksperimenter med børn? - Zanna Ibina\nLige for tiden, er der en heftig debat om de pasningstilbud vi benytter til vores børn. Det har jeg igennem flere år gjort mig mange tanker om. Da jeg er kronisk syg, og derfor går jeg hjemme, havde jeg en drøm. Min yngste skulle simpelthen ikke udsættes for de eksperimenter med børn, som daginstitutioner arbejder under. Men livet og overskuddet ville noget andet.\nJeg drømte om, at min yngste datter skulle være hjemme indtil hun skulle i skole. Måske en smule før, men kun kortvarigt, for at træne sociale kompetencer, som jeg vidste ville være ramaskriget, når og hvis jeg meldte ud, at hun skulle gå hjemme. Vi skulle i stedet være sammen med de mennesker jeg normalt er sammen med, og hun og jeg skulle hygge og lave kreative og udviklende ting.\nJeg ville finde en legestue, hvor vi kunne komme og lege, når lysten og overskuddet var til det, og jeg ville udnytte de, i min omgangskreds, der havde små børn, så hun kunne møde jævnaldrende. Min datter behøvede ikke at være del af de eksperimenter med børn, som der konstant blev skrevet om. Alt var planlagt og gennemtænkt. Alt undtagen det faktum, at jeg har stærke kroniske smerter, hver evige eneste dag. At mit overskud i perioder er mindre end en smeltet klat sne. At jeg konstant er træt og udmattet.\nDa virkeligheden ramte\nDa min datter var blevet et år ramte virkeligheden. Jeg kunne ikke hænge sammen. Jeg er jo alene med mine børn, og da den yngste ingen far har, så var der faktisk ingen aflastning. Jeg var slidt ned og med den begrænsede søvn, var der efterhåndet intet at komme efter. Jeg var træt, slidt og havde umenneskelige smerter. Og jeg begyndte at overveje om de der eksperimenter med børn, mon var så slemme.\nEfter mange overvejelser og snakke med mine nærmeste, blev beslutningen taget. Jeg søgte en dagplejeplads i vores lille lokalsamfund. Efter en god snak med kommunens dagplejepædagog, følte jeg mig lidt mere tryg, selvom jeg på forhånd havde stor skepsis overfor dagplejen, på grund af meget dårlige oplevelser med de store.\nJeg fik tildelt en dagplejemor lige nede af vejen. Og allerede ved første møde kunne jeg mærke en tryghed og glæde jeg ikke havde forventede. Det kommende halvandet år var vidunderlige. I min dagplejemor fik jeg en medspiller, en støtte og en ven, som jeg ikke havde turde håbe på. Min datter stortrivedes, og dagplejemor var fantastisk til at skabe tryghed og udvikling. Hun lavede en masse fantastiske ting med børnene og selvom der var lidt udfordringer i gruppen, formåede hun at skabe faste rammer og ingen var i tvivl om, hvem der lavede reglerne og hvad man måtte og ikke måtte. Her foregik ingen eksperimenter med børn. Her var kærligt, trygt og skønt.\nDet reelle eksperiment\nEksperimenter med børn startede for os, da min datter blev 2 år og 10 måneder. Hun skulle starte i børnehave, og alt i mig mærkede modstand. Jeg var først og fremmest i tvivl om jeg overhovedet turde vælge den lokale børnehave, da min mellemste havde haft en del udfordringer der. Udfordringer, som kun få deroppe forstod og anerkendte. Men letheden i at have hende lige om hjørnet, hvor vi kunne gå på to min, og det at der havde været en del udskiftning, gjorde at vi gav det en chance.\nDet tog tid for den lille at vænne sig til børnehaven. Udfordringer mellem et par piger, som altid havde været håndteret med rene linjer og vågent voksenøje og hjælp til håndtering, voksede nu. Min datter er meget sensitiv og empat (i ekstremt grad) så havde en udkørt datter, stort set hver dag. Jeg forsøgte at gå i dialog med pædagogen, men der var ikke mange ændringer.\nEfter flere måneders forsøg på dialog, støder jeg ind i lederen, og lader en bemærkning falde omkring nogle af de ting jeg har frosøgt at være i dialog omkring. Men han havde intet hørt om, at min datter ikke var i trivsel. Her blev det tydeligt for mig, at de ting jeg kom med, ikke kom videre.\nLige op til sommerferien – hun havde nu gået i børnehave et halvt år – var det helt forfærdenligt. Min datter var ked af det hver morgen, og ville ikke i børnehave, og da sommeren kom tog jeg konsekvensen og skrev til lederen, at nu gik vi på sommerferie. Min datter var i så stor mistrivsel, at jeg ikke kunne forsvare, at sende hende afsted. Og at vi i øvrigt ikke ville komme tilbage før vi havde haft et møde, hvor det var ham og jeg der fandt en løsning. Tilliden til den pædagog jeg havde været i dialog med, var helt væk.\nSommeren var en kæmpe øjenåbner. Der gik ikke lang tid, før jeg havde en datter, som var i trivsel. Som talte pænere, var mere kærlig og omsorgsfuld. Den pige vi huskede fra før børnehaven. Hun havde ikke nedsmeltninger mere, hvor hun ikke kunne være i sig selv. Og hun voksede igen som menneske dag for dag. Hvis jeg havde kunne holde til det, var hun aldrig kommet tilbage til børnehaven. Men faktum er, at jeg har stærke kroniske smerter! Hvis jeg skal være den fantastiske mor for mine børn, som jeg ønsker, så er jeg nødt til at have mulighed for at hvile.\nSå jeg fik mit møde, og der følte jeg mig endelig hørt. Både fra lederen og den anden pædagog, der var med til mødet. Min datter vendte tilbage i børnehaven, og de begyndte med små tiltag, der støttede hende i at holde pause fra de mange indtryk. De sørgede for at hjælpe hende med at være i bedre relationer. Det var stadig ikke helt optimalt, men der skete en væsentlig forbedring, og jeg var – og er – taknemmelig for, at der var en leder, der havde mod til at tage kritik til sig og lytte.\nNu er der gået tre måneder, siden sommerferien. Min datter kommer stadig afsted, men dagene, hvor hun ikke orker at komme afsted er atter flere og flere. Hun er igen overtræt og alt for brugt når hun kommer hjem. Det er en lille børnehave og dermed en lille gruppe. Men det er også en svær gruppe med flere børn, der har grænseoverskridende adfærd og børn med andre udfordringer. Jeg ser en datter, der dag for dag er mere og mere træt når hun kommer hjem. Det på trods af at hun afleveres omkring kl 8 og vender hjem omkring kl 14 de fleste dage.\nJeg tror på ingen måde, at vores historie er enestående. Tværtimod – jeg taler igen og igen, med andre forældre, der er bekymrede, men magtesløse. For hvad skal vi gøre? De fleste familier er udearbejdende. De er nødt til at tjene penge til at betale faste udgifter. Og ja, jeg kunne da bare holde hende hjemme, men det ville give helt andre problematikker. På grund af mine smerter og mit manglende overskud.\nJeg tror på at vi skal se på muligheder, frem for begrænsninger. Men når man vælger at bo i udkants danmark, så er der sjældent mange muligheder. Jeg har pt. min datter skrevet op til nabobyens fribørnehave. Men der er ventelister, fordi flere har fået samme ide.\nJeg har ligeledes overvejet om jeg skulle finde en privatdagplejer og lade hende gå der til hun skal i skole. Der vil hun blive set, have masse voksentid. Hun ville lære at vente, at hjælpe, at drage omsorg med børn yngre end hende. Hun ville få lov til at sysle med ting, der kan udvikle og nære hende og hun ville have en rolig hverdag. Men kan man det?\nVille det være en løsning, som i virkeligheden ville lade hende udvikle flere sociale kompetencer, end når hun tuller rundt oppe i børnehaven? Da mine store børn, der trods alt kun er knap 13 og 16, gik i børnehave spillede de masse spil, de lavede puslespil og de lærte utroligt mange ting. I dag hører jeg primært om at de har leget og været på legepladsen. Og det er også gode ting. Men jeg oplever der mangler nogle af de andre dimensioner. Og ja, vi spiller naturligvis bare herhjemme, men der er forskel på at spille med andre små og så at spille med sine store søskende og mor. Man er jo familiens lillesøster.\nHvad mener i? Har vi et problem med daginstitutioner i dag? Hvad er løsningen, og hvad kan vi som almene forældre og borgere gøre? Og nej, jeg tror ikke på det gør den store forskel om vi stemmer på det ene eller det andet, for det har været en nedadgående spiral de sidste mange år – uagtet regeringsfarve! Er det en løsning af vælge en privatdagplejer, selvom barnet er 3,5? Har du erfaringer med dette, eller kender du nogen der har? Deltag i debatten via kommentarfeltet hernede eller på instagram eller facebook\nMange tanker og spekulationer herfra op til weekenden. Må din blive smuk og fredfyldt.\n1 thought on “Eksperimenter med børn?”\nPingback: Minimumsnomeringer - Vejen til det gode liv


Forside > Korrektionsbriller > Ray-Ban > DEAN (RX7118 - 2012)\nDer er stadig 2 RX7118 på lager\nProductId 525166, 525165\nUdtrykket visuel understøttelse er uegnet til RX7118. Her køber du ettilbehør som hæver dit look til det næste niveau og viser, at du har styr på moden. RX7118 fås i størrelserne 48 mm, 50 mm. Med retur-etiketten som vi ogsågerne stiller til rådighed, kan du altid returnere brillerne gratis, hvis de ikke passer. RX7118 kan også fås i flere styles fra Ray-Ban kollektionerne 2016 og 2017 i Edel-Optics onlineshop.


Placeringen af kold luft Return Vents - Tips for you - Tipsed.Com\nMel Curtis / Photodisc / Getty Images\nHver bygning, der bruger tvungen varm luft til opvarmning vil have kold luft retur ventilationskanaler.De har netop hvad navnet antyder: returnere kold luft fra registre til ovnen, så det vil køre ordentligt.Retur ventilationskanaler også give luftcirkulation.Retur ventilationskanaler er nødvendige for at forhindre tryk oprustning, som kan føre til sygdom, hjælpe med at forhindre mug og meldug, og hjælpe med at forhindre forringelse af bygningens struktur.Når varm luft tvinges ind i et rum det erstatter den køligere luft.Den køligere luft skal skubbes ud af rummet ellers bliver det over-presset.Den køligere luft tvinges ind tilbagevenden udluftning tilbage til ovnen, hvor det genopvarmes, og cyklussen begynder igen.\nUndersøg dit hjem varmesystem.Det er vigtigt at forstå den plads, du varme.Udgangen af luft skal være lig med input af luft.Hvis indgangen i ovnen er mindre end produktionen, vil dette medføre tryk\nket i huset og en mulig backup af farlige dampe.Hvis afkastet ventilationskanaler mangler i korrekt afstand, vil luften rejse til ovnen gennem lokaler og ned trapper.Dette skaber et udkast, som besejrer formålet med en tvungen luft system.\nPlacer dine kolde luft afkast ventilationskanaler på de indvendige vægge af bygninger på det laveste punkt.Afkastet udluftning trækker kold luft fra bunden af rummet og returnerer det til ovnen skal genopvarmes og returneres så varm luft.\nmodsætning levering ventilationskanaler, vender tilbage ventilationskanaler ikke at blive hylstre i metal.De kan placeres i trappe hulrum, stablet toiletter, der kører oven på den anden, eller i stud hulrum i væggen.Hvis en tilbagevenden udluftning tjener en hel zone, bør luftrum udføres under døre, så når de er lukket registrene kan stadig trække luft uden at trække mod ovnen (som forårsager undertryk i hjemmet).\nAnbring udluftning mindst 10 fødder væk fra en termostat, fordi den kolde luft udkastet kan forårsage forkerte temperaturmålinger.\nBrug udstødning fans til at uddrive luften fra køkkener og badeværelser på grund af den høje fugtindhold.Følg kommunale bygningsreglementer om ventilationskanaler i disse værelser.\nDet er ideelt at have en tilbagevenden udluftning i hvert rum, der har en varme registret.Men det er også almindeligt at have en tilbagevenden lufte pr opvarmet areal (dvs.. Stue og spisestue kombineret hvis der inden for samme zone).\nConsult en professionel vvs for mere information om at opnå en korrekt afbalanceret varm luft varmesystem ..\nAppliance maling farver\nSådan Tænd et kul Komfur\nHvordan bruger jeg en Longhi Stiromeglio Compact Pro 300 Steam Iron ?


Nu tænder de ilden i Horsens: Ild.pizza åbner i tidligere interiør-butik | hsfo.dk\nAnders Grønborg (t.v.) og kompagnon Esben Mols åbnede den første Ild.pizza i Skejby i maj 2019. Siden kom Younes Deaibis (t.h.) med, og han kan nu afsløre, at kæden åbner sit 13. pizzeria i Horsens. Arkivfoto: Axel Schütt\nDen aarhusianske kæde Ild.pizza åbner nu også pizzeria i Horsens. Et 300 kvadratmeter lejemål skal ombygges, og en kæmpemæssig ovn med levende ild skal installeres. Kæden håber at kunne lange pizza over disken midt i februar.\n26 jan. 2021 kl. 17:55\nHorsens: Et pizzeria med navnet Ild.pizza åbner nu også i Horsens.\nDet bekræfter Younes Deaibis, kommerciel direktør og medejer af den aarhusianske pizzakæde, som på rekordtid er blevet Danmarks største med 12, snart 13 pizzeriaer.\nI Horsens rykker Ild.pizza ind i Kattesund 4 - i cirka halvdelen af de 300 kvadratmeter lokaler, som tidligere har huset interiør-butikken Decorate Shop.\n- Vi har lige overtaget lejemålet, og nu venter en større ombygning, siger Yones Deaibis, som håber at være klar til åbning i Horsens midt i februar.\nEn del af den nu lukkede Decorate Shop på Kattesund bliver til pizzeria. Foto: Mads Dalegaard\nDer skal ikke alene indrettes pizzarestaurant med cirka 20 siddepladser, men også et stort køkken med plads til produktion og Danmarks største brændestyrede pizzaovn - en ovn, der kan rumme 18 pizzaer ad gangen, og som Ild.pizza i dag kun har i samme størrelse i få af restauranterne, fortæller Younes Deaibis.\nDen håndbyggede stenovn med levende ild er ifølge Ild.pizza den optimale løsning til pizzabagning, og den er kædens særlige varemærke.\nIld.pizza blev stiftet i Aarhus af Esben Mols og Anders Grønborg, som åbnede den første afdeling i Skejby i maj 2019. Kort efter kom Younes Deaibis til, og det samme gjorde flere pizzeriaer.\nSeks er placeret i Aarhus-området, og dertil kommer et i Odder, Galten, Viborg, Herning, Hornslet og Randers.\nIfølge Younes Deaibis stopper det langt fra med åbning nummer 13 i Horsens. Kæden satser på åbning af endnu en håndfuld i 2021, blandt andet på Sjælland. På sigt er ambitionen at sprede sig i landet med mindst 100 pizzeriaer inden 2025, fortæller han.\nIld.pizza gør en dyd ud af, at pizza skal bages i stenovn med åben ild, og den ovn, der lander i Horsens, er kædens største. Pressefoto\n- Flere spændende byer er i pipeline, men fortrinsvis er det byer med flere end 10.000 indbyggere, der har interesse, siger Younes Deaibis.\nHan tilføjer, at kæden arbejder målrettet på at skabe lokal forankring for hvert pizzeria.\n- Vi ansætter altid lokalt personale, og vi støtter også lokale foreninger, blandt andet med hele omsætningen fra første åbningsdag. Vi kigger lige nu på, hvad der er horsensianernes hjertebarn, og hvor vores støtte kan falde på et godt sted, siger han.\nI Horsens er der i alt ansat 20 medarbejdere, som fortrinsvis skal arbejde på deltid.\n- Vi glæder os super meget til at komme til byen, fastslår Younes Deaibis.


Se det store udvalg af løse tæpper her på siden\nHjem / Hus og Have / Se det store udvalg af løse tæpper her på siden\nBrian 29. juni 2017\tHus og Have\nEr du også mere til løse tæpper, end at fylde hele gulvet med et stort gulvtæppe, som ligger fast. Så kunne du måske også bruge de tæpper, som du finde inde på hjemmesiden http://taeppebutikken.dk/. Står du og skal bruge et nyt gulvtæppe derhjem til. Så kunne det i hvert fald være, at det var her du fandt det. For her er der virkelig mange forskellige tæpper at vælge imellem. Der er noget for alle, ligemeget hvilken form for stil og design, man er til. Det handler bare om at finde noget, som passer ind i det hjem, som man allerede har.\nFlyt dem rundt som det passer dig\nDet gode ved løse tæpper er også, at man kan flytte dem rundt, som det passer en. Så hvis man lige pludselig godt kunne tænke sig, at tingene stod på en anden måde i sit hjem. Så kan man flytte rundt på det hele, inklusiv tæpper. Så man er altså ikke lagt fast på noget, når man vælger de løse modeller. Så hvis man er typen, der flytte ofte rundt. Så var det måske en meget god ting, at have med i tankerne, når man køber nyt.\nKlikker man sig ind på hjemmesiden her. Så kan man som sagt se alle de forskellige tæpper. Man finder helt sikkert noget, som man godt kunne tænke sig at kigge nærmere på. Eller også finder man noget, som man ved, at man gerne vil købe hjem med det samme. Så hvorfor ikke bare klikke sig videre til siden med det samme.\nKøber man gulvtæpper via hjemmesiden her, så skal man være opmærksom på, at det primært er billig tæpper, man finder derinde. Der er altså en god mulighed for at gøre en god handel, og ikke bruge alt for mange penge. For kvaliteten er der absolut ikke noget i vejen med. Man får det bare billigere, fordi man køber det online. Og man derved kan spare nogle ting væk, som gør produktet billigere.\nForrige Køb sjovt udklædningstøj til næste temafest\nNæste Prøv denne professionelle form for rekruttering


Vejledningsindsatsen på NIH\nNordjyllands Idrætshøjskole deltager i mentorprojektet, således at elever uden ungdomsuddannelse kan få ekstra hjælp og forberede sig på at komme tilbage på skolebænken. Forudsætningen er, at dette er indskrevet i elevens uddannelsesplan. F.eks. kan UU-vejlederen skrive, at ” Jeg anbefaler, at NN deltager som elev på Nordjyllands Idrætshøjskole med tilknyttet mentor”. Mentoreleven har de samme vejledningssamtaler og muligheder som alle andre elever, men desuden udfærdiges en mentoraftale mellem eleven og mentor. Denne aftale søger at gøre det tydeligt, hvilke udfordringer eleven vil arbejde med, samt hvordan der skal arbejdes. Det fremgår af aftalen, hvor ofte der skal afholdes mere formelle møder, og desuden hvordan eleven og mentor har aftalt en mere daglig opfølgning\nPå skemaet har vi faget ”politi”. Her retter undervisningen sig mod den optagelsesprøve, politiet afholder. Derfor træner du fysisk, og du arbejder med de almene kompetencer, der kræves (dansk, engelsk, viden om samfundet). Vi har også tilbud, hvor du stifter bekendtskab med forskellige sider af politiets arbejde. Ofte er vore elever figuranter ved politiets øvelser.\nDen danske prøve har både en teoretisk og fysisk del:\nPoliti i Norge.\nVi mener også at have et godt produkt for at forberede norske elever til optagelsesprøve i politiet.\nVi kan tilbyde dig en pakke sammensat af flere fag, så du også fysisk kan blive klar. Vores politilinje indeholder både teori og fysisk træning, hvor den fysiske del er meget lig den norske test, men hvis du vælger politilinjen, vil der være mulighed for fysisk træning efter tilrettelagt program, når de danske elever har teoretiske lektioner på dansk. En af de første uger kan du blive testet i bænkpres og løb, og vi vil foreslå dig at vælge følgende fag i en eller flere perioder, afhængig af hvor dine styrker og svagheder er.