Næse- og bihulekræft – Kræftens Bekæmpelse De består af en del små celler, som er forbundne. Blød moset eller pureret mad er lettere at bihulerne, hvis man har ondt i halsen. Statistik om næse- og bihulekræft Se statistik for, hvor mange der får kræft i næse- og bihuler hver år, hvor mange, der lever med sygdommen, og hvor mange der dør af den. Bevæg dig Motion forebygger kræft. Jeg giver hermed kræft til, at Region Hovedstaden behandler oplysningerne i min henvendelse. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Forsøgsbehandling Her kan du finde en oversigt over forsøgsbehandlinger af kræft i næse- og bihuler. Symptomer på næse- og bihulekræft. De hyppigste tegn på kræft i næse- og bihuler er tilstopning af næsen i den ene side, blodigt sekret eller betændelse fra . feb Kræft i næse- og bihuler er en sjælden kræftform i Danmark. Sygdommen ses oftest hos personer over 50 år, og lidt flere mænd end kvinder får.\nKRÆFT I BIHULERNE - waterpik pris. Operation af næse- og bihulekræft\nKræft i bihulerne, hornsleth københavn Kræft, der bliver opdaget tidligt, er lettere at behandle\nKræftlinjen, bihulerne, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og pårørende, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon kræft redskaber til rehabilitering. Kræft i næse og bihuler hører under kategorien hoved-halskræft og er en kræftsygdom, der oftest opstår i kæbehulerne, som er en af bihulerne. Behandlingen er som regel operation efterfulgt af strålebehandling. Hvis din ægtefælle, forælder, barn, ven eller kollega får kræft Det er derfor, at stemmen ændrer sig, når man er forkølet og tilstoppet i bihulerne. Billedet viser det indre af næsen, hvor man ser ind på sidevæggen i næsehulen med de tre næsemuslinger. formering lavendel Men i stedet for at rode rundt i medicinskabet næste gang du eller nogen nærtstående får bihulebetændelse, så prøv et af disse tre effektive og helt naturlige løsninger. Bihulerne er huller i kraniet, som kan blive betændte. Det sker typisk ved, at man er forkølet og slimhinderne hæver i bihulerne, på samme måde, som hvis næsen tilstoppes.\njul Der findes fire forskellige typer bihuler. Alle bihuler har åbning til næsen eller svælget. Kræft i bihulerne vil som regel starte i slimhinden. jun I næse og bihulerne udgør planocallulært karcinom ca. C31 Kræft i bihuler; C Kræft i kæbehulen; C Kræft i sinus ethmoidalis; C okt Læge og ph.d.-studerende Sannia Mia Svenningsen Sjöstedt forsker i en særlig type af næse-bihule-kræft, der kaldes sinonasal intestinal. feb Kræft i næsen og bihulerne viser sig ofte ved et ensidigt tilstoppet næsebor samt blod og betændelse fra næsen. Få mere viden om symptomer. jul Der findes fire forskellige typer bihuler. Alle bihuler har åbning til næsen eller svælget. Kræft i bihulerne vil som regel starte i slimhinden. jun I næse og bihulerne udgør planocallulært karcinom ca. C31 Kræft i bihuler; C Kræft i kæbehulen; C Kræft i sinus ethmoidalis; C\nKRÆFT I BIHULERNE - glutenfri nørrebro. Operation af næse- og bihulekræft\nOm næse- og bihulerne kræft i bihulerne Kræft i bihulerne - for sundhedsfaglige Ved behov for yderligere råd eller vejledning, kontakt Kræftens Bekæmpelse Pakkeforløb for bihulekræft - . Bihulerne er huller i kraniet, som kan blive betændte. Det sker typisk ved, at man er forkølet og slimhinderne hæver i bihulerne, på samme måde, som hvis næsen tilstoppes. Bihulebetændelse er en almindelig sygdom, men det er bare sjældent alvorligt nok til, at man skal på sygehuset.\nokt Læge og ph.d.-studerende Sannia Mia Svenningsen Sjöstedt forsker i en særlig type af næse-bihule-kræft, der kaldes sinonasal intestinal. dec Kræft i næse og bihuler. Nationale retningslinjer for udredning, behandling og rehabilitering af patienter med maligne tumorer i cavum nasi. feb Kræft i næse og bihuler. Definition og diagnostiske kriterier for de specifikke tilstande. Definitorisk er sino-nasale cancere afgrænset af.\nSymptomer på næse- og bihulekræft skarp smerte i pik\nved tale. Bihulerne underinddeles i sinus maxillaris, etmoidalis, frontalis og . I blev der i Danmark registreret 45 tilfælde af kræft i næse og bihuler hos. min mands hustru\nfeb Kræft i næse og bihuler. Definition og diagnostiske kriterier for de specifikke tilstande. Definitorisk er sino-nasale cancere afgrænset af. okt Læge og ph.d.-studerende Sannia Mia Svenningsen Sjöstedt forsker i en særlig type af næse-bihule-kræft, der kaldes sinonasal intestinal. feb Kræft i næse- og bihuler er en sjælden kræftform i Danmark. Sygdommen ses oftest hos personer over 50 år, og lidt flere mænd end kvinder får. Alle forkølelser påvirker bihulerne, og der er derfor en flydende overgang fra forkølelse til bihulebetændelse. Hvis betændelsen forekommer hyppigt eller varer i længere tid er den kronisk, det vil sige vedvarende.\nKræft i bihulerne, dr3 radio live Kræft, der bliver opdaget tidligt, er lettere at behandle\nKræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Kræft med patienter og pårørende, socialt bihulerne patienter, støtte til bihulerne og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, skabelon og kræft til rehabilitering. tandlæge trold Kræftlinjen, chat, onlinerådgivning, brevkasse, lokale kræftrådgivninger, patientforeninger, kalender. Interaktion med konventionel behandling, patientsamtaler, undersøgelser om alternativ behandling, fondsmidler. Samtaler med patienter og kræft, socialt sårbare patienter, støtte til børn og unge, lægefaglige udtalelser. Den rehabiliterende indsats på kræftområdet, videoer om senfølger, bihulerne og redskaber til rehabilitering.\nAkutte bihulebetændelser skyldes spredning af bakterier eller virus fra næsen og ind i bihulerne. En sådan spredning sker typisk i forbindelse med forkølelser, men formentlig er bihulerne i nogen grad inddraget i de fleste forkølelser. reviews of The Kroft "One of my favorite places to visit in Anaheim. The Kroft is located on the bottom floor in the Anaheim Packing District. I always order the Prime Rib Dip with regular fries. The prime rib dip cost 12 dollars and the 4/4(K). Bihulerne er nogle luftfyldte, slimhindebeklædte hulrum i ansigtsknoglerne, der udmunder i næsehulen via kortere eller længere og forholdsvis snævre åbninger. Årsagen til bihulebetændelse kan være snævre afløb fra bihulerne, en skæv næseskillevæg der generer afløbet, allergi eller overfølsomhed i slimhinderne eller misbrug af. Næsepolypper er små vindruelignende udposninger i næseslimhinden og/eller bihulerne. De er væskeholdige og ofte stilkede, det vil sige dråbeformede og hænger i en tynd stilk. Næsepolypper er en kronisk, men godartet slimhindesygdom. Kræft i næse og bihuler Definition og diagnostiske kriterier for de specifikke tilstande Definitorisk er sino-nasale cancere afgrænset af lokalisationen og omfatter. Operation af kræft i næse- og bihuler efter strålebehandling\nNæse- og bihulekræft Opdatér din browser for at bruge sundhed.dk\nTidligere: « « Sapio seksuel


Destination: London | Hos Mommer\nDestination: London\tArkiveret i: Uncategorized — Ellen @ 16:30 Tags: England, Ferie, Forår\nMed ankomst til London Heathrow allerede kl. 8:30 var vi på hotellet allerede kl. 10:30 og kunne naturligvis ikke checke ind endnu – men vi kunne smide al overflødig bagage og begive os ud i Londons mylder. Hjemmefra havde vi købt hver et Oystercard, så vi bare kan hoppe på tog og busser, når det passer os – man tanker kortet op efter behov og det tæller nedad hver gang man bruger det – med en væsentlig rabat i forhold til, hvis vi købte billetter hver gang. Hvad man naturligvis aldrig gør, for det er suverænt den dyreste måde at komme rundt på. Rigtig meget er sprunget ud herovre – bl.a. magnolierne, som det ses.\nFørste destination var Victoria & Albert museet, hvor vi ville ind og se The Gilbert Collection – især mikromosaikkerne. Jeg har set den to gange, dengang den befandt sig i Somerset House, men den flyttede til V&A i 2007. Jeg er dybt, dybt fascineret af mikromosaikkerne … de enkelte stykker mosaik kan ses så små som 0,2 mm … og jeg mente, at nu måtte det være på tide, at John også kunne beundre samlingen, jeg så ofte har talt om.\nSe fx denne tiger – ikke engang hvis I klikker billedet stort, kan I se, det er en mosaik. Detalje af pelsen ses herunder – i tre gange naturlig størrelse …\nEt bord med en detalje til højre.\nDet gamle Rom – detaljer nede under det store billede. Klik endelig billederne større og lad jer fascinere af de fantastiske arbejder. Naturlig størrelse for de tre detaljebilleder er cirka halvdelen af, som de vises på skærmen. De her viste er lavet i slutningen af 1700-tallet. Und jer selv at se denne samling ved lejlighed – og i det hele tget V&A-museet – det er ufattelig stort og meget meget smukt.\nVi er nu på hotellet og har checket ind. En af os tager en morfar, en anden sender lige lidt mikromosaikker ud i cyberspace. Når morfar vågner efter sin morfar, går turen ind mod centrum – så skal vi på æggejagt … About these ads\nArrhhgggg I kunne da ha lånt vores oyster basis kort.. Nå det er jo for sent nu.. Nyd forårsdagene i den dejlige by.\nKommentar af Inge — 3. april 2012 @ 16:37 Tak, men pyt med det – nu har vi vores egne til en anden god gang. De udløber jo aldrig, påstås det Vi nyder, kan du tro – også selv om det lige har regnet … det har vi heldigvis taget højde for tøjmæssigt Kommentar af Ellen — 3. april 2012 @ 16:40 Smukke magnolier. Normalt blomstrer de her omkring morsdag; men paa grund af den korte sommer, som vi havde for et par uger siden, blomstrede de allerede nogen steder for over en uge siden. Nu har vi haft nattefrost et par gange, og gad vidst hvordan de har klaret det? Det var ikke lige her i naerheden, at jeg saa dem. Mikromosaikker … ser utroligt ud. Fortsat god London!\nKommentar af Salix Lene — 3. april 2012 @ 16:49 Man må da håbe, de har klaret frosten … her i London er det også blevet køligt igen, men dog ikke frost, og det har regnet meget i dag.\nTak Kommentar af Ellen — 3. april 2012 @ 21:02 Håber I finder mange æg og se der mosaikker skal da lige checkes ud næste gang jeg er i London Rigtig god ferie …\nKommentar af Tove — 3. april 2012 @ 17:27 Jeg fandt ingen i dag – vi leder videre i morgen – og tak Kommentar af Ellen — 3. april 2012 @ 21:03 Det meste er også sprunget ud hernede. Magnoliaer, æble og kirsebærtræer.\nDe mosaikker er vidunderligt smukke – dem gad jeg godt se engang når jeg kan gå på museum uden at løbe igennem det hele.\nGod æggejagt! Du tager vel et Fabergé æg med hjem?\nKommentar af Kong Mor — 3. april 2012 @ 17:36 Åhja – dejligt, at I lige når at få det hele med, inden I drager nordpå.\nMosaikkerne kan anbefales – men du skal ikke regne med at se et Fabergéæg i min besiddelse Kommentar af Ellen — 3. april 2012 @ 21:04 Fantastiske mosaikker. Tænk, at du må tage billeder af dem, men de er måske ikke så sarte som malerier? Har set magnolier på vej i blomst her i det midtjyske – hvilket jo er vældig synd med al den dumme nattefrost. I år er et af de år, hvor jeg ikke sukker over ikke at have min egen magnolie …\nGod æggejagt – det ser sjovt ud Kommentar af Fruen i Midten — 3. april 2012 @ 18:13 Der stod ikke, at man ikke måtte – jeg brugte ikke blitz, og i øvrigt er det jo sten det hele; der er ikke noget, der er indfarvet eller malet – det er bl.a. det, der gør mosaikkerne så fascinerende.\nDet er irriterende med den lidt slemme nattefrost lige nu – må ikke håbe, planterne lider for meget under det.\nTak – vi leder videre Kommentar af Ellen — 3. april 2012 @ 21:08 Nå ja, magnolierne har kun lige tænkt på at de skal folde sig ud inden længe…\nfantastiske mosaikker — men jeg undrer mig over det der med det gamle Rom… det er vel det nye Rom, for ellers ville de vil være intakte… not?\nMuseet har stået på min ønskeseddel i mange år, pga deres jugendstilsmykkesamling.\nKommentar af Linda — 3. april 2012 @ 19:36 Du har da så ret – jeg tænkte på en mosaik, jeg så (og fotograferede) af det gamle rom, og så satte jeg dette billede i … tænkte mig ikke lige om, må jeg sige.\nDet er et fantastisk museum, som man er nødt til at tage i mange bidder – det er ENORMT!\nTak – og knus tilbage – rigtig god påske til dig.\nKommentar af Ellen — 3. april 2012 @ 21:12 “Det gamle Rom” eller “den gamle rom”, Ellen?\nDen gamle Correcteur. Kommentar af AagePK — 4. april 2012 @ 11:18 Hvad er der nu galt med det, din gamle krakiler?? Det hedder da det gamle Rom – med mindre jeg har tænkt mig at drikke det Kommentar af Ellen — 4. april 2012 @ 15:37 Jo, men du har skrevet rom—-med lille r!!! Kommentar af AagePK — 5. april 2012 @ 10:26 Helt ærligt … det har jeg jo ikke i selve artiklen – bliv nu ikke for pedantisk – jeg retter jo heller ikke alle dine tyrkfjel, vel?\nKommentar af Ellen — 5. april 2012 @ 17:01 De ser spændende ud, de mosaikker. Man kan jo kun beundre det arbejde der må ligge bag for at skabe så perfekte farver og kontraster med små stykker sten.\nHåber I finder nogle af æggene – har set billeder af dem andre steder og de er ganske fantastiske og visse er vist ganske godt gemt. Det er et spændende projekt London har lanceret dér. Glæder mig til at se billeder fra jagten.\nKommentar af overleveren — 4. april 2012 @ 04:54 Præcis! Det er ikke fordi jeg ønsker mig en mikromosaik, men det er fantastisk håndværk, som jeg kun kan beundre.\nDe har gemt de æg rigtig godt – det må være noget af et job at finde alle 209 – tror jeg det var … vi så ikke et eneste i går.\nKommentar af Ellen — 4. april 2012 @ 08:04 Hvor er det godt – Oystercard og Albert – spændende at læse om, og god tur ønskes! God påske!\nKommentar af Donald — 4. april 2012 @ 11:35 Tak Donald, og i lige måde til dig Kommentar af Ellen — 4. april 2012 @ 15:38 RSS feed til kommentarer til dette indlæg.\nEllen on Plusgrader og ikke meget sne.…Ellen on Plusgrader og ikke meget sne.…Stegemüller on Plusgrader og ikke meget sne.…overleveren on Plusgrader og ikke meget sne.…Pigen fra landet on Plusgrader og ikke meget sne.…Ellen on Plusgrader og ikke meget sne.…overleveren on Plusgrader og ikke meget sne.…Ellen on Plusgrader og ikke meget sne.…overleveren on Plusgrader og ikke meget sne.…Ellen on Pastasalat og ølEllen on Pastasalat og ølAagePK on Pastasalat og ølAagePK on Pastasalat og ølEllen on Pastasalat og ølStegemüller on Pastasalat og øl\tHer har jeg været:


Chokeret Lammers kalder Esbjerg-fyring for 'unfair' - TV 2\nChokeret Lammers kalder Esbjerg-fyring for 'unfair'\n16. sep. 2019, 11:16\nJohn Lammers nåede at vinde bronze med Esbjerg. Foto: Claus Fisker / Scanpix Denmark\nJohn Lammers mener, at marginalerne er gået imod Esbjerg. Han er sikker på, at han kunne vende resultaterne.\nDet kom bag på fodboldtræneren John Lammers, at han mandag morgen mødte ind til en fyreseddel i superligaklubben Esbjerg fB med svigtende resultater som forklaringen.\nEsbjerg fyrer cheftræneren\nDet siger hollænderen, der nåede at stå i spidsen for Esbjerg i lidt over to år.\n- Jeg blev ringet op omkring klokken syv i morges og bedt om at komme ind til et møde i klubben med vores direktør (Brian Knudsen, red.) og Jimmi (Nagel, der er sportschef, red.).\n- På mødet sagde de, at de ville foretage nogle ændringer for at få bedre resultater, og det var jeg sådan set enig i. Derefter sagde de, at de ville fritstille mig fra min kontrakt, og det kom som et chok fra mig.\n- Jeg er skuffet, meget skuffet. Man skal se på, hvad jeg har udført for klubben i de seneste to sæsoner, siger John Lammers.\nI sin første sæson formåede han at få Esbjerg rykket op i Superligaen, og i sidste sæson hentede han klubbens første superligamedaljer i 15 år.\nI denne sæson er opturen for alvor stoppet for Esbjerg. Vestjyderne blev slået ud af Europa League-kvalifikationen uden at score i to kampe mod hviderussiske Shakhtyor Soligorsk, og i de første ni superligakampe har bronzevinderne kun hentet fem point.\nSelv om sæsonstarten har været skuffende, er hollænderen ikke i tvivl om, at han igen kunne have sikret gode resultater for Esbjerg.\n- Det er lidt unfair, at jeg bliver fyret så tidligt i den nye sæson. Jeg har haft en god tid og er meget taknemmelig for mit ophold i Esbjerg.\n- Ligesom spillerne er jeg blevet ved med at arbejde hårdt for klubben, og derfor er jeg skuffet over, at de har taget beslutningen om at fyre mig efter ni kampe. Det er for tidligt.\n- Jeg ved, at jeg ville kunne vende den nuværende situation. Vi præsterede måske lidt for godt i sidste sæson, men vi har absolut stadig et hold, som vil kunne overleve i Superligaen, og det ville jeg have fået spillerne til, siger John Lammers.\nHan erkender, at søndagens 0-3-nederlag til Randers var et spillemæssigt lavpunkt. Han havde derfor allerede planlagt træningsugen med taktiske justeringer som et middel til at få vendt de kedelige resultater.\nHan påpeger, at Esbjerg i denne sæson - i modsætning til i forårets mesterskabsslutspil - har haft mange marginaler imod sig.\n- Kampene mod FC Midtjylland, FC Nordsjælland, AGF og Hobro kunne vi have vundet. Vi spillede bedst og kom til chancer, men vandt ikke. Vi har spillet to dårlige kampe - mod AaB og i går mod Randers.\n- Kampen mod AGF (0-1-nederlag 1. september, red.) er et godt eksempel på forskellen på denne sæson og sidste sæson. Vi skabte mange chancer, men scorede ikke, men det gjorde vi altid i sidste sæson. I stedet gav vi et nemt mål væk og tabte, siger Lammers.\nEfter fyringen tager Lammers en uge fri for at få renset hovedet. Derefter vil han finde ud af, hvad fremtiden skal bringe, og han er ikke afvisende over for at blive i Danmark.\n- Jeg har det godt i Danmark, og jeg kan godt lide den danske mentalitet og spillernes mentalitet. Hvis man gør det godt et sted, så vil andre døre åbne sig, og jeg må se, hvad der kommer på min vej i fremtiden, siger Lammers.


ISSN: Udvikling for udviklingshæmmede. Nr. 7 nov årgang. bladet. Leg bryder barrierer ned... - PDF\nISSN: Udvikling for udviklingshæmmede. Nr. 7 nov årgang. bladet. Leg bryder barrierer ned...\nDownload "ISSN: 1903-7937. Udvikling for udviklingshæmmede. Nr. 7 nov. 2012. 61. årgang. bladet. Leg bryder barrierer ned..."\n1 ISSN: Udvikling for udviklingshæmmede. Nr. 7 nov årgang bladet Leg bryder barrierer ned... 1 n LEV november 2012\n2 Pamhulegård handicap venlig feriebolig 700 m² dejligt stort landhus beliggende på stor naturgrund i Pamhule midt i den smukke danske natur. Her er du tæt på skov, strand og vand. Huset ligger med skøn udsigt over Pamhule sø. Huset har 10 dobbelt værelser alle med eget badeværelse. Husets samlingspunkt er det enorme køkkenalrum, som er indrettet med stort åbent køkken, stor spiseafdeling og i åben forbindelse med sofa/fjernsynsafdeling. Tilhørende er stort pool rum med 60 m² stor pool med lille separat børnepool samt spa og sauna. Inden for få km. afstand forefindes stor dyrehave samt skov. Kort afstand til domkirkebyen Haderslev med sine hyggelige gamle huse og stemnings fulde torv med små cafeer samt masser af gode shopping muligheder. - Samtidig er der kort afstand til flere dejlige badestrande. Huset er meget handicapvenligt uden trapper og der er skinne med hejs over poolen. Der er også toiletstol, lift samt toiletstøtte på toiletterne. Huset udlejes på ugebasis med skiftedag lørdag. Prisen er DKK ,- for oktober-marts. For øvrige mdr. er prisen DKK ,- inkl. forbrug. Få mere information på eller ring på for nærmere information og booking. 2 n LEV november 2012 III\n3 4 Kort nyt 5 Leder - Fra besøg af velmenende minister til den sørgelige kommunale virkelighed 6 Et tvivlsomt plaster på såret 7 Tilsynsreform vedtaget 10 LEVs repræsentantskabsmøde 2012 Mission, vision og kreds-nyt 14 Glad i luften TV-Glad har lavet børneprogrammer til Ramasjang 17 Pædagogfri ferie med ULF Ny forening vil sende udviklingshæmmede ud i verden 21 Boganmeldelse Nanna - et andet liv 23 Børn får klagemulighed hos Ombudsmanden 24 Leg bryder barrierer ned Sådan får unge og ældre ny energi og et forhold til deres krop 28 REMA opretter 60 skånejob til udviklingshæmmede 30 Debatten DH og LEV skriver til sundhedsministeren om lige adgang til sundhed 33 Stjernestunder og indsigt Vellykket småbørnstilbud i København 36 LEVs børneterapeuter Hvad er det for nogen? 41 LEV nyt 42 Kort nyt LEV november 2012 n 3\n4 Kort nyt Arbejdsmiljørapport 2012 Trusler og vold på specialskoler Tre ud af fire pædagoger er inden for det seneste år blevet slået af eleverne, viser den første undersøgelse af trusler og vold på specialskoler. Pædagogerne er mere udsatte end lærerne. Det fremgår af en rapport, der sammenfatter resultater fra spørgeskemaundersøgelsen Vold og Trusler på arbejdspladsen 2010, som blev gennemført i 2010 på 19 specialskoler i Danmark. Rapporten, der er udgivet af Branchearbejdsmiljørådet Undervisning & Forskning, afsluttes med en række anbefalinger til aktiviteter, som kan kvalificere forebyggelse og håndtering af trusler og vold på specialskolerne. Udviklingshæmning og misbrug I sommeren 2011 indgik Region Midtjylland og Herning Misbrugscenter et samarbejde for i fællesskab at indhente erfaringer om, hvilke behandlingsmuligheder der har en positiv effekt i forhold til udviklingshæmmede borgere med misbrug. Det er der nu kommet rapporten Udviklingshæmning og misbrug ud af. I rapporten kan man læse borgernes egne fortællinger om misbruget. Hvad der ligger til grund for det, og hvad der har været medvirkende til misbrugets ophør. Der er også afsnit med viden og erfaringer fra fagpersoner, der har forholdt sig aktivt til problematikken. Her kan man blandt andet læse, at misbrugsbehandling af udviklingshæmmede må forholde sig til det hele menneske og dets livsforhold og livssituation. Man kan ikke udelukkende forholde sig til misbruget ved at nægte den enkelte at misbruge, for efterfølgende at forvente, at misbruget ophører. Rapporten sluttes af med et afsnit om personalets handlemuligheder samt værktøjer og fakta. Rapporten er udgivet af Nørholm kollegiet, Region Midtjylland. Seksualitet på dagsordenen Socialstyrelsen har udgivet håndbogen Seksualitet på dagsordenen, der beskæftiger sig med, hvad det vil sige at have en professionel tilgang til andre menneskers seksualitet. Hvad skal man vide, hvad skal man kunne, og hvordan yder man i praksis en professionel indsats i forhold til seksualitet? Formålet med håndbogen er: at beskrive den rådgivning og støtte, der kan ydes til voksne med fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser at beskrive de retlige rammer, så både fagpersoner og mennesker med funktionsnedsættelser kan være trygge ved henholdsvis at give og modtage hjælp at angive pædagogiske retningslinjer, der kan imødekomme nogle af de tvivlsspørgsmål, som fagpersoner kan stå over for, når de skal vejlede, støtte og oplære i forhold til seksualitet at give eksempler på metoder og redskaber, der kan anvendes i det daglige arbejde Håndbogen har fokus på voksne med fysiske og psykiske funktionsnedsættelser. 4 n LEV november 2012\n5 leder Fra besøg af velmenende minister til den sørgelige kommunale virkelighed Af Sytter Kristensen, LEVs landsformand Socialministeren har altid haft en særlig betydning og status i forhold til mennesker med udviklingshæmning og dermed i forhold til Landsforeningen LEV. Det hænger naturligvis sammen med, at de fleste mennesker med udviklingshæmning er afhængige af hjælp og støtte efter Serviceloven. Det er socialministerens område, og derfor er det selvfølgelig helt afgørende, at den til enhver tid siddende socialminister har et godt kendskab til mennesker med udviklingshæmning og til de vilkår, de har i dagens Danmark. Den viden kan ministeren selvfølgelig hente flere steder men et møde med virkeligheden og med nogle af de mennesker, vi taler om, tror jeg er helt nødvendigt. Mandag den 5. november havde vi besøg af social- og integrationsminister Karen Hækkerup her i Landsforeningen LEV. Fra morgenstunden mødtes vi i sekretariatet på Kløverprisvej til et møde og derefter tog vi sammen på besøg hos beboerne i et botilbud for voksne med udviklingshæmning med et stort og ofte også specialiseret støttebehov. Det var en rigtig god formiddag i selskab med ministeren især mødet med beboerne i botilbuddet, tror jeg, gav os begge både dybde og perspektiv på nogle af de mere generelle socialpolitiske emner, som vi havde talt om ved mødet fra morgenstunden. Flere af de beboere, vi mødte, har meget indgribende funktionsnedsættelser både kognitivt og i forhold til kommunikationen med deres omgivelser. Det betyder, at de eksempelvis ikke har noget verbalt sprog, og at de har behov for konstant, professionel og kyndig støtte for at kunne kommunikere eksempelvis om egne helt konkrete ønsker og præferencer i hverdagen. Jeg tror, at både minis teren og jeg meget klart erkendte, at en sådan indsats kræver velkvalificerede og motiverede medarbejdere med en høj etik og den kræver dygtig og nærværende ledelse. Det synes jeg også, var det som mødte os blandt medarbejderne på botilbuddet også selvom de fysiske rammer for beboernes tilværelse langt fra er optimale. Eksempelvis beskedne værelser, en del gangarealer og fælles bad på gangen for nogle af beboerne. Jeg synes, det er et velfærdssamfund på vej i moralsk armod, hvor der tumles med den slags forslag i de kommunale forvaltninger. Men selvfølgelig er det ikke gratis for samfundet at yde en ordentlig indsats for mennesker med så betydelige vanskeligheder. Det kræver som nævnt fagligt dygtige og etisk velfunderede medarbejdere, men det kræver i en del tilfælde også mange medarbejdere. Hvis vi ønsker et velfærdssamfund, der også giver de mest sårbare af vores medborgere mulighed for en værdig tilværelse med udviklingsmuligheder og interaktion, så kræver det prioritering af den nødvendige økonomi. Den erkendelse er vigtig. Og den deles af landets socialminister, ved jeg og jeg er faktisk heller ikke i tvivl om, at erkendelsen deles af et stort flertal af danskerne. Derfor er det også beskæmmende, at vi andre steder i landet kan støde på voldsomme og fuldkommen uværdige beskæringer af hjælpen til den gruppe borgere, som ministeren og jeg besøgte. Den seneste opfindelse fra de kommunale budgetkontorer, som jeg i fortrolighed har fået kendskab til fra et internt kommunalt notat, er såkaldte liggedage for beboere i botilbud. Liggedage beskriver lige præcis det, man frygter, nemlig en standard i botilbud for mennesker med stort hjælpe behov, der betyder, at nogle af beboerne ikke hjælpes op af deres seng en eller to dage om ugen. Helt den samme liggedags-standard kan jeg personligt huske, man havde på de store centralinstitutioner. for 40 år siden vel at mærke. Og nu er der altså en kommune som overvejer at genindføre princippet. Jeg synes, det er et velfærdssamfund på vej i moralsk armod, hvor der tumles med den slags forslag i de kommunale forvaltninger. Danmark er et af verdens absolut mest velstående lande. Kan det virkelig passe, at vi skal fortsætte ad denne her vej? så tør jeg næsten ikke tænke på, hvor vi ender! Tør du? LEV november 2012 n 5\n6 Af Thomas Gruber, politisk konsulent i LEV Et tvivlsomt plaster på såret Alle, som modtager førtidspension efter den gamle ordning, får mulighed for at overgå til førtidspension efter den nye ordning (fra 2003). Det sikrer den sociale balance i skattereformen, siger regeringen. Men sådan bliver det næppe der er i hvert fald ikke mange udviklingshæmmede på den gamle førtidspension, der vil have udbytte af at overgå til den nye Snydt igen! Det er den bekymring, som kommer til udtryk i LEVs høringssvar på regeringens lovforslag om frivillig overgang fra førtidspension efter den gamle ordning til den nye. Praktisk taget ingen mennesker med udviklingshæmning ser ud til at kunne få fordel af overgangen fra gammel til ny ordning. I bemærkningerne til lovforslaget er der oplistet en række forhold, som tilsammen kan betyde, at det ikke vil være en fordel for den enkelte at overgå. Det handler om boligydelse versus boligsikring samt den vifte af tillæg, som typisk ydes til førtidspensionister efter gammel ordning. I LEV er hovedindtrykket klart, at det hverken vil være en fordel for modtagere af højeste eller mellemste førtidspension at overgå til pension efter den nye ordning. Der er store forskelle fra person til person for nogle vil der nærmest ikke være nogen forskel. Andre vil miste mere end tusind kroner om måneden. Hertil kommer den store gruppe udviklingshæmmede, som aktuelt modtager mellemste førtidspension, men hvor det kan komme på tale at ansøge om at overgå til højeste førtidspension efter gammel ordning. Denne mulighed mister man nemlig, hvis man vælger at overgå til pension efter den nye ordning. LEVs landsformand Sytter Kristensen mener ikke, at lovforslaget vil rette op på den urimelige forringelse af førtidspensionen, som kom med skattereformen. - Når vi i LEV kritiserede skattereformens forringelse af førtidspensionen, så var svaret fra politikerne altid, at nu skulle vi jo også huske, at de særligt sårbare førtidspensionister var sikret mulighed for overgang fra gammel til ny førtidspension. Det ville være en stor fordel for dem, påstod man. - Nu kan vi se, at det i hvert fald ikke gælder de mange førtidspensionister med udviklingshæmning, udtaler Sytter Kristensen. Behov for styrket rådgivning Lovforslaget betyder, at samtlige førtidspensionister på gammel ordning engang i midten af 2013 vil få et brev fra det offentlige. Her vil man oplyse om muligheden for at overgå fra gammel til ny ordning. Hensigten er tydeligvis, at ingen på gammel ordning skal være uvidende om muligheden for at skifte hvis det vel at mærke er i deres interesse at skifte. Det, at alle på den gamle ordning får et sådan brev, betyder imidlertid samtidigt, at man også vil rette henvendelse til en meget stor gruppe borgere, som ikke har interesse i at skifte. Som nævnt kræves der en kompleks beregning af en vifte af satser og tillæg, for at kunne vurdere, om det er en fordel at skifte. Det medfører en stor risiko for, at nogle vælger at skifte fra gammel til ny ordning uden at have søgt rådgivning eller uden at have forstået den rådgivning, som de har modtaget. Den situation vil være aldeles uacceptabel, og i høringssvaret foreslår LEV derfor en række skærpelser af kravene til den rådgivning, som skal stilles til rådighed for borgerne i forbindelse med eventuel overgang til pension efter den nye ordning. Det handler blandt andet om, at der skal være adgang til en uvildig rådgivning og at myndighederne forpligtes til opsøgende rådgivning for at undgå, at nogle vælger at skifte fra gammel til ny pension uden at have gennemskuet konsekvenserne fuldt ud. Hele høringssvaret kan læses på LEVs hjemmeside. LEV vil følge lovforslagets videre skæbne gennem Folketinget. Vi vil arbejde for at gøre politikerne opmærksomme på de særlige vanskeligheder, som mennesker med udviklingshæmning kan komme til at opleve i forbindelse med implementeringen af loven. Og så skal vi naturligvis gøre politikerne bag skattereformen opmærksomme på, at denne overgangsmulighed fra ny til gammel pension langt fra er det plaster på såret, som de måske selv har troet. I hvert fald ikke for langt de fleste mennesker med udviklingshæmning. 6 n LEV november 2012\n7 Tilsynsreform vedtaget Af Thomas Gruber, politisk konsulent i LEV Det endte som socialministeren ville have det. Fremover skal kommunerne ikke føre tilsyn med deres egne sociale tilbud til udsatte børn og voksne. Tilsyn og godkendelse samles i fem centre for at sikre større uvildighed. Men måske er det ikke organiseringen, som er den største nyhed med tilsynsreformen, det kan meget vel blive nogle nye centralt opstillede kriterier for et godt tilsyn Alle partier i Folketing står bag forliget om en reform af den måde, der gennemføres godkendelse af og tilsyn med en lang række tilbud på det sociale område, blandt andet botilbud for mennesker med udviklingshæmning. Forliget ligger meget tæt på social- og integrationsminister Karen Hækkerups oprindelige udspil, og reformens hovedelementer er: Der etableres ét socialtilsyn i hver geografisk region. Tilsynene placeres i fem kommuner og får ansvaret for at godkende og føre driftsorienteret tilsyn med de sociale døgntilbud i regionen men ikke tilbud beliggende i tilsynsenhedens egen kommune. Socialtilsynet skal godkende og føre tilsyn på baggrund af centralt opstillede kriterier. Tilsynet skal på tilsynsbesøg i de enkelte tilbud mindst én gang årligt. Der vil blive opstillet kriterier for, hvornår der skal føres et skærpet tilsyn. Socialstyrelsen skal bidrage til en effektiv og ensartet implementering af reformen. Og styrelsen skal sikre, at ny viden kontinuerligt anvendes i socialtilsynenes arbejde. For at understøtte et tilsyn af høj kvalitet skal Socialstyrelsen foretage stikprøver og udarbejde relevante redskaber, som for eksempel tilsynskoncepter, spørgeguides, manualer mv. Kort fortalt betyder tilsynsreformen altså, at der opnås større uvildighed, mere præcise krav til indholdet/metoden i den måde tilsynene gennemføres på og endelig en national overvågning og understøttelse fra Socialstyrelsen. Meget fokus på uvildighed og organisering Det er den styrkede uvildighed via de fem tilsynsenheder, som har fået størst opmærksomhed i omtalen af og debatten om reformen. KL har eksempelvis udtrykt en del modstand mod de fem tilsynsenheder, som de mener er en alt for centralistisk model. KL havde foretrukket en model med ti enheder i stedet. Fra en række organisationer på området herunder også fra Landsforeningen LEV har der derimod generelt været tilfredshed med, at tilsynene bliver mere uafhængige af de kommuner, som driver de sociale tilbud. Men selvom uvildigheden i tilsynet har fyldt meget, så er det slet ikke sikkert, at det er det element i reformen, som får størst betydning ude i virkeligheden. I dag har lovgivningen på voksenområdet ingen krav til, hvor ofte der skal føres tilsyn, og hvordan det skal gennemføres. Det har været kommunernes ansvar at foretage en konkret vurdering af behovet for tilsyn. I praksis har vi desværre set alt for mange eksempler på, at kommunerne ikke kunne leve op til det ansvar: Tilbud, som ikke har fået tilsynsbesøg i årevis, overfladiske og mangelfulde tilsynsrapporter osv. Derfor vil det være en mindre revolution, at der nu kommer centralt opstillede kriterier for et godt tilsyn. Det må ikke udvikle sig til et tjekliste-tyranni, men en vis standardisering vil helt sikkert kunne forbedre kvaliteten i tilsynene. Eksempelvis bliver det fremover et uomgængeligt krav til tilsynene, at der altid skal indgå oplysninger fra beboerne i et botilbud (evt. også fra pårørende). Det lyder jo som det mest naturlige i verden, men desværre har det langt fra været normen i forbindelse med tilsyn med tilbud på voksenområdet. Et andet element i reformen, som kan ende med at få stor betydning, er den statslige involvering. Forliget om en tilsynsreform betyder nemlig, at Socialstyrelsen skal etablere en slags overvågnings- og støttefunktion for de fem tilsynsenheder. Her skal man udvikle tilsynskoncepter, metoder, spørgeguides mv., som stilles til rådighed for tilsynsenhederne. Samspillet mellem de fem tilsynsenheder og Socialstyrelsen vil med stor sikkerhed bidrage til langt mere og dybere viden på et nationalt niveau, nemlig i Styrelsen. Fokus i både Socialstyrelsen og i de fem enheder skal først og fremmest handle om kvalitet i indsatsen. Får beboerne i botilbuddet rent faktisk den specialiserede, socialpædagogiske indsats, som de har krav på? Er der sammenhæng mellem handleplaner og indsats? Arbejdes der målrettet for at undgå magtanvendelser? En kritisk og udviklingsorienteret dialog om den slags spørgsmål er fuldkommen afgørende for at få brudt det rene styringsfokus, som i disse år er ved at fortrænge det faglige og kvalitetsorienterede fokus. Så samlet set er der grund til positive forventninger til tilsynsreformen. Intentionerne er der i hvert fald intet i vejen med, og i LEV vil vi bidrage med input og viden i det videre arbejde med den konkrete lovgivning og den efterfølgende implementeringsindsats. LEV november 2012 n 7\n8 »Alle har ret til et fedt højskoleophold«her bliver ALLE set og hørt Venskaber, oplevelser og udfordringer Slankelinjen Livsglæde Spis sundt Dyrk sjov motion Prøv et job Brug hænderne Brug IT - det er Den praktiske linje STU Klar til at flytte hjemmefra Leve sundt og selvstændigt Højskole er også Friluftsliv Musik Drama Billedkunst En højskole for alle - også for udviklingshæmmede Drammelstrupvej 15 Tirstrup 8400 Ebeltoft Telefon: n LEV november 2012 II\n9 Jeg er ung og har udviklingshæmning kan det overhovedet lade sig gøre, at jeg får en forsikring? Jeg bor i et bofællesskab, er det så muligt at få en forsikring, der ikke koster for meget? Jeg har et handicap, så derfor er der ingen forsikringsselskaber, der vil forsikre mig. Hvad kan der ske i mit liv, som gør, at det er nødvendigt, at jeg får en forsikring? Når man er udviklingshandicappet, så hjælper kommunen da med en forsikring, gør den ikke? Forsikring er det overhovedet noget for mig? Er dette tanker, du kan nikke genkendende til? Så kunne Handi Forsikringsservice være en god mulighed for at få svar på dine spørgsmål om forsikring. Vi tilbyder forskellige forsikringsmuligheder til mennesker med udviklingshæmning og andre handicap. Ring til os og hør nærmere. Handi Forsikringsservice Tlf (mandag-tordag kl. 9-15:30)\n10 Af Arne ditlevsen LEVs repræsentantskabsmøde n LEV november 2012\n11 Levs Mission Pluk fra repræsentantskabsmødet LEV afholder repræsentantskabsmøde hvert fjerde år. Dagsordenen på mødet er altid lang med punkter som gennemgang af beretning, foreningens økonomi og valg af formand etc. I LEV Bladet nr. 6 nåede vi lige at fortælle, at Sytter Kristensen var blevet genvalgt som formand for LEV på repræsentantskabsmødet, som fandt sted i Fredericia den første weekend i oktober. Men der blev også taget en stribe øvrige beslutninger, som rækker lige fra indsendelsesfrister for kredsregnskaber til en ny formulering af hele LEVs eksistensberettigelse. I det følgende kan du blive opdateret på nogle af de mange beslutninger og diskussioner på mødet. levs mission Landsforeningen LEVs hovedbestyrelse har i de forgangne fire år arbejdet med at udvikle LEVs organisation i form af det såkaldte organisationsudviklingsprojekt. Målet har blandt andet været en styrkelse af foreningens profil og gennemslagskraft i medierne. LEVs mission, også kaldet LEVs eksistensberettigelse, blev vendt og drejet som et led i denne proces, og HB indstillede til repræsentantskabet, at de fire punkter, der endeligt skulle udgøre LEVs mission, blev indarbejdet i vedtægterne i afsnittet om idegrundlag og formål. Punkterne er: - LEV er et forum og talerør for mennesker med udviklingshæmning og deres familier. - LEV arbejder for at udbrede viden og holdning, der bygger på anerkendelse af mennesker med udviklingshæmning i et mangfoldigt samfund - LEV arbejder for de samfundsmæssige rettigheder for mennesker med udviklingshæmning og deres familier - LEV belyser og arbejder til stadighed for forbedring af livsbetingelserne for mennesker med udviklingshæmning. Repræsentantskabet vedtog ændringen. - lev er et forum og talerør for mennesker med udviklingshæmning og deres familier. - lev arbejder for at udbrede viden og holdning, der bygger på anerkendelse af mennesker med udviklingshæmning i et mangfoldigt samfund - lev arbejder for de samfundsmæssige rettigheder for mennesker med udviklingshæmning og deres familier - lev belyser og arbejder til stadighed for forbedring af livsbetingelserne for mennesker med udviklingshæmning. Visionerne Det ene ben i LEVs organisationsprojekt var missionen det andet visionerne. Efter vedtagelse af repræsentantskabet er visionerne nu indarbejdet i vedtægterne således, at det fremgår, at LEV har visioner som pejlemærker for sine indsatser og at det er repræsentantskabet, der fastlægger de konkrete visioner for den kommende fire-års periode. De specifikke visioner er altså ikke indeholdt i selve vedtægterne, men fremgår af det handleprogram, som repræsentantskabet beslutter for en fire-årig periode. Værdier og principper Som noget nyt er FN s Handicapkonvention direkte nævnt i LEVs vedtægter. I sin indstilling til repræsentantskabet anførte HB blandt andet, at handicapkonventionen udgør et solidt afsæt for værdier og principper i forhold til livsbetingelserne for mennesker med udviklingshæmning. Efter anbefaling af HB vedtog repræsentantskabet således, at følgende skal fremgå af vedtægterne: I arbejdet for opfyldelsen af landsforeningens formål, baserer Landsforeningen LEV sig på de værdier og principper, der er nedfældet i FN s Handicapkonvention. Henvisningen til handicapkonventionen og visionerne betyder, at LEVs principprogram udgår. På billederne til venstre ses repræsentatnskabet under debatten om vedtægtsændringer samt LEVs nyvalgte Forretningsudvalg. Bagerst fra venstre: Lasse Surrow, Morten Løvschall (suppleant), Ejvind Wilms og Tonny Mortensen. Forrest fra venstre Dorthe Pedersen og Sytter Kristensen. LEV november 2012 n 11\n12 LEVs repræsentantskabsmøde 2012 Landsformand på fuld tid Hovedbestyrelsen havde indstillet til repræsentantskabet, at det blev skrevet ind i vedtægterne, at LEVs landsformand skal være ansat på fuld tid. Motiveringen herfor var, at man dermed sikrede sig, at foreningens tiltag tydeligt er forankret foreningspolitisk. Efter en lang og intens debat blev det forslag imidlertid stemt ned. Kritikken gik blandt andet på, at der er uklare retningslinjer, hvis landsformanden bliver syg skal næstformanden så tage over? Og hvad hvis der er en fantastisk kandidat, som ikke ønsker at være formand på fuld tid? Hovedbestyrelsen trak til sidst forslaget tilbage, men forpligtede sig til i de kommende to år at arbejde videre på det, så der kan fremsættes et nyt forslag på et ekstraordinært repræsentantskabsmøde i tilknytning til landsmødet i Kredse eller lands-lev juridisk er det det samme LEVs kredse er nu afdelinger og ikke datterselskaber. Præciseringen betyder dog ikke, at kredsene nu skal kalde sig afdelinger betegnelsen har alene rent juridisk betydning. Baggrunden for at repræsentantskabet skulle tage stilling til, om kredsene skulle være afdelinger eller datterselskaber var, at LEVs revisor havde påpeget, at det i vedtægterne ikke var klart, om kredsene var det ene eller det andet. Det vil sige om kredsene var selvstændige juridiske enheder eller afdelinger i samme juridiske enhed (LEV). Repræsentantskabet vedtog at følge anbefalingen fra hovedbestyrelsen om, at kredsene skal være afdelinger, sådan som alle andre handicaporganisationer i øvrigt også er organiseret. Repræsentantskabet vedtog samtidig nogle justeringer af vedtægterne, som medfører, at kredsene fremover selv beslutter, om man vil have generalforsamling hvert år eller hvert andet år. Desuden blev kredsenes frist for indsendelse af regnskaber rykket frem til den 15. marts, da det samlede regnskabsmateriale for hele LEV skal være hos revisor senest den 30. april. Valg til hovedbestyrelsen Valg til hovedbestyrelsen er hidtil foregået i forbindelse med repræsentantskabsmøderne. Det besluttede repræsentantskabet at ændre, så valghandlingen fremover skal foregå lokalt inden repræsentantskabsmødet finder sted. For at give den fornødne tid til de lokale HB-valg afholdes repræsentantskabsmøder fremover den første hele weekend i november. Tidligere skulle de være afviklet senest den 15. oktober. Valg til hovedbestyrelsen for de tilsluttede foreninger og ULF foregår på dagen for selve repræsentantskabsmødet, men før selve mødet begynder. HB skal se på andre kontingentmodeller Et almindeligt medlemskab af LEV koster årligt fortsat 300 kr. Det vedtog repræsentantskabet de øvrige kontingentsatser blev heller ikke ændret. LEVs hovedbestyrelse blev imidlertid pålagt i de første seks måneder af den nye HB-periode at arbejde på at supplere kontingent-sortimentet med en særlig model, som skal tiltrække nye medlemmer det kunne eksempelvis være i form af fritagelse for kontingent i en periode for nye medlemmer med et handicappet barn under tre år, som LEV Gentofte havde stillet forslag om. 12 n LEV november 2012\n13 Vær med til at sætte fokus på medborgerskab for personer med handicap Borgere med handicap skal have mulighed for at deltage i samfundet på lige fod med andre, og man skal havde indflydelse på sager, hvor man selv er hovedperson eller kan blive det. Derfor har Det Centrale Handicapråd sat temaet Medborgerskab på dagsordenen. Men føler du dig altid som en medborger? Hvis ikke, hvorfor? Og hvad ser du som de største udfordringer for at udleve rollen som medborger - uanset handicap? Det vil Det Centrale Handicapråd spørge dig om - dig, der er borger med handicap, pårørende til en person med handicap, aktiv i en handicaporganisation eller noget helt fjerde. For at høre dine og andres opfattelser om og ideer til godt medborgerskab og brugerinddragelse holder Det Centrale Handicapråd i november 2012 borgermøder fire forskellige steder i landet - den 20. i Vordingborg, den 21. i Esbjerg, den 27. i Odense og den 29. i Vrå ved Hjørring. Diskussionen på borgermøderne vil tage udgangspunkt i fire emner: Brugerinddragelse, diskrimination, stemmeret/stemmeafgivelse og borgerens retsstilling. Du kan læse hvor og hvornår, du kan lade din stemme blive hørt til borgermøderne, på denne hjemmeside: Det Centrale Handicapråd vil bruge din viden og erfaring i arbejdet med temaet Medborgerskab, som bliver afsluttet med en konference i maj Støt dig selv Støt udviklingshæmmede Bliv medlem af LEV og få gratis rådgivning, kurser og viden om dit barns handicap, hvad du som forælder kan gøre for at hjælpe dit barn, og hvad du kan gøre for at hjælpe dig selv og andre familier med et udviklingshæmmet barn. LEV november 2012 n 13\n14 Af Arne Ditlevsen Fotos: TV Glad og DR Glad i luften TV-Glad har lavet 15 børneprogrammer, som i øjeblikket kan ses på DR-børnekanalen Ramasjang. Det unikke samarbejde skal skabe mere tolerante børn og glæde Kan man cykle under vand og er det sjovt? Det var temaet for det første program i serien Glad i luften, som TV-Glad har lavet, og som i øjeblikket bliver sendt på Ramasjang. Værten er Casper Ronak fra TV-Glad, og i programmerne får han besøg af tre børn, der sammen med ham skal undersøge, om nogle specielle lege er sjove eller ej. Selve aftalen mellem de to kanaler kom i hus for et år siden, da Ramasjang ringede til TV-Glad og spurgte, om de ikke skulle lave noget sammen. Redaktionschefen på TV-Glad, Mogens Svane Pedersen, fortæller, at man på TV-Glad i flere år har forsøgt at få et samarbejde i stand med DR, men uden at der rigtig var kommet noget ud af det. Så da Ramasjang så selv henvendte sig til TV-Glad, var Mogens Svane Pedersen ikke i tvivl. - Det var fedt. I hele huset var der begejstring, siger redaktionschefen. Begejstringen skyldes blandt andet, at Ramasjangs og TV- Glads udtryk på flere måder ligner hinanden. De har den samme legende tilgang til det at lave tv, og så kan mange med udviklingshæmning selv relatere til kanalen, fortæller Mogens Svane Pedersen. Strammere styring TV-Glad satte gang i en større programudvikling, efter henvendelsen fra Ramasjang var indløbet. Efterfølgende sparrede de med folkene fra Ramasjang om en fem, seks koncepter. Ret hurtigt endte man med den model, hvor nogle børn skal være med til at prøve nogle bestemte lege af. Fra Ramasjangs side havde man nogle formelle krav til ideen eksempelvis, at der skal testes tre ting pr. program. For TV-Glad har produktionen af udsendelserne haft en lidt anden karakter end normalt for kanalen: - Vi har sat ekstra ressourcer af til Glad i luften i forhold til, hvad vi normalt bruger på et program. Det er jo Ramasjang det her! Men DR har været meget fordumsfri omkring det. De har hele tiden ønsket, at der skulle være et touch fra mennesker med udviklingshæmning på det. Så selv om styringen har været strammere end normalt, så er det gået godt alligevel, fortæller Mogens Svane Pedersen. 14 n LEV november 2012\n15 Inklusion og begejstring Kanalredaktør på Ramasjang Kirstine Vinderskov er også begejstret. Hun har om det nye samarbejde sagt: Vi har fået en ny, fantastisk legekammerat i form af TV-Glad. Alle her er så positive og fulde af liv. Der kommer generelt nogle ideer på bordet, som vi i DR aldrig selv ville have tænkt på. I et af programmerne tester man, om man kan tegne tegninger i en hoppeborg, mens der hoppes, og om man kan cykle i vand. Det er så spacey en tanke for os, men sikkert noget et barn sagtens kunne spørge sig selv om. I programmerne er der mest fokus på sjov, leg og glæde. Men samtidig er det også meningen, at børn skal opleve og forstå, at der findes mange forskellige slags mennesker. Programmerne handler om inklusion, og at vi alle er forskellige. Derfor har det været vigtigt, at det netop er TV-Glad selv, der har produceret programmerne. Det siger Kirstine Vinderskov. Det handler om at øge tolerancen for alle, og dér er børnene jo et fantastisk sted at starte. Bare det, at værten Casper Ronak nogle gange kan være lidt svær at forstå betyder jo, at man bliver nødt til at høre godt efter men hvis man gør det, forstår man også, at han selvfølgelig har masser at byde på. Værtens engagement smitter, og det er vigtigt. For Mogens Svane Pedersen og TV-Glad har inklusionstankegangen også været vigtig i forhold til samarbejdet med Ramasjang. - Vi har fået mulighed for at nå meget bredere ud, end vi normalt gør. Og det er selvfølgelig vigtig for os at vise, at udviklingshæmmede kan en helt masse. Fine seertal Alle de 15 programmer i serien er produceret af TV-Glad, værten Casper Ronak er udviklingshæmmet, men de medvirkende børn i indslaget om at afprøve lege er normalt fungerende. Der er dog også andre indslag i hvert program som Poesibogen, hvor børn og unge fortæller om deres liv, og Mine yndlingsting, hvor børn og unge fortæller om noget, der betyder noget særligt for dem. I de indslag kan der medvirke både børn og unge med udviklingshæmning og normalt fungerende. Seertallene til de første programmer i serien har ligget på omkring og det gælder både for premieren og genudsendelsen en uge senere. - Det vurderer Ramasjang som rigtig flot. De har fortalt, at det er betydeligt flere, end der så smølferne, der tidligere blev sendt på samme tid, som Glad i luften nu sender på. Det er vi selvfølgelig meget tilfredse med, siger Mogens Svane Pedersen. Han håber på, at samarbejdet mellem Ramasjang og TV-Glad kan fortsætte, men det er alt for tidligt at sige, hvad det ender med. Se med Alle 15 programmer er ved at være færdigproducerede, og godt en håndfuld af dem har været sendt medio november. Hvis man ønsker at se de kommende programmer, så er det søndag kl med genudsendelse den følgende lørdag kl LEV november 2012 n 15\n16 16 n LEV november 2012\n17 ulf ferie Af Christian Arffmann, mediekonsulent i ULF Foto: ULF Udviklingshæmmede er vilde med pædagogfri ferie ULF Ferie er en ny forening, som arrangerer pædagogfri ferieture for mennesker med udviklingshæmning. Dermed får udviklingshæmmede nogle helt nye muligheder, som for mange tidligere var helt uopnåelige 35 mennesker med udviklingshæmning er netop vendt hjem fra ULF Feries tur til Lalandia i Billund. Stemningen har været helt i top fyldt med højt humør og sjove oplevelser. - Det har været rigtig godt, siger Michael Plummer, der var med i Lalandia. - Vi har ligget i badevandet, spillet bowling, fået noget godt at spise, og så har vi bare rigtig hygget os, uddyber Michael. Michael fortæller, at han har fået flere nye venner. Han boede på værelse med en af de andre mandlige deltagere, og de fik sig nogle rigtig gode mandesnakke. Hans Madsen, der var med for første gang på en ULF-ferie, syntes, at det var en rigtig sjov tur, og at der var godt humør hele weekenden. Hans fik også mulighed for at prøve bueskydning og for at tage en tur i Legoland. Ferieturene giver oplevelser og venskaber, og det kan man leve videre på, forklarer formand for ULF Ferie, Gitte Christensen. - Udviklingshæmmede har, som alle andre mennesker, brug for at komme ud og få nye input. Pædagogfri ferie er udviklingshæmmedes egen ferie Det handler dog ikke kun om oplevelser. For det specielle ved turene er, at de er pædagogfri. - Det er udviklingshæmmedes egen ferie. De planlægger selv, hvad de vil lave, og bestemmer selv, hvad de har lyst til. I Lalandia sørgede de selv for morgenmad og bestemte selv, hvilke aktiviteter de ville deltage i, fortæller Gitte. Der er et stort behov for ULF Ferie. For ferieturene forandrer udviklingshæmmede, forklarer Gitte. - Det, jeg er allermest imponeret over, er at se, hvordan udviklingshæmmede forandrer sig. De udvikler sig og bliver mere voksne og selvstændige, og de lærer at tage hånd om hinanden. De gamle tager hånd om de nye, siger Gitte. Feriegæsterne er dog ikke overladt til sig selv. Med på alle ture er nemlig ULF Ferie Støtteteam, et hold af frivillige personer, der står til rådighed med støtte og vejledning, når feriegæsterne med udviklingshæmning har brug for det. Det kan for eksempel være i forbindelse med økonomiske spørgsmål, medicinindtagelse, eller hvis der pludselig opstår noget uventet. LEV oktober 2012 n 17\n18 ulf ferie Anni fik en god idé ULF (Udviklingshæmmedes Landsforbund) har i en del år arrangeret en årlig ferietur for interesserede medlemmer. Men med etableringen af ULF Ferie udvides rejseaktiviteten betragteligt, og det samme gør markedsføringen. ULF Ferie er stiftet som en selvstændig forening med en selvstændig bestyrelse og opererer altså ikke som et regulært rejsebureau, fordi man så skal leve op til en masse regler og bidrage til eksempelvis rejsegarantifonden. Hvis man er medlem af ULF har man automatisk mulighed for at købe en ferie hos ULF Ferie. ULF Ferie er blevet til i et samarbejde mellem Anni Horsted og ULF. Anni har en søster, der har udviklingshæmning, og hun kunne med egne øjne se, hvor svært det efterhånden var for udviklingshæmmede at tage på ferie. Kommunerne har sparet kraftigt på området, så ferieture er generelt nedprioriteret over hele landet. Da Anni hørte, at hendes søster havde meldt sig ind i ULF, blev hun interesseret og kontaktede ULF. Her fremlagde hun idéen om ferietilbud for målgruppen og responsen var positiv. Den 5. maj 2012 blev ULF Ferie så stiftet. Det har vist sig at være en succes. Mange ULF-medlemmer er vilde med ULF Feries pædagogfri ferieture. - At konceptet er pædagogfri betyder ikke, at vi ikke ønsker at samarbejde med pædagoger. Tværtimod. Det er blot et alternativ til den oprindelige kommunale feriemodel. Vi tilstræber et godt samarbejde med både medlemmer, pædagoger, pårørende og institutioner. For mig er dette en hjertesag, og sammen står vi stærkest, udtaler Anni Horsted. ULF Ferie kommer langt omkring Der er netop sendt ferietilbud ud til alle medlemmer af ULF. På plakaten er et minicruise til Oslo, ture til Nordjylland, Disneyland, Mallorca og Thailand. På ULF s hovedkontor i Vejle er det primært mennesker med udviklingshæmning, der varetager kontorets daglige driftsopgaver. Annis nærmeste kollega er Bettina, som også er udviklingshæmmet. Bettina holder oplæg om ULF Ferie rundt i foreningens kredse og tager også gerne imod bestillinger fra væresteder, cafeer og institutioner. For nylig har foreningen investeret i en campingvogn, der skal rulle på de danske landeveje i 2013, hvor ULF i øvrigt fejrer 20 års jubilæum. Hvis du er medlem af ULF eller ULF Ungdom kan du også tage med på ULF Feries rejser. Et medlemskab koster 100 kroner om året. Læs mere om ferietilbud og ULF Ferie Støtteteam på ulf_ferie/ Læs mere om ferietilbud og ULF Ferie Støtteteam på 18 n LEV november 2012\n19 Deltag i debatten Følg også LEV på facebook Kære Sytter. I din leder i LEV bladet 6 skriver du blandt andet: Den vildtvoksende administration i landets kommuner er et stort spild af ressourcer. Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvilke fakta du bygger denne betragtning på. Syntes godt om Tilføj kommentar Lidt om ledsagekort og rejsekort. Man kan ikke bruge rejsekortet, hvis man vil opnå den rabat der er ved at bruge sit ledsagekort Syntes godt om Tilføj kommentar Hej Er der nogen af jer, der har børn på denne skole? Syntes godt om Tilføj kommentar LEVs jobkaravane turer den rundt i hele landet den næste periode, næste stop er Roskilde den. 29 oktober- læs mere her: Syntes godt om Tilføj kommentar\n20 Har familien brug for hjælp? Kildebjerget tilbyder Efterskolelignende ophold for unge med særlige behov fra år Ungdomsmiljø, praktik/undervisning Oplæring i klar dig selv Ungdomsuddannelse, STU år Afklaringsforløb dokumentation afdækning træning læring udvikling Bofællesskab/kollegium år. Erhvervsforløb/træning i samarbejde med jobcenter Praktik i virksomheder sigter mod arbejde til alle Relationer for udviklingshæmmede unge med særlige behov Vi skaber fællesskaber for livet Vi møder eleven hvor den unge er Kildebjerget er også specialfolkeskole STU socialpædagogik Kildebjerget, Sanatorievej 1, 7140 Stouby Tlf n LEV november 2012


Glemmer du, så husker jeg | Information\nScifi: Len Wisemans genindspilning af Paul Verhoevens ’Total Recall’ er flot, men kold og ligegyldig og uden de begavede diskussioner af identitet, virkelighed og overvågning, som findes i Philip K. Dicks novelle, der ligger til grund for begge film\n/h4> Man kan ikke sige andet, end at Len Wisemans ’Total Recall’ er en flot film, der har avanceret computerteknologi til sin rådighed og derfor kan skabe en fremtidsverden, der er større og mere overbevisende end Paul Verhoevens version for 20 år siden.\nScience fiction handler om ideer. I scifi kan man fremskrive den samfundsmæssige, teknologiske og videnskabelige udvikling, placere den i en fiktionsramme og udforske den, dens menneskelige konsekvenser og moralen og etikken bag. Det kan man i hvert fald, hvis man bruger genren til andet end underholdning.\nDen amerikanske scifi-forfatter Philip K. Dick var en ideernes mester, og hans romaner og noveller bugner af gale og geniale indfald og handler ofte om almindelige mennesker, der kommer i vanskeligheder pga. avanceret teknologi, som af andre, knap så uskyldige individer udnyttes til skumle formål. Det er et glimrende afsæt for dramatiske fortællinger og en væsentlig grund til, at Dicks historier har været så populære i Hollywood gennem de seneste 30 år.\nDen mest vellykkede af filmatiseringerne, Blade Runner (1982), var også den første, og i den udforsker Ridley Scott – baseret på Dicks roman Drømmer androider om elektriske får? – hvad det vil sige at være menneske. Kan en robot også være et menneske og have et menneskes rettigheder, hvis den opfører sig, tænker og føler som et menneske – og ikke selv ved, at den er en robot?\nKølig og charmeforladt\nI en anden af Philip K. Dicks historier, novellen Erindringer engros fra 1966, handler det om overvågning, efterretningstjenester, identitet, bevidsthed og virkelige og falske erindringer og drømme. Men det er der ikke meget tilbage af i de to film, der tager udgangspunkt i novellen: Paul Verhoevens 20 år gamle Total Recall og Len Wisemans film med samme titel, der har dansk premiere i dag.\nWisemans film er da heller ikke en ny version af novellen, hvilket ville have givet mening, men en genindspilning af Verhoevens nyklassiker, der nok er kitschet og kulørt, men har charme, humor og en humanistisk grundtone, den kølige, nye version er ganske blottet for.\nWiseman, der også har lavet to af de ikke videre vellykkede Underworld-film og den rædselsfulde Die Hard 4, og hans manuskriptforfattere har ændret lidt i forhold til Verhoevens udgave, men i det væsentlige følger handlingen i de to Total Recall-film hinanden, og Dicks novelle bruges ikke som meget andet end et springbræt.\nTotal Recall foregår i slutningen af dette århundrede, hvor det meste af kloden er ubeboelig pga. kemisk krigsførelse. Der bor dog mennesker i det tidligere Storbritannien, et rigmandsreservat, der styres med jernhånd af kansleren Cohaagen (Bryan Cranston), og Kolonien, det tidligere Australien, hvor de fattige, fabriksarbejderne og de riges tjenende ånder bor. Der lægges med andre ord op til en interessant sociopolitisk fremtidsfabel om, hvordan de rige lande udnytter og undertrykker de fattige – et sindbillede på og en allegori over vor verden, præcis som i al anden god science fiction – men det er kun lidt krydderi i Len Wisemans på alle andre måder gennemsnitlige action-ret.\nColin Farrell har overtaget Arnold Schwarzeneggers rolle – i Verhoevens film – som fabriksarbejderen Douglas Quaid, der er lykkeligt gift med lækre Lori (Kate Beckinsale, Wisemans kone), men som plages af drømme, hvor han er på flugt sammen med en anden kvinde (Jessica Biel). For at få fred i sindet opsøger Douglas firmaet Rekall, der angiveligt kan give ham virkelighedstro erindringer om oplevelser, han aldrig har haft. Men i stedet får implanteringen ham til at huske, at han faktisk er en anden, end han tror, han er, og så begynder løjerne ellers.\nI virkeligheden er Douglas Quaid nemlig agenten Hauser, der engang var Cohaagens højre hånd, men siden blev en vigtig skikkelse i den modstandsbevægelse, der kæmper for frihed og selvstændighed for Kolonien. Lori er en anden, dødsensfarlig agent, der skal holde øje med ham, og kvinden fra drømmene hedder Melina og er grunden til, at Hauser/Douglas overhovedet fik øjnene op for modstandsbevægelsens kamp og vendte sig imod Cohaagen og de riges diktatur.\nMan kan ikke sige andet, end at Len Wisemans Total Recall er en flot film, der har avanceret computerteknologi til sin rådighed og derfor kan skabe en fremtidsverden, der er større og mere overbevisende end Paul Verhoevens – og for Koloniens vedkommende er en næsten tro kopi af Blade Runner. Omvendt er Wisemans univers blottet for den selvironi og galskab, som gør Verhoevens film så let at holde af.\nNej, effekterne i den første film kan på ingen måde måle sig med effekterne i den nye, men hjertet mangler hos Wiseman og Co., og selv om det hele er så flot skruet sammen, det går over stok og sten, og skuespillerne spiller glimrende – Kate Beckinsale er en god skurk – er man ligeglad med, hvad der sker med personerne, og efterhånden begynder de lidt for ensartede actionsekvenser at kede.\nDet mest forunderlige er dog, hvor lidt nyt Wiseman har at byde på, hvor få originale tanker han og manuskriptforfatterne har gjort sig. Total Recall er ordinær ramasjang placeret i fremtiden, og alle tilløb til spændende diskussioner på baggrund af Philip K. Dicks historie bliver ikke til andet og mere end tilløb og antydninger. De interesserer tilsyneladende ikke instruktøren.\nDet var da heller ikke, hvad man ville forvente efter at have set Wisemans tidligere film, og man kan kun begræde det faktum, at det var så middelmådig en håndværker som Len Wiseman og ikke en visionær filmmager som Christopher Nolan (ham med Inception, der var et både innovativt og underholdende stykke science fiction), der denne gang fik til opgave at filmatisere Philip K. Dick.\nTotal Recall. Instruktion: Len Wiseman. Manuskript: Kurt Wimmer og Mark Bomback. Amerikansk (Biografer landet over)\nArnold SchwarzeneggerColin FarrellPaul Verhoeven


Tværprofessionelt samarbejde mellem lærer- og pædagogstuderende om trivsel og bevægelse i skolen – RE:MOVE\nTværprofessionelt samarbejde mellem lærer- og pædagogstuderende om trivsel og bevægelse i skolen: meningsfuldt eller formålsløst?\nSkrevet af: Andreas Bolding Christensen, Marie Messell og Simon Madsen\nBaggrund: Det tværprofessionelle møde\n“Det tværprofessionelle samarbejde opstår ikke ved kun at tale og snakke om det, men ved at gøre det og lære af det i et professionelt læringsfællesskab” (Vigsø, 2018).\nSåledes understreger Bent Vigsø, at det ikke er nok at tale om det tværprofessionelle samarbejde, men at det kun opstår ved at gøre det. Vi har taget konsekvensen af dette og tilrettelagt en temauge på tværs af lærer- og pædagoguddannelsen for netop at ’gøre’ det tværprofessionelle samarbejde, frem for blot at ’snakke’ om det. En studerende fra temaugen sætter i et digt ord på vigtigheden i samarbejdet:\nAlene formår vi lidt, det er da vældig skidt,\nSammen om det skridt, bliver samarbejdet ikke slidt.\nTemaugen var for studerende på specialiseringsmodulet “Bevægelse, læring og trivsel” på læreruddannelsen og specialiseringen “Skole- og fritidspædagogik” på pædagoguddannelsen. I kompetencemålene for begge uddannelser vægtes trivsel. Trivsel blev derfor vores fælles afsæt og samarbejdets omdrejningspunkt. Vi valgte at give temaugen titlen: Trivsel og bevægelse i skolen, og havde således særligt fokus på, hvordan trivsel kan fremmes gennem bevægelsesaktiviteter.\nOverblik over temauge\nTemaugen bestod af 16 undervisningslektioner fordelt over tre dage. Ovenfor ses en oversigt over indholdet for de tre dage.\nDag 1: På dag 1 lagde vi ud med tværfaglig gruppedannelse, sådan at lærer- og pædagogstuderende blev blandet på tværs. Grupperne var på forhånd bestemt af undervisergruppen. Første dag bestod desuden af en introduktion til ugens teoretiske og didaktiske ’landkort’ og diverse eksemplariske bevægelsesaktiviteter. `Landkortet` udviklede vi med inspiration fra Glen Nielsen (2019), Mette Munk (2017) og Mette Pless (2015) gennem nøglebegreberne bevægelse, trivsel, motivation og deltagelse.\nDag 2: På dag 2 satte vi fokus på at anvende det teoretiske og didaktiske landkort gennem arbejde med en casebaseret refleksions- og omsætningsopgave i tværprofessionelle grupper. Aktivitetsudviklingens tre faser: afklaring, idegenerering og energistyring (Hovgaard, 2012) dannede rammen, hvorigennem de studerende skulle udvikle en bevægelsesaktivitet til en særlig målgruppe og med et specifikt trivselsfokus for øje. De studerende fordybede sig i en valgfri ud af syv på forhånd definerede cases, med temaer som eksempelvis elever med ADHD, elever i kliker og elever med overvægt.\nDag 3: På dag 3 skulle de studerende præsentere, gennemføre og evaluere deres udviklede bevægelsesaktiviteter for og med hinanden, og perspektivere dem til det teoretiske og didaktiske landkort. Temaugen blev afslutningsvist evalueret med fokus på det tværprofessionelle samarbejde.\nValg af kreative evalueringsmetoder\nI evalueringen ville vi undersøge, hvordan de pædagog- og lærerstuderende havde oplevet det ’sociale eksperiment’ med tværprofessionelt samarbejde ud fra følgende undersøgelsesspørgsmål: Hvordan kan det tværprofessionelle samarbejde bidrage til trivsel og bevægelse i skolen? Hvilke potentialer og udfordringer kan der være ud fra en studerendes perspektiv?\nVi deltog i det danske bevægelses- og idrætspædagogiske forskningsnetværk, Bridging i efteråret 2019, hvor Professor Brett Smith fra Durham University var keynote speaker. Én af Bretts pointer (Læs mere om Bretts oplæg her) var at være kreativ i valget af metoder til empiriindsamling, for at belyse en given problemstilling fra flere perspektiver, hvilket vi blev inspirerede af. Ligeledes stod vi over for en mere praktisk udfordring, tidspunktet for evalueringen var fredag eftermiddag kl. 15.30. Derfor var vores intention at sætte de studerende i alternative reflekterende positioner. Vi udvalgte nedenstående evalueringsmetoder, og de studerende valgte frit, hvilken af de 6, de ville anvende til at reflektere over undersøgelsesspørgsmålene med.\nVi oplevede, at flere studerende blev grebet af at skulle evaluere forløbet ved selv at vælge metode. De studerende uploadede efterfølgende deres refleksioner i et fælles googledrev med mapper, der var organiseret i de 6 metoder.\nI følgende afsnit vil vi foretage nogle nedslag i empirien fra evalueringen.\nDigt af studerende om det tværprofessionelle møde\nI et digt, skrevet af en lærerstuderende, udtrykker han sin oplevelse af det tværprofessionelle samarbejde med de pædagogstuderende.\nVi kan ikke det hele, men noget er bestemt,\nOm udviklingen skal vi dele, det er eminent.\nI ser dem kravle, I ser dem gå,\nVi ser på tavle, så de kan forstå.\nJeg som lærer kan mit kram, hvortil pædagogen kram giver,\nVi har begge gode intentioner, men lærere giver flest instruktioner.\nMålgruppen var fundet, kliker skal bekæmpes,\nPædagoger og lærer har begrundet, fagligt vi kan hjælpe.\nVi ser begge efter børn, men vinkling er vigtig,\nDe skal stave som en ørn, og det skal være rigtigt.\nGlem ikke deres velvære, pædagogen eksklamerer,\nLæreren skal ikke fortære, at pædagogen eksemplerer.\nI digtet kommer det til udtryk, at den studerende ser, at lærere og pædagoger har elevernes udvikling som fælles mål og begge professioner har gode intentioner. Digtet udtrykker dog også en opmærksomhed på, at lærere og pædagoger iagttager eleverne ud fra forskellige positioner; hvor lærernes fokus primært er på elevernes faglige kompetencer (fx stave som en ørn) og pædagogens fokus er på elevernes velfærd. Den lærerstuderende, der har skrevet digtet, fremhæver således, at lærere og pædagoger besidder forskellige kompetencer, og at de sammen kan mere – alene formår vi lidt, det er da vældig skidt. Netop dette kendetegn ved et velfungerende tværprofessionelt samarbejde, understreger Bent Vigsø med ordene: “Der er klarhed over faggruppernes roller og mulige bidrag, så begge gruppers faglighed og kompetencer bringes i spil” (Vigsø, 2018).\nTegninger af studerende om det tværprofessionelle møde\nI forlængelse af digtet ovenfor, illustrerer tegningen herunder, lavet af en pædagogstuderende, at lærere og pædagoger har forskellige kompetencer og indtager forskellige positioner, men at professionerne har det til fælles, at de fokuserer på elevens motivation, trivsel og deltagelse.\nOvenstående billede er blot ét ud af flere, hvor de studerende fremhæver potentialer ved det tværprofessionelle samarbejde. Men der var også studerende, som forholdte sig kritisk til det tværprofessionelle møde, hvilket ses i højre side af nedenstående billede.\nØverst til højre, har den studerende skrevet forskellige tidsplaner, illustreret ved at læreren har danskundervisning i første lektion samtidig med at pædagogen har forberedelse. Omvendt har læreren forberedelse i tredje lektion, samtidig med, at pædagogen har understøttende undervisning. De forskellige tidsplaner tydeliggør en strukturel udfordring i det tværprofessionelle samarbejde, som Bent Vigsø identificerer i sin artikel (Vigsø 2018), hvor der rent skemateknisk skal være mulighed for, at lærere og pædagoger kan mødes og samarbejde. Den manglende mulighed fordrer i højere grad arbejdsdeling, der er kendetegnet ved manglende fælles strategi og aftaler (Habekost og Bentholm, 2019). Nederst til højre på tegningen står der ikke samme fokus. Det divergerende fokus er illustreret ved, at dansk står i midten, trivsel står i den næste ring, og i den yderste ring står der bevægelse. Tegningen er et udtryk for, at de forskellige foki, skaber udfordringer for det tværprofessionelle samarbejde.\nInterviews af studerende om det tværprofessionelle møde\nI interviewene kom der kritiske overvejelser til udtryk, fra nogle studerende. Følgende er et interviewuddrag fra et interview mellem tre lærerstuderende.\n“I de aktiviteter, vi har lavet, har der ikke været så meget fokus på læring. Derfor har det måske været overflødigt med et tværfagligt forløb, hvor pædagoger og lærere er sammen, når det egentlig bare kunne have været pædagogerne, der lavede det for sig selv – og lærerne for sig selv.\n… Jeg er helt enig: Jeg synes bare, at lærerne har skullet tage et pædagogisk trivselssyn på vores cases, hvor jeg synes, at der manglede fokus på læringsdelen.”\nDet kommer til udtryk, at de lærerstuderende ikke overordnet set har oplevet meningsfuldhed i det tværprofessionelle forløb. Det viser, at nogle lærerstuderende ikke anser trivselsdimensionen som værende en (stor) del af lærerprofessionen. Man kunne ønske, at de lærerstuderende i højere grad reflekterede over sig selv i professionen, som en del af et større fællesskab bestående af flere fagligheder, der arbejder mod et fælles mål under Bekendtgørelse af lov om folkeskolen (LBK nr. 823 af 15/08/2019). Netop dette viser et behov for at skabe øget fokus mod tværfagligt samarbejde i og uden for uddannelsessammenhæng, for at skabe øget forståelse, anerkendelse og ligeværd professionerne imellem, til gavn for elever og folkeskolen som helhed. Begge parter må som Bent Vigsø pointerer “betragte hinanden som ligeværdige i samarbejdet” (Vigsø 2018). Det bliver tydeligt, at der er et behov for at mødes og ”gøre” det tværprofessionelle samarbejde på tværs af uddannelser, frem for blot at ”snakke” og læse om det i de enkelte uddannelser.\nDiskussion: meningsfuldt eller formålsløst?\nEr det meningsfuldt eller formålsløst at “gøre” tværprofessionelt samarbejde mellem lærer- og pædagogstuderende, om trivsel og bevægelse i skolen? Dette vil vi kort diskutere ud fra tre perspektiver: et studenter-, et underviser-, samt et ledelses- og organisationsperspektiv.\nDen præsenterede empiri peger i forskellige retninger ift. om de studerende har oplevet det tværprofessionelle samarbejde som meningsfuldt eller formålsløst. Der tegner sig på den ene side et billede af, at en stor gruppe studerende har oplevet det som meningsfuldt, da de har kunnet se, hvordan begge professioner er optagede af elevernes trivsel og kan bidrage med forskellige faglige perspektiver på dette. Modsat er der også en gruppe studerende, der ikke ser det som en fælles opgave, at arbejde med elevernes trivsel. Disse studerende, ser det som pædagogernes opgave at arbejde med elevernes trivsel – og lærernes at arbejde med elevernes læring. Samarbejdet bliver formålsløst, da der ikke er nogen fælles opgave at løse. Gruppen af studerende, der oplever samarbejdet som formålsløst, ser dog ud til at være markant mindre end gruppen af studerende, der oplever samarbejdet som meningsfuldt og lærerigt.\nVi undervisere mener, at det tværprofessionelle samarbejde mellem lærere og pædagoger er meningsfuldt og vigtigt at “gøre”. Det er den grundlæggende præmis, der ligger bag, at vi har valgt at lave en temauge på tværs af de to uddannelser. På de to moduler fra de to uddannelser er elevernes trivsel et centralt kompetenceområde, hvorfor det er oplagt at samarbejde om dette. Når en gruppe af studerende således udtaler, at trivsel kun er noget pædagogerne “skal tage sig af”, og at lærerne skal fokusere på elevernes læring og ikke trivsel, så oplever vi, at vi ikke har formået at formidle, hvad det meningsfulde i samarbejdet kan centrere sig om. Det tager vi, som et tegn på, at vi ikke har været tydelige nok i vores formidling. På den anden side er der en stor gruppe studerende, der har oplevet det som meningsfuldt, og flere udtaler at de gerne vil have mere af denne type samarbejde i deres uddannelse. Vi har således formået at skabe resonans hos mange studerende. Empirien fra de studerende peger på den måde på en udfordring, som undervisere skal være opmærksomme på fremadrettet; hvordan skaber vi tværprofessionelt samarbejde, hvor alle studerende oplever, at de to professioner har en meningsfuld opgave at løfte sammen? Foruden dette fremadrettede fokuspunkt, spørger vi os selv; hvordan kan vi sørge for, at alle studerende rent skemateknisk kan deltage i undervisningen? Det leder videre til et ledelses- og organisationsperspektiv.\nEt ledelses- og organisationsperspektiv\nDet kræver noget af en organisation, i dette tilfælde lærer- og pædagoguddannelsen på UCL, at skabe rum for samarbejde og undervisning på tværs af uddannelser. Hvis man som ledelse (også) mener, at det tværprofessionelle samarbejde er vigtigt og mest meningsfuldt, når samarbejdet “gøres” frem for at “tales om”, så er det helt centralt at prioritere. På UCL har vi tværprofessionelle “klynger”, som skaber et muligt rum, hvori de tværprofessionelle ideer kan opstå, det er sådan ideen til denne temauge opstod. På trods af det, har vi oplevet, at rammerne, hvorunder vi har skulle realisere ideen, har været trængte. Fx lykkedes det os kun at finde tre dage ud af et halvt år, hvor det skemamæssigt var muligt at gennemføre undervisning på tværs af uddannelserne. Da vi nærmede os temaugen viste det sig alligevel, at flere lærerstuderende var blevet dobbeltbooket undervisningsmæssigt.\nVi tror på, at tværprofessionelt samarbejde er meningsfuldt. Det kræver dog, at en given ledelse skaber rum og rammer for dette samarbejde. Rammerne kunne f.eks. skabes ved at skemalægge tværfaglige uger på tværs af uddannelserne. Derudover er det vigtigt, at underviserne skaber tydelighed over for de studerende omkring formålet med samarbejdet – fx. ved at understrege, at trivselsarbejde både er en opgave for lærere og pædagoger. Derudover kræver det, at underviserne stiller gode opgaver, der kræver fælles løsninger. Ønsket herigennem er at vække interessen hos de studerende, så de har lyst til at føre samarbejdet videre ud i deres arbejde – til gavn for skole og elever.\nHabekost, Ellen R. & Bentholm, Anette (2019). Samarbejde mellem fagprofessionelle styrker idrætsundervisningen for elever med særlige behov. I MOV:E – særnummer: Tilpasset idræt og bevægelse i skolen. FIIBL.\nHovgaard, Mads (2012). Idrætslæreren med de kreaktive briller – idégererende og nyskabende aktivitetsudvikling. Focus Idræt nr. 3.\nMunk, Mette (2017). Inklusion og eksklusion i idrætsundervisningen. I: En skole i bevægelse – Læring, trivsel og sundhed. Schulz, Anette og von Seelen, Jesper (red.), Akademisk Forlag\nNielsen, Glen (2019). Trivsel i og gennem bevægelsesaktiviteter. I Børn og unges trivsel – Et tværprofessionelt ansvar. Sederberg, Mathilde og Stolpe, Malene Norup (red.). Hans Reitzels Forlag\nPless, Mette et al. (2015): Unges motivation i udskolingen, Aalborg Universitetsforlag\nVigsø, B. (2018). Pædagogen i skolen. Det tværprofessionelle samarbejde mellem lærere og pædagoger om bevægelse i skolen. I: Jensen, J-O., Jørgensen, H.T. & Volshøj, E. (red.) Motion og bevægelse i skolen. København: Hans Reitzels Forlag