Søndag eftermiddag fortsætter forhandlingerne om kompensation til restauranter og barer, som nu skal lukke kl. 22. Det er dog ikke kun restauranter, der bliver ramt. Leverandører til aflyste private fester og events med mellem 50 og 449 deltagere mister også indtægter. Men politikerne har tilsyneladende overset dem.\nCharlotte Bennekov, medejer og adm. direktør i Fadølsforsyningen Nordsjælland, og hendes mand, medejer Thomas Bennekov, har set deres forretning svinde ind med 75 procent siden nedlukningen i marts i år. Lukningen af restauranter kl. 22 og regeringens anbefaling om at droppe private fester og neddrosle sociale aktiviteter så meget som muligt kan betyde dødstødet til virksomheden. Men virksomheden er ikke med i politikernes planer for kompensation. Arkivfoto: Søren Bidstrup Fold sammen\nSøndag d. 20. september 2020, kl. 11.00\nNæppe havde statsminister Mette Frederiksen (S) takket af ved pressemødet fredag eftermiddag, før aflysningerne begyndte at tikke ind hos Fadølsforsyning Nordsjælland, som ejes af ægteparret Charlotte og Thomas Bennekov.\nRegeringens og sundhedsmyndighedernes anbefalinger om at droppe festplanerne, aflyse større sociale arrangementer og i det hele taget begrænse sociale aktiviteter så meget som muligt betød, at ordrer på leverancer til private fester, konfirmationer og bryllupper blev aflyst.\nAflysningerne kommer, oven i at den lille nordsjællandske virksomhed i forvejen i perioden fra 1. juli til 31. december har måttet se intet mindre end 493 arrangementer blive aflyst. Det drejer sig om firmaarrangementer, julefrokoster, fredagsbarer på uddannelsesinstitutioner og arrangementer i idrætsklubber.\nOg som det ser ud nu, kan Charlotte og Thomas Bennekov ikke få nogen form for kompensation. Derfor har de en kraftig opfordring til de erhvervsordførere, som søndag kl. 13 genoptager forhandlingerne om en hjælpepakke til restaurationsbranchen efter de seneste restriktioner og kravet om at lukke kl. 22.\n»Der er rigtig mange virksomheder som vores, som ikke passer ind i de nuværende hjælpepakker, men som får fjernet deres forretningsgrundlag, når regeringen og sundhedsmyndighederne kommer med »anbefalinger« og »opfordringer«. Det må være muligt at finde en måde, så vi også kan få kompensation, for det her ser jo ud til at fortsætte lang tid endnu,« siger Charlotte Bennekov.\nFor små til kompensation\nUnder den første nedlukning kunne Charlotte og Thomas Bennekov søge kompensation under de gældende hjælpepakker, men siden hjælpepakkerne udløb tidligere på året, har parret ikke haft mulighed for at få nogen form for kompensation.\nSom det er nu, er der hjælp at hente for arrangører af events med mere end 349 deltagere, tvangslukkede virksomheder og virksomheder, der er ramt af grænselukninger eller rejseforbud.\nForsamlingsforbuddet har hele sommeren været på 100 personer. Det har påvirket Charlotte og Thomas Bennekovs forretning, som siden nedlukningen kun har været på 25 procent af den normale omsætning.\nMen parret har ikke haft mulighed for at få kompensation, efter at de første hjælpepakker udløb. Der er godt nok kommet en hjælpepakke for events, fordi begivenheder med 500 deltagere eller mere er forbudt. På grund af forskellige krinkelkroge i lovgivning, giver den kompensation for aflyste events ned til 349 deltagere.\nCharlotte Bennekov, medejer af og adm. direktør for Fadølsforsyningen Nordsjælland. Arkivfoto: Søren Bidstrup Fold sammen\nNu er forsamlingsforbuddet igen sat ned til 50 personer, restauranter og barer skal lukke kl. 22, og samtidig lyder regeringens og myndighedernes anbefalinger, at man så vidt muligt skal undgå større sociale sammenkomster og festlige arrangementer.\n»Det betyder reelt, at den sidste rest af indtægter for vores virksomhed forsvinder. Som vi forstår det, har politikerne kun fokus på at kompensere restauranterne, fordi de bliver tvangslukket kl. 22. Men der er rigtig mange virksomheder, som ikke passer ind her. Det er arrangører af events og underleverandører til events med mellem 50 og 349 deltagere og restauranter. De virksomheder lider under anbefalinger og opfordringer fra regeringen og sundhedsmyndighederne,« siger Charlotte Bennekov.\n»Nu har politikerne kompenseret for alle de store arrangementer, og den vil kompensere restauranterne igen. Tilbage står de små event- og udlejningsvirksomheder og betaler prisen for manglende hjælpepakker for arrangementer fra 50 til 499 personer,« tilføjer hun.\n»Ved ikke, hvad vi gør«\nHun og hendes mand og deres virksomhed befinder sig i et limbo, og aner ikke hvordan de skal komme videre.\n»Lige nu ved jeg ikke, hvad vi gør. Vi har to ansatte, som skal have løn, men vi har ingen muligheder for at få kompensation,« siger Charlotte Bennekov.\nHun og hendes mand har brugt søndag formiddag på at råbe politikerne op på LinkedIn. Søndag morgen skrev Thomas Bennekov således et opslag på LinkedIn, hvor han beskrev den kattepine, underleverandørerne til eventbranchen befinder sig i, uanset om det drejer sig om oktoberfesten i den lokale idrætshal eller en stor firmafest.\n»Disse arrangementer er IKKE dækket af den nuværende arrangementsordning, men udgør en stor del af eventleverandørernes forretning. Regeringen var ude for tre uger siden og love hjælpepakker til underleverandørerne i eventbranchen, men det er stadig ikke vedtaget, hvem der kan få hjælp,« skrev han.\nDe Konservatives erhvervsordfører, Mona Juul, svarede kort efter, at der allerede 28. august blev indgået en aftale om kompensation, der tilgodeså de underleverandører, der var direkte eller indirekte påvirket.\n»Restauranter var i forvejen ramt af kvadratmeterrestriktioner, som ikke kan kompenseres pga. regler om statsstøtte. Nu rammes de ekstra, og det er den del, vi i dag forhandler om. Det betyder desværre bare ikke, at du og mange andre er hjulpet godt nok. Kæmper for at få fødekæden med i aftalen,« skrev Mona Juul.\nMen det ændrer ifølge Charlotte Bennekov ikke på, at virksomheder som Fadølsforsyning Nordsjælland og andre mindre underleverandører ikke er omfattet af aftalen fra 28. august, fordi den kun gælder events med grupper på mere end 500.\nOrganisationer kræver hurtig handling\nSMVdanmark, som har Fadølsforsyning Nordsjælland og en række andre af de mindre eventvirksomheder som medlem, har gjort de relevante ordførere opmærksomme på hullet i kompensationsordningen.\nDet samme har både brancheorganisation for hotel-, restaurant- og turisterhvervet, Horesta, og Dansk Erhverv.\nPolitisk direktør i Horesta Kirsten Munch Andersen håber, at politikerne søndag indgår en hurtig aftale, som sikrer kompensation for de restauranter, der er direkte ramt af kravet om lukning kl. 22, og at der bliver givet kompensation for de faktiske tab, som virksomhederne vil lide.\n»Men der er rigtig mange virksomheder, der er ramt indirekte, og som ikke er omfattet af de nuværende kompensationsordninger. Der er en lang række underleverandører til restauranter og events, som mærker det her. Og der er også for eksempel kantineoperatører, som bliver ramt, fordi danskerne igen arbejder hjemmefra. Derfor er det rigtig vigtigt, at politikerne hurtigt får fundet en løsning,« siger Kirsten Munch Andersen.\nTaxaer og vagtselskaber er også ramte\nHos Dansk Erhverv erkender Lars Ramme Nielsen, der er chef for turisme og oplevelse, at regeringen og folketingspolitikerne er på en svær opgave, når de skal forhandle en kompensationsordning på plads, blandt andet fordi EUs regler for statsstøtte skal overholdes. Men han håber, at politikerne når frem til en hurtig aftale, som sikrer, at de ramte virksomheder bliver kompenseret i tilstrækkeligt omfang.\nSamtidig håber han også, at politikerne husker, at det ikke kun er restaurationsbranchen og hotellerne, der er direkte berørt af påbuddet om at lukke kl. 22, der bliver ramt.\n»Der er en lang række virksomheder, der bliver påvirket af det her. Taxaerne, leverandørerne af madservice og fustager af øl og vagtvirksomheder bliver også ramt indirekte af påbuddene og anbefalingerne,« siger Lars Ramme Nielsen.\nIfølge Charlotte Bennekov handler det i sidste instans om »samfundssind«.\n»Samfundssind bliver brugt flittigt af statsministeren og de andre ministre, når de toner frem på skærmen med regler, stramninger, opfordringer, anbefalinger og ikke mindst præciseringer efter uklare udmeldinger. Jeg tror, at ethvert fornuftigt menneske kan se det rigtige i at tænke sig om en ekstra gang, holde afstand og spritte af. Altså udvise samfundssind. Det er medmenneskelig logik,« siger Charlotte Bennekov.\n»Hvad om »samfundssind« også gik den anden vej? Til de virksomheder, der ikke passer ind i de hjælpepakker, der er udformet lige nu,« spørger hun.


Af sted mod Christiansborg: Trafikkonsulent vil rådgive landspolitikere om Svendborgbanen | Svendborg | fyens.dk\nPubliceret 18. november 2018 kl. 12:00\nOle Dupont Kofod er selvstændig trafikkonsulent med sit eget firma, Bedre Trafik. Arkivfoto: Brian Karmark\nOle Dupont Kofod har sammen med en lokofører fået foretræde for Transport-, Bygnings- og Boligudvalget for at gøre folketingspolitikerne opmærksomme på, hvad der bør gøres ved Svendborgbanen for at sikre en bedre drift i fremtiden.\nSvendborg: Ole Dupont Kofod er selvstændig trafikkonsulent med sit eget firma, Bedre Trafik. Han brænder for det danske jernbanenet, herunder Svendborgbanen.\nOg på næste torsdag, 22. november, har han fået lov at lufte et par af sine tanker om, hvordan Svendborgbanen kan optimeres, for folketingspolitikerne. Han har med andre ord fået foretræde for Transport-, Bygnings- og Boligudvalget, og selv om han er en mand af mange passionerede ord om sit felt og stor viden om skinner, stationer, signalsystemer, køreplaner, og hvordan man bedst får det hele til at hænge sammen, så man i sidste ende undgår forsinkelser, aflysninger og andre uhensigtsmæssigheder, har han skåret sit budskab til udvalget ned til to pointer.\nDen ene er, at man bør etablere et ekstra jernbanespor ved stationen i Hjallese, nu man alligevel er i gang med at lave stationen om i forbindelse med arbejdet med letbanen.\n- Det skal den, fordi alle tog skal stoppe der. Jo flere tog, der stopper et sted, des mere behov er der for flere spor, så togene kan krydse hinanden. Det vil få en ny køreplan til at hænge sammen. Hvis man ikke laver to spor, laver man i stedet en flaskehals. Og det er langt billigere at lave om på stationen, før man har sat spaden i jorden, end at gøre det senere, når man har bygget færdig og der opdager fejlen, siger Ole Dupont Kofod.\nHåb om interesse\nDet andet er, at man i forbindelse med udførelsen af det landsdækkende signalprogram, som er blevet forsinket og fordyret ad flere omgange, bør lave mellem to og fire kilometer ekstra spor ved Odense. Det kan gøres "relativt billigt", som Ole Dupont Kofod påpeger, fordi der mellem Middelfartvej i Odense og Odense Banegård er et spor, som kan forlænges. Til fordel for driften på Svendborgbanen i fremtiden.\n- Når man skal implementere signalprogrammet på Svendborgbanen, er der nogle sporændringer, der vil være hensigtsmæssige at lave samtidig, når man alligevel har lukket driften ned. Det er det billigste tidspunkt at gøre det på. Man kan reetablere det gamle godsspor, der ligger inde ved Odense. Det er to kilometer, vi snakker om, og det vil betyde mere fleksibilitet og mere robusthed. Det vil kunne give en langt mere smidig trafikafvikling, mener han.\nMed sig til Christiansborg har han en lokofører fra Svendborgbanen, og Ole Dupont Kofod håber at få vakt politikernes interesse for de justeringer, han mener, skal til for at sikre en bedre drift af Svendborgbanen i fremtiden.\n- Hvis der er nogle af politikerne, der prikkede til mig og sagde: "Det lyder godt nok mærkeligt". Det ville være fremragende, siger han.\nOle Dupont Kofod har tidligere påpeget, at de sydfynske pendlere risikerer at miste deres direkte forbindelse til og fra Odense Universitetshospital i løbet af de kommende år, hvis man skal tro, hvad der bebudes i "Trafikplan for den statslige jernbane 2017-2032", som er et indspil fra Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen til de politiske forhandlinger om fremtidens togtrafik.\nSlut med DSB: Arriva overtager driften på Svendborgbanen


AMK-Syd. Status på reformer og indsats RAR Fyn - PDF Gratis download\n1 AMK-Syd Status på reformer og indsats RAR Fyn September\n2 Resume Det regionale samarbejde er afgørende for en virkningsfuld beskæftigelsesindsats til gavn for både borgere og virksomheder. Dette notat kan sammen med hjemmesiderne rar-bm.dk og jobindsats.dk bidrage til at skabe et fælles vidensgrundlag for de beskæftigelsespolitiske aktører. Desuden kan man via star.dk og jobindsats.dk løbende følge bl.a. implementering af de forskellige større reformer på beskæftigelsesområdet. På jobindsats.dk under Benchmark kan man for hvert jobcenter hente en rapport med sammenligning (benchmark) med andre jobcentre og udviklingen i hele landet. RAR Fyn har en større andel af borgere på offentlig forsørgelse end landet som helhed. Udviklingen viser, at der både på landsplan og i RAR Fyns område er en faldende andel af borgere på en offentlig ydelse, men RAR Fyn har en mindre reduktion sammenlignet med hele landet. Status på reformer og indsats viser, at: RAR Fyn har en højere andel af udsatte borgere på offentlig forsørgelse og både på landsplan og Fyn ses en mindre stigning. En øget virksomhedsrettet indsats og brug af mentor giver gode resultater, og bl.a. for borgere i ressourceforløb er andelen i virksomhedsrettet indsats højere i RAR Fyn sammenlignet med hele landet. RAR Fyn har et fald samlet set i antallet af borgere på kontant- og uddannelseshjælp. Faldet på landsplan er større. Andelen i det samlede sygefravær er højere i Fyn end hele landet og er svagt stigende. Det er vigtigt, at den virksomhedsrettede indsats styrkes, og for at opnå succes skal den sygemeldte borgers arbejdsplads inddrages, således at indsats på virksomheden og opfølgning sker tidligt i sygdomsforløbet. Andelen af sygedagpengemodtagere, der inden 13. fraværsuge modtager en virksomhedsrettet indsats eller bliver delvist raskmeldt, er lavere på Fyn sammenlignet med niveauet for hele landet. Andelen er højere og faldet i antallet af dagpengemodtagere mindre i RAR Fyns område sammenlignet med hele landet. Tidlige og intensive samtaler er et af de bedst virkende og mest robuste instrumenter i den aktive beskæftigelsespolitik. Samtalerne kan øge den enkelte lediges viden om de muligheder, der eksisterer på arbejdsmarkedet, og give den ledige redskaber til målrettet jobsøgning. RAR Fyn er på et lavere niveau end landsgennemsnittet. Alle målingerne i rapporten er baseret på data fra I alle målinger anvendes data med én måneds forsinkelse, så den opgjorte udvikling i målingerne kun i mindre grad påvirkes af den regelmæssige justering, der sker af data på jobindsats.dk på grund af efterregistreringer. Indholdsfortegnelse Side 3: Borgere på offentlig forsørgelse Side 4-5: Status på førtidspensions- og fleksjobreformen Side 6-7: Status på kontanthjælpsreformen Side 8-9: Status på sygedagpengereformen Side 10-11: Status på beskæftigelsesreformen Side 12-13: Ministerens beskæftigelsespolitiske mål 2\n3 Borgere på offentlig forsørgelse Andelen af borgere på offentlig forsørgelse skal reduceres Fig. 1: Andel af befolkningen (16-66 år) på offentlig forsørgelse (eksklusiv folkepension og SU), juni Antallet af borgere på offentlige ydelser er på vej ned viser udviklingen i RAR Fyn Antallet af borgere på offentlig forsørgelse er højere end andelen af borgere i landet som helhed. Samlet set viser udviklingen i det seneste år, at der bliver færre i den erhvervsaktive befolkning på offentlig forsørgelse i de fynske kommuner. Andelen af borgere på offentlig forsørgelse skal reduceres Fig. 2. Udvikling i antal personer i befolkningen (16-66 år) på offentlig forsørgelse, juni juni RAR Fyn har en større andel af borgere på offentlig forsørgelse end landet som helhed. Udviklingen viser, at der både på landsplan og i RAR Fyns område er en faldende andel af borgere på en offentlig ydelse, men RAR Fyn har en mindre reduktion sammenlignet med hele landet. 3\n4 Status på førtidspensions- og fleksjobreformen Den 1. januar 2013 trådte førtidspensions- og fleksjobreformen i kraft. Med reformen skal unge under 40 år som udgangspunkt ikke have førtidspension, men en tværfaglig og helhedsorienteret indsats i ressourceforløb. Samtidig målrettes fleksjobordningen i forhold til personer med mindst arbejdsevne, og så tilskuddet i højere grad tilskynder til at øge timetallet. Andelen af udsatte borgere på offentlig forsørgelse skal reduceres Fig. 3: Andel af befolkningen (16-66 år) på førtidspension, fleksjob, ledighedsydelse, ressourceforløb over ½ år, forløb på sygedagpenge over 1 år eller kontanthjælp/uddannelseshjælp over 3 år, maj Flest muligt skal i arbejde og forsørge sig selv Andelen af befolkningen i den erhvervsaktive alder, der enten er på førtidspension, ledighedsydelse, i fleksjob, ressourceforløb over ½ år eller på sygedagpenge over 1 år, kontanthjælp/uddannelseshjælp over 3 år, varierer i de fynske kommuner. Der er en stigning i antallet af udsatte borgere i RAR Fyn det seneste år. Andelen af udsatte borgere på offentlig forsørgelse skal reduceres Fig. 4: Udvikling i antal personer i befolkningen (16-66 år) på førtidspension, fleksjob, ledighedsydelse, ressourceforløb over ½ år, forløb på sygedagpenge over 1 år eller kontanthjælp/uddannelseshjælp over 3 år, maj maj I de seneste år har den største stigning i ydelsesgrupperne blandt udsatte borgere på offentlig forsørgelse på Fyn fundet sted i ydelsesgruppen ressourceforløb. I RAR Fyn er der borgere i ressourceforløb. Denne ydelsesgruppe er mere end fordoblet på det seneste år. Stigningen i antallet af ressourceforløb svarer til det forventede på baggrund af, at ressourceforløbsindsatsen fortsat er en ny indsatstype, og at ressourceforløbene har et langsigtet perspektiv med henblik på at få udsatte borgere nærmere arbejdsmarkedet. Den virksomhedsrettede indsats for personer i ressourceforløb skal styrkes Fig. 5. Andel personer i ressourceforløb, der deltager i virksomhedspraktik, privat løntilskud eller offentlig løntilskud i en måned, maj Der er fokus på at øge det virksomhedsrettede indhold og perspektiv i ressourceforløb Den virksomhedsrettede indsats for personer i ressourceforløb, er personer i ressourceforløb, der deltager i virksomhedspraktik eller løntilskud i løbet af en måned. Andelen af virksomhedsvendt indsats er lavere i RAR Fyn end i landet som helhed. Indsatser, der har en positiv effekt på job og uddannelse for udsatte, er generelt virksomhedsrettet indsats, offentligt og privat, samt ifm. mentorstøtte. 4\n5 Status på førtidspensions- og fleksjobreformen (fortsat) Brugen af mentorstøtte til personer i ressourceforløb skal styrkes Fig. 6. Andel af personer i ressourceforløb, der får mentorstøtte, i en måned, maj Brugen af mentorstøtte til personer i ressourceforløb skal styrkes Andelen af personer i ressourceforløb, der får mentorstøtte i løbet af en måned, ligger lavere end landsgennemsnittet. For mange borgere i ressourceforløb kan mentorstøtte være en afgørende hjælp til f.eks. at få struktur på hverdagen, orden i økonomien, følge et behandlingsforløb, deltage i virksomhedspraktik mv. Andelen af ledige fleksjobvisiterede skal nedbringes Fig. 7. Andel af personer i fleksjobordningen der får ledighedsydelse (fleksjob og ledighedsydelse), maj Andelen af ledige fleksjobvisiterede skal nedbringes For så vidt angår fleksjobordningen, er det vigtigt, at personer, som visiteres til et fleksjob, ikke blot ender på ledighedsydelse, og derfor, at der sker en løbende opfølgning over for personer i fleksjobordningen, så fleksjobledigheden kan nedbringes. RAR Fyns område har en andel af ledige fleksjobvisiterede på niveau med landsgennemsnittet. 5\n6 Status på kontanthjælpsreformen Den 1. januar 2014 trådte kontanthjælpsreformen i kraft. Reformen styrker den uddannelsesrettede indsats for de ufaglærte unge, der i stedet for at få kontanthjælp får uddannelseshjælp. Reformen bygger samtidig på et princip om, at de jobparate skal gøre nytte og arbejde for deres kontanthjælp, og at de aktivitetsparate skal bringes tættere på arbejdsmarkedet gennem en tværgående og helhedsorienteret indsats. Antallet af personer på kontant- og uddannelseshjælp skal reduceres Fig. 8. Andel af befolkningen (16-66 år) der modtager kontant- eller uddannelseshjælp, juni Antallet af personer på kontant- og uddannelseshjælp skal reduceres Fig. 9. Udvikling i antal personer i befolkningen (16-66 år) der modtager kontant- eller uddannelseshjælp, juni juni Antallet af personer, der modtager kontant- eller uddannelseshjælp, skal reduceres Færre personer skal være på kontant- eller uddannelseshjælp. Andelen af befolkningen, der er på kontant- eller uddannelseshjælp er højere i RAR Fyns område end landet som helhed og samlet set har RAR Fyns område et mindre fald sammenlignet med udviklingen på landsplan. Mentorindsatsen for uddannelseshjælpsmodtagere skal styrkes Med kontanthjælpsreformen blev den uddannelsesrettede indsats for de unge på uddannelseshjælp. Det blev det blandt andet gennem brobygningsprojekter og brug af uddannelsesmentorer. RAR Fyn har en noget lavere andel af uddannelseshjælpsmodtagere, der får mentorstøtte, end landsgennemsnittet. Mentorindsatsen for uddannelseshjælpsmodtagere skal styrkes Fig. 10. Andel af uddannelseshjælpsmodtagere, der får mentorstøtte, i en måned, juni 6\n7 Den virksomhedsrettede indsats for aktivitetsparate uddannelseshjælpsmodtagere skal styrkes Fig. 11. Andel af aktivitetsparate uddannelseshjælpsmodtagere der deltager i virksomhedspraktik, privat eller offentligt løntilskud i en måned, juni Den virksomhedsrettede indsats for uddannelseshjælpsmodtagere og aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere skal styrkes Der er stærk evidens for, at den virksomhedsvendte indsats er effektiv også for borgere, der er længere væk fra arbejdsmarkedet (Ekspertgruppe, 2015). Også for at sikre en bedre integration er det tilsvarende vigtigt at udbrede den virksomhedsrettede indsats til flygtninge og indvandrere, da integrationen sikres bedst gennem deltagelse på arbejdsmarkedet kombineret med et sideløbende fokus på udvikling af danskkundskaberne. For begge målgrupper er andelen af aktiverede i virksomhedsrettet indsats lavere i RAR Fyns område end på landsplan. Den virksomhedsrettede indsats for aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere skal styrkes Fig. 12. Andel af aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere der deltager i virksomhedspraktik, privat eller offentligt løntilskud i en måned, juni 7\n8 Status på sygedagpengereformen Den 1. januar 2015 trådte de sidste dele af sygedagpengereformen i kraft. Reformen indebærer, at tidspunktet for revurdering af retten til sygedagpenge fremrykkes fra 12 til 5 måneder, og at borgere, der ikke kan blive forlænget på sygedagpenge, fortsætter i et jobafklaringsforløb. Med reformen kommer der desuden fokus på tidlig indsats og opfølgning, styrket brug af delvise raskmeldinger og virksomhedsrettede tilbud, samt at indsats og ressourcer prioriteres ift. sygemeldte i risiko for langvarige forløb. Det samlede sygefravær skal nedbringes varigt Fig. 13. Andel af befolkningen (16-66 år) der modtager sygedagpenge eller er i jobafklaringsforløb, juni Det samlede sygefravær skal nedbringes varigt Fig. 14. Udvikling i antal personer i befolkningen (16-66 år) der modtager sygedagpenge eller er i jobafklaringsforløb, juni juni Det samlede sygefravær skal nedbringes varigt Reformen lægger op til, at indsats og ressourcer i højere grad målrettes de sygemeldte, der er i risiko for langvarige sygeforløb. Reformen skal understøtte, at sygemeldte borgere hurtigt vender tilbage til arbejdsmarkedet eller påbegynder en uddannelse. Et fremrykket revurderingstidspunkt har til hensigt at sikre tidlig afklaring og styrker hermed sandsynligheden for at vende tilbage til arbejdsmarkedet. RAR Fyn har en lidt større andel af befolkningen, der modtager sygedagpenge eller er i afklaringsforløb, end landet som helhed. Fyn har en større stigning i det samlede sygefravær end udviklingen på landsplan. 8\n9 Status på sygedagpengereformen (fortsat) Der skal iværksættes en tidlig virksomhedsrettet indsats for sygemeldte Fig. 15. Andel af sygedagpengemodtagere der har været delvist raskmeldt, eller deltaget i virksomhedspraktik, privat løntilskud eller offentlig løntilskud inden udgangen af 13. sygefraværsuge, juni Både danske og internationale undersøgelser peger på, at en virksomhedsrettet indsats er et effektivt redskab til at støtte sygemeldte i at vende tilbage i job. Det er derfor vigtigt, at sygemeldte får en virksomhedsrettet indsats. Stigningen i virksomhedsrettet indsats er drevet af øget anvendelse af delvis raskmelding, som er det mest hyppigt anvendte redskab. En positiv tendens, som underbygges af en tidligere analyse fra STAR, som viser, at delvis raskmelding er positivt korreleret med hurtigere tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Der skal ske en tidlig opfølgning for sygemeldte Fig. 16. Andel af sygedagpengemodtagere som inden for de første 1-2 måneder af sygedagpengeforløbet har fået mindst en samtale, juni Personer i jobafklaringsforløb skal have en virksomhedsrettet indsats Fig. 17. Andel af personer i jobafklaringsforløb som deltager i virksomhedspraktik, privat løntilskud eller offentlig løntilskud i en måned, juni 9\n10 Status på beskæftigelsesreformen Den 1. januar 2015 trådte de første dele af beskæftigelsesreformen i kraft. Reformen sætter fokus på, at ledige hurtigere kommer i varig beskæftigelse gennem en individuel og målrettet indsats og gennem en målretning af uddannelsesindsatsen. Antallet af dagpengemodtagere skal reduceres varigt Fig. 18. Andel af arbejdsstyrken(16-66 år) som modtager dagpenge, juni Antallet af dagpengemodtagere skal reduceres varigt Fig. 19. Udvikling i antal personer i arbejdsstyrken (16-66 år) som modtager dagpenge, juni juni Antallet af dagpengemodtagere skal reduceres varigt Fyn har flere i arbejdsstyrken, der modtager dagpenge end landet som helhed, og udviklingen viser samtidig, at RAR Fyns område har et mindre fald i antallet af dagpengemodtagere sammenlignet med hele landet. Beskæftigelsesreformen lægger op til en mere individuel indsats for dagpengemodtagere med fokus på virksomhedsrettede tilbud. Samtidig er uddannelsesmidlerne målrettet ledige, der mangler kompetencer og til områder med mangel på arbejdskraft. Der er stor forskel på, hvor meget virksomhedsrettede tilbud fylder i jobcentrenes indsats for dagpengemodtagere. Nyledige dagpengemodtagere skal hurtigt i gang med et samtaleforløb Fig. 20. Andel af dagpengemodtagere med 1½-3 måneders ledighed, som har deltaget i mindst én samtale, juni Nyledige dagpengemodtagere skal hurtigt i gang med et samtaleforløb Det er vigtigt med en tidlig, intensiv indsats. Risikogrupperne ændrer sig løbende i takt med at efterspørgslen på arbejdsmarkedet ændrer sig. Det er derfor vigtigt konstant at tage udgangspunkt i, hvilke tiltag der kan få den enkelte ledige tilbage i job, herunder om forhøjet risiko for langtidsledighed nødvendiggør en særlig fokuseret beskæftigelsesindsats. En tidlig og intensiv samtaleindsats giver de bedste muligheder for at få den enkelte ledige sporet ind på den hurtigste vej tilbage i job, herunder sikre aktiv jobsøgning fra den ledige. Reformen lægger op til en tæt kontakt i starten af ledigheden med 6 samtaler inden for det første ½ år. 10\n11 Status på beskæftigelsesreformen (fortsat) Nyledige dagpengemodtagere skal have et tidligt og intensivt samtaleforløb Fig. 21. Andel af dagpengemodtagere med 3-6 måneder ledighed, som har deltaget i mindst 2 samtaler inden for de seneste 3 måneder, juni Flere dagpengemodtagere skal have et virksomhedsrettet tilbud Fig. 22. Andel af dagpengemodtagere, som har deltaget i virksomhedspraktik eller privat løntilskud i en måned, juni Reformen fremmer desuden en tidligere, aktiv og intensiv indsats med fokus på den enkeltes behov. Tidlige og virksomhedsrettede tilbud er vigtige til at fastholde de lediges tilknytning til arbejdsmarkedet, og særligt privat løntilskud har vist sig at være et effektivt redskab til at få ledige hurtigt tilbage i job. Uddannelsesindsatsen bliver samtidig målrettet virksomhedernes behov, så ledige i højere grad kommer til at besidde de kompetencer, som virksomhederne efterspørger. Uddannelsesindsatsen målrettes de ledige dagpengemodtagere med størst behov herunder ufaglærte. 11\n12 Ministerens beskæftigelsespolitiske mål Fire beskæftigelsespolitiske mål sætter den overordnede ramme og retning på tværs af landet på de vigtigste indsatsområder i beskæftigelsesindsatsen. Langtidsledigheden skal reduceres Fig. 23. Andel af dagpengemodtagere og jobparate kontanthjælpsmodtagere som inden for de seneste 52 uger har været ledige i 80 pct. af tiden, juni juni Jobcentrenes samarbejde med virksomhederne skal øges Fig. 24. Andel af virksomheder som har et samarbejde (offentlig eller privat løntilskud, virksomhedspraktik, jobrotationsvikar, skånejob, fleksjob, mentor eller nyttejob) med et jobcenter i en måned, maj Langtidsledigheden skal reduceres Rekrutteringsgrundlaget er blevet mindre, og derfor må virksomhederne kigge bredere efter den nødvendige arbejdskraft. Dette skaber også åbninger for personer, der står helt uden for arbejdsmarkedet. Som det blev nævnt tidligere i rapporten under afsnittet om Beskæftigelsesreformen har Fyn en højere andel af dagpengemodtagere i forhold til arbejdsstyrken sammenlignet med hele landet. Det samme billede kan ses for langtidsledigheden, hvor andelen for RAR Fyns område ligeledes er højere end landsniveauet. Jobcentrenes samarbejde med virksomhederne skal øges RAR Fyn har en højere andel af virksomheder, som har et samarbejde med jobcentrene, end andelen på landsplan. 12\n13 Ministerens beskæftigelsespolitiske mål (fortsat) Flere unge skal have en uddannelse Fig. 25. Andel af personer under 30 år på dagpenge, kontanthjælp, uddannelseshjælp, arbejdsmarkedsydelse og særlig uddannelsesydelse som har påbegyndt en uddannelse(inkl. lærlingeforløb, SUstøttet uddannelse og uddannelsesaktivering) i en måned, april Flere langtidsforsørgede skal have en virksomhedsrettet indsats Fig. 26. Andel af befolkningen(16-66 år) på offentlig forsørgelse (eksklusiv førtidspension, fleksjob og seniorjob) med en sammenhængende offentlig ydelse i min. 3 år, som har fået et virksomhedsrettet tilbud inden for de seneste 6 måneder. maj Flere unge skal have en uddannelse Målet er at få flere unge i uddannelse. Det er vigtigt fortsat i de fynske kommuner at have fokus på at mindske barrierer i forhold til at påbegynde og gennemføre en uddannelse. Ungegruppen er et investeringspotentiale og der er behov for en tidlig indsats overfor denne gruppe. Uddannelse er en afgørende forudsætning for at fastholde en solid tilknytning til arbejdsmarkedet både nu og i fremtiden. Derfor skal der fortsat være fokus på at understøtte, at unge ikke bare påbegynder, men også gennemfører en ordinær uddannelse, der kan give dem de nødvendige kompetencer til at komme i beskæftigelse. Nytilkomne unge indvandrere og flygtninge under 30 år uden uddannelse skal fremover fra starten af integrationsprogrammet have en indsats med uddannelsesfokus. Flere langtidsforsørgede skal have en virksomhedsrettet indsats RAR Fyn har en lavere andel af langtidsforsørgede i virksomhedspraktik end niveauet på landsplan. 13


Finlandsparken p� ghettoliste - tvsyd.dk - TVSyd - Nyheder - Lokal - Vejle\nBorgmester Arne Sigtenbjerggaard tog i dag imod b�rne- og undervisningsminister Christine Antorini i Finlandsparken. Hun bes�gte bydelens skole, N�rremarksskolen, hvor der er problemer med mange to-sprogede. Modtagerens email *:\nFINLANDSPARKEN P� GHETTOLISTE\nMandag 01-10-12 kl. 18.30\nFinlandsparken i Vejle er i dag kommet med p� den s�kaldte ghettoliste over belastede boligomr�der. Den lidet flatterende udn�vnelse kommer samme dag, som bydelen f�r en h�derspris af Vejle Kommune.\nEfter Mj�lnerparken i K�benhavn er bydelen i Vejle den bydel, der har flest udenlandske beboere. Finlandsparken har tidligere v�ret p� ghettolisten, men ikke det sidste �r. Foruden Finlandsparken i Vejle er to boligomr�der i Syd- og S�nderjylland kommet p� listen, som i dag er vokset med ti bydele. Det er Kvaglund i Esbjerg og Munkebo i Kolding.\nListen er offentliggjort i dag. Det faldt tilf�ldigvis sammen med, at b�rne og undervisningsminister Christine Antorini bes�gte bydelen i Vejle. Hun var p� N�rremarksskolen, hvor skolebestyrelsen mener, at den store koncentration af to-sprogede elever i visse �rgange er et problem. Udn�vnelsen kommer paradoksalt nok samme dag, som Finlandsparken har f�et Vejle-prisen for en omfattende ombygning og modernisering af boligblokkene.\nS�dan laves listen\nListen indeholder de boligomr�der med mindst 1000 beboere, der opfylder to af f�lgende tre kriterier.\n2. Andelen af 18-64 �rige uden tilknytning til arbejdsmarkedet eller uddannelse overstiger 40 procent - alts� et gennemsnit for de seneste fire.\n3. Antal d�mte for overtr�delse af straffeloven, v�benloven eller lov om euforiserende stoffer pr. 10.000 beboere p� 18 �r og derover overstiger 270 - ligeledes et gennemsnit for de seneste fire �r.\nvil l�se problemer\n- Regeringen arbejder h�rdt p� at l�se de problemer, der er i nogle af vores almene boligomr�der.\n- Min vurdering er, at kriterierne skal justeres, s� de i h�jere grad kan s�tte retning for den samlede indsats. Det vil jeg dr�fte med Folketingets partier, siger boligminister Carsten Hansen (S) i en pressemeddelelse.\nRegeringen har sat en r�kke initiativer i gang for at reducere kriminaliteten, �ge besk�ftigelsen og forbedre boliger og infrastruktur i omr�derne. De initiativer skal nu suppleres af yderligere, fort�ller Hansen.\n- Jeg vil tage initiativ til, at der etableres partnerskabsaftaler mellem regeringen, kommunerne og boligselskaberne, s� den samlede indsats forst�rkes mest muligt.\n- Derudover vil jeg samle de bedste initiativer i en "v�rkt�jskasse", s� kommunerne kan f� et hurtigt og enkelt overblik over de l�sninger, der virker.\n- Endelig vil jeg optage forhandlinger med satspuljepartierne om yderligere initiativer, der kan reducere kriminaliteten og �ge besk�ftigelsen i de udsatte boligomr�der, siger Carsten Hansen (S).\n10 nye omr�der optr�der p� regeringens ghettoliste og fem er forsvundet - blandt andet Tingbjerg i K�benhavn.\n1. oktober bliver den s�kaldte ghettoliste opdateret. Se her, hvilke omr�der, der st�r p� listen, og hvilke omr�der, som nu er v�k.\nV�k fra listen er kommet:\n* Tingbjerg (K�benhavn)\n* Aldersrogade (K�benhavn)\n* Akacieparken (K�benhavn)\n* Gadelandet/Husumg�rd (K�benhavn)\nP� listen st�r nu:\n* Bl�g�rden (K�benhavn)\n* Lundtoftegade (K�benhavn)\n* Mj�lnerparken (K�benhavn)\n* Sj�l�r Boulevard (K�benhavn)\n* Bispeparken (K�benhavn)\n* St�revej (K�benhavn) - ny\n* Degneg�rden (K�benhavn) - ny\n* H�rg�rden (K�benhavn)\n* T�strupg�rd (H�je-Taastrup)\n* Charlotteager (H�je-Taastrup)\nGadehaveg�rd (H�je-Taastrup) - ny\n* Niv�h�j (Fredensborg) - ny\n* Asker�d (Greve) - ny\n* Karlemoseparken (K�ge) - ny\n* R�nneb�rparken/�blehaven (Roskilde) - ny\n* Agervang (Holb�k)\n* Dianav�nget/Heliosv�nget (Odense)\n* N�rager/S�stjernevej (S�nderborg)\n* Steng�rdsvej (Esbjerg)\n* Korsk�rparken (Fredericia)\n* Gellerupparken/Tovesh�j (Aarhus)


Balenciaga - Balenciaga Paris - 75 ml - Edp - Hårprodukter og mærkevarer til billige priser\nForside / Butik / Parfume / Kvinder - Kvindedufte / Balenciaga – Balenciaga Paris – 75 ml – Edp\nDKK 845,00 DKK 595,00\nVarenummer (SKU): 3607348002399 Kategorier: Kvinder - Kvindedufte, Parfume\nBalenciaga – Balenciaga Paris – 75 ml – Edp fra balenciaga\nNavn: Balenciaga – Balenciaga Paris – 75 ml – Edp\nPris: Kr. 595.00 (Vejl. kr. 845.00)\nBalenciaga – Balenciaga Paris – 75 ml – Edp som gaveidé\nBalenciaga – Balenciaga Paris – 75 ml – Edp er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Parfume > Kvinder – Kvindedufte. Det er ren luksus at få lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Balenciaga – Balenciaga Paris – 75 ml – Edp hos den populære shop BilligParfume.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Når du handler online sparer du penge- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nNår du køber Balenciaga – Balenciaga Paris – 75 ml – Edp online er der fordele til dig\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, får du nogle bedre betingelser, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det gør en prissammenligning let, på tværs af forskellige webshops. Og du kan endda gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Den afbrudte musikantologi | Seismograf\n| DMT Årgang 63 (1988-1989) nr. 02 - side 53-54\nI Asger Lund Christiansens lejlighed på Frederiksberg Allé ringer telefonen til Dansk Musik Antologi stadig med bestil-lingsforespørgsler fra ind- og udland. Og til selskabets bankkonto, der p.t. viser en negativ saldo på ca. 400.000 kr, indløber der fortsat betalinger. De fleste af antologiens udgivelser findes stadig på lager, men fremstillingen af de seneste indspilninger, to af de manglende fire Gade-symfonier, er standset, og planerne om kommende indspilninger er stillet i bero.\nBeslutningen herom er truffet af den uhonorerede bestyrelse, der foruden Lund Christiansen består af musikforlægger Dan Fog, Koda-konsulent Per Helweg (kasserer), docent ved Det kgl. danske Musikkonservatorium Ebbe Knudsen og musikprofessorerne Finn Matthiassen og Nils Schiørring.\nBaggrunden for standsningen er at den årlige musiklovs-bevilling er udeblevet Statens Musikråd har holdt pengene tilbage til brug for igangsætning at et nyt selskab. "Tiden er løbet fra køkkenbordsproduktion" sagde Musikrådets formand Finn Egeland ifølge Berlingske Tidende den 20. maj efter at han havde forelagt rådets forslag for Kulturministeriet.\nIfølge musikrådets betænkning nr. 1061 drejer forslaget sig dog ikke om produktion, men om en selvejende institution der skal medvirke til "en målrettet markedsføring og distribution" af fonogrammer der er udgivet med offentlig støtte, altså også plader og kassetter fra såvel Samfundet til Udgivelse af Dansk Musik som fra Dansk Musik Antologi. Men til forskel fra Samfundets bestyrelse er Antologiens åbenbart ikke indstillet på at være med.\nPå grundlag af en samtale med Asger Lund Christiansen følger her nogle hovedtræk af DMAs hidtidige virksomhed.\nDet begyndte som en fanfare: Nationalbankens Jubilæumsfond tilbød Kulturministeriet at yde støtte til et musikformål, og ministeriet foreslog at realisere et oplæg til en dansk historisk pladeantologi, udarbejdet for det daværende Statens Musikråd af Nils Schiørring, Herbert Rosenberg og Mogens Andersen.\nFonden bevilgede 400.000 kroner, og ministeriet nedsatte en komite, der udpegede bestyrelsen til et udgiverselskab - stort set den samme bestyrelse som i dag. Asger Lund Christiansen blev formand på grund af sine erfaringer som udgiver af plademærket Tivolifon og som medudgiver af Fona's Vibe-serie.\nBestyrelsen besluttede sig for en udgivelsesplan på mere end 200 plader. En tonemester, Helge Albrechtsen, blev tilknyttet selskabet, og tilrettelæggelsen af det første store udspil, syv plader med romancer af Heise og Lange-Muller påbegyndtes.\nMen det viser sig snart at Nationalbankens Jubilæumsfond ikke kan yde løbende tilskud, og efter at have modtaget endnu\n200.000 kroner må selskabet skrue ned for blusset, samtidig med at man søger samarbejdspartnere og ser sig om efter andre finansieringsmuligheder.\nUdgivelsesplanen indskrænkes indtil videre til tredive plader, og administrationen begrænses til en kontormedarbejder med en femtedels arbejdstid og en telefon i formandens lejlighed.\nDer bliver truffet aftale med Danmarks Radio om programsætning af værker som efter indspilning kan overdrages vederlagsfrit til udgivelse når Antologien blot betaler tillæg til dirigent, solister og eventuelle ekstra orkester- og kormedvirkende.\nDer indgås overenskomst med Polygram (DG, Philips) og med EMI om pladefremstilling, distribution og lagerføring, hvorefter Antologien kun skal bære markedsførings- og administrationsudgifter.\nAntologiens periodeafgrænsning bliver brudt ved udgivelse af nye værker af nulevende komponister finansieret at Statens Kunstfond i 1972.\nDe udøvende kunstneres organisationer giver tilsagn om at yde tilskud fra deres Gramex/midler, dels til den samlede virksomhed, dels til enkeltudgivelser. De har til dato givet omkring en million kroner. Derudover er der fra private fonde ydet 3-400.000 kroner.\nI 1974 får Antologien for første gang tilskud fra Den kulturelle Fond, 40.000 kroner. Tilskudet videreføres som en årlig bevilling under musikloven, voksende til 230.000 kroner i 1987, ialt til dato ca. 2 millioner kroner. Bevillingen er dog for en del betinget af at Antologien påtager sig udgivelser af nutidigt repertoire som Statens Musikråd ønsker at fremme.\nMusikrådet henviser desuden Antologien til at etablere samarbejde med andre udgivere: Unicorn, Danacord, Canzona\nI 1976 leveres hele serien i halvandet hundrede eksemplarer til biblioteker i USA, betalt af Udenrigsministeriet som gave i anledning af det amerikanske uafhængighedsjubilæum.\nDen almindelige distribution volder derimod vanskeligheder. Fra omkring 1980 forringes vilkårene for samarbejdet med Polygram og EMI: De giver ikke længere forskudsbetaling for royalty. De stiller færre penge til rådighed for fremstilling af pladeomslag. Og som det alvorligste: Antologiens pladetitler er mangelfuldt repræsenteret i selskabernes hovedkataloger.\nDet er derfor ikke den store skuffelse da Polygram i 1982 opsiger overenskomsten med Antologien med den begrundelse at samarbejdet har givet dem et underskud som de anslår til 600.000 kroner.\nI årene frem til 1987 frikøber Antologien Polygramselskabernes rettigheder og lagerbeholdninger og påbegynder samme proces for EMÎ/udgivelseme. î stedet sættes der nu ind på den udenlandske markedsføring gennem deltagelse i den årlige internationale musikmesse Mdem i Cannes fra 1985, og på den indenlandske gennem OH Musikdistribution.\nOg hvad har Dansk Musik Antologis omskiftelige tilværelse så ført til?\nFor de ialt omkring 4 millioner kr der ifølge ovenstående er investeret indtil nu er der udkommet 90 pladenumre.\nMindsteoplagene har været 1500 pladeomslag og 1000 plader. De fleste plader er solgt i mere end 800 eksemplarer, med et gennemsnit på 1000-1500. Balancepunktet i forhold til fremstillingsomkostningerne fraregnet honorarer og indspilningsudgifter er et salg på 1000 eksemplarer. Størst salg har Elverhøj-pladen nået med mere end 10.000 stk.\nAf 73 numre i de foreliggende brochurer fordeler repertoiret sig mellem:\n20 afdøde komponister 23 samtidige komponister\nKuhlau 8 lp Bentzon 4 lp\nGade 7 Koppel 3\nNielsen 7 Holmboe 3\nHeise 5 Nørgård 3\nLange-Müller 4 Kayser 2\nLanggaard 4 Berg l + l mc\nHartmann l Brene l\nPedersøn l Jersild l\nScheibe l Tarp l\nnogle af ovenstående nogle af ovenstående\n+ 11 andre tilsammen 7 +12 andre tilsam. 5 + l mc\nialt 45 lp ialt 26 lp + 2 mc\nHvad valg af medvirkende angår siger Lund Christiansen at han har lagt vægt på afveksling frem for stjernedyrkelse. Ialt er der repræsenteret henved 300 danske solister og ensembler.\nRepertoiret har i høj grad været afhængigt af forhåndenværende indspilnings- og tilskudsmuligheder, eftersom musiklovs-tilskudene ikke har holdt trit med omkostningsudviklingen. Og de økonomisk fordelagtige radiooptagelser er kun blevet udnyttet i begrænset omfang på grund af langsommelige procedurer for planlægning og frigivelse af indspilningerne.\nMed hensyn til distributionen mener Lund Christiansen at den efter de seneste års fremgang nu er optimal på det udenlandske marked. Inden for Danmark finder han at bibliotekernes anskaffelser har ladet meget tilbage at ønske. Et forsøg med at lancere Antologiens plader som firma-gaver mislykkedes, og alt i alt deler Asger Lund Christiansen ikke Musikrådets tro på alternative muligheder for markedsføring og distribution.\n- Nu må vi så se om den nye kulturminister gør det..


\tVI SÆTTER KARANTÆNE I MOLLY SODAS HUS - KUNST\nMed 'You Got This' bygger kunstneren et digitalt drømmeliv, der lige så godt kan være ægte.\nEn perfekt symmetrisk, grøn grøn Monstera Deliciosa blad, den lige rigtige duft af et bougie stearinlys, en friskpresset øjenskyggepalette - alt sammen er æstetisk valuta for en bestemt type nutidig succes, en der læser som #influencer eller #spon, afspejlet i de skinnende digitale overflader på Instagram og YouTube . Hvis klatring af influencer-kulturens trin er en ny slags amerikansk drøm, har den opstigning skiftet internettet til en bankbar arena for flagrende status - ikke kun at sælge produkter, men også personlighed.\nKunstneren Molly Soda - født Amalia Soto - har brugt meget af sin karriere på at dissekere rummet mellem hvordan vi lever på internettet og hvordan vi lever IRL. Hendes seneste udstilling, 'You Got This', en klø serie med videoverkerier og installationer, analyserer de gennemgribende velvære-, selvhjælps- og selvforbedringsøkonomier, der befolker internetkulturen - specifikt YouTube - som en kanal for forbrugeradfærd og ambitioner ' virkelighed. ' I øjeblikket på visning efter aftale i Jack Barrett Gallery og tilgængelig online , 'You Got This' riffs på troperne af vloggers og stock forstæder æstetik som en måde at arkivere dette nuværende øjeblik i amerikansk trængsel kultur. Hendes interesse for disse kulisser - fra et narret skønhedsrum / hjemmekontor til et forstæder McMansion - er også uhyggeligt relevant for vores nuværende WFH-øjeblik.\n'Det er altid et spil med ægthed og relatabilitet, når det kommer til internettet, fordi jeg tror, vi længes så meget efter det i os selv,' siger Soda i et Skype-opkald. 'Det vil vi føle. Og mærker vil have det. Vi vil have det fra hinanden, men det eksisterer bare ikke. '\nHvor startede du med denne udstilling?\nJeg er en, der laver meget arbejde på internettet og også bruger meget tid online. Det startede virkelig med vinduesstykkerne. Jeg er interesseret i planter generelt og fænomenet hvor populært det er at have stueplanter, hvordan der har været en genopblussen i det. I hele showet arbejder jeg med ikonografi af populært YouTube-soveværelse / sociale mediebaggrund - planten fungerer også i det.\nMeget af det arbejde, jeg laver, handler om ydeevne og ideen om at blive set på, eller ideen om en falsk følelse af nærhed, som vi føler online. Uanset om vi føler os virkelig tæt på nogen, fordi vi ser deres YouTube, og de gør visse ting for at lade dig komme ind - nogen ser ud til at være sammenhængende, men samtidig har ting, som du måske ønsker. Det er noget, der altid har eksisteret online, men det er blevet mere voldsomt, især da mærker har gennemsyret internettet.\nJeg ville lave disse underlige vinduer, hvor du kiggede ind i nogens rum, men måske var det den del af baggrunden, kameraet ikke er fokuseret på. Jeg tænkte også på vores besættelse af transformationer og konstant forbedret eller forbedret. Selvforbedring. Makeovers. Kigger ind i disse rum og tænker på dem som udgangspunkt for en 'Clean with Me' -video eller noget lignende. Den anden ting, jeg ville røre ved, var den mængde produkt, der nævnes - hvordan alt det produkt ser ud i andres hjem, hvordan det fysisk ser ud i et rum.\nRelateret | 15 kunstnere skaber arbejde om karantæne og isolation\nNår jeg tænker på YouTube nu, tænker jeg mest på, hvordan det blev en vild vest-økonomi, en måde for folk at tjene penge på deres liv på internettet ved hjælp af relatabilitet.\nJeg har lyst til at være en YouTuber - en, der i det væsentlige får betalt for at være sig selv - er sådan en drøm. Vi ser YouTube som noget, der føles meget tilgængeligt i den forstand - jeg kunne gøre det, det kunne jeg være. Men der er ingen gennemsigtighed. Ingen ved virkelig, hvor meget nogen tjener. Ingen kender virkelig nogens baggrund. Nogen siger, at de laver YouTube på fuld tid - hvad betyder det? Jeg blev også virkelig besat af marketingfirmaer på flere niveauer. Der er disse ambitionsniveauer: der er Celebrity YouTuber, og så er der i bunden nogen i MLM. De føler sig alle meget knyttet til mig, og de føler sig alle meget amerikanske for mig.\nMolly Soda 'Åbning (sårbar),' 2020\nHvem er nogle af dine folk, du kan se? Eller genrer at se på?\nJeg ser Emma Chamberlain og nogle af de rigtig store YouTubere. For nylig har jeg forsøgt at finde YouTubere, der ikke er fuldtids-YouTubers-der-bor-i-LA slags stemning, der er i den fase af at stræbe efter at være en stor YouTuber. Du kan se det på den måde, de bærer sig selv. Når man tænker på, hvordan arbejde med mærker eller sponsorater er lig med gyldighed eller succes, den artikel, der kom ud om teenagere, der laver falske sponcon, opsummerer den så perfekt meget af dette.\nMed influencers er opfattelse virkelighed. Det behøver ikke at være legitimt, det er bare hvad folk tror at du laver.\nDer er en meget intens trængselskultur. Dit online selv er ikke noget at prøve at lege med, det er noget at markedsføre dig selv eller at få et job. Internettet har lige ændret sig meget inden for de sidste 10, 15 år.\nRelateret | Sid overfor Marina Abramović i 'Animal Crossing'\nLad os tale om 'Vil du kende min hemmelighed?' video. Mange af ideerne der kommer til den kapitalistiske 'bootstraps'-mentalitet for mange af disse genre-videoer.\nJeg nævnte MLM før. MLM'er er virkelig repræsentative for de ideer, som YouTube præsenterer for os. Jeg ønskede ikke at udføre noget arbejde direkte med MLM'er, men jeg har fulgt mange MLM-influencer-type mennesker, der også beboer YouTube og bruger sociale medier. De deler ofte inspirerende citater. Hele teksten er lavet fra disse inspirerende indlæg, jeg har arkiveret. Det er meget tomt sprog. Det hele er meget lager, men det er alt sammen rovdyr. Jeg deler naturligvis dette inspirerende indlæg som et middel til et mål - jeg vil have dig til at læse det og tilmelde dig for at sælge Arbonne-produkter eller hvad som helst. Jeg gjorde det baseret på hundreder og hundreder af indlæg.\nfilm at se, mens de er på lsd\nSelve videoen kom jeg meget ind i et andet underligt niveau på YouTube: dumpster dykningsvideoer, som jeg ikke engang var klar over, var en ting. Mange af dem vil være 'Dumpster Diving at Bath & Body Works' eller T.J. Maxx eller Ulta. Jeg kom virkelig ind i Ulta-dem. Ulta-medarbejdere - og sandsynligvis medarbejdere i andre butikker - får tilsyneladende besked på at gøre denne ting, der kaldes en 'suppe'. De gør et rod af denne makeup for at afskrække folk fra at tage det fra papirkurven. Folk dumpster dykker og kommer hjem med poser med ting, men det hele vil være dækket af fundament, knuste øjenskygger. De vil normalt vise dig posen og derefter rense den og gøre træk. Det er altid denne viscerale, kneppede taske med ting. Da jeg besluttede, at jeg ville efterligne denne dumpstering-proces, sendte jeg dette åbne opkald online og bad folk om at sende mig uønsket makeup. Jeg har kasser og kasser og kasser med folks næppe brugte, udløbne makeup.\nHvilket program brugte du til at lave House Tour baggrunden?\nHuset blev designet i et program kaldet Planner 5D. Det tog lang tid at skabe dette 'drømmehus'. Jeg grønskærmede mig ind i det. Jeg ville virkelig lave en husrundvisning baseret på alle de husrundvisninger, jeg havde set. Alt har den samme farvepalet, de samme typer møbler. Alles skønhedsværelse ser det samme ud. Alles hjemmekontor ser ens ud. Skønhedsrummet-skråstreg-hjemmekontoret er højdepunktet for succes - arbejde fra hjemmekulturen, som er virkelig skør, for nu sidder vi alle sammen i dette arbejde hjemmefra. Men det er også denne ting, som folk stræber efter.\nMolly Soda 'Dit liv kunne se så anderledes ud' 2020\nAlle disse hjem er på lager på en eller anden måde. Noget, der altid får mig, er i disse videoer indbygget på YouTube, disse mennesker er besat af at være organiseret. Det er sættets fremstilling og derefter afsløringen af sættet. De bygger miljøer ud for at skabe indhold.\nPå grund af den måde, vi bruger internettet på nu, tænker jeg på alles mellemrum som små sæt. Jeg er sikker på, at før du filmer, placerer du alt perfekt. Som en person, der har brugt mit værelse som baggrund i så mange år - er mit soveværelse også blevet et sæt. Og så kan du næsten forudsige, hvad der er i alles sæt.\nDette indgår i hvad du lavede med ' Desktop-dekoration stykke.\nDet var det første stykke, jeg lavede, ikke engang med vilje til dette show, men det passede rigtig godt.\nI meget af mit arbejde bringer jeg plads på skrivebordet. Jeg synes det er vigtigt at arkivere det. Det er dette rum, som ingen ser på, men vi bruger så meget tid på. Jeg ville også gøre noget lidt sjovt og prøve at efterligne et YouTube-soveværelse på skrivebordet. Jeg har lavet en masse tilfældige ting, som GIF-træk, leget med YouTube-sproget og YouTube-stilen i forskellige parametre. Jeg tænkte også igennem den hurtige makeover-video. YouTube royaltyfri stockmusik er virkelig vigtig. Du kender alle disse sange. Alle bruger dem, men du kan aldrig placere, hvad det er. Denne vask af fortrolighed, men ikke at kunne placere den, velvidende at du har set den en million gange.\nDu nævnte ikonografi tidligere, men jeg ville gerne tale mere om disse motiver. Stearinlys er virkelig deres egen genre, deres egen verden. Sukkulenter. Kast puder. Hvilke objekter præsenterede sig for dig som superbetydelige?\nStearinlys var bestemt meget vigtige. Jeg lavede et helt lysdisplay [ det lugter bare som om du sidder på stranden og drikker en margarita og elsker din livet og du er superrig og som om du ejer en yacht , 2020]. Duft er en luksusvare. Jeg blev virkelig til stearinlysanmeldelser, træk og lignende, fordi jeg syntes, de var så underlige. Jeg var ligesom, jeg kan ikke lugte dette. Med makeup, med tøj, uanset hvad du trækker, kan jeg se det, jeg får en fornemmelse af, om jeg vil have det. Med stearinlys er det op til nogens beskrivelser. Og folk har disse virkelig blomstrende beskrivelser. Ingen kan lugte disse lys lige nu, men jeg lavede 50 duftlys, der spænder fra dejlige dufte - eller hvad du måske synes er dejligt - til dufte som kattekuld.\nJeg lavede en kaldet 'Arbejd hjemmefra', som er tunduften kombineret med Febreze-duften. Min idé var at skabe en beskidt kat hjemme slags stemning, og det lugtede virkelig forældet, urin, salt ... en dårlig kæledyrslugt forsøgte at blive tildækket, dybest set. Jeg lavede et Fritos-lys kaldet 'Crumbs in the Couch'. Alle stearinlys slog ud versioner af almindelige stearinlys som Yankee Candle, noget som du ville købe hos T.J. Maxx. Jeg blev virkelig inspireret af T.J. Især Maxx og Marshalls, og jeg ville lave et lysestativ til rabat. Jeg har endda en falsk Boy Smells-lys, samme etiket. Duft er så personlig, så det er svært at bestemme, hvordan folk vil reagere på dem. Nogle stearinlys var frække. Noget der lugtede som brænde ville være et stearinlys kaldet 'Flamme', og det ville se ud som en lille håndværksmæssig type ting. Jeg havde et Love Spell-lys, Victoria's Secret. Jeg ville lave et duftbaseret stykke, fordi jeg aldrig havde gjort det før. Også især for mig, der laver så meget arbejde, der går online, når jeg lægger arbejde i et galleri, vil jeg have det til at være fysisk set.\nAlle billeder med tilladelse fra kunstneren og Jack Barrett Gallery\ntræk race alle stjerner 4 finale


Livet I Cubiks\nCubiks medarbejderkonference, Stockholm\nCubiks er som en del af PSI Services en international virksomhed, der bygger på et fælles værdigrundlag. Vi har en passioneret tilgang og tror på, at vi lykkes bedst som et hold. Vi påtager os opgaver med stor entusiasme og er ikke bange for at tage ansvar for at nå i mål.\nAlle mennesker bør have mulighed for at lykkes og udfolde deres fulde potentiale – men Cubiks er ikke det rigtige sted for alle. Vi forventer meget af hinanden og ligger ikke på den lade side, for vi elsker at vinde.\nDet sociale samvær er vigtigt i Cubiks. Jeg nyder at være sammen med mine kolleger til vores internationale konferencer, at være udstationeret og arbejde med teams i andre lande, eller at tage del i en af vores virtuelle idésessioner (som ”Løvens Hule”, bare bedre) for at finde det næste store for Cubiks.\nCubiks er et fedt sted at arbejde, fordi den gensidige respekt mellem os er så stor. Det er ikke vigtigt, hvad du arbejder med i Cubiks – uanset hvad er du værdsat af dine kolleger, for den du er og det du gør. Samarbejde er det, der betyder noget. People Matter!\nCaroline Nutbey – Office Manager (Holland)\nFra den varme og oprigtige velkomst for nyansatte, til måden hvorpå de mest senioransatte respektfuldt lytter og overvejer forskellige idéer, eller den måde hvorpå kollegaer fra fjerne kontinenter, som du aldrig har mødt, tager tid ud af deres dag for at hjælpe dig – hos Cubiks føler man sig værdsat og hjemme fra dag ét.\nCubiks’ DNA drejer sig for mig om at arbejde sammen som et team for at opnå resultater. I nogle tilfælde kommer vi så tæt på vores kunder, at de bliver en del af teamet. Herudover er vi meget internationale og arbejder på tværs af grænser. Derfor kan dit netværk eller team som Cubiks-ansat være meget bredt og med stor diversitet, hvilket jeg personligt sætter stor pris på.\nJeg har haft mange muligheder for at lære og få nyt ansvar i Cubiks både ift. forretningsdelen og ift. at arbejde internationalt. Mine faste arbejdspladser har været i Holland, England, Malaysia og Hong Kong, men jeg har arbejdet i mange flere lande!\nHvorfor er jeg blevet i Cubiks i 14 år? Alle mine forskellige kolleger – alle dem jeg har mødt på vejen – har haft en indvirkning på mig. En flok finurlige, talentfulde, motiverede, venlige og loyale kolleger!\nVær en del af et team, hvor ”People Matter”\nSe Cubiks’ globale kontorer


Der er rum og puls på Maglemølle - vi har også plads til dig. - Maglemølle A/S\nLige nu kan vi blandt andet tilbyde forskellige spændende kontorlokaler.\nVi tilstræber at være hurtige, fleksible og effektive, når der skal skabes rum og plads til nye virksomheder eller privatpersoner.\nVi sørger for et pulserende miljø med fælles aktiviteter og arrangement. At høre til på Maglemølle kan være meget mere end kvadratmeter til rådighed, hvis man ønsker det! Vi rummer stort set alle typer virksomheder – alt lige fra underholdning, kontor til produktion, lager og opbevaring (erhverv eller private) har en dagligdag her på Maglemølle.\nVi er åbne overfor alle nye lejere – også nogle som kan udvide paletten af virksomheder. Har du idéer om fitness aktiviteter, streetfood, markedsdage men mangler du et sted, så kig forbi Maglemølle. Hos os er mulighederne mangfoldige og omkostningerne rimelige.\nVi tilpasser lejemål, så de matcher dine behov og vi tilstræber at hjælpe, hvor vi kan både i opstartsfasen og efterfølgende.


Adya Hotel Kuala Lumpur er placeret i hjertet af Mid Valley-distrikt i 1,9 km afstand fra Berjaya Times.\nDu kan kun finde Petronas tvillingetårne kun 1,9 km fra ejendommen. Denne ejendom er ca. 2 km fra Kuala Lumpur centrum.\nAdya Hotel Kuala Lumpur kommer med gratis Wi-Fi, en garderobe, stereoanlæg, en dvd-afspiller og IDD-telefon i alle værelser. Det er udstyret med en opvaskemaskine og kaffemaskiner/tekedler samt private badeværelser med et badekar, en bruser og gratis toiletartikler.\nGæsterne kan spise på Betel Leaf og LOKL Coffee Co., ca. 300 meter væk fra ejendommen.\nGæsterne kan nå Adya Hotel Kuala Lumpur i bil fra Sultan Abdul Aziz Shah lufthavn på 25 minutter.\nAdya Hotel Kuala Lumpur giver gæster døgnåben reception, concierge-service og en strygeservice.\nVandrerhjem Hostal Hispano-Argentino Gran Via Madrid\nHotel Zen Lk Metro Pattaya\nLejlighed Luxury Dubrovnik\nLejlighed Terrace Porto\nHotel Villa Kokalis Iraklio\nKro 7 Hung Hung Kota Kinabalu\nHotel Econo Downtown South San Antonio\nHotel Mercure Hotel Dusseldorf Kaarst Düsseldorf\nLejlighed Don Gregorio Benidorm\nVandrerhjem Backpackers København\nHotel Anmaria Beach Ayia Napa


Appartement Alpenfex Flachau, hotel Østrig. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Appartement Alpenfex\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Appartement Alpenfex: Check ind :\nAppartement Alpenfex harLæs resten\nalle de faciliteter, man kan forvente sig af et trestjernet hotel i Flachau: n.a.. Hotellet hører ind under kategorien budget.Hotellet, der ligger 14 minutter til fods nord for bycentrum på Flachauerstraße 108, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Flachau.\nAppartement Alpenfex type(r):\nAppartement Alpenfex faciliteter og service\nDette firestjernet hotel i Flachau hører ind under kategorien luksus. Her findes adskillige faciliteter bl.a. n.a..Hotellet, der ligger 13 minutter til fods nord for bycentrum på Flachauerstr. 98, er 90 m -\nCheck priser og tilgængelighed for Appartement Alpenfex: Check ind :


VinAvisen - Nyheder for uge 11, 2006\n13. marts - 19. marts 2006\nVinAvisen uge 10\nVinAvisen uge 9\nVinAvisen uge 8\nAsfalten badet i vin\nSå er der igen rav i den i gaderne i Sydfrankrig. Vinen flød i ordets bogstaveligste forstand, da mere end 100 vrede vinbønder, bevæbnede med mukkerter og koben, gik amok i havnebyen Sète.\nDe hårdt trængte vinbønder vil frem for alt have mere i økonomisk støtte fra regeringen. Men de er ifølge Decanter også vrede på vinkøbmændene, négocianterne, der bliver stadig rigere, mens den ene vinbonde efter den anden må dreje nøglen om.\nForleden gik det ud over en vintank fyldt med italiensk vin i et af Sètes vindepoter. Derefter kom turen til négociantfirmaet La Navale Française, hvor flere tusinde hektoliter vin endte på havnekajens asfalt.\nDe vrede vinbønder var dog langtfra færdige med at hærge. I løbet af dagen blev det også til en vejblokade på motorvejen mellem Montpellier og Béziers samt hærværk på adskillige politibiler. Der blev endog sat ild til en af bilerne.\nSpørger man vinbønderne, er der slet ikke tale om hærværk. – Vi forsvarer os bare, lyder det.\nBanklån eller bomber\nComité Régional d'Action Viticole (CRAV) – undergrunds-komiteen for vinmæssige aktioner – er igen efter en pause på barrikaderne. I løbet af den sidste måneds tid har aktivisterne smidt hjemmelavede bomber og udført andre former for hærværk i flere sydfranske byer.\nDet er foreløbig gået ud over banker og forsikringsselskaber, hvor aktivisterne har efterladt sloganet "année blanche, sinon boom" (lån uden loft – ellers bang!) på væggene. Vinproducenterne vil nemlig have mulighed for at optage store lån her og nu for at klare skærene. De er desperate, da deres indtægter ifølge Decanter er gået ned med hele 43% i løbet af de sidste tre år.\nCRAV har også sat ild til tomme togvogne samt udøvet hærværk langs jernbanen mellem Narbonne og Béziers, hvilket har forårsaget stor ravage i togdriften.\nStrømsvigt skader sydafrikansk hvidvin.\nDårligt vejr og skadedyr kan selvsagt være lidt af en katastrofe i produktionen af vin. Det samme kan strømsvigt. Det har vinproducenterne i Sydafrika fået at mærke, idet elektricitetsværket Eskom i Western Cape er brudt sammen. Det har medført langvarige strømsvigt siden december, og elektricitetsværket regner ikke med, at problemet er løst før end i juli måned.\nHøsten er i fuld gang i Sydafrika, og strømsvigtene er især gået hårdt ud over hvidvinsdruerne. Mange nyhøstede druer har været lige til at kassere, efter at de i timevis har måttet stå i den bagende sol, fordi kølenalæggene ikke fungerede. Nogle vinhuse har helt og holdent måttet opgive at producere hvidvin i år. Og de steder, hvor druerne er nået så langt som til gæringstankene, er gæringen konstant blevet afbrudt på grund af varme, hvilket så afgjort vil gå ud over kvaliteten af den færdige vin.\nDet kan ende med, at vinproducenterne, for at give den ringe hvidvin saft og kraft, bliver nødt til at blande den med importeret hvidvin.\nSvært at få dækket tabene\nMange sydafrikanske vinproducenter har allerede lidt store økonomiske tab på grund af strømsvigtene.\nDesuden har flere vinhuse set sig nødsaget til at investere i generatorer, hvilket er en kostbar affære, da en enkelt af slagsen koster cirka 1 million kr. Dertil kommer de 1000 kr. i timen, som man skal punge ud med for at have maskinen kørende.\nVinproducenterne aner ikke, hvordan de skal få de mange tabte penge ind igen. Med den vinsø, der i øjeblikket tynger verden, kommer de ikke langt med prisstigninger.\nHøjeste hammerslag for en kasse vin\nDer blev solgt for i alt 2.579.478 dollars vin (over 16 millioner dkr.), da Christie’s den 2. marts afholdt en storstilet vinauktion i New York.\nEt af de 119 lots slog alle rekorder, når det gælder salget af en kasse vin på auktion. Det drejede sig ifølge Decanter om seks magnumflasker Romanée-Conti årgang 1985, der røg til en europæisk byder for hele 170.375 dollars (lidt over en million dkr.).\nHammerslaget har garanteret fået både sælger og auktionarius til at gnide sig i hænderne, da kassen med de seks flasker kun var vurderet til "sølle" 60.000 dollars (cirka 375.000 dkr.).\nEn million for en flaske vin\nHvis der havde været tale om Romanée-Conti i almindelige flasker, ville det svare til en flaskepris på 14.198 dollars – cirka 89.000 dkr. eller 14.800 kr. pr. glas (hvis vi er seks om flasken).\nDet er dog langtfra nok til at hamle op med den nuværende rekordpris for en enkelt flaske – en Château Lafite 1787, der som tidligere nævnt blev solgt hos Christie’s i 1985. Prisen lød på 160.000 dollars, næsten præcis 1 million dkr. – og glem ikke, at det er 21 år siden! Her vil prisen pr. glas blive 170.000 kr. – men mon den flaske nogensinde bliver drukket? Den står nok bare og stritter i et eller andet skab ...\nPå andenpladsen ligger den flaske Château d’Yquem 1787, der for nogle uger siden blev rakt over disken i Antique Wine Company, en forretning i London, der udelukkende handler med antikke vine. Køberen, en amerikansk samler, måtte slippe 90.000 dollars (cirka 565.000 dkr.) for klenodiet – 94.000 dkr. pr. glas.\nJo, der er skruelåg på vinkortene\nI sidste uge efterlyste vi reaktioner fra danske restaurationer: Var der virkelig ikke en eneste, som havde flasker med skruelåg på vinkortet?\nNu har vi hørt fra en længere række restauratører, og her er et uddrag af de mails, vi har modtaget:\n¤ ¤ ¤ Keld Johnsen ejer Restaurant The Diplomat på den amerikanske ambassade i København, og tillige er han sommelier. Han skriver, at selvfølgelig sælger han vin med skruelåg, og det har han det helt fint med. – Der er måske ikke så meget romantik omkring skruelåget, skriver han, – men det kan udmærket præsenteres på en god måde. Og det er stadig vinen i flasken, der er det vigtigste.\n¤ ¤ ¤ Thomas Henningsen arbejder i den eksklusive afdeling af Bordershoppen i Puttgarden, og her kan man mønstre ikke færre end tre forskellige hvide tyske vine med glasprop. – Så glaspropperne bliver mere og mere almindelige, skriver han.\n¤ ¤ ¤ Birgit og Niels Steen Sørensen på Sønderho Kro på Fanø skriver, at det lyder spændende med glasproppen. På deres restaurant har de flere vine med skruelåg. De har haft det længe, og de taler ofte og entusiastisk med deres gæster om skruelågets fordele (og ulemper).\n¤ ¤ ¤ Sonja Jensen har sammen med sin kæreste Restaurant Gadespejlet i Århus, og de har i alt fem vine med skruelåg ud af de cirka 80 vine på kortet, og flere med skruelåg er velkomne. – Jeg kan godt se, at man kan savne nostalgien i at åbne en vin med korkprop, og man mangler da også noget, når man som tjener står og skruer låget af en vinflaske. Ofte kommer man ind i en større forklaring over for gæsterne, som tror det er en billig og dårlig vin, man har solgt dem. Men de bliver selvfølgelig altid overraskede over vinen, og så er skruelåget accepteret ...\n– Jeg er sikker på, at der er flere restauranter, end man lige tror, som har skruelåg på kortet, tilføjer Sonja Jensen.\n¤ ¤ ¤ Henrik Yde-Andersen, der er sommelier i Tivolis toprestaurant "The Paul" (én nypudset Michelin-stjerne), sælger naturligvis vine med skruelåg. – Vi får en del bemærkninger fra fanatiske elskere af korkpropper, skriver han, – men da vi hver aften kasserer hver tyvende flaske på grund af propsyge, så overhører vi kommentarerne. Vi kan sende mennesker til Månen, men kan ikke finde ud af at kassere en dårlig lukkeanordning til en flydende landbrugsvare.\n¤ ¤ ¤ Også vore læsere skriver til os. Fx har Flemming Lektonen været på Rold Storkro, hvor han blandt andet fik en sydafrikansk rødvin med skruelåg – en udmærket vin i prisklassen 260 kr. – Men, skriver han, – det er stadigt svært at vænne sig til "knækket", når låget skrues af ...\nSkal det være os to og en flaske Bordeaux-vin? Bordeaux’s vinkomité, CIVB, har i en ny reklamekampagne tænkt sig at satse på datingsites på Internettet.\nBordeaux satser på Internettets singler\nDet er ikke nemt at være vinproducent i Bordeaux – salget er konstant for nedadgående. Det vil regionens vinkomité, CIVB (Conseil Interprofessionnel des Vins de Bordeaux), vældig gerne rette op på via sit årlige marketingbudget på 21 millioner euro (lidt over 150 millioner dkr.), der skal bruges til at markedsføre Bordeauxs 600 millioner årlige flasker.\nCIVB har senest forsøgt sig med en kampagne, der satsede på den nye generation af vindrikkere – en kampagne til 15 millioner euro (cirka 110 millioner dkr.), der løb over tre år, men som desværre ikke gav pote.\nNu vil vinkomiteen ifølge Decanter søsætte en ny kampagne, der skal satse på de mange singler, der findes worldwide, og den vil vel at mærke gøre det på Internettet.\nPå diverse datingsites på Internettet – blandt andet på den franske www.meetic.fr – vil man derfor om føje tid kunne se reklamer for Bordeaux-vin poppe op.\nMindre EU-vin – og billigere\nNye tal fra EU’s statistiske kontor, Eurostat, viser, at de europæiske vinlande laver mindre vin – og til faldende priser.\nI 2005 faldt EU-produktionen 10,4% i forhold til produktionen de to foregående år – og priserne faldt med 11,4%.\nI Frankrig faldt produktionen med 9,7%, og i Spanien og Portugal, der var plaget af hedebølger, faldt den med over 20%.\nTil kamp for vinhandlerne\nMed den amerikanske højesterets afgørelse sidste år er det blevet muligt for vinproducenterne i 33 stater at sende vin direkte til forbrugerne i andre stater. Men tolv stater tillader godt nok import direkte fra vinproducenterne, men ikke fra vinhandlere og –grossister, og det er disse selvsagt knotne over. De vil have indført samme vilkår som vinproducenterne.\nEn ny forening, Specialty Wine Retailers Association (SWRA), der vil kæmpe for ligeberettigelse, så dagens lys i sidste uge. Foruden vinhandlere omfatter den ifølge Just Drinks også vinauktionshuse og vinklubber, og medlemsskaren kommer fra hele 30 forskellige stater.\nAllerhelst ser foreningen, at statsgrænserne helt og holdent ophæves, når det gælder salget af vin, så forbrugerne får én stor markedsplads samt et slaraffenland af vinøse valgmuligheder.\nfra VinAvisens vinrejse til Korsika\nI oktober sidste år arrangerede VinAvisen en vinrejse til Korsika i samarbejde med De Danske Vinrejser. 33 kom med – der var simpelt hen ikke plads til flere – og vi fik en fantastisk tur i et dramatisk vejr. Vi har valgt at sende i alt fem postkort fra denne vinrejse. Her kommer de første tre, og i næste uge bringer vi de sidste to.\nPostkortet her viser citadellet fra 1420 i den gamle hovedstad Corte. Vi kørte derop med et lille Tivoli-tog – og glædede os over ikke at skulle forcere de meget stejle gader på gåben.\n1. postkort fra Korsika: Egne vine på egne druer\nKorsika har vilde og dramatiske landskaber, der deler vinmarkerne op i små parceller – bortset fra slettelandet langs østkysten. Der er på ingen måde tale om stordrift, og korsikanerne stræber ikke efter at lave de internationale vintyper, som så mange andre laver. De laver deres egne vine på deres egne druer.\nDen mest udbredte af de gamle lokale druer er den blå Sciacarello, som især dyrkes på den granitholdige jord langs vestkysten, nord og syd for Napoléons fødeby, Ajaccio.\nEn anden indfødt drue er den røde Niellucio. Den er dog ikke mere indfødt, end at den er identisk med Toscanas Sangiovese – måske blev den indført af genuenserne, som herskede over øen i 1700-tallet.\nEndelig må vi ikke glemme de søde vine, der fremstilles enten på Muscat-druen eller på druen Vermentino (også kaldet Malvoisie de Corse og identisk med Provences Rolle). Disse druer dyrkes især på Cap Corse oppe mod nord.\nKun 30% af øens vinproduktion har Appellation Contrôlée. Der er en del bordvin samt en landvin med det inviterende navn Vin de Pays de l’Île de Beauté – Landvinen fra Skønhedens Ø.\nØnologen på Clos Columbo afbrød arbejdet i vinkælderen for at fortælle os om vinhusets vine – og skænke dem i glassene. Uden om vingården bredte sig et pragtfuldt landskab.\n2. postkort fra Korsika: Vinsmagning i det fri\nNår man tager på vinrejser, er det blandt andet for at smage så mange vine som muligt, og det gjorde vi også – selv om det ikke var alle steder, vinbønderne havde lige god tid til os. Vi var jo dernede under høsten, vejret drillede, og alle havde travlt med at få druerne i hus. Vil man opleve det vinøse Korsika, er det nok bedst at gøre det om foråret.\nMen selv om de korsikanske vinbønder havde travlt, tog de imod os med meget stor venlighed. På Domaine de Torraccia ved Porto Vecchio stoppede ønologen Jean-Pierre den støjende presse, så vi kunne få ørenlyd til en grundig forklaring på, hvordan man laver vin. Og på Clos Columbo, hvor vi oplevede vinsmagningen i det fri, holdt den britiske ønolog, John, en pause i arbejdet for at fortælle om Korsikas vine.\nLag på lag på lag er skifferen bygget op på urhavets bund. Billedet på postkortet her er taget oppe ved borgen over den dramatiske by Nonza på vestsiden af Cap Corse.\n3. postkort fra Korsika: Et kludetæppe af terroirs\nVindyrkning er også geologi, og på Korsika er der en yderst varieret geologi. Øen er simpelt hen et kludetæppe af forskellige terroirs. Der er områder med vulkanske formationer og andre med skifer som på billedet her. Og både oppe mod nord og nede mod syd er der kalk – kysten med de hvide kridtklinter under byen Bonifacio er lige så dramatisk som Møns Klint.\nDenne store variation i undergrunden sætter naturligvis sit præg på vinene.\n< Elisabeth Foradori sammen med Kim Bülow fra KB Vinimport.\nElisabetta Foradori er Italiens Teroldego-dronning. Og hvad er så Teroldego (med tryk på anden stavelse: -rol-)?\nDet er en ret ukendt blå druesort, der dyrkes i Trentino-provinsen i de italienske alper på vejen op mod Bolzano og Brennerpasset.\nTeroldego har ofte været udsat for overproduktion, hvilket Elisabetta Foradori har kæmpet imod, og igennem tyve år har hun på familiens vingård på Campo Rotaliano-sletten bevist, at man kan lave fremragende rødvine på den lokale drue – vine, der år efter år vinder de berømte tre glas i vinguiden Gambero Rosso.\nI onsdags var hun på besøg i København, inviteret af Kim Bülow fra KB Vinimport, og på bordet var hendes dejlige vine, de fleste af dem i magnumflasker.\nOvertog driften kun nitten år gammel\nElisabetta Foradoris far døde meget tidligt, moderen overtog driften af vingården og dens 16 hektar vinmarker, og Elisabetta hjalp til, så snart hun blev stor nok til deltage i arbejdet. Efter endt uddannelse som ønolog overtog hun selv hele driften i en alder af kun nitten år.\nHun blev en af de første, der gik til modangreb på Trentinos generelle vinproduktion, der midt i 80’erne hovedsagelig bestod af masseproduktion af druer til kooperativer, der gik efter kvantitet frem for kvalitet. Hun satte strenge kriterier op for kvaliteten og gennemførte med hård hånd de nødvendige tiltag for at nå dem. Blandt andet udvinder hun kun tre fjerdedele af mosten, så vinen får en mere afbalanceret smag.\nOg så indledte hun sit store felttog for den vanskelige drue Teroldego. Blandt andet arbejder hun i dag aktivt for at få optaget lovkrav til høstudbytte i DOC-kriterierne for at hæve standarden i hele Trentino-regionen.\nLængere nede i denne VinAvis er der begejstrede stjerner til de vine, vi smagte.\nEn professionel venenciador – der dog ikke er japaner.\nVerdensrekord i sherry\nHvor kan man smage flest forskellige mærker i Sherry? Ifølge den nye udgave af Guinness Record Book sker det i Tokyo – i baren "Sherry Club".\nHer er der 227 forskellige valg lige fra den tørre Fino Sherry og Manzanilla til den søde Pedro Ximénez – og på vejen mellem de to yderpunkter kan man så smage Amontillado og Oloroso, Cream og Pale. Nogle af vinene er tilmed over 30 år gamle.\nJapanerne er i det hele taget vilde med sherry, og den spanske drik står jo også glimrende til japansk mad. Der er således næsten 50 professionelle japanske venenciadorer – disse sherry-jonglører, der kan svinge deres smagekop på den lange hvalbarde op over hovedet og fylde en hel håndfuld glas med sherry.\nGlud Vin i Randers har fået den gode idé at afholde en vinsmagning udelukkende for kvinder – en ladies night. – Lad manden passe børnene, eller smid ham over til naboen med seks kolde øl, siger Jørgen Glud med et smil på læben.\nDen feminine smagning, der afholdes den 12. april, er kun et af de mange arrangementer, som for øjeblikket vælter ud af vores aktivitetskalender. Klik her og se alle de muligheder for vinøse oplevelser, der findes rundt omkring i landet.\nOg klik her, hvis du vil se listen over vinklubber, som der også bliver flere og flere af. Intet andet sted på nettet finder du så fyldige lister over de to kategorier.\nJens Skovgaard og Nicolaj Madsen på den nye danske vinmark i Hejninge (Foto: Georg Hemmingsen).\nBliv dansk vinbonde\nOver 10.000 danskere er som bekendt medejere af Château de Haux i Bordeaux. Nu er der hele to nye tilbud om vinøse investeringer på bordet, dels i et nyt dansk vinbrug, dels i en vingård i Spanien.\nBag det danske vinbrug, Domaine Skovgaard, der ligger i Hejninge ved Slagelse, står Jens Skovgaard og Nicolaj Madsen fra Skovgaard Vine, som sælger anparter à 1000 kr. via hjemmesiden www.domaineskovgaard.dk.\nDe har bestilt de første vinstokke og går i gang med tilplantningen i maj måned, og målet er at få plantet mindst 5000 vinstokke inden tre år.\nEn anpart giver hverken ansvar eller afkast, men sjove oplevelser sammen med andre vinbønder. Som medejer har man således mulighed for at deltage i arbejdet lige fra plantning af vinstokke, vedligeholdelse, beskæring, høst og selve produktionen – og til at nyde vinen med rabat.\nXavier Clua Coma foran en af sine vinmarker i Terra Alta.\nBliv spansk vinbonde\nDet andet projekt gælder vinmarker i distriktet Terre Alta, to-tre timers kørsel sydvest for Barcelona.\nHer er det Min Vinmark ApS, der udbyder B-anparter à 5000 kr., og bag foretagendet står Michael Jansen fra Vin Kompagniet i København samt den hollandske master of wine, Frank M. Smulders. De har i fællesskab fundet frem til Xavier Clua Coma, som de beskriver som en fremragende vinproducent, hvis eneste problem er, at han hverken har vinmarker nok eller kapital til at erhverve flere. Både Xavier Clua Coma og hans kone er uddannede ønologer.\nMin Vinmark ApS har etableret et selskab i Spanien, "Viticultores del Norte", som skal stå for købet af vinmarkerne og salget af vinen, og formålet er såvel at give et afkast som at samle en række mennesker med en fælles interesse for vin.\nAnparterne udbydes fra og med på onsdag via hjemmesiden www.minvinmark.dk.\nPasser påstanden overhovedet?\nI sidste uge fortalte vi om den franske mirakeldrik Security Feel Better, der ifølge firmaet kan nedsætte blodets indhold af alkohol hurtigere end normalt.\nEn mand, der havde drukket en whisky efterfulgt af en hel flaske vin og en likør, fik målt 187 mg alkohol i blodet, før han drak en flaske Security Feel Better. Efter 40 minutter målte man 80 mg.\n– Hvad svarer tallene til i promille? spørger vor læser Flemming Hansen. Og, ja, det burde vi have nævnt. Efter de cirka otte genstande havde manden en alkoholpromille på 1,87, og efter mirakeldrikken faldt promillen til 0,8.\nMen passer denne påstand overhovedet? Vi må vist lige i gang med lommeregneren ...:\nVi regner baglæns\nIfølge bogen ”Vin og helbred – myter og facts” af lægen Erik Skovenborg ser den klassiske formel til beregning af alkoholpromillen hos mænd således ud:\nBruger vi formlen og regner "baglæns", fremgår det, at den berusede mand vejede 75 kilo. Og med samme formel kan vi beregne, at en promille på 0,8 svarer til cirka 3½ genstand.\nPåstanden er altså, at manden i løbet af 40 minutter har forbrændt 8 minus 3½ genstand. Det bliver lig med 4½ genstande.\nNormalt vil det for en mand på 75 kg tage mindst 60 minutter at forbrænde en enkelt genstand. Drikken Security Feel Better skulle altså have øget leverens omsætning af alkohol med 700%!\nLægelige autoriteter tror ikke på det. Ikke noget kendt stof kan speede leverens stofskifte op på den måde.\nEn klog mand sagde engang, at hvis noget lyder for godt til at være sandt, så er det nok heller ikke sandt.\nDorham Mann med sin Cabernet-hvidvin.\nEn hvid Cabernet Sauvignon\nI 1991 spirede en lille vinplante frem i vinbonden Dorham Manns baghave i Western Australia. Han ville luge den væk, men hans kone sagde: – Det er en Cabernet Sauvignon. Det kan du se på bladene. Lad den bare stå. Så kan vi se, hvad den udvikler sig til.\nEt par år efter satte planten grønne druer. En ny mutation, en ny klon, var skabt. Grønne druer på verdens berømteste blå druesort.\nDen hvide svanes Cabernet\nI begyndelsen holdt Dorham Mann den nye drue hemmelig. Siden gav han den navnet Cabernet Cygne Blanc (den hvid svane), og nu er de første 12.000 flasker på vej fra Port Robe Estate i distriktet Mount Benson i South Australia. Port Robe har indtil 2014 fået eneret på at lave vin på druen.\n6000 af flaskerne i 2005-årgangen vil blive solgt i Storbritannien til en pris af omkring 150 kr., men de vil sikkert være revet væk, før vi overhovedet når at booke en rejse til London.\nDer er imidlertid andre rariteter. Hvad fx med en blå Albariño – den spansk-portugisiske drue, der jo ellers er grøn. Den blå klon findes, men hvornår den kommer på markedet vides ikke. Når det sker, skal vi nok fortælle det.\nSvenske toldere gør en stor fangst\nTolderne i den svenske by Trelleborg gjorde en stor fangst, da de for nylig stoppede en lastbil med hele 30 paller spiritus.\nDet er nemlig forbudt med den slags distancesalg over grænsen, og indtil det bliver tilladt (hvis det bliver det), forbliver alle flaskerne hos det svenske toldvæsen.\nDet bliver noget af et opklaringsarbejde, da politiet har tænkt sig at registrere samtlige af de cirka 300 personer, der har bestilt flaskerne.\nStakkels svenske vinbønder\nProfessionelle danske vinavlere har stor glæde af at sælge vin ved stalddøren. Flere af dem afsætter også deres vine til restauranter og vinhandlere.\nHelt så nemt går det ikke for deres kolleger i Sverige, idet den svenske regering netop har forbudt landets efterhånden mange producenter af vin og frugtvin at sælge deres produkter direkte fra vingårdene. Sæt der var nogle, der drak dem!\nDet er de svenske producenter rigtigt kede af – især da det er næsten umuligt for dem at afsætte deres vin til Systembolaget.\nViniditalia bliver af gæsterne kaldt for "årets italienske folkefest", og der var da også både harmonika-musik (ind imellem) og glade ansigter.\n700 smagte på 285 italienske vine\nHer i weekenden afholdt man for femte gang den store udstilling Viniditalia, og igen i år skete det i Odd Fellow Palæet i København.\nI år havde udstillerne og gæsterne fået mere plads, idet de tilstødende lokaler også blev brugt, så godt og vel 750 gæster havde mulighed for at smage på 285 vine fordelt på atten udstillere.\nEnkelte nye udstillere havde fundet vej til Viniditalia, men mange var med for femte gang. Sådan var det også med gæsterne, som med genkendende glimt i øjet hilste på udstillerne og smagte på nye årgange og vine.\n– Vi ses igen i 2007, lød det fra arrangørerne, for Viniditalia er kommet for at blive en fast folkefest den anden weekend i marts hvert år.\nBernard Bouyssou hed vinbonden, og han fortalte, at årsagen til den fine kvalitet formentlig var, at han forlængst havde lagt giftsprøjten på hylden. Familiens vinmarker blev udelukkende renset og plejet ved hjælp af håndkraft og med naturens egne midler. I betragtning af, at en traditionel vinmark kan blive sprøjtet 24 gange i løbet af et år, så var det noget af en bedrift.\nMødet med Bernard Bouyssou, inspirerede Jens Lindby til at oprette importfirmaet Økovin, der siden har udviklet sig til at være Danmarks største forretning med speciale i økologiske og biodynamiske kvalitetsvine. Firmaet har op mod 100 forskellige mærker eller årgange på lager i en dejlige landbrugsejendom i Vestjylland.\nHvert år drager Lindby sydpå til Frankrig, Spanien og Italien for at finde de bedste økovine til forretningen. Yderligere sælger han økologisk cognac, apéritifs og – som noget nyt – sherry og whisky. I sin sparsomme fritid går han på jagt og arbejder med lokalhistorie.\nAdresse: Økovin, Odderupvej 10, Aadum, 6880 Tarm, tlf.: 97 37 62 87, fax: 97 37 69 98, e-mail: info@oekovin.dk, http://www.oekovin.dk.\nJan Ejler har besøgt Washington State – den nordligste af USA’s stater langs Stillehavskysten lige under grænsen til Canada. Han skriver:\n– Vores vej faldt gennem den lille, ret kedelige by Prosser på Highway 82, hvor det store winery Hogue Cellars har til huse, og her lykkedes det os at overse et skilt, så vi havnede ved selve vineriet og ikke ved smagerummet.\n– Her stod vinstokkene klods op ad den tørreste "ørken", så det et lidt af et under, hvad der skabes her. Billedet taler for sig selv, og druerne smagte i øvrigt vidunderligt.\nFy, Jan Ejler, siger vi. Ikke smage! Nå, det har vi nu også gjort flere gange, men man kan altså godt få ondt i maven ...\nHogeu Cellars er i øvrigt et meget avanceret winery, der går 100% ind for skruelåg. På sin hjemmeside har det ligefrem en film i gammeldags stil, der fortæller om en sælger, der forsøger at sælge vine med korkpropper og kommer noget så grueligt galt af sted.\nI den forløbne uge har vores smagepanel smagt i alt 33 vine. Af disse vine var der nedenstående 24, som fik mere end to stjerner, og 14, som fik fem stjerner. I alt 115 stjerner. Igen en virkelig flot høst – ikke mindst på grund af vinene fra Trentino. Én flaske havde propsmag.\nVinene fra Foradori\nFlere af rødvinene fås også i halve flasker, magnum (1½ liter) og dobbeltmagnum (3 liter).\nMyrto, Foradori, Sauvignon Blanc / Manzoni / Pinot Bianco, Vigneti delle Dolomiti Bianco IGT, Italien 2003\n135 kr., 128,25 kr. ved 6 flasker, KB Vin\nEn spændende og elegant hvidvin, hvoraf hovedparten er fremstillet af Sauvignon Blanc druer. Der er noget mineralsk over duften, mens smagen er fyldig, tør og med en god forfriskende syre, som gør vinen yderst velegnet til mad – selv til lidt kraftigere retter med fx kanin.\nForadori, Teroldego Rotaliano, Italien 2003\n123 kr., 116,75 kr. ved 6 flasker, KB Vin\nDenne dejlige rødvin dufter af søde modne jordbær og brombær. Den har en god og koncentreret smag af mørke bær med en anelse lakrids i eftersmagen.\nForadori, Teroldego Rotaliano, Italien 2002\n116 kr., 110,25 kr. ved 6 flasker, KB Vin\nEn rødvin, der dufter af mørke kirsebær og valnødder og har en god smag af moden frugt. En elegant vin, der er hver en krone værd.\nGranato, Foradori, Teroldego Rotaliano, Italien 2002\n290 kr., 275,50 kr., ved 12 flasker KB Vin\nEn spændende duft af friske jordbær og krydderurter møder næsen, når man dufter til denne rødvin. Smagen er koncentreret og byder på krydrede toner samt en anelse kirsebær.\nGranato, Foradori, Teroldego Rotaliano, Italien 2001\n290 kr., 275,50 kr. ved 12 flasker, KB Vin\nDenne rødvin har en frisk og liflig duft med toner af modne bær samt et strejf af mint og anis. Smagen siger bare rødvin, når den er bedst.\nGranato, Foradori, Teroldego Rotaliano, Italien 2000\nElegancen og friskheden er bevaret, selv om denne rødvin har nogle år på bagen. Den er fuld af modne bær samt en anelse lakrids og espresso i eftersmagen.\nGranato, Foradori, Teroldego Rotaliano, Italien 1999\nDuften af denne rødvin er krydret og herbal med toner af sveskeblomme. Smagen er fyldig, blød og afrundet, dog stadig med en fin forfriskende syre.\nKahurangi, Unwooded Chardonnay, Nelson, New Zealand 2004\nUnwooded ... for en gangs skyld en Chardonnay, der ikke har ligget på træ. Vinen demonstrerer, hvor dejlig en drue Chardonnay er, når den får lov at folde hele sit spektrum af eksotiske frugter ud i duft og smag – ananas, papaja, citrus. Vinen er en virkelig nydelse, og så har den naturligvis skruelåg.\nHaart to Heart, Riesling, Mosel-Saar-Ruwer, Tyskland 2003\n70 kr., Rieslingvin.dk\nManden bag denne hvidvin hedder Reinhold Haart – deraf ordspillet i vinens navn. Og vinen – ja, det er en rigtig charmer, hvis man er til de sødlige tyske vine. Den er nærmest halvsød og derfor ikke så velegnet til mad. Snarere som terrassevin, godt afkølet. Den er skam af god kvalitet, men ikke rigtigt os …\nAltosur, Sauvignon Blanc, Tupungato, Mendoza, Argentina 2005\nReel og ligefrem hvidvin med en ren og forfriskende smag.\nAlbert Hertz, Riesling, Alsace, Frankrig 2003\n75 kr., 70 kr. ved 6 flasker, Con a'more\nFrisk og okay hvidvin, men ret enkel.\nTwin Oaks, Robert Mondavi, Chardonnay, Californien 2004\n79,75 kr., indtil 26. marts 2 flasker for 120 kr., Skjold Burne\nHelt i balance er denne hvidvin ikke, men da absolut drikkelig.\nIndomito, Falanghina del Beneventano IGT, Italien 2004\n49,95 kr., 47,50 kr. ved 6 flasker, Due's Vinhus\nPæn og enkel hvidvin med en blomstrende og dejlig duft og en mild og ret kort smag.\nCline Cellars, Zinfandel, Californien 2003\nDenne rødvin er virkelig flot til mad. Den har god bærsmag i fin balance med syre og garvesyre. Den er meget anvendelig til mange retter. Vinen må gerne ligge i et par år, men kan også drikkes nu.\nWaterstone, Merlot, Napa Valley, Californien 2002\nDenne rødvin er simpelt hen lækker. Den har en flot duft og en bred, blød og kompleks smag. Den har en lillebitte spritkant (14½%), der dog vil skjules af en kraftig kødret.\nGobelsburger, Zweigelt, Langenlois, Østrig 2004\n79,50 kr., 66,50 kr. ved 3 flasker, Emmerys\nEn charmerende rødvin med god frugt, let krydderi og en lille sødme, som mange vil kunne lide. Vinen er let og indtagende og nem at drikke. Den femte stjerne gælder den lave pris.\nRooiberg Winery, Reserve, Shiraz, Robertson, Sydafrika 2003\nEn blød og muskuløs rødvin med flot duft. I smagen er der mørke bær, vanille, peber og sødme. Lad den følges med en stor bøf.\nZonchera, Ceretto, Barolo, Italien 2001\nRødvin med en veludviklet og spændende duft og en moden, kompleks og lækker smag. En stor vin, velegnet til mange kødretter.\nBradgate, Cabernet Sauvignon / Merlot, Stellenbosch, Sydafrika 2003\nDejlig rødvin med en bred og kompleks smag. Den er kraftig med intens krydret frugt og toner af læder og tobak. Skænk den til en stor oksebøf. Prisen er yderst rimelig.\nChâteau Beard La Chapelle, Saint-Émilion Grand Cru, Frankrig 2002\n119,95 kr. i denne uge (uge 11) 59,95 kr., SuperBest\nTil tilbudsprisen 60 kr. er denne Bordeaux-rødvin et godt køb. Vinen er ret meget præget af træ og skal ubetinget drikkes til mad.\nPaul Garaudet, Monthelie, Frankrig 2002\nEn ganske god rød bourgogne med fin duft, en saftig frugt og en lang eftersmag. God til lettere kødretter. Men helt billig er den jo ikke …\nTower, Shiraz, Hunter Valley, Australien 2002\nKoncentreret og meget flot rødvin, der fylder munden med intens frugt og krydderi – timian ... Den må meget gerne ligge nogle år endnu. Men – prisen, 200 kr., gør altså ondt …\nChâteau d’Etroyes, Clos des Corvées, Mercurey, Frankrig 2003\n109 kr., MacWine\nEn lille, enkel, rød bourgogne, der gerne måtte have kostet 60 kr.\nChâteau Perruchot, Clos du Roy 1er Cru, Beaune, Frankrig 2002\n189 kr., Fionia Vin\nRødvin med en bred og frugtagtig smag. Der er ikke så meget duft i den, men vinen er ellers okay – om end ikke helt billig.


Kender du (indholds)typen? — iindhold\nDig og dig og også dig, der sidder som ansvarlig for kommunikationen, hjemmesiden, nyhedsbrevet, facebooksiden, hvordan kommer indholdet til dig? Vi skal alle; privatpersoner, iværksættere, organisationer og virksomheder udkomme med relevant indhold, udkomme ofte og udkomme skarpt.\nJeg sidder selv i saksen og møder mange andre der gør. Nogen har alt for meget indhold, andre kan for døden ikke finde på, hvad de dog skal sige, og så er der dem, der har huset fuld af velmenende kolleger, der alle synes at deres lille Hassan skal ligge på forsiden.\nOg så er der de fleste, der oplever lidt af det hele. De on- og offline pjecer er fyldt med flad information, omgivelserne er fyldt med mere eller mindre gode idéer om, det der skal på dagsordenen og alligevel er hovedet underligt tomt, for hvordan skaber vi indhold der faktisk virker: Er læsværdigt, er engagerende, og måske endda får folk til at handle og tage stilling.\nKlam i hænderne og tom indeni\nIndhold der virker, det er jo det du som kommunikationsansvarlig ved noget om. Hvorfor er det så at du bliver klam i hænderne og helt tom indeni, når det kommer til at få det til at spille. Måske fordi I dybest set ikke har ret meget at sige, måske fordi den corporate kommunikation ikke har nok tangenter at spille på, måske fordi den forretning du er sat til at kommunikere nægter at tilpasse sig indgå i den nødvendige dialog.\nKan du din type?\nEn hjælp til dig der bakser med ovenstående kunne være at få sat lidt kød på den proces, hvor indholdet bliver til. Et første skridt kunne være at få styr på indholdstyperne. Fordi indholdstyperne hjælper os med at komme nærmere på mål og dem vi vil have i tale. Og kan blive et stærkt værktøj til at prioritere både i planlægningen, og når der er brug for argumenter imod løstgående kommunikationsbehov.\nHer 5 let karikerede indholdstyper der kan få forretning, markedsføring og kommunikation til at gå hånd i hånd:\nKommunikation af kernebudskabet: WHY, vision, mission. Hvorfor er din virksomhed sat i verden, hvem hjælper I og hvor glade er de?\nHvem har glæde af det: Denne type kommunikation er helt afhængig af strategiens evne til at få kerneinteressenter op af stolen. Men når strategien har målgruppen for øje, kan der bygges god målrettet kommunikation på kernebudskabet. Et godt eksempel er COOPs Madmanifest - Sammen om bedre mad, der gennemsyrer alle koncernens brands kommunikation fra årsrapport til tilbudsavis.\nDen vogn hopper vi på\nKommunikation, der kommenterer eller læner sig op af dagsordner nyheder, der allerede er til debat/i offentligheden.\nHvem har glæde af det: Ud fra devisen lyt før du taler, kan du nå både bredt ud og meget specifikt. Målgruppeovervejelser er stort set overflødige fordi du naturligt indgår i den relevante sammenhæng på samtalens præmisser. Gjort rigtig godt kan både budskab og brand placeres. Et elegant eksempel på det er Carlsbergs Newsjacking-koncept, som også er understøttet organisatorisk i et dedikeret News-jacking team.\nKunden og kundens adfærd er konge, vi ved hvad kundernes behov er og kommer dem i møde på alle platforme. Kommunikation (og produktudvikling) er baseret på kendskab til kernemålgruppers behov og data om deres adfærd.\nHvem har glæde af det: Ja, det siger vist sig selv. Hvis data er gode og du ved hvad du skal gøre med dem, så skaber du forretning med din kommunikationsindsats. Lyt og lær her på Erik Ziengs Podcast om Content marketing i praksis, om hvordan Planday ikke bare skaber content der involverer, men også følger kommunikationen til dørs ved hele tiden af måle, justere og udvikle nyt.\nVi er de klogeste\nKommunikation af det der sidder mellem ørerne på de klogeste i din virksomhed. Alle har en kompetence, mange kan lære at kommunikere den til virksomhedens fordel.\nHvem har glæde af det: Vi vil alle gerne være klogere, udnyt din braintrust til at nå fagligt interesserede målgrupper, og til at få et stærkere brand ved at gøre dyb faglighed kommunikerbar og aktiv. Når virksomhedens kloge hoveder ovenikøbet kan ‘hoppe på vognen’ og indgå i den offentlige debat, får du sagt ansigt på dine budskaber, og skaber basis for ægte dialog. Læs også de seks gode råd på Kforum til at udvikle arbejdet med Thought Leadership\nInvolver dine kunder og brugere i produktudvikling. Bed om hjælp til det der er svært. Og brug den feedback du får til noget. Hvis du ikke er oprigtig interesseret og hvis du ikke har tid til at håndtere feedback, så skynd dig at aflyse legeaftalen.\nHvem har glæde af det: Vi vil alle gerne hjælpe, især hvis det kaster noget af sig i form af respekt, synlighed, vareprøver eller den gode følelse at have gjort en forskel. Involver dine brugere eller andre thoughtleaders i samtalen og udnyt at dit brand får et aktivt netværk.\nI min anden post har jeg vendt præmissen om og overvejer hvilke Indholdstyper du bør holde nallerne fra\nJeg er nysgerrig,\nfaktisk så hober spørgsmålene sig op: I min lille virksomhed er indholdsproduktionen meget styret af, hvornår den gode idé indfinder sig, det er jeg ikke nødvendigvis stolt af at indrømme, hvordan ser det ud hos dig? Taler I om indholdstyper, planlægger i jeres indholdsproduktion, hvordan følger I op, hvilke indholdstyper virker hos jer?…\nNewer PostFy, babab: Indholdstyper du med fordel kan holde dig fra\nOlder PostElsker du (stadig) dit indhold?