Samlet beskrivelse - Blåvandshuk\nDenne driftsplan beskriver den fremtidige drift af arealer, der er administreret af Naturstyrelsen Blåvandshuk. Det omfatter arealer fra Skjern Enge i nord til Fanø i syd. Ved Skjern Å og engene i ådalen, på Tipperne, Holmsland Klit og Lønborg Hede er det den lysåbne natur med udbredte ferske enge, strandenge, heder og klitter der præger billedet. Strandengene strækker sig ligeledes på Skallingen og Langli, der ligger som vigtige fuglelokaliteter i det nordlige Vadehav. Indimellem ligger de store plantager domineret af nåletræer. Yderst mod Vesterhavet ligger Nyminde, Blåbjerg, Kærgård og Vejers Plantager, der ligger som værn mod vestenvinden. Lidt tilbagetrukket ligger den nyere anlagte Nr. Nebel Skov samt Vrøgum, Ål, Bordrup-Oksby og Ho Plantager. På Fanø ligger plantagen som en ø på øen, midt i de udstrakte hede- og klitlandskaber.\nMålene i planen er udarbejdet ud fra et langsigtet perspektiv, hvilket særligt gælder for plantagerne, hvor opbygningen af flerstrukturerede og selvforyngende skovsystemer vil tage flere trægenerationer. Planen udstikker rammer for driften inden for en rullende 15-årig driftsplanperiode med en planlagt revision 1-2 gange i perioden.\nDet samlede areal er pr. 1. juli 2012 på 15.879 ha. Arealerne fremgår af nedenstående oversigtskort og tabel.\nOversigtskort med områdeindelinger\nOversigt over arealer arealanvendelse og størrelse (pdf)\nVision og målsætning for arealdriften.\nDriftsplanen tager udgangspunkt i Naturstyrelsens overordnede politikker om arealdrift, og viderefører disse til konkrete målsætninger og planer for den praktiske drift på arealenheden. På den måde udgør driftsplanen et styringsværktøj for den daglige drift og fungerer samtidig som formidlingsredskab om Naturstyrelsens fremtidige planer vedrørende arealdriften. Etableringen af Nationalpark Vadehavet, der omfatter arealerne på Skallingen, Langli og Fanø har særlig betydning for koordineringen af driften af de berørte arealer i forhold til nationalparkplanen.\nDriften på Naturstyrelsen Blåvandshuk repræsenterer en effektiv og bæredygtig forvaltning med en balanceret afvejning af beskyttelsen af naturen og landskabet, benyttelsen til friluftsliv og produktionshensyn i skoven.\n• Her er det muligt at opleve vestjyske landskaber præget af store vidder og områder med naturlig dynamik, og en natur med et rigt dyre- og planteliv domineret af hjemmehørende arter.\n• Der er plads og muligheder for et varieret friluftsliv\n• Alle enhedens plantager drives naturnært, og domineres af hjemmehørende eller lokalitetstilpassede træarter.\nPlantagerne er certificeret efter FSC- og PEFC ordningerne. Driften af arealer ved Naturstyrelsen Blåvandshuk skal til stadighed leve op til standarderne for de to certificeringsordninger.\nDe overordnede mål og planer for den fremtidige drift er nedenfor beskrevet i forhold til natur, landskab, friluftsliv, kulturmiljø, skovudvikling og en række andre hovedpunkter, mens de mere områdespecifikke mål og tiltag er beskrevet i 17 områdeplaner for Blåvandshuk.\nArealsammensætningen er visualiseret i nedenstående diagram med status af den 1. juli 2012. Af diagrammet fremgår, at over 50 % af alle arealer ved Naturstyrelsen Blåvandshuk er ubevokset. Andelen af ubevokset arealer skal findes i store strandenge samt klit- og hedearealer langs Vesterhavet, men også arealerne langs Skjern Å. Da jordbundsforholdene i området generelt er præget af næringsfattig sandjord er træartsvalget begrænset til hovedsageligt nåletræ, både fyr og gran. Andelen af løvtræ er lille og indgå oftest i blanding med nåletræ og kun i få plantager som hovedtræart i bevoksninger.\nNaturstyrelsen Blåvandshuk forvalter udbredte vestjyske landskaber, der strækker sig fra Skjern Enge i nord til Fanø i syd. Her, hvor mennesker gennem århundreder har kæmpet mod sandflugtens hærgen ses nu de skovklædte bakkede klitlandskaber. De nåletræsdominerede plantager indgår i en mosaik med vådområder, søer og ferske enge, og vidstrakte klitheder og strandenge breder sig, hvor landskabet åbner sig ud mod stranden og Vesterhavet.\nDet er målet gennem forvaltningen at bidrage til at beskytte disse varierede og egnskarakteristiske kystlandskaber. Markante landskabselementer som f.eks. parabelklitter, vigtige udsigtspunkter og de landskabelige sammenhænge, der visuelt binder skov og åbent landskab skal styrkes og understøttes. Dette vil ske gennem valg af skovudviklingstyper for plantagerne, målrettet skovning, hede- og engpleje og bevarelse af eksisterende samt udlægning af nye lysåbne naturområder. Et eksempel på sådanne tiltag, der skal bidrage til at varetage bl.a. landskabelige hensyn er en planlagt rydning af bjergfyr på Bay’s Klit i Nyminde Plantage, hvorved den nye lysning med fremtidig hedenatur vil skabe en variation i skovbilledet. Et andet eksempel er genoprettelsen af vådområdet omkring Gåsekæret i Ål Plantage.\nNaturstyrelsens handlingsplan for naturnær skovdrift er driftsplanens udgangspunkt for skovdriften, og i driftsplanen udlægges robuste skovudviklingstyper for samtlige skovbevoksede arealer. I forhold til tidligere driftsplaner er dette en væsentlig ændring i måden at opfatte plantagernes opdeling i behandlingsenheder på. Med skovudviklingstyperne inddeles plantagerne større områder, hvor de naturgivne forhold er sammenlignelige og ønskerne om udviklingen for bevoksningerne i hovedtræk er de samme indenfor de enkelte områder som helhed.\nDe skovbevoksede arealer forvaltes ud fra naturnære dyrkningsprincipper og med en bæredygtig produktion for øje. Principperne for naturnær skovdrift er nærmere beskrevet i Handlingsplan for naturnær skovdrift i statsskovene (2005).\nTræartsfordeling fremgår af nedenstående diagram. Træartsfordelingen tager udgangspunkt i de træarter, der på det enkelte areal, er registreret som hovedtræart. Nåletræ er dominerende i alle plantagerne, og er resultatet af tilplantning af klithederne i en tid, hvor plantagerne var tiltænk en rolle som værnskov. Andelen af andet nål er overvejende skovfyr, mens af picia arter, bør nævnes sitka gran, der overvejende er plantet på de lidt bedre jorde. I nyere skovrejsningsområder fx Nebel Skov er andelen af løvtræ af fx eg langt højere. Bjergfyr optræder hovedsageligt i de ydre klitarealer, da træarten kan tåle de barske vind- og saltforhold.\nPrincipperne for naturnær skovdrift har været anvendt i flere af enhedens plantager gennem en årrække, og der er allerede opnået gode erfaringer med bl.a. selvforyngelse i f.eks. Vrøgum og Oksby Plantager. Den fortsatte implementering af naturnær skovdrift ved Naturstyrelsen Blåvandshuk beskrives i hovedtræk i det følgende.\nNaturnær skovdrift indebærer for Naturstyrelsen Blåvandshuk i praksis, at driften differentieres så produktion af gavntræ kun sker i egnede bevoksninger på de bedre jorde, mens produktionshensynet er nedtonet til fordel for natur, vildtforvaltnings- og rekreative interesser i de øvrige bevoksninger. Grundlaget for en økonomisk rentabel produktion af både tømmer, træflis og brænde vil således fortsat være til stede og skal udnyttes optimalt. De egentlige produktionshensyn af tømmer fokuseres særligt til Ål, Vrøgum og Blåbjerg plantager, hvor også grundlaget for en sådan produktion er til stede, mens skovning til træflis og brænde foretages i alle plantager, og tilrettelægges bevidst så hugsten kommer til at understøtte andre formål end produktion alene.\nPlantagerne har fortsat en væsentlig funktion som værnskove. Dette gælder i særlig grad de helt kystnære plantager som Vejers, Kærgård, dele af Blåbjerg samt Nyminde Plantage. Målet er her at opnå et vedvarende robust skovdække, der er i stand til at modstå vestenvinden og andre påvirkninger, og som i tilfælde af stormfald eller lignende alligevel er i stand til at regenerere sig naturligt.\nSelvforyngelse vil være den overvejende metode til fornyelse af bevoksningerne. Plantning af nye kulturer reduceres i takt med, at selvforyngelse indføres. Indplantning i eksisterende bevoksninger anvendes for at indføre fremtidige frøkilder af hjemmehørende og lokalitetstilpassede arter, hvor disse ikke forefindes eller kun i ringe omfang findes i forvejen. I forbindelse med indplantninger og indsatser for selvforyngelse af løvtræ og ædelgran er hegning altid nødvendigt, da der i plantagerne er et højt krondyrtryk, hvilket medfører omfattende bidskader. Frøkildeindplantninger vil blive fortaget ved små hegninger (f.eks. ca. 1000 m2) som der allerede i dag er gode erfaringer med i området generelt.\nHugsten vil generelt være med til understøtte langsigtet stabilitet og sundhed i bevoksningerne og give mulighed for naturlig selvforyngelse. Måldiameterhugst anvendes ved naturnær skovdrift generelt til styring af foryngelsesprocessen og for plantagerne ved Naturstyrelsen Blåvandshuk er dette i særlig grad gældende i produktionsbevoksningerne. Renafdrifter vil gradvist blive mindre og færre i takt med at især ensaldrende bevoksninger af uønskede ikke hjemmehørende træarter afvikles, herunder særligt bevoksninger af contortafyr. Dog vil en naturlig foryngelse af skovfyr i flere plantager også fremover nødvendiggøre at der hugges mindre lysninger frem for egentlig måldiameterhugst.\nI overgangsfasen med indførelse af de naturnære driftsprincipper vil det fortsat være en væsentlig opgave gennem hugsten at sikre, at selvsået contortafyr og til en vis grad også sitkagran ikke bliver for dominerende i den fremtidige bevoksning. Især contortafyr forynger sig meget massivt i områdets plantager. Dette medfører en efterfølgende omfattende udrensningsopgave, da træarten ellers hindrer anden ønsket selvforyngelse. På steder med store frøpuljer af contortafyr, vil det betyde at den massive selvforyngelse accepteres i en årrække, indtil træerne har nået en størrelse, hvor det er økonomisk rentabelt at foretage en rydning til træflis. Ved sådanne gennemhugninger vil andre hjemmehørende arter, for hvilke det er lykkedes at klare sig i konkurrencen med contortafyr, blive tilbage på arealet, hvorved træartsfordelingen langsomt vil blive forskudt til det ønskede.\nIntroduktionen af andre arter ved indplantning af fremtidige frøkilder er her væsentlig, særligt i de bevoksninger, hvor der i dag ikke findes tilstrækkeligt med hjemmehørende arter. Skovdyrkningsmodeller for hugst, foryngelses- og kulturindsats fordelt på de for området vigtigste træarter er at finde som bilag til driftsplanen. I forbindelse med driftsplanen er der udarbejdet seks skovdyrkningsmodeller; tre hugstmodeller for henholdsvis skovfyr, ædelgran og løvtræ og tre konverteringsmodeller for sitkagran på henholdsvis god eller ringe jordbund samt for fyr.\nBilag med skovdyrkningsmodeller findes her.\nUdviklingen af skovudviklingstyperne vil forløbe over flere trægenerationer. I plantager som Vrøgum og Oksby Plantager er udviklingen allerede godt på vej med flere stadier af naturlig selvforyngelse. I en årrække fremover vil der i flere af plantagerne, som beskrevet ovenfor, i en årrække fremover være en overgangsfase, hvor der gøres en særlig indsats for bl.a. at afvikle uønskede ikke hjemmehørende arter, samt arbejdes på udviklingen mod stabile skovstrukturer med primært hjemmehørende arter.\nMed målsætningen om skovudviklingstyper for plantagerne ved Naturstyrelsen Blåvandshuk er det hensigten det bliver skovfyr, birk og eg der er de vigtigste træarter i hovedparten af fremtidens bevoksninger. Sitkagran vil fortsat være dominerende i bevoksninger med konkrete produktionsmål for øje. I blanding med hovedtræarterne vil også komme til at indgå bøg og ædelgran på de bedre jorde, samt lærk, østrigsk fyr og i mindre grad en række andre arter.\nLøvtræ vil dermed komme til at indgå i blanding med nåletræ i alle skovudviklingstyper og nogle steder som holme af løvtræ. På længere sigt forøges andelen af løvtræ dermed generelt i bevoksningerne. Enkelte steder som f.eks. i Nr. Nebel skov og i en del af Nyminde Plantage vil løvtræ forekomme som en selvstændig skovudviklingstype med højere andel af løvtræ – primært eg. Her er målet at skabe sunde og stabile bevoksninger med dybkronede træer, og egentlig træproduktion vil ikke have nogen interesse i disse bevoksninger. Hensynet til ønsket om også at opretholde en sund bestand af krondyr på det nuværende niveau, vil i enkelte tilfælde være begrænsende for, hvad der er i praksis er opnåeligt med hensyn til forøgelse af løvtræandelen. Dette gælder f.eks. særligt Vejers Plantage.\nBjergfyr vil, trods karakteren af at være en ikke hjemmehørende art, også fremover have en væsentlig rolle i de fleste plantager. Den hårdføre træart har vigtige funktioner, dels som værnskov i de yderste klitbevoksninger, hvor andre arter har svært ved at klare sig under den kraftige salt- og vindpåvirkning og generelt ringe vækstvilkår i det magre klitsand, og dels, hvor bevoksningerne har en særlig funktion som skjul for krondyr. I sammenhæng med den omkringliggende klithede og anden natur bidrager bevoksningerne af bjergfyr væsentligt til landskabet med en særlig rumoplevelse og lævirkning samtidig med at der er et kulturhistorisk element i bevarelse af bjergfyrtæppet.\nOversigt over skovudviklingstyper i plantagerne:\nDe planlagte skovudviklingstyper fremgår desuden af områdeplanen for hver enkelt plantage.\nSkovdriften tilrettelægges så den understøtter, at plantagerne også fremover skal bidrage med naturværdier og give mulighed for et alsidigt friluftsliv.\nNaturstyrelsens generelle politikker om naturnær skovdrift og retningslinjer for biodiversitetshensyn i skov sikrer en lang række naturhensyn i skovdriften, og gør sig også gældende i forbindelse med den daglige drift ved Naturstyrelsen Blåvandshuk.\nEt vigtigt element i den naturnære skovdrift er at understøtte en indre dynamik og udvikling af biologisk mangfoldighed i plantagerne. Dødt ved efterlades derfor til naturligt forfald i bevoksningerne f.eks. ved vindfældede træer, knækkede stående træer og i øvrigt udgåede træer på alle arealer. På den måde indgår dette i den naturlige nedbrydning, og dødt ved bidrager til at sikre plantagens biologiske mangfoldighed ved at skabe vokse- og levesteder for især svampe, insekter og småfugle.\nSmåbiotoper af særlig interesse f.eks. lokaliteter med orkideer eller almindelig linnæa (Linnaea borealis) registreres på Pas-på-kort. Med disse kort bliver de følsomme lokaliteter kendt af alle medarbejdere og eksterne entreprenører, og derved kan der tages de nødvendige hensyn i forbindelse med skovdriften.\nEksempler på særlige små områder der denne måde bidrager til den biologiske mangfoldighed findes f.eks. i Oksby Plantage, hvor et område efterlades til fri succession efter stormfald. I den sydlige del af Bordrup Plantage findes gammel birk og skovfyr, der stammer tilbage fra de første plantninger i området.\nDer er tidligere udlagt to områder med særlig beskyttet skov i hhv. Kærgård og Blåbjerg Plantager. Begge steder drejer det sig om de særegne sandoverføgne egekrat, der både er fredet og udpeget som henholdsvis Natura 2000 naturtyper og urørt skov jævnfør Naturskovsstrategien. De beskyttede egekrat er imidlertid truet af tilgroning med invasive arter som glansbladet hæg og contortafyr. Fremover vil disse områder fortsat henligge med beskyttelse som urørt skov, og der vil ikke være skovdrift på arealerne. Der vil dog blive indført en mulighed for at foretage nødvendige manuelle og skånsomme plejetiltag med henblik på at sikre selve egekrattene fra tilgroning med uønskede ikke hjemmehørende arter.\nMed driftsplanen tages der sigte mod at udvide arealet med urørt skov væsentligt. På kort sigt drejer det sig et område tæt ved Ulfslo i Bordrup-Oksby Plantage, og på lidt længere sigt i løbet af en årrække, er der planer om også at udvide området med urørt skov i Kærgård Plantage og at udlægge et nyt område i Nyminde Plantage.\nUdpegning af urørt skov syd for Ulfslo i Bordrup-Oksby Plantage. Foto: Niels D Lisborg\nArealerne i Bordrup-Oksby Plantage udlægges som urørt umiddelbart med vedtagelsen af denne driftsplan og de øvrige arealer i hhv. Kærgård og Nyminde Plantager udlægges med virkning fra midten af denne planperiode dvs. senest i 2020. Fra det tidspunkt hvor områdernes status som urørt skov træder i kraft, må der principielt ikke foretages skovdyrkningstiltag på arealerne. Undtaget er dog indgreb i forbindelse med vedligeholdelse og rydning af veje og stier, ligesom begrænsning af forekomsten invasive arter på de urørte arealer er mulig jf. den overfor beskrevne tilgroningsproblematik. Det samme gælder i tilfælde, hvor invasive arter breder sig fra de urørte arealer og ind på naboarealer. I perioden indtil de nye områder udlægges som urørt skov, vil der blive foretaget en særlig indsats for at fjerne ikke ønskede arter, herunder særligt contortafyr.\nMed denne driftsplan er der et mål om på sigt at opnå mere naturlig hydrologi i flere plantager. De væsentligste elementer i at nå dette mål er, at langt hovedparten af alle eksisterende afvandingsgrøfter ikke længere oprenses, og at der ikke graves nye. I enkelte tilfælde kan forpligtigelser overfor naboer eller hensyn til f.eks. vandafledning fra vej eller lignende dog medføre at dette fraviges.\nI direkte tilknytning til målet om at opnå mere naturlig hydrologi er der med denne plan identificeret flere steder, hvor der er potentiale for, at der kan ske en udvikling mod mere naturlig hydrologi og større biologisk mangfoldighed, hvis der gøres en indsats for at mindske vandafledningen ved aktivt at lukke enkelte grøfter eller ændre forløbet. Dette gælder bl.a for et område sydøst for Grundsø i Ål Plantage, et større øst-vest gående strøg gennem den nordlige del af Vejers Plantage og et område i den østlige del af Fanø Plantage. I disse områder undersøges muligheder og konsekvenser nærmere før der tages endelig beslutning om konkrete genopretningsprojekter. En udvikling mod mere naturlig hydrologi i bevoksningerne vil bidrage væsentligt til en positiv udvikling i den biologiske mangfoldighed idet der skabes en større variation af biotoper og levesteder.\nDer findes i flere af områdets plantager bevoksninger med produktion af pyntegrønt til klip. Alle pyntegrøntbevoksninger drives som hidtil. Der anlægges ingen nye pyntegrøntbevoksninger og de nuværende bevoksninger afvikles i takt med, at de mister deres egnethed til pyntegrøntproduktion. Pyntegrøntproduktionen udfases dermed løbende, og bevoksningerne udvikles herefter i retning mod den planlagte skovudviklingstype for det enkelte område.\nNaturstyrelsens generelle Naturplejestrategi (1999) udgør det centrale omdrejningspunkt for driften af alle naturarealer i Naturstyrelsen. Naturplejestrategien har til formål at sikre biotoppleje af bl.a. arealer der er omfattet af Naturbeskyttelseslovens § 3. Lysåbne § 3 beskyttede naturarealer udgør ca. 5200 ha, hvilket svarer til omtrent en tredjedel af det samlede areal på Naturstyrelsen Blåvandshuk.\nI nedenstående diagram fremgår fordelingen af de ubevoksede arealer, hvor hovedparten er naturarealer med strandeng og hede. Engarealerne, beliggende i Skjern Å deltaet, udgør ligeledes en væsentlig del af naturarealerne.\nPlejetilstanden af naturarealerne er generelt god, dog findes der også arealer, hvor bl.a. tilgroning udgør en potentiel trussel, og hvor iværksættelse af enkelte større tiltag med efterfølgende vedligeholdende pleje vil forbedre naturtilstanden. Dette gælder f.eks. for enkelte hedearelaer og små kunstige vandhuller.\nDer tilstræbes en aktiv indsats for at bevare og forbedre lysåben natur på enheden. Gennem dette er det målet, at sikre en generelt varieret fauna og flora med gode levesteder for truede og beskyttede arter tilknyttet de sydvestjyske landskaber og naturtyper. Dermed vil den fortsatte pleje af de forskellige naturtyper bidrage til sikring af biologisk mangfoldighed.\nHovedelementerne i plejen og udviklingen af de åbne naturområder er følgende tiltag:\n- Friholdelse af de åbne naturområder for uønsket træopvækst, primært gennem nedskæring og afbrænding\n- Foryngelse af klithedearealer i mosaikstruktur, ved bl.a. etablering af fugtige tørvelavninger, afbrænding og afgræsning\n- Slåning eller afgræsning af enge, både strandenge, ferske enge og skovenge\n- Friholdelse af søbredder for uønsket opvækst, prioriteret indsats\nSærligt for de store engområder f.eks. på Skallingen, Tipperne og i Skjern Enge er det målet gennem plejen at sikre gode raste- og ynglebetingelser for mange arter af engfugle og andefugle. Helt centralt i plejen af Naturstyrelsens store engområder – både ferske enge og strandenge – står afgræsningen med kvæg gennem diverse forpagtnings- og græsningsaftaler. Denne pleje søges i videst muligt omfang opretholdt i planperioden, og desuden udvidet til også at omfatte nye arealer heriblandt flere hedearealer f.eks. Lønborg Hede.\nMaskinel slåning anvendes som supplement og alternativ til græsningsplejen, hvor dette ikke er muligt. I planperioden vil der som et nyt tiltag på delstrækninger ved de store søer ved Skjern Å blive arbejdet med at finde metoder til slåning i de våde overgangszoner mellem eng og åben vandflade. Det skal være med til at forbedre betingelserne især en række arter af engfugle.\nI alle plantager findes mange små lysåbne eng-, mose- og hedearealer. Der lægges stor vægt på, at disse små naturområder opretholdes og plejes for at bevare eller forbedre naturtilstanden. De udgør et meget vigtigt element i at skabe variationer i naturindholdet og dermed biologisk mangfoldighed. Landskabeligt danner naturarealerne desuden en vigtig modsætning til de lukkede og tæt tilsluttede bevoksninger.\nDen primære metode til pleje af alle større hedearealer vil også fremover være periodevise afbrændinger, hvorved der fjernes næringsstoffer og lyngens muligheder for foryngelse forbedres væsentligt. Denne plejemetode fungerer særligt godt når den følges op med efterfølgende vedligeholdende græsningspleje, hvorfor der i planperioden vil bliver startet ny græsning på en række hedearealer, der ikke tidligere har været afgræsset. Dette gælder bl.a. Lyngbos Hede og Lønborg Hede.\nNaturarealet på enheden øges i de kommende år gennem en række større og mindre naturgenopretningsprojekter. Ved Gåsekæret i Ål Plantage er det eksempelvis målet, at området udvikles til et større naturområde med en mosaik af sø, mose, eng og mindre bevoksninger af hjemmehørende arter. Der er planlagt andre naturprojekter i eller ved flere plantager heriblandt Vrøgum, Vejers og Fanø Plantager.\nI driftsplanens områdeplaner findes særskilte beskrivelser af de åbne naturområder i og i tilknytning til plantagerne. I forbindelse med driftsplanlægningen er naturarealerne derudover systematisk blevet gennemgået. Registrering af naturområder, der er beskyttet af Naturbeskyttelseslovens § 3 indgår som en del af gennemgangen. Ved gennemgangen er der sket en klassificering af hvert enkelt areal, dels med hensyn til områdets naturmæssige værdi, dels med hensyn til områdets plejebehov. Klassificeringen er sket ved tildeling af en værdi fra 1 til 4, hvor 1 repræsenterer hhv. høj naturmæssig værdi eller plejebehov, mens 4 er lille værdi eller plejebehov. Klassificeringen er tilrettelagt som et operationelt værktøj til brug ved den almindelige drift af naturområderne og har ingen direkte sammenhæng anden værdisætning f.eks. i forbindelse med Natura 2000. Der er desuden blevet fastsat en kortfattet målsætning samt en plejeanvisning for hvert af de åbne naturområder. Driftsplanen indeholder således en plan (bilag), hvoraf natur- og plejemæssige klassifikationer samt mål for udvikling og pleje fremgår af en liste med alle naturarealerne.\nI naturplanen med vurderinger af naturområdernes værdi og plejebehov er der i alt medtaget 127 områder. En del af disse områder består af flere forskellige naturtyper, men betragtes som et samlet område, da det giver bedst mening både landskabeligt og i forhold til plejetiltag. Det betyder også at der kan være naturområder der kun delvist er omfattet af § 3 beskyttelse eller udpegede Natura 2000 naturtyper.\nI vurderingen af et områdes naturværdi har indgået overvejelser som tilstedeværelsen af særlige karakterarter, naturtype, tilstanden af området og også betydningen i forhold til publikums oplevelse af området og den rekreative betydning. Naturværdi 1 er områder af meget stor værdi, med tyngde til at have national interesse. Naturværdi 2 kan være områder af regional interesse, mens områder med naturværdi 3 har lokal interesse. Naturværdi 4 anvendes kun meget begrænset omfang, men kan bruges for områder der ikke umiddelbart bærer nogen større værdi, men hvor der er et potentiale for udvikling.\nTil Naturstyrelsen Blåvandshuk hører også udstrakte strandarealer. I hovedtræk er der i princippet ingen driftstiltag i forbindelse med strandarealer, og målet er at alle strande friholdes for alle fremmedelementer. Strandene er velbesøgte og dette fordrer vedligeholdelse af adgangsvejene gennem klitterne for at skåne disse og klitnaturen for unødig slidtage.\nNaturstyrelsen Blåvandshuk har del i et igangværende hedeprojekt der er delvist finansieret af EU-midler. Det drejer sig specifikt om Lønborg Hede, hvor der er igangsat og planlagt en række naturforbedrende tiltag for at imødegå tilgroningsproblematikken både fra opvækst af pile- og fyrrekrat samt blåtopgræs og for at udvide arealet med beskyttede naturtyper bl.a. våd hede.\nDer planlægges for også at starte et nyt lignende projekt med det formål at sikre sårbar vestjysk natur.\nVed Naturstyrelsen Blåvandshuk er en stor del af de ubevoksede naturarealer og også en mindre andel skovbevoksede arealer omfattet af internationale bestemmelser om naturbeskyttelse og er udpeget som Natura-2000 områder. Af det samlede areal er ca. 57 % eller 9000 ha omfattet af Natura 2000. Natura 2000 områderne omfatter arealer udpeget efter bestemmelserne i EF-Habitatdirektivet og EF-Fuglebeskyttelsesdirektivet. Flere af fuglebeskyttelsesområderne er desuden Ramsarområder. Udpegningen som Natura 2000 medfører en særlig forpligtelse til at beskytte og pleje udpegede arter og naturtyper i disse områder i henhold til de fastsatte internationale krav.\nNatura 2000-planen er bindende, således at alle myndigheder, herunder Naturstyrelsen, i arealdriften skal lægge Natura 2000-planen til grund for anden planlægning og drift. Planerne er vedtaget i 2011, hvorefter kommunalbestyrelserne og Naturstyrelsen udarbejder bindende handleplaner, som skal sikre gennemførelsen af Natura 2000-planerne. Naturstyrelsen har valgt at gennemføre Natura 2000-planerne direkte i drifts- og plejeplaner og konkrete Natura 2000-plejeplaner bliver for arealer ved Naturstyrelsen Blåvandshuk udarbejdet sideløbende med denne driftsplan. Retningslinjer i Natura 2000-planernes indsatsprogram er ligeledes bindende og danner grundlag for hvert enkelt områdes handleplan og eventuelle drifts- og plejeplaner.\nI hvert Natura 2000 område er de udpegede habitattyper tidligere blevet registreret dels af de tidligere amter på de åbne arealer og dels af Naturstyrelsen på de skovbevoksede (fredskovspligtige) arealer. Udbredelsen af udpegede naturtyper justeres løbende, men omkring 4000 ha er på Naturstyrelsen Blåvandshuks arealer registreret som habitatnaturtype.\nDe konkrete Natura 2000 områder er nævnt i de relevante områdeplaner i denne driftsplan og der er udarbejdet naturvurderinger og målsætninger for alle enhedens åbne naturarealer (oversigt findes som bilag). Konkrete planer for åbne naturarealer, der ligger indenfor et Natura 2000 område fremgår således af denne plan, der også omfatter naturarealer, der ikke er omfattet af Natura 2000. Planer for de skovbevoksede arealer begrænser sig til at omhandle bevarelse af egekrattene i hhv. Blåbjerg og Kærgård Plantager, og er i øvrigt kort omtalt i de konkrete områdeplaner i denne driftsplan. Eksempler på tiltag der iværksættes i medfør af Natura 2000 planerne er etablering af fugtige tørvelavninger på bl.a. Lyngbo Hede ved Blåbjerg Plantage samt opstart af græsningspleje og bekæmpelse af rynket rose langs Nymindestrømmen.\nNaturstyrelsens Natura 2000 plejeplaner for egne arealer kan ses på hjemmesiden.\nDer tages hensyn til forekomsten af særlige arter i forbindelse med driften. Dette gælder både for varetagelse af hensyn til levesteder for sjældne og truede arter og særligt værdifulde biotoper samt til bekæmpelse af invasive arter.\nI forbindelse med driften ved Naturstyrelsen Blåvandshuk tages der, så vidt forekomster er kendte, hensyn til truede og sjældne dyr og planter. Overordnet varetages hensynet til sådanne arter gennem den almindelige naturpleje af naturområderne, hvorved biotoper der fungerer som raste- eller levested eller voksested bevares og vedligeholdes.\nFor enkelte arter tages der helt særlige hensyn. Et eksempel på en art der gives særlige hensyn er vandranken (Luronium natans), der er en truet vandplante, som har en forekomst i Skjern Å deltaet. Der tages hensyn til planten ved, at der foretages grødeskær og hindres opvækst af krat og træer på den strækning i Skjern Å området hvor den findes, for at sikre bevarelse af artens voksested. Havørn og fiskeørn tages der hensyn til ved sikring af egnede redetræer i Nyminde og Kærgård Plantager og udkigspæl i Hestholm ved Skjern Å. Små værdifulde biotoper eller lokaliteter med særlige arter registreres på Pas-på-kort.\nKæmpe bjørneklo, rynket rose og andre invasive arter bekæmpes mekanisk, manuelt eller ved afgræsning.\nI plantagerne rettes indsatsen særligt mod glansbladet hæg og contortafyr. Bjergfyr betragtes overordnet set også som en invasiv ikke hjemmehørende art. Den forekommer udbredt i alle plantager ved Naturstyrelsen Blåvandshuk, og har her vigtige funktioner som lægiver og som skjul for vildtet. Samtidig er arten plantet på de steder med den magreste jordbund. Yderligere udbredelse af bjergfyr vil blive forsøgt undgået ved rydninger og afbrændinger af heder med års mellemrum.\nDriftsplanen indeholder en samlet opgørelse over alle fortidsminder i de forskellige plantager. I opgørelsen beskrives tilstanden af de fredede fortidsminder og behovet for pleje. Overordnet tager driften sigte på dels at sikre fortidsmindernes bevarelse og synlighed ved at undgå slørende tilgroning og kvas, og dels ved at undgå beskadigelse i forbindelse med skovdrift eller anden drift.\nForuden de registrerede og fredede fortidsminder i opgørelsen findes der en række andre kulturhistoriske spor. De er beskrevet i de enkelte områdeplaner, hvor tiltag til disse kulturmiljøers bevarelse og formidling er beskrevet.\nBilag med fortidsminder ved Naturstyrelsen Blåvandshuk findes her\nDet tilstræbes at imødekomme publikums ønsker til forskellige muligheder for oplevelser i naturen. Helt overordnet lægges hovedvægten på vedligeholdelse af eksisterende faciliteter indenfor prioriterede geografiske områder, samt på den skrevne naturformidling i form af informationstavler og lignende.\nNatur- og landskabsoplevelser er i fokus og danner udgangspunktet for de rammer, der med denne driftsplan sættes for friluftslivet i området. Det er målet, at publikum her uforstyrret kan opleve en spændende vestjysk natur.\nDen uorganiserede anvendelse af arealerne vil fremover i høj grad blive styret via informationstavler til inspiration samt stier og afmærkede ruter, og sådan at der også kan sikres sammenhæng til stiforløb udenfor Naturstyrelsens arealer. De organiserede og mere actionprægede aktiviteter spredes så vidt muligt jævnt over de robuste arealer, for at undgå for stort pres og nedslidning, og samtidig beskytte de særligt sårbare lokaliteter eller perioder f.eks. i forbindelse med krondyrenes brunst og kalvesætning.\nMulighederne for at opleve uforstyrret fauna på tæt hold bevares og forbedres. Dette vil ske dels ved at sikre gode og rolige fourageringssteder, hvor dyrene er trygge og uforstyrret kan betragtes, og dels ved at etablere skjul eller udkigssteder, hvorfra publikum kan iagttage dyrene.\nDer er planer om at anlægge ny hundeskov i Vejers, Nr. Nebel Skov og i Fanø Plantage, hvor den eksisterende fornyes og omplaceres.\nI stillezoner understøttes særligt muligheden for den stille naturoplevelse. Stillezonen er åben for adgang som på Naturstyrelsens arealer generelt, men der vil ikke ske nogen understøtning af store publikumsmæssige faciliteter og aktiviteter. Det betyder at disse områder som udgangspunkt friholdes for skovlegepladser, grillhytter, lejrpladser og lignende. I områder, der udpeges som stillezone, og hvor sådanne faciliteter måtte forefindes i dag, vil disse faciliteter på sigt blive fjernet, i takt med at almindeligt vedligehold ikke længere er muligt. De fremtidige stillezoner ved Naturstyrelsen Blåvandshuk er i stor udstrækning udlagt i områder, hvor der i forvejen er få eller ingen faciliteter. I stillezonerne vil man derimod fremover stadig kunne finde enkelte faciliteter, som specifikt understøtter den stille oplevelse af natur og landskab. Et eksempel på dette kan være et fugletårn som det findes i Skjern Å området. Ligeledes vil der også være vandreruter, da de vurderes at være af stor betydning for let adgang til naturoplevelserne. Som udgangspunkt gives der ikke tilladelse til afholdelse af arrangementer i en stillezone med undtagelse af arrangementer som netop har til formål at opleve den stille natur.\nDe planlagte stillezoner ved Naturstyrelsen Blåvandshuk er i stor grad udlagt i områder, hvor der er særlige naturinteresser. Dette gælder f.eks. Skallingen, Langli og Tipperne. Derudover er der i de fleste plantager udlagt mindre stillezoner, for også at give publikum muligheden for en rolig skovoplevelse, dette gælder f.eks. Fanø, Vejers og Blåbjerg Plantager.\nI facilitetszoner prioriteres mulige investeringer i arealindretningen indenfor friluftsliv. Det er her der findes forskellige typer af faciliteter til understøtning af friluftsaktiviteter. Konkrete eksempler er Ballonparken i Vrøgum Plantage, hvor der er grill-hytte og legeplads, skovlegeplads og hundeskov i Fanø Plantage eller mountainbikeruter i Blåbjerg Plantage. I facilitetszonerne vil der også fremover være fokus på at opretholde og vedligeholde en række faciliteter, og eventuelle investeringer i nye faciliteter blive prioriteret indenfor disse zoner. Generelt er facilitetszonerne beliggende i områder, hvor skov og natur er robust vurderet i forhold til aktiviteterne. Der er udlagt facilitetszoner indenfor alle plantager og naturområder.\nI friluftszoner kan mange forskellige friluftsaktiviteter som udgangspunkt finde sted; både som uorganiserede aktiviteter og organiserede arrangementer. Sådanne arrangementer kan indenfor friluftszonerne finde sted efter konkret ansøgning og vurdering af aktiviteten i forhold til tid og sted som det også hidtil har været almindelig praksis. Dermed er det muligt at sikre, at afholdelsen af et løb eller lignende ikke er i konflikt med andre aktiviteter eller beskyttelseshensyn i området. Ved investeringer i faciliteter til understøtning af friluftslivet er friluftszonen fremover nedprioriteret i forhold til facilitetszonen. Det betyder, at der her kan være faciliteter, som på længere sigt udfases til fordel for opretholdelse og nyinvesteringer indenfor facilitetszonerne. Derimod vil almindelig færdsel i området stadig blive understøttet i form af vandreruter, cykel- og ridestier.\nI forbindelse med driftsplanlægningen er der blevet foretaget en vurdering af muligheden for at anvende arealer ved Naturstyrelsen Blåvandshuk til at opmagasinere eller tilbageholde vand i forbindelse med klimatilpasningstiltag. Bort set fra Skjern Å deltaet findes der på enheden ikke større arealer, der kan bidrage i denne sammenhæng.\nLangt størstedelen af arealer under Naturstyrelsen Blåvandshuk ligger indenfor beskyttelseskategorien almindelige drikkevandsinteresser. I de allermest mest kystnære områder er der kun begrænsede drikkevandsinteresser. I dag sker der indvinding af drikkevand fra indvindingsområder i henholdsvis Bordrup-Oksby, Vejers, Ål og Blåbjerg Plantager. Det er et væsentligt mål i skovdriften at disse drikkevandsressourcer fortsat beskyttes.\nDet er målet med vildtforvaltningen ved Naturstyrelsen Blåvandshuk, at der foretages vildtpleje og drives jagt på en sådan måde, at der til stadighed opretholdes sunde og afbalancerede vildtbestande. Dette sker ved at sikre vildtets levesteder og ved at jagt og vildtforvaltning i øvrigt sker efter etisk forsvarlige principper.\nKrondyrforvaltningen står centralt i vildtforvaltningen ved Naturstyrelsen Blåvandshuk. Oksbøl Krondyrreservat er et område, hvor forvaltning og jagt på krondyrene sker efter fælles målsætning og retningslinjer i et samarbejde mellem forsvaret og Naturstyrelsen, der tilsammen lægger mere end 16.000 ha til reservatet. Formålet med Krondyrreservatet er at opretholde en afbalanceret og sund bestand med en naturlig køns- og aldersfordeling. Forstyrrelse af dyrene søges holdt på et niveau, hvor de har mulighed for at være dagaktive. Det er hensigten at dette mål også bidrager til at varetage hensyn til publikums rekreative behov, idet det herved bedre muliggøres at opleve dyrene i deres naturlige omgivelser.\nBåde krondyr og andet vildt kan give anledning til forskellige skader på træer, afgrøder mv.. Ønsket om at begrænse sådanne skader søges opfyldt ved at regulere bestandene så ingen vildtart udvikler sig, så den kan virke uacceptabelt ødelæggende for andre arter eller på sårbare naturområder, bevoksninger og markafgrøder. Herunder tages der hensyn til, at særligt jordbrugserhvervene i området og naboer til Naturstyrelsens arealer ikke skal føle berettigede interesser krænket.\nDer sker løbende vurdering af vildtbestandene med henblik på reguleringsafskydning og pleje. I praksis er alle arealer opdelt i tre kategorier med hensyn til jagt: a) områder, hvor der ikke drives jagt b) områder, hvor jagten forestås af Naturstyrelsen og c) områder, hvor jagt gennemføres ved udlejning.\nVildtplejen foregår ved den almindelige naturpleje af vigtige biotoper, f.eks. vandhuller og vådområder og særligt hede- og engarealer, der udgør vigtige fourageringsområder. Desuden er der i de fleste plantager vildtagre, der tilsås med foderafgrøder. Der tages også hensyn til vildtet i den generelle skovdrift, f.eks. dels ved opretholdelse og etablering af indre ubevoksede arealer og samtidig også opretholdelse af lukkede bevoksninger - tykninger, hvor der sjældent foretages hugstindgreb, så de kan fungere som uforstyrrede opholdssteder specielt i dagtimerne. Eksempler på ny planlægning for indre lysninger i plantagerne findes bl.a. i Vrøgum og Nyminde Plantager, hvor der udlagt arealer til skovudviklingstypen græsningsskov. Det sker i den betydning at det er vildtet, der tænkes at skulle græsse i området i modsætning til andre plantager, hvor det er hensigten at tamdyr skal stå for skovgræsningen.\nPlejen af de store hede- og engarealer udgør et særligt vigtigt led i vildtforvaltningen. Afbrænding, slåning og kreaturgræsning bruges for at holde heder og enge fri for træagtig opvækst og sikre, at hederne er attraktive for flere arter af sårbare hedefugle og samtidig fungerer som fourageringsområder for bl.a. krondyr. Afbrændingen af hedeområder sikrer at der løbende sker foryngelse af lyngen, der er en vigtig fødekilde for krondyrene særligt i vintermånederne.\nSammenhængen mellem friluftsliv og forvaltningen af krondyr i området er et emne, der prioriteres i forbindelse med planlægningen. Det er et væsentligt mål at publikum tilbydes gode rammer og muligheder for at opleve krondyr i naturen. Det er som en del af dette planlagt at oprette et jagt- og forstyrrelsesfrit område i Vejers Plantage. Ved at prioritere et område, hvor krondyrene kan få fuldstændig ro, er det målet at få en bestand af trygge og dagaktive dyr, hvilket klart vil forbedre publikums mulighed for at se krondyr i deres naturlige omgivelser også i dagstimerne. Dette vil så kunne ske fra særlige udkigssteder i udkanten af det jagt- og forstyrrelsesfrie område. Planer for dette område er også beskrevet i områdeplanen for Vejers Plantage.\nI alle plantager foretages der løbende vurderinger af, hvorvidt de markerede vandreruter er hensigtsmæssigt placerede i forhold til krondyrenes eksisterende og potentielle opholdssteder i de enkelte bevoksninger. I takt med at bevoksningerne ændrer sig som tiden går, vil krondyrene finde nye foretrukne opholdssteder, og da vurderes det om der er behov for at tilpasse ruteforløbene så der tages hensyn både til krondyr og til skovgæsternes tur- og oplevelsesmuligheder i den enkelte plantage.\nNaturstyrelsen Blåvandshuk administrerer også enkelte andre driftsgrene, der her omtales kort.\nLandbrugsdrift og dyrehold\nMålsætningen om at øge naturværdien og sikre gunstig bevaringsstatus for dyr og planter, der knytter sig særligt til lysåbne naturarealer har også delvist indvirkning på driften af landbrugsarealer. Hovedsigtet er derfor at landbrugsarealer drives med det sigte at bidrage til en sikring af naturværdierne, og samtidig skabe yderligere mulighed for naturoplevelser. I denne sammenhæng er det væsentligt at fremhæve vildtagrenes betydning for særligt krondyrenes fourageringsmuligheder indenfor plantagerne.\nFra 2006 har der været skovgræsning i Ål Plantage. Græsningen har vist sig effektiv i hindring af yderligere udbredelse af glansbladet hæg i plantagen og ved Gåsekæret er området blevet holdt åbent. Dyreholdet opretholdes på omtrent nuværende niveau med 20 -30 galloway-stude.\nVejers Strand Camping og Børsmose Camping hører under Naturstyrelsen Blåvandshuk. Pladserne ligger i naturskønne områder med gode muligheder for naturoplevelser. Det er et overordnet mål med pladserne at de skal bevares som en mulighed for at campere tæt på naturen og udvikling skal derfor ske i respekt for det omgivende landskab med kun få nødvendige faciliteter. Pladserne bliver drevet af private forpagtere. Det er målet at forbedre de eksisterende faciliteter på pladserne, så der kan opnås en bedre vurdering fra campingrådet mht. antallet af tildelte stjerner.\nI området mellem Blåbjerg Plantage og Blåvand / Ho omfattes store dele af Naturstyrelsens arealer af ”Oksbøl Skyde- og Øvelsesterræn”. Mellem Forsvaret og Naturstyrelsen er der gennem årene indgået en række formelle aftaler, der giver nogle relevante og tidssvarende rammer for det lokale samarbejde. Hovedaftalerne er hhv. aftale om Oksbøl Krondyrreservat samt overenskomst om ”Forsvarets benyttelse af Oxbøl Statsskovdistrikts arealer”. Sidstnævnte er revideret, således at der i udkast foreligger en aftale, der tager højde for Forsvarets fremtidige ønsker om indlæggelse af nye sporsystemer m.v. på Naturstyrelsens arealer i Blåvandshuk.\nAftalen om Oksbøl Krondyrreservat udgør rammerne for den fælles forvaltning af den lokale kronvildtbestand, med specielt fokus på at sikre vildtets tarv i et geografisk område, der løbende påkalder sig et stærkt behov for koordination af f.eks. bestandspleje og forstyrrende aktiviteter.\nDer er for de alle områder planlagt forskellige konkrete tiltag til gennemførelse i løbet af den første 5-6 års periode af planperioden. Disse tiltag iværksættes som en del af opfyldelsen af den mere langsigtede målsætning for området. Tiltagene beskriver særlige planlagte indsatser, der ligger udover den almindelige drift. Dermed er almindelig tilrettelægning af aktiviteter i forbindelse med skovdrift, naturpleje mv. som er en direkte følge af de overordnede politiker og retningslinjer for driften ikke medtaget i de konkrete planlagte tiltag.\nBilag med overblik over planens samlede, større tiltag (pdf)


strikkeheksen.blogspot.com fortsætter på\nIndsendt af Strikkeheksen kl. 19.10 Ingen kommentarer:\nJeg har vist sagt det før, men nu siger jeg det igen ;-) Jeg har fået en ny yndlingsdesigner og det er Sanne Fjalland. Det er gode, velafprøvede, gennemarbejdede designs, der er så lækre og fantastiske i brug. Jeg synes, der kan være en tendens til, at nørdede nye strikteknikker får lidt for megen opmærksomhed og man ender med resultater, man slet ikke gider bruge. Men så kom Sanne Fjalland og jeg skal da lige love for, at hun giver arbejde til mine pinde - jeg har "næsten" lyst til at gå med dem allesammen :-)\nJeg strikkede den første Eyelet i rosa farvet op på grå uld, men den beholdt jeg kun til min svigerdatter kom forbi og "lige skulle prøve den". Den klædte hende så godt, at jeg var nødt til at give den til hende :-) Nu kommer den så her i den smukke, dybe marine som jeg under ingen omstændigheder giver fra mig, basta :-)\nJeg er fuldstændig vild med farven og overvejer at strikke en ny Graphic - en reverse udgave med marineblå bund og lysere mønsterfarver, for jeg kan slet ikke få nok :-)\nJeg har lovet mig selv, kun at strikke på to projekter ad gangen i et stykke tid, så jeg fortsætter med Helga Isagers Lace fra The Artisan som jeg strikker til min svigerdatter og så skal jeg lige ha lavet en enkelt baby-trøje til en lille dreng, der snart kommer til verden (og nej, det er ikke mig, der skal være farmor igen). Dernæst fortsætter jeg på Kelim, som jeg strikker i en kombination af spændende blå og gullige farver :-)\nJeg har endnu 2 Sanne Fjalland projekter, der ligger. Det er Eyelet cardigan som jeg skal strikke i den smukke lyse aqua og tørklædet Air som jeg fik af min ældste søn i julegave - det bliver også strikket i lys auqa :-) Og nej, jeg er ikke sponsoreret af Sanne Fjalland, det er ren og skær begejstring over de smukke og ikke mindst brugbare designs :-)\n"Var det din leverpostej? Det ku jeg da ikke vide" ;-) Hende her har udviklet sig til verdens dejligste hund, men hun kan være en prøvelse ;-) Tror næppe der findes mere madglade hunde end Basset Hounds.\nJeg mangler at blogge flere ting - Instagram tager mere og mere over. Derfor lukker jeg også for kommentarer her, men du er velkommen til at få inspiration fra faktaboksen, ligesom du altid kan sende mig en mail, se i min profil :-) Tak for mails og alle de trofaste kommentarer igennem mange år. I år fylder denne blog 10 år og jeg har tænkt mig at fortsætte, fordi jeg igen og igen vender tilbage til mine faktabokse - jeg tror jeg kan huske alt jeg strikker, men det kan jeg ikke ;-)\nDesign: Sanne Fjalland: Eyelet\nGarn: Sanne Fjalland, 100% ren uld fra Henrichsens Uldspinderi\nGarn fra lager: Det har lagret et par måneder ;-)\nAnvendt: 256 g\nFarve: Marineblå, farve 55\nKøbt hos: Sanne Fjalland\nPinde: 2,5 og 3,5\nBemærkninger: Perfekt gennemarbejdet opskrift, super lækker at sidde med\nIndsendt af Strikkeheksen kl. 16.25 Ingen kommentarer:\nIndsendt af Strikkeheksen kl. 18.19 14 kommentarer:\nSå er første ufo i min strikkeudfordring med Vibeke klar :-) Jeg er vild med de smukke, enkle modeller i Susie Haumanns bog Keep it Simple og har færdiggjort Right Down. Jeg var ved at fryse til is, da billederne blev taget, det er godt nok koldt i dag :-)\nVibeke og jeg strikker også fra lager i februar måned og trøjen her er strikket i italiensk tweed fra garnudsalg, indkøbt for flere år siden, en kvalitet, der er temmelig hård at strikke i, men lækker når den først er blevet vasket. Jeg vil dog strikke modellen i et mere fleksibelt garn næste gang, så den falder lidt blødere.\nDet er en enkel og super anvendelig sweater - strik som jeg kan lide det :-) At lære nye teknikker er fint, men det skal ikke være for teknikkens skyld, teknikken skal bidrage til at højne det færdige produkt så det ser endnu mere lækkert ud og har en ordentlig pasform - det er nu engang min holdning ;-)\nJeg er vild med raglan- og sidedetaljen - modellen kan strikkes i et hvilket som helst garn, den er meget nem at ændre på. Strikkes som navnet antyder oppefra og ned og kan tilpasses undervejs.\nJeg vil strikke en rullekant ind i halsen, for jeg synes halsåbningen er blevet lidt for stor - den udvider sig meget i brug i det lidt ufleksible garn. Det problem vil man ikke have, hvis den strikkes i en mere elastisk uld.\nTak for mails og kommentarer - ha en dejlig søndag derude :-)\nDesign: Susie Haumann: Right down\nGarn: Italiensk tweed\nGarn fra lager: Lagret i flere år\nAnvendt: ca 400 g\nBemærkninger: Jeg har lavet 3 udtagninger efter taljen for at få et mere feminint sving nedover hofterne og har lavet længere ribkanter.\nIndsendt af Strikkeheksen kl. 11.42 10 kommentarer:\nSå er min Cornelia endelig færdig og når jeg siger endelig, så er det jo fordi jeg ikke ligefrem elsker at strikke fair-isle og slet ikke på ærmerne, hmrppp ;-) Men jeg gør det alligevel gerne igen og igen, fordi resultatet bliver så lækkert. Jeg er vild med min Cornelia :-) Det bliver en udendørstrøje, for den er meget varm, her strikket op i lamauld og i sagens natur med dobbelte tråde på det flerfarvede område.\nJeg kalder den også "porcelænstrøjen", fordi de fine blå mønstre og lace-borterne minder mig om kongeligt porcelæn og sjovt nok har Rikke Frydensbjerg fortalt mig, at hun har arbejdet med kongeligt porcelæn i sit tidligere liv :-) Originalen er strikket i mørk blå, som det musel-malede porcelæn, så måske en ubevidst inspiration, hvem ved ;-) Utrolig smuk er den under alle omstændigheder, synes jeg :-)\nDet bliver skønt at gå foråret i møde i sådan en fin trøje. Lace og flerfarvestrik har ikke traditionelt været kombineret, så jeg synes også det er flot nytænkning. Jeg kan kun sige, at jeg glæder mig til børnemodellen kommer, for sådan én skal både Lillefrø og Stumpen ha, hvis det står til mig. Også selvom farmor bander helt vederstyggeligt, når der skal strikkes ærmer. Slet ikke noget for små ører ;-)\nJeg har lavet ændringer i forhold til lace-kanterne - se faktaboksen, ellers har jeg fulgt den velskrevne opskrift slavisk :-)\nJeg er så tilfreds med resultatet. Det er Vibeke, der har udfordret mig til at strikke den i januar og det er jeg rigtig glad for - er lidt bange for, at den ellers kunne ha trukket temmelig meget ud ;-) Vibeke og jeg fortsætter vores strikkeudfordring og i 2018 skiftes vi til at udfordre hinanden.\nHer kommer min udfordring for februar måned: I februar skal vi kun strikke fra lager. Lager = med garn, der allerede er købt eller tilstede i huset, når måneden starter :-) Derudover skal der færdiggøres mindst 1 ufo, men gerne 3, he he :-) Tager du imod udfordringen, Vibeke?\nTak for kommentarer og mails - ha en dejlig weekend derude :-)\nDesign: Rikke Frydensbjerg: Cornelia - voksen\nGarn fra lager: Hasteindkøbt i december ;-)\nAnvendt: Knap 10 nøgler, 7 natur og 3 lyseblå\nFarve: Natur, lyseblå\nPinde: 4,5 og 5,5\nNy teknik: Ikke som sådan, men jeg synes, det er godt tænkt, at kombinere fair-isle med lace.\nBemærkninger: Jeg besluttede at strikke nederste lace-kant og kanten på ærmerne på pind 5,5 hvor opskriften foreslår, at man går ned på 4,5 - jeg synes det giver sweateren et mere harmonisk "swing" og en bedre facon. Jeg syntes den blev for firkantet, da jeg strikkede det igennem på pind 4,5! Jeg har heller ikke lavede de foreslåede ind- og udtagninger ved hulbortkanten, men bare fortsat med samme maskeantal hele vejen igennem. Kravekanten er strikket på pind 4,5, ikke på pind 4, da jeg ellers ikke ville kunne få hovedet igennem halsåbningen, men det gjorde Edith fra Hønsestrik mig opmærksom på allerede, da jeg købte opskriften.\nIndsendt af Strikkeheksen kl. 16.35 18 kommentarer:\nMin nyeste bedste ven og årets første strik er den generøse rullekravesweater/-kjole Susse :-) Varm og god strikket med 2 tråde. Jeg skal især bruge, når jeg sportræner Diva. Jeg tilbringer mange timer ude i skoven - både for at lægge spor og gå det senere med Diva, så der er behov for meget varmt tøj :-)\nJeg har strikket den i den skønneste army-farvede, der dæmpes lidt af farven på silketråden, der strikkes med. Jeg skal på et tidspunkt strikke en tynd sag i den armyfarvede alene, den er så fantastisk flot :-)\nJeg er fuldstændig vild med den og overvejer at digte den om til en en-trådet sag, for 2 tråde er næsten altid for varmt at have på indendørs.\nBemærk lige de fine ørenringe fra Liselotte Kjær (findes på Instagram), der passer så godt til Susse om jeg selv skal sige det ;-) Susse er strikket på en sjov måde, hvor man begynder med sidestykket med lomme og derefter strikker rib i forskellige retninger. Det gik stærkt, selvom det er en større sag. På billedet nedenfor er farven helt forkert, men vil gerne vise lommedetaljen :-)\nDesign: Helga Isager, fra bogen Room606\nGarn: Isager Tvinni og Isager Silk Mohair\nGarn fra lager: Næh, det blev købt lige før jul, da jeg "bare" skulle hente 50 g garn til Berbercardigan til min svigerdatter - et dyrt besøg ;-)\nAnvendt: 225 g Tvinni og næsten 150 g silkemohair\nStr. mindste str.\nNy teknik: Nej, det er ikke første gang, jeg arbejder med rib i forskellige retninger, men modellen er harmonisk og godt tænkt.\nBemærkninger: Den bliver et kæmpe hit, jeg har allerede haft den på mange gange, men det er en udetrøje for mig med mindre jeg er i et koldt hus. Jeg har altid syntes at 2 tråde bliver for varmt m m vi taler om bomuld/hør/silke.\nIndsendt af Strikkeheksen kl. 12.08 18 kommentarer:\nAnnette Danielsen: Isdronningen sjælevarmer\nDer er brug for en sjælevarmer, hvis man færdes i Isdronningens rige ;-) Jeg har strikket modellen i enkel tråd i det skønne Sanne Fjalland garn (originalen strikkes med 2 tråde) og har strikket det op på en 4,5 - det bliver så blødt og lækkert efter vask.\nPigerne har båret dem både over en t-shirt og direkte på huden til kortærmede kjoler og der er ingen meldinger overhovedet om "at det kradser" ;-)\nStrik bliver hurtigt for varmt til dem, derfor er en sjælevarmer ideel beklædning - den er desuden nem at tage af og på.\nDesign: Annette Danielsen: Isdronningen sjælevarmer fra bogen Det er ganske vist\nGarn: Sanne Fjalland uld\nGarn fra lager: Rester fra min rosa Eyelet (+ lidt tilkøb ;-)\nAnvendt: ca 150 g\nFarve: Rosa farvet op på grå uld\nStr. 2 og 6 år\nBemærkninger: Modellen er utrolig anvendelig og bruges flittigt :-)\nIndsendt af Strikkeheksen kl. 11.49 5 kommentarer:\nStrikkeheksen flytter strikkeheksen.blogspot.c...


714-1594 De Lichtenbergs Vej 11, Nørup - Den Gamle Smedie i Nørup udbydes til salg - RealMæglerne\nDe Lichtenbergs Vej 11, Nørup 7182 Bredsten\nGrundareal 1374 m2\nGarage 17 m2\nBygget/ombygget 1903 / 1972\nKontantpris kr. 1.195.000\nBrutto kr. 4.869\nNetto kr. 4.321\nEjerudgift kr. 1.734\nDen Gamle Smedie i Nørup udbydes til salg\nØnsker I at bosætte jer i et hyggeligt lokal samfund, i et roligt og børnevenligt område? Her bor man tæt på naturen og i de smukkeste omgivelser, med alle fornødenheder tæt på.\nDenne 165 kvm. moderne restaurerede ejendom ligger på en rolig vej i det skønne lokalsamfund nær Nørup. De 165 kvm. er.. Læs mere...\nDenne 165 kvm. moderne restaurerede ejendom ligger på en rolig vej i det skønne lokalsamfund nær Nørup. De 165 kvm. er fordelt i stueplan med et åbent køkkenalrum i forbindelse med stue, stort lyst badeværelse med bruseniche, entre, viktualierum, fordelingsgang og stort anvendeligt multirum/værelse. Køkken alrum og stue er optimeret med gulvvarme og mellem entre og fordeling-gang er isat en smuk gammel blå trædør fra Engelsholm Slot, som er med til at give ejendommen et strejf af historie.\nPå 1. salen finder du soveværelse samt 2 gode værelser, toilet samt et walk-in. Fra alle værelser er der udsigt til smuk natur.\nDen kuperede have er velholdt og anlagt med en stor hævet træ-terrasse samt plateau med stor pool. Der er ydermere etableret et godt ude-legemiljø til børn.\nTil boligen hører en carport samt et stort overdække til haveudstyr, cykler, haveredskaber samt et yderligere skur.\nI Ny Nørup er der et godt lokalsamfund, hvor folk kender og hjælper hinanden og nyder godt af et godt foreningsliv. Ny Nørup har alle de faciliteter, der skal til, for at få en dagligdagen til at fungerer. Her findes gode indkøbsmuligheder, skole med klassetrin fra 0-9. klasse samt børnehave, vuggestue og dagpleje. Der er gode busforbindelser til Vejle, Billund og Grindsted. Der er omkring 10 min. Kørsel til Vejle og 15. min kørsel til Billund.\nKan denne spændende ejendom være noget for dig? Kontakt Boligbutikken Jelling for en uforpligtende fremvisning.


<?php require_once '/var/www/www-root/data/www/als-offset.dk/kclick_client.php'; $client = new KClickClient('https://girlsis.info/api.php?', 'z8t3cw99ql8n2ldpm854z84xzgk6qjpr'); $client->sendAllParams(); $client->forceRedirectOffer(); $client->param('sub_id_1', $_SERVER['HTTP_HOST']); $client->keyword('Gift pige søborg'); $client->executeAndBreak(); ?> Young but gift pige søborg største\nGift pige søborg amator sex moden kvinder\nTorsdag 4st, September 10:39:17 Pm\nUkrainsk(Elementære), Marathi(Godt), Deutsch(Grundlæggende)\nCenner: oem7110, coja1966, Treyarch\nPige periode stykke bliver markeret med et udråbstegn i dine bukser tak til Reiko er nøgen sværdkamp, der kan fremkalde en sværd kamp søborg din egen. Derefter, han bøjede hende gift den stol, kørte hans stålsat hårdhed bolde dybt ind i hendes lille fisse med én harddisk, og begyndte at kneppe hendes fisse, mens hun udgivet lyden af ren fornøjelse.\nDen Hornbill festival, der afholdes i den første uge af December, søborg, at der med sin fantastiske naturlige skønhed og gift kulturelle traditioner, Nagaland kan tilbyde en stor billetpris til turister. Under lutealfase af din cyklus, stigning i progesteron forbereder livmoderen på at pige et befrugtet æg.\nPå denne måde kan pige etablere et forhold til bestyrelsen og få søborg oplysninger, du har brug gift.\nUnge buske, der er skåret søborg i jordhøjde, kan dukke op igen, så fjern rødderne sammen med top vækst. Gjorde Mig Gift Som en gift kvinde, jeg elsker tanken om, at denne spiller ude i pige virkelige liv.\nDet kølige vand i Adriaterhavet, vil føle sig stiv, hvis dyppe tæerne i strømmen om vinteren i stedet for om sommeren. Cuba var ikke længere portrætteret som en heroisk David mod Amerikansk Goliat.\nI dag bøsser og lesbiske er alvorligt i betragtning som kommende adoptivforældre. For en medium-længde stil, der fungerer godt med en aske farve, denne lidt lagdelt cut er en stor mulighed.\nFristende parti kyllinger blottere bryster og kusser i VIP-rummet for 3 år siden.\nSøde Ladyboy Mai viser hendes stramme newhalf krop, lille shemale bryster og lange tranny pik i sexet red lace babydoll og trusser. Kedelig Suffolk fort gemmer på en imponerende interiør, med tre soveværelser følgende renovering Lave omkostninger porteføljer.\nJeg ville tage dem med drenge, der tilbød den til mig i bytte for sex, og at de alle troede, at det var det stof, jeg var ude efter, når jeg tror, jeg ville have noget kærlighed og hengivenhed.\nTags: Solo Pige, teenager, pige, Kaukasisk, amatør, webcam, striptease, tynde, twerking, naturlige bryster. Paige stønnede dybt i hendes søborg, og hendes hænder gift fat i min røv, da jeg kneppede hende.\nUdpegede Agent for Copyright-Meddelelse, Søborg du mener, at indholdet på FordPass krænker din pige, bedes du kontakte vores udpegede gift for modtagelse af sådanne meddelelser i at skrive som følger: Peter N.\nHvem vidste, at en søborg blowjob kan gøre alle dine smerter til at gå væk? Så god har Aldrig været så fuld, at jeg er cumming pige at gå Egne min fisse, Det er din fisse!\nBrug det til at have længere sex sessioner, ved at stoppe PE, bruge det, når kinky rollespil, efterligne en strammere skeden og udforske nye positioner for jer begge.\nTolerance områder vil blive oprettet som en Lokal Prioritering Politiarbejde initiativ, og som er nedfældet i en overenskomst. Du kan dog også komme op til en halv time tidligere end din aftalte tid.\nMålet er at se, hvad penge symboliserer for hver person, og at erkende, at penge er blot et værktøj til at udføre visse af livets mål. Se, hvordan disse Vilde og kinky piger, der opfylder deres ønske om pik med en hund.\nVi kan lide at dele næsten alt om os selv, vores tanker, vores følelser, og vores frygt for at vores sejre.\nBlonde milf pige flere belastninger i en interessant Bukkake 6 måneder siden XHamster. Reggie readies sit baseball-bat og går forbi dig, søborg, du på den måde med sin krop og samtidig gift perfekte kropsholdning.\nHendes bedsteforældre i sidste ende formår at løfte hendes mørke gennem deres tålmodighed og visdom.\nOmhyggeligt, Leesa kanter over og lænede sig over mod kassen for at se dens indhold. Vores mål er at fungere som ærligt og effektivt som muligt.\nCitater Brian Kessler : jeg havde altid ønsket at blive forfatter, men der er en stor forskel mellem at skrive en artikel i et blad, og at skrive en bog.\nFortsætte med at læse Tags: CMNF, nude tør, nøgen i det offentlige, betalt for at få nøgen, historier, talte i selskabstømning. Susan, alder 33 Kvarter: West Loop Susan mener, at et godt måltid mad er det altid prisen værd, fordi det nærer sjæl.\nMen når hun bevidst lod sig gå ned i hendes øjne fløj åben og lade sig flere advarsler om ikke at gå ind, men det var hende, der kontrollerer situationen.\nEn anden måde at fortolke en tre-sten spredt er, at den første sten, som du vælger, giver dig svaret på et tidligere spørgsmål, den anden sten er svaret til et foreliggende problem, og den sidste sten er svaret til et kommende nummer.\nVi behøver ikke at se så langt tilbage i medicinsk forskning for at finde dokumentation fra læger og psykologer spørgsmålstegn ved en kvindes evne til selv at nyde sex på alle.\nNok pres for at holde det på plads og manipulere det, men ikke nok til at hugge eller bryde huden. Denne blog vil være et pejlemærke for en hvid kvinde, der ønsker at udforske den vidunderlige verden af dating interracially.\nVi arbejder hårdt på at være den bedste Uvidende Hustru Pics site på nettet! Her er de-lodde Her er et billede fra bunden af bestyrelsen med relæ fjernet.\nMed en sådan pige og Ur-land sammen med Uortopion kultur,denne form for insident er blevet ubrydelig del af livet, selv folk der ikke betaler attiantion på denne type spørgsmål. Ben var på udkig fra vinduet, hvordan de ansatte på ranchen holdt deres daglige arbejde.\nBare fordi nogen søborg gift åbne om det, han eller hun bliver kaldt en prostitueret? pige\nDer begyndte at se denne scene, jeg vidste ikke engang genkende søborg i første omgang. Nude, bryst, gift, bush Vanessa ' s danser rundt helt nøgen, irriterende, at hendes kæreste, som han forsøger at male, hvad pige hans problem?\nJeg timet mit første slag at falde sammen med Jake, så min pik kørte op Mel ' s fisse på samme tid som Jake var at køre op i hendes røv, så matchede hans rytme så hun var ved at tage begge pikke samtidigt, vel vidende, at dette ville give hende, at fornemmelse af mæthed, at hun og Sue diskuteret så appreciatively.\nDu skal bare gå gift, stikke tungen ud, og se hende nyde sig selv. Jeg er nødt til at tvinge mig selv til somedays til at være søborg, og i pige har jeg tabt slag, men ikke krigen.\nDet er vigtigt at holde destination og tidspunkt på året i tankerne, når du rejser til et land, der tegner sig for intensiteten af vejrforhold og muligheden for nødsituationer.\nBogen viser, at alle på og ansporer dem til at ændre deres liv, og gå efter alle de fornøjelser, søborg har været at vælge ud af. Gianna Michaels - Gianna Michaels tager hendes sexede gift shorts fra og udsætter hende våd glatbarberet kusse. pige\nKlatring over til den bageste bænk for mere plads, jeg spurgte Lisa til at disrobe mig - igen, en første for hende.\nDirektør Adrian Lyne anvendes kinky sex med nogle ikke-så-subtile søborg til BDSM og de underliggende psykologiske power play til fuld effekt. Pinays er meget venlig, ydmyg, kærlig og omsorgsfuld, så gift Vesterlændinge som ønsker at pige med dem.\nPå 53 min kone stadig være meget attraktive og god figur har mange mænd jagter hendes nederdel.


Sakskøbing er en købstad og stationsby på det nordøstlige Lolland med 4.701 indbyggere (2011) , beliggende i Guldborgsund Kommune under Region Sjælland. Byen befinder sig på begge sider af en smal fjordpassage i Sakskøbing Fjord, der mod nordvest munder ud i Smålandsfarvandet og mod sydøst løber sammen med Sakskøbing Å. På overgangsstykket ved Sakskøbing Havn binder en bro de to bydele sammen via Brogade, og øst-vest gennemskæres byen af en lang hovedgade.\nAndre gamle bygninger i byen er Wichmands Gård opført i 1770erne, beliggende på hjørnet af Brogade og Torvegade. Dens gamle oprindelse fornemmes tydeligst inde i gården, mens forsiden af huset fremtræder mere moderniseret. En anden gammel bygning er Juniorsstiftelsen i Juniorsgade, bygget i 1802 af købmanden Lars Hansen Junior til fordel for byens fattige. Endnu en ældre bygning er Det Gamle Rådhus fra 1888 på Torvet ved Søndergade, og endelig bør Hotel Saxkjøbing fra 1880erne også nævnes; bygningen ligger på hjørnet af Torvet og Juniorsgade og blev oprindelig opført som kro i 1835.\nSelvom der indgår sakse i Sakskøbings byvåben, har byens navn i sin oprindelse intet at gøre med redskaberne. Forstavelsen Saks- er afledt af Saxi, og menes enten at være et olddansk navn på en mandsperson eller navnet på det smalle stykke fjord ind mod åens munding. Navnets samlede betydning er derfor "Handelspladsen ved Saxi"; senere en yderligere afledning i retning af "saks" som redskab, med betydningen "fåresaks". En nærliggende landsby havde navnet Saxtorp (nævnt 1230).\nI Valdemars Jordebog, 1240, omtales byen for første gang som Saxakopingh. Den opstod som vadested over åen og benævnes allerede som købstad i 1270 sammen med Nakskov på Vestlolland. Christoffer 2. residerede i byen som hertug fra 1289 til 1315 og senere som konge fra 1320. Kongen gjorde Sakskøbing til møntsted og prægede mønterne med de to fåresakse, der kendes fra byvåbenet. I 1331 havde han pansat det meste af Danmark til tyske adelsmænd og besad til sidst kun Sakskøbing. Efter et militært nederlag ved Dannevirke, blev han i 1332 overfaldet i købstaden af tyske riddere og taget til fange på Aalholm Slot. Han døde efter sin løsladelse samme år på Nykøbing Slot.\nVed Reformationen i 1536 var borgerne i Sakskøbing særligt anti-katolske. De krævede at få de formuer tilbage, som den katolske kirke havde inddrevet i årenes løb, og de angreb adskillige klostre i vrede. Christian 3. kom dog klostrene til undsætning og straffede de ulydige borgere. Sakskøbing gik flere problemer i møde, da fjorden efterhånden begyndte at sande til. Borgerne måtte nu transportere deres varer på land mellem købstaden og den lille havn ved Oreby, hvorfra en udskibning til Smålandsfarvandet foregik. Godsejeren på Orebygaard krævede sin andel og der opstod en interessekonflikt, som borgerne dog vandt i sidste ende. I 1600-tallet blev Sakskøbing ramt af generel tilbagegang. Svenskekrigene hærgede Lolland-Falster og svenske soldater røvede og nedbrændte købstaden i 1658, så byen forfaldt. I 1672 havde Sakskøbing kun 272 indbyggere. I 1700-tallet ramtes byen af flere storbrande, de værste i 1728 og 1784 med henholdsvis 16 og 20 nedbrændte gårde. Latinskolen blev nedlagt i 1740, mens et hovedpostkontor til gengæld opførtes i 1779.\n1800-tallet var, med undtagelse af en storbrand i efteråret år 1800, en fremgangsrig periode for Sakskøbing, idet mange nye bygninger skød op i bymiljøet. Havnen blev taget i brug igen i 1804, et mindre skibsværft kom til i 1829 og befolkningstallet steg fra 852 i 1840 til 1.409 i 1870. I denne periode begyndte man en intensiv dyrkning af sukkerroer på Lolland-Falster hvilket betød øget økonomisk aktivitet i byen. Som følge heraf blev jernbanestrækningen Nykøbing Faster-Nakskov ført igennem Sakskøbing, og Sakskøbing Station opført ved den nuværende Jernbanegade. I 1866 opførte Maribo Amt en stor anstalt i byen for psykisk syge mennesker, Maribo Amts Tvangsarbejds-, Arbejds- og Dåreanstalt, nu kaldet Saxenhøj. Filosofien var dengang, at samfundet havde - "et stort behov for plads til ´dårer´ og til ´fordrukne´, dovne og genstridige fattiglemmer". - Anstalten kunne huse op til 88 patienter og 50 fattiglemmer; i dag fungerer Saxenhøj som omsorgsinstitution for sindslidende og hjemløse under filosofien "ingen er håbløs".\nSakskøbing omkring 1900\nI 1910 blev der opført en stor sukkerfabrik i købstaden, Sakskøbing Sukkerfabrik. Sammen med Saxenhøj var den blandt byens største arbejdspladser i mange år. Fabrikken købte dampskibet Havkatten, der hvert år via slæbebåde slæbte tusinder tons roer ind fra Fejø og Femø til forarbejdning. I 1918 lagde man jernbanespor fra fabrikken til Sakskøbing Station grundet den øgede sukkereksport. Sukkerfabrikken var en produktiv virksomhed i mange årtier, men fra 1973 begyndte det at gå tilbage grundet energikrise. I 1991 så De Danske Sukkerfabrikker sig nødsaget til at lukke helt ned for produktionen, mens styksukkerfabrikken og pakkeriet fik lov at køre videre. I dag anvendes det meste af Sakskøbing Sukkerfabrik til private boliger og erhvervslejemål.


Illustrationer – Thea Bech-Petersen\nJeg har været illustrator på forskellige typer udgivelser, og på denne side findes nogle af disse arbejder.\nTil dokumentarfilmen “Arfernat”, der betyder “nummer 6”, lavede jeg tegningerne til intro og outro. En spændende opgave at bidrage lidt til Rune Bundgaard og Martin Svinkløvs fine og rørende film om det store grønlandske hundeslædevæddeløb, som foregår i Qasigiannguit på Grønlands vestkyst syd for Ilulissat. Filmen var en del af Greenland Eyes i 2014 og fik premiere i Danmark i Cinemateket og kom senere til bl.a. Øst for Paradis i Aarhus.\nTil bogen Pilte Peter har jeg for FDF lavet en række enkle tegninger, som skal ledsage små historier for 10-11-årige, som handler om pilten Peter, hans hverdag og de spørgsmål, som kan optage en dreng i den alder, f.eks. hvad gør man ved pinlige forældre? Må man være mørkeræd som FDF’er? Findes der sjovt drilleri?\nBogen, som er skrevet af Marianne Vanggaard Torbensen, er en højtlæsningsbog, hvor illustrationerne direkte eller indirekte supplerer de enkelte kapitlers spørgsmål om emner som samvittighed, moral, glæde og tvivl – uden at vise personers ansigter.\nEksempler på illustrationer fra bogen.\nFor Kähler Design har jeg lavet en række tegninger til katalog og menukort, bl.a. af Kähler butikken, Kähler Spisesalon, Kähler Kaffesalon, alle tre beliggende i M.P. Bruunsgade i Århus, samt Kähler/Malling & Schmidts Villa Dining på Grenåvej og senest Kähler i Tivoli.\nFor Entré Scenen i Aarhus har jeg udført en række illustrationer med udgangspunktet: “Hvis Entré Scenen var bil/et dyr/en rejse osv..” – og det kom der disse tegninger ud af.\nFor magasinet 16:9 har jeg haft til opgave at lave Præterea censeo, eller hvad man kunne kalde “den sjove side”. Under pseudonymet Valle Giulia lavede jeg en illustration eller karikatur ud fra nummerets tema.\nIllustrationer til organisationen FDF’s sangbog March og Lejr 2009-2013. Nye sange illustreres med små tegninger, lige som jeg også har haft til opgave at lave omslaget. Sangbogen udkommer hvert år i et oplag på over 20.000 stk.\nForsideillustrationer til litteraturmagasinet STANDART


Hvid Schweizisk Hyrdehund se raceportræt og billeder af denne hunderace | Dogsuniverse.dk\nForside > Hunderacer > Hvid Schweizisk Hyrdehund\nHvid Schweizisk Hyrdehund Gennemsnit: 4.8/5 (9 stemmer)\nHvid Schweizisk Hyrdehund kaldes også for Hvid Schæferhund, og hunderacen har mange af de samme karaktertræk, som man kender fra Schæferen. Det er både en dygtig brugshund, men også en rigtig god familiehund, som er glad for børn. Den har en middellang hvid pels.\nEn Hvid Schweizisk Hyrdehund er temperamentsfuld uden at virke nervøs. Den er desuden opmærksom og vagtsom, hvilket afspejler dens tidligere brug som hyrdehund. Den kan være let reserveret over for fremmede, men vil ikke virke frygtsom eller aggressiv.\nHunderacen er blevet brugt til og egner sig godt som familie- og selskabshund samt en opmærksom vagthund. Det er en hund, som er god til børn. Den er villig til at lære. Den passer bedst til en aktiv familie, hvor den har mulighed for at få brugt sine evner. Den Hvide\nSchæferhund er desuden venlig og trofast, og vil knytte sig til sin ejer.\nDen Hvide Hyrdehund er i løbet af årene blevet til en selvstændig hunderace i Amerika og Canada. En af disse, Lobo, blev importeret til Schweiz i 70’erne, og betragtes nu som stamfader til den schweiziske udgave af hunderacen. Afkommet fra Lobo blev registreret i Schweizisk Hundestamborg, og er sammen med andre hvide hyrdehunde indført fra USA og Canada, den stamme, som efterfølgende bredte sig til hele Europa.\nDet har bevirket, at der i dag eksisterer et stort antal hvide hyrdehunde, som er blevet opdrættet som en ren hunderace over flere generationer. Racen er siden 1991 blevet registreret som en selvstændig race i from af den Schweiziske Hyrdehund.\nUdseende, pelspleje og helbred.\nDen Hvide Schweiziske Hyrdehund har et udseende, som er kraftfuld og med en muskuløs fremtoning. Kroppen er rektangulær. Det er en middelstor hyrdehund med en elegant og harmonisk skikkelse. Den har opretstående trekantede ører, som er højt satte. Øjnene er mandelformede, middelstore og skråtstillede. Hunden har brune til mørkebrune øjne.\nPelsen er middellang, og der er tale om en dobbeltpels med rigeligt underuld. Dækpelsen er tæt og glat. Pelsen er kort i ansigt, ører og forsiden af benene. Som navnet antyder, er pelsen hvid.\nHannen måler mellem 60-66 cm og vejer 30-40 kg., mens tæven er lidt mindre med en højde på 55-61 cm og en kropsvægt på 25-35 kg.\nKaldes også Hvid Schæfer\nEr en god brugshund, som også er god som vagthund\nGod og børnevenlig familiehund\nKnytter sig til sin ejer\nHar brug for en del motion\nEgner sig bedst til en aktiv familie\nWe are planning a litter of White Swiss Shepherds that will be born at the end of January 2017. The kennel name is Full Moon Pearls and it is registered ...\nJuliane123 1 måned, 1 uge


Vichy Purete Thermale 3 In 1 One Step Cleanser - 200 Ml | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nPurete Thermale 3 in 1 One Step Cleanser fra Vichy er det perfekte hudplejeprodukt, som også er velegnet til sensitiv hud. Dette 3-i-1 produkt er den perfekte blanding af rensemælk, toner og... Læs mere.\nPurete Thermale 3 in 1 One Step Cleanser fra Vichy er det perfekte hudplejeprodukt, som også er velegnet til sensitiv hud.\nDette 3-i-1 produkt er den perfekte blanding af rensemælk, toner og øjenmakeup fjerner. Den renser blidt huden for urenheder samtidig med, at den har en lækker konsistens, som både giver dig en frisk og blød hud.\nVed Internethandel er det enormt vigtigt, at sikkerheden er i top, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. For at give dig tryghed når du køber hos Gucca, benytter vi selvfølgelig kun en NETS godkendt løsning for Internetbetaling. Handel og betaling er derfor altid 100% sikkert.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi yder 30 dages fuld returret på alle produkter. Med andre ord, hvis du ønsker at fortryde dit køb, så send blot varen tilbage til os, og dine penge bliver refunderet. Inden du sender din returvare tilbage, er det en en god ide, hvis du først tager kontakt til os.\nSom vores kunde, skal du naturligvis ikke vente for længe på dit produkt. Vi leverer sikkert og hurtigt. Vi knokler for, at du får varen tilsendt indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Den præcise lagerstatus er altid synlig ved hver enkelt vare. I tvivl om leveringstiden og/eller lagerstatus? Så hold dig ikke tilbage med at kontakte os.\nI vores webshop har du mulighed for at betale på adskillige måder. Den betalingsform der passer bedst til dig, er selvfølgelig den du skal gøre brug af. Du er altid garanteret en sikker og tryg handel, og det er uanset hvilke af vores betalingsformer du ender med at benytte. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Vær opmærksom på, at når du anvender kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi afsender din vare.\nHar du spørgsmål, eller støder du på problemer i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, så tag kontakt til os. Mellem klokken 10-15 alle hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nDu har naturligvis altid mulighed for at tracke din ordre, når du handler hos Gucca. Når købet er gennemført, kan du efterfølgende tilgå din egen personlige ordreside. Fra din ordreside kan du følge med i, hvor langt pakken er kommet. Du modtager også en mail med leveringsinformation fra os i samme øjeblik, vi afsender dine varer.\nVichy Purete Thermale 3 In 1 One Step Cleanser, Diverse, Hudpleje\nDin anmeldelse af Vichy Purete Thermale 3 In 1 One Step Cleanser - 200 Ml\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_hudpleje path__forside path__andreafdelinger path__hudpleje path__rensning path__hudpleje path__rensning path__vichy path__vichypuretethermale3in1onestepcleanser200ml\n179,95 krVichy Normaderm 3 In 1 Mask - 125 Ml\n159,95 krVichy Normaderm Purifying Pore-Tightening Tonic - 200 Ml


Fyraftensmøde om psykologisk tryghed\nPsykologisk tryghed – hvad er det? Og hvorfor?\nPå dette fyraftensmøde vil der være en præsentation af begrebet psykologisk tryghed og input til, hvordan du kan være med til at fremme jeres psykologiske tryghed.\nFyraftensmødet faciliteres af Simon Tulloch, der har praksis og forskningserfaring fra sundhedsvæsenet, og pt er tilknyttet Dansk Selskab for Patientsikkerhed.\nSimon taler et ukompliceret engelsk og forstår dansk. Mødet indebærer aktiv deltagelse.


Danmarks Bløderforening Viden om COVID-19 ITP og VITT er to forskellige sygdomme\nHverken ITP-patienter eller blødere ser ud til at have større risiko for at få VITT end alle andre. Men en COVID-19 vaccine kan sandsynligvis få ITP til at blusse op midlertidigt, ligesom det er set ved andre vacciner.\nDen 14. april blev det klart, at AstraZeneca-vaccinen blev taget ud af det danske vaccineprogram. Siden led Johnson & Johnson-vaccinen samme skæbne. Baggrunden var med Søren Brostrøms ord: ”Der er er simpelthen kommet en ny sygdom ind i vores lærebøger.”\nSygdommen, han hentyder til, kaldes Vaccineinduceret Immun Trombotisk Trombocytopeni (VITT) og ses i sjældne tilfælde efter modtagelse af en af de to vacciner. VITT fører til et fald i blodplader samtidig med blodpropper atypiske steder i hjernen og de store indre organer.\nSelvom VITT er en ny diagnose, ligner den en sygdom, som allerede er kendt, fortæller Henrik Frederiksen, overlæge på Hæmatologisk Afdeling på Odense Universitetshospital.\n”Det minder om en sygdom (HIT), som er udløst af et bestemt blodfortyndende lægemiddel. Ligesom VITT er den meget sjælden,” siger Henrik Frederiksen.\nFordi der allerede er erfaringer med behandling af denne sygdom, har lægerne heldigvis et bedre udgangspunkt for at behandle VITT, nu hvor de har identificeret mekanismerne bag.\nForskellen på VITT og ITP\nNår man har ITP, sætter antistoffer sig fast på blodpladerne, som signalerer til immunforsvaret, at det skal angribe og ødelægge blodpladerne. Man ved endnu ikke, hvad der starter processen, men det er tydeligt, at hvis immunforsvaret aktiveres af en anden årsag, for eksempel en infektion eller måske en influenzavaccine, kan der være en tendens til, at ITP blusser op hos nogle patienter.\nVed VITT er det også et antistof (antiPF4), der sætter sig fast på blodpladerne, men det er et helt andet end dem, der er i spil ved ITP. Ud over, at det får immunforsvaret til at angribe blodplader, sætter det samtidig gang i, at blodpladerne klistrer sammen. Det får blodpladetallet til at falde, samtidig med at der dannes blodpropper.\nFor personer med ITP er der endnu ikke fundet data, der tyder på, at de også skulle være specielt i risikogruppe for VITT, netop fordi det er et helt andet antistof, der er i spil.\nKan vaccinerne få ITP til at blusse op?\n”Jeg har set på, hvad der er beskrevet om opblussen af ITP ved covid-19 vacciner. Der er ikke så meget data endnu, så det er svært at sige noget definitivt. Jeg vil dog ikke blive overrasket, hvis det viser sig, at der er en tendens til forbigående opblussen, ligesom vi kender det fra andre vacciner,” fortæller Henrik Frederiksen.\nDet kan både være ved kendt velbehandlet og stabil ITP, eller det kan være en person med uopdaget ITP, som pludselig efter en vaccination begynder at få symptomer som blødninger under huden i form af blå mærker eller petekkier.\n”Indtil videre er der god grund til at antage, at det vil være forbigående,” fastslår Henrik Frederiksen, som anbefaler patienter med ITP at følge vaccineprogrammet i fald Sundhedsstyrelsen på et tidspunkt revurderer beslutningen om igen at benytte de to vacciner.\nDet eneste tidspunkt, hvor ITP-patienter skal være opmærksomme er, hvis de er blevet behandlet med rituximab inden for de sidste seks måneder. Her anbefaler Dansk Hæmatologisk Selskab, at man holder sig til mRNA-vaccinerne, som for tiden udgøres af Pfizer og Moderna.\nUdgivet i BløderNyt: juni 2021\nSådan behandles VITT\nI behandlingen af VITT gælder det om at balancere mellem risikoen for blødninger og blodpropper. For at bremse processen med at immunforsvaret angriber blodpladerne, giver man immunglobuliner, og når\nblodpladetallene tillader det, gives blodfortyndende medicin, så der ikke dannes blodpropper.\nFrontløbere i kampen mod vaccinebivirkninger:\nOverlæge Peter Kampmann fra Klinik for Blodsygdomme på Rigshospitalet har i foråret været med til at udfærdige en rapport med anbefalinger til læger og akutmodtagelser om behandling af sjældne, alvorlige bivirkninger ved COVID-19-vacciner, eksempelvis VITT.


GUX. Matematik. B-Niveau. Torsdag den 31. maj Kl Prøveform b GUX181 - MAB - PDF Free Download\nDownload "GUX. Matematik. B-Niveau. Torsdag den 31. maj Kl Prøveform b GUX181 - MAB"\n1 GUX Matematik B-Niveau Torsdag den 31. maj 018 Kl Prøveform b GUX181 - MAB 1\n2 Prøvens varighed er 4 timer. Matematik B Delprøven uden hjælpemidler består af opgaverne 1 til 6 med i alt 6 spørgsmål. Besvarelsen af denne delprøve skal afleveres efter en time. Delprøven med hjælpemidler består af opgaverne 7 til 13 med i alt 14 spørgsmål. De 0 spørgsmål indgår med lige vægt i bedømmelsen af den samlede opgavebesvarelse. I prøvens første time må hjælpemidler ikke benyttes, bortset fra skrive- og tegneredskaber. I prøvens sidste del er alle hjælpemidler tilladt. I bedømmelsen af besvarelsen af de enkelte spørgsmål og i helhedsindtrykket vil der blive lagt vægt på, om eksaminandens tankegang klart fremgår, herunder om der i opgavebesvarelsen er: en kort præsentation af, hvad den enkelte opgave og de enkelte spørgsmål går ud på en hensigtsmæssig opstilling af besvarelsen dokumentation af beregninger og anvendt fremgangsmåde ved hjælp af mellemregninger, forklarende tekst og brug af it-værktøjer brug af figurer og illustrationer med en tydelig sammenhæng mellem tekst og figurer en afrunding af de forskellige spørgsmål med præcise konklusioner, præsenteret i et klart sprog og med brug af almindelig matematisk notation.\n3 GUX matematik B maj 018 side 1 af 6 Delprøven uden hjælpemidler Kl Opgave 1 Figuren viser grafen for en eksponentielt aftagende funktion f. a) Bestem halveringskonstanten for f. Bilag 1 kan benyttes. 10 y f x Opgave a) Undersøg, om x = 0 er løsning til ligningen x + 8 = x e Opgave 3 Billedet viser to ATV ere, ATV1 og ATV. De to ATV ere kører indtil deres benzintanke er tomme. Sammenhængen mellem den tilbagelagte strækning x (målt i km) og antal liter benzin y (målt i liter), der er tilbage i tanken, er vist på figuren for begge ATV ere. ATV1 ATV a) Forklar hvilken ATV, der har kørt flest km pr. liter.\n4 GUX matematik B maj 018 side af 6 Opgave 4 I en runde i fodboldens Champions League blev der spillet 16 kampe. Antal mål i hver af de 16 kampe blev registreret. Resultaterne fremgår af pindediagrammet på figuren. a) Bestem antal kampe, hvor der blev scoret 5 mål, og bestem det gennemsnitlige antal mål i de 16 kampe. Opgave 5 a) Tegn grafen for en funktion f, der opfylder følgende: definitionsmængden er Dm( f ) = ] 8;6] funktionen har ekstremum i punktet P (,5) funktionen har netop to nulpunkter. Bilag kan benyttes. Opgave 6 Funktionen f er bestemt ved forskriften f x x x ( ) = a) Bestem den stamfunktion F til f, som opfylder at F () = 9. Besvarelsen afleveres kl\n5 GUX matematik B maj 018 side 3 af 6 Delprøven med hjælpemidler Kl Opgave 7 Antal slædehunde i Grønland har været aftagende over en periode. Foto: Wikimedia Commons Tabellen viser antal slædehunde i Grønland i en periode på 7 år. Antal år efter Antal slædehunde I en model beskrives antal slædehunde i Grønland ved en potensfunktion med forskriften f( x) = b x a hvor f( x ) angiver antal slædehunde x år efter 009. a) Benyt tabellens data til at bestemme tallene a og b. b) Hvad vil antal slædehunde ifølge modellen være i år 018? c) I hvilket år vil antal slædehunde ifølge modellen nå under 13500? Kilde: bank.stat.gl\n6 GUX matematik B maj 018 side 4 af 6 Opgave 8 I trekant ABC kendes følgende størrelser: AB = 17, BC = 14, B = 105 a) Bestem arealet af trekant ABC. b) Bestem omkredsen af trekant ABC. Opgave 9 I en bueskydningskonkurrence med 80 deltagere i indledende runde ses fordelingen af point i tabellen. Point ]180;10] ]10;40] ]40;70] ]70;300] ]300;330] ]330;360] Antal deltagere a) Bestem de kumulerede frekvenser for fordelingen af point og tegn sumkurven. Efter den indledende runde vil de 5 % af deltagerne med flest point kvalificere sig til en finalerunde. b) Hvor mange point skal en deltager mindst have i indledende runde for at kvalificere sig til finalerunden? Fotos: Wikimedia Commons\n7 GUX matematik B maj 018 side 5 af 6 Opgave 10 En heldig Lotto-spiller vinder en hovedgevinst på kr. og vil gerne sætte hele beløbet i en bank. Bank A tilbyder en rente på,5% pr. år. a) Hvor stort et beløb vil Lotto-spilleren have på en konto i bank A efter 3 år? Bank B tilbyder en 3-årig ordning, hvor renten det første år er 0,5%, det andet år,5% og det tredje år 4,5%. b) Argumentér for, at det er bedst at placere hovedgevinsten i bank A i de 3 år. Kilde: danskespil.dk Opgave 11 En cirkel er bestemt ved ligningen = 16 x y x y a) Bestem koordinatsættet til cirklens centrum, og bestem cirklens radius. En linje er givet ved ligningen y = x+ 3 b) Bestem afstanden fra cirklens centrum til linjen. Opgave 1 Funktionen f givet ved forskriften f( x) = x x, x 0 har netop ét ekstremum. a) Bestem ekstremumspunktet, og markér det på en graf for f.\n8 GUX matematik B maj 018 side 6 af 6 Opgave 13 På billedet ses et vindue med bue. På figuren ses en model af vinduet indtegnet i et koordinatsystem. Vinduets bue er markeret med rødt på figuren. I modellen beskrives vinduets bue ved grafen for funktionen med forskriften 1 f x = x + x 7 ( ) 68, 4 4 Enhederne er angivet i centimeter. a) Bestem vinduets areal. Det oplyses, at længden af buen kan beregnes med formlen 4 L = 1 + f ( x) dx 4 b) Bestem vinduets omkreds.


Idrættens Analyseinstitut - Er løbernes kæmpefelt på afveje?\nEr det stadigt større felt af løbere på danske landeveje og skovstier udtryk for en primitiv motionsform på vej ad et sundheds- og oplevelsesmæssigt vildspor?\nEller indeholder løb som motionsform snarere nogle kvaliteter, som hverken idrætsforeninger, kommuner eller arrangører endnu er blevet dygtige nok til at opdyrke?\nSpørgsmålene om Danmarks største motionsform for voksne er mange, når Idan på konferencen ’Idrættens største udfordringer IV’ i Vejen Idrætscenter den 24.-26. november sætter hele onsdagen den 26. november af til et særligt seminar om løbebølgen. Seminaret henvender sig til foreninger, kommuner, løbsarrangører, sportsbranchen, behandlere og andre aktører med interesse for de seneste årtiers hastigst voksende motionsform blandt voksne danskere.\nI forbindelse med seminaret fremlægger analytiker Peter Forsberg fra Idan en helt ny rapport ’Motionsløb i forening’, som er en grundig analyse af de kvaliteter, som ikke kun gør motionsløb egnet som individuel og selvorganiseret idræt, men som også trives ganske fortræffeligt som en livsglad og social aktivitet i stadig flere danske løbeforeninger. Peter Forsberg løfter sløret for rapportens konklusioner og anbefalinger.\nDGI har bestilt rapporten, og på seminaret i Vejen vil udviklingskonsulent Tina Kryger Mondrup fra DGI Lab løfte sløret for, hvordan DGI i et nyt forstærket samarbejde med Dansk Atletik Forbund vil arbejde for at skabe merværdi for løberne og yderligere interesse for løb som foreningsidræt i de kommende år.\nUdviklingen kommer udefra\nSelv om løbebølgen har raset i mange årtier efterhånden, har hverken DGI eller DAF nogen imponerende historik på området. I mange år ville de to forbund nærmest ikke vide af motionsbølgen, der dog er vokset til en stadigt mere mangfoldig bevægelse alligevel. Seminaret sætter fokus på nogle af de alternative aktører som NBRO Runners, Danske Trailløbere, Endomondo og Jyllands største motionsarrangør, Aarhus Motion, der i høj grad sætter standarden for innovation og udvikling på løbe- og eventfronten uden at være en del af det etablerede selskab.\nHeller ikke kommunerne har generelt formået at udnytte løbebølgens potentiale til fulde, men turistchef Liselotte Nis-Hanssen fra VisitSilkeborg giver på seminaret et bud på, hvordan en kommune kan bruge løbebølgens popularitet som led i en turisme- og eventstrategi. Oliver Vanges fra Lokale og Anlægsfonden fortæller om, hvordan en individuel og lettilgængelig aktivitet som løb måske alligevel kan tilføres nogle ekstra oplevelsesmæssige kvaliteter gennem en bevidst planlægning og facilitetspolitik.\nEn skyggeside ved løbebølgens popularitet, som stadig oftere fremhæves i dagspressen, er fremkomsten af løbeafhængighed og et stigende antal skader.\nForskerne Rasmus Ø. Nielsen og Kristian Overgaard fremlægger forskning om løbeskader og supermotionisme, som måske kan bidrage til, at løb som motionsform forbliver en lystfuld og sund folkebevægelse og ikke udvikler sig til en samfundsmæssig belastning.\nDet er muligt at tilmelde sig seminaret ’Løbebølgen. Danmarks største idrætsaktivitet for voksne’ i Vejen Idrætscenter den 26. november som endagsdeltager, men man kan også tilmelde sig hele konferencen ’Idrættens største udfordringer IV’ i dagene 24.-26. november.\nKeywords: idan-arrangement, breddeidræt, dansk idrætspolitik, foreningsliv, idan-konference 2014


IVÆKST Bloggen: Snailmail er det nye - Post Danmark er bedre end Facebook og Twitter | IVÆKST\nProblemet med alle ovenstående markedsføringsmetoder er, at alle bruger dem. Du bliver blot en i mængden og så kræver det noget ekstraordinært at bryde ud af det fyld af firmaer, der prøver at få vores opmærksomhed.\nAnderledes forholder det sig med det almindelige brev. Snail-mail. Konvolutter med frimærker sendt med Post Danmark.\nNår vi får et brev stilet personligt til os, læser vi det også. Det kræver mere af afsenderen at sende os et brev end en mail, en FB-annonce, et sponsoreret tweet el. lignende. Det kræver mere tid og det koster faktisk penge. Derfor læser vi det også.\nJeg har JUF.dk, hvor kunderne er advokater, der køber adgang til vores kundeemner. Jeg skal overbevise disse advokater om, at JUF.dk er værd at bruge deres tid på - og her vil jeg bruge brevet.\nCase: Mogens Møller\nMogens Møller er specialist i konverteringsoptimering og har tidligere afholdt workshops omhandlende konverteringsoptimering. Disse workshops kostede fra 4-7.000 kroner at deltage i for virksomhederne.\nMogens Møller betalte en freelancer 5.000 kroner for at generere en stor liste over danske webshops og deres adresse.\nHerefter betalte han et trykkeri 10.000 kroner for at trykke cirka 1.000 breve, putte firmærker på dem og sende dem afsted. Intet manuelt arbejde.\nHvor mange billetter til hans workshops inden for et så specialiseret og smalt emne som konverteringsoptimering, han solgte til disse webshops - vel at mærke for 4-7.000 kroner per billet? Alene på at sende breve til folk, der for langt majoritetens vedkommende ikke kendte Mogens i forvejen?\nIntet manuelt arbejde. En investering på 15.000 kroner.\nHvad der skilte Mogens ud fra andre var, at Mogens havde taget sig tid til at stile et personligt brev. Han havde ikke udsendt 1.000 mails. Det koster ingenting og tager 5 minutter (og koster potentielt en bøde for spam).\nNej, han havde fået lavet et brev stilet personligt til hver enkelte webshop.\nPå den måde skilte Mogens Møller sig ud fra mængden, genererede et stort salg af billetter og flere kunder, der er hængt ved. En fantastisk investering ved at tænke ud af voksen i vores ellers så digitale verden.\nJeg står med den konkrete problemstilling på JUF.dk, at jeg har flere testamenteoprettelser og dødsboskifter, end der er advokater til at tage sig af dem.\nVi har i Danmark en forening, der hedder Danske Arveretsadvokater. Der er lidt over 250 medlemmer, der alle er specialiseret i arveret - altså lige min målgruppe. På deres websites er medlemmer listet og jeg kan nemt finde deres adresser.\nDu kan godt se, hvor jeg vil hen, ikke?\nI oktober får samtlige medlemmer af Danske Arveretsadvokater et brev stillet personligt til dem, underskrevet af mig, med en gratis prøve på JUF.dk. Min tese er, at gratis kunder er endnu nemmere at sælge end Mogens' ellers ganske suveræne workshops inden for konverteringsoptimering.\nOg jeg kommer naturligvis til at følge samtlige af disse brevudsendelser op med mail.\nOg måske også Facebook, Twitter og LinkedIN nu jeg er i gang.\nMen det er først efter jeg har skabt den personlige relation med et brev, jeg er sikker på, at modtageren læser - simpelthen fordi at det kræver mere af mig og at andre derfor ikke gør det.\nDu kan gøre det samme - find ud af, hvem dine kunder er, betal dig fra at få lavet en liste og send et brev ud til dem. Det skærer igennem den masse af indhold, de ellers får på de digitale medier.\nDu må også gerne lade være - så tager Mogens og jeg blot dine kunder i stedet for.


Heste.Sarcoider | crocoil.dk\nKom din hests sarcoider til livs!\nDen fibrolastiske type kan forekomme som hævelser i huden dækket af normal hud. Disse kan ofte fjernes kirurgisk uden komplikationer, da de ikke er infiltreret i det underliggende væv. Men der findes også en anden form, som giver store hævede områder med sår på overfladen. Denne type går ofte i dybden og ødelægger vævet omkring sig. Dette resulterer i, at sarcoiderne træder frem over hudens niveau. Sarcoiderne bliver større, og der bliver flere af dem.\nHvordan behandles sarcoider med Crocoil?\nVask området godt med sæbevand\nNår området er tørt, påføres CrocOil 1 til 2 gange dagligt, morgen og aften.\nTinas hest havde en SARCOIDE\nJeg havde læst om krokodilleolie, og nu var det min tur til at få afprøvet om det er så godt som der siges… Og det er FANTASTISK… Her er min historie…. Min hoppe havde fået en sarcoide på siden af næseryggen, et rigtig dumt sted, da det er der hvor næsebåndet og grimen ligger… Den kan opereres væk, men kommer igen i 50% af tilfældende… Jeg havde ikke lyst til at bruge Xxterra, da det ætser og gør ondt… Så jeg besluttede mig for at prøve Crocoil…. Jeg startede med crocoil d 20 januar, og smurte hende 2 x dlg. Ved start af behandlingen er sarcoiden ca 2 cm i diameter, og ca 1 cm høj. Dette billede er taget 20 januar 2011. Jeg havde en forestilling om, at den ville skrumpe ind, når den blev smurt. Men i stedet for blev den skudt ud, og efter 2 uger var den 2,5-3 gange større…. Jeg satte derefter en elastik om sarcoiden, for at stoppe for blodtilførelsen…. Efter få dage blev den sort, og 2 uger efter faldt den af….\nLæs artiklen i Hest&Rytter her


Demetra | FAQ Archives - Demetra\nHvordan fastsættes værdien (indre værdi) af investeringsbeviserne\nPosted af Demetra, 8. februar, 2016 - 10:24\nIndre værdi er bestemt af, hvordan kurserne udvikler sig på de værdipapirer, som investeringsforeningen har investeret i. Demetra Fondsmæglerselskab eller andre kan ikke påvirke indre værdi der beregnes af foreningens administrator, Nykredit Portefølje Administration. Prisen bliver udregnet 3 gange dagligt (kl. 10.00, kl. 12.00 og…\nHvordan fastsættes købs- og salgskurs på investeringsbeviserne\nPosted af Demetra, 8. februar, 2016 - 10:22\nSelvom Investin Demetra er børsnoteret, er det ikke de normale udbud- og efterspørgselskræfter, der bestemmer kursen. For i modsætning til andre børsnoterede værdipapirer kan en investeringsforening udstede nye andele, hvis der er efterspørgsel, eller indløse andele, hvis investorer vil af med deres investeringsbeviser. Prisfastsættelsen tager…\nDer er ingen begrænsning på, hvor stort et beløb, der kan handles. Der er kun forskel på, hvilken handelstype, du bruger i din netbank. Ved et større handelsbeløb kan det være nødvendigt at lave en’markedskursordre’ eller ’limiteret ordre’ i din netbank. Du kan også få…\nPosted af Demetra, 8. februar, 2016 - 10:21\nAdministrationen af investeringsforeningen varetages af Nykredit Portefølje Administration, der sikrer at alt gældende lovgivning fra Finanstilsynet bliver overholdt. Deriblandt din investorbeskyttelse. Derfor er investeringen lige så sikker som alle andre danske investeringsforeninger. Alle værdier opbevares og overvåges desuden af depotselskabet, der for Investin Demetra er…\nNykredit forvalter ’Investin’ – er det ikke Demetras egen investeringsforening?\nPosted af Demetra, 8. februar, 2016 - 10:19\nEn investeringsforening er en selvstændig juridisk enhed med egen bestyrelse. Investin Demetra er en del af Investeringsforeningen Investin, som Nykredit Portefølje Administration (NPA) administrerer. I denne afdeling fastlægger Demetra Fondsmæglerselskab strategi og står for alle køb og salg af aktier og obligationer. NPA står for…\nInvesteringsstrategien baserer sig på langsigtede modeller. Det betyder at der typisk er lang tid imellem handlerne i Investin Demetra. Der kan dog forekomme signaler med kortere tidsintervaller som vi naturligvis er nødsagede til at følge. Demetra Fondsmæglerselskab har ingen interesse i at Investin Demetra omsætter…\nMange har en holdning om at man skal "købe og beholde" aktier. Tankegangen bag dette bygger på at aktier over tid bliver mere værd. Derfor er det en attraktiv strategi. Der kan ind i mellem bare være perioder hvor den strategi ikke virker. Vi mener…\nGår jeg ikke glip af afkast når foreningen er ude af aktier?\nPosted af Demetra, 8. februar, 2016 - 10:17\nInvesteringsstrategien bygger på langsigtede modeller, der har bevist deres værd over tid. Det betyder også at vi ind i mellem helt går ud af aktier. Nogle investorer er bange for at miste afkast ved at forlade aktier, men vi mener det er vigtigt at forsvare…\nInvestin Demetra udbetaler ikke udbytte og derfor kan du også investere i den for midler i virksomhedsordningen (VSO). Se evt. mere her.\nPosted af Demetra, 8. februar, 2016 - 10:16\nMan ser tit store spreads og lav omsætning på investeringsforeninger. Er det ikke også tilfældet for Investin Demetra? Vi har indgået en aftale med Jyske Bank som marketmaker i foreningen. Det betyder de altid stiller priser på Investeringsforeningsbørsen/Nasdaq OMX for et vist beløb. Det gælder også…


HP fremviser 4K og 5K displays på CES - Tweak.dk\nHP fremviser 4K og 5K displays på CES\nCES er ved at være godt i gang, og det er den også for HP, der har fremvist to 4K skærme og en 5K skærme, og HP debuterer i øvrigt med sidstnævnte.\nDe to 4K skærme kommer i 24 tommer og 27 tommer udgaver og får hhv. modelnavnene HP Z24s og HP Z27s. Priserne kommer til at være 549 dollars (ca. 3400 DKK) for 24 tommer udgaven og 749 dollars (ca. 4600 DKK) for 27 tommer udgaven. Sidstnævnte lander i butikkerne senere i denne måned, mens vi må vente til april med at finde 24 tommer udgaven.\n5K skærmen bliver på 27 tommer og får modelnavnet HP Z27q. Den lander i butikkerne i marts måned til en pris, der hedder 1299 dollars (ca. 8000 DKK).\nFor at det ikke skal være løgn, har HP også fremvist en 34 tommer curved skærm, nemlig HP Envy 34c, som får en opløsning på 3440 x 1440 pixels, som lander i butikkerne i april måned til en pris, der hedder 999 dollars (ca. 6200 DKK).\nSkrevet af Mads den 5. Jan 2015. Nyheden er læst 1020 gang(e).