El petit calaix: de març 2014\nDoncs sí, ja està decidit, ja no pensem tenir més fills. He de reconèixer que la decisió ens ha costat perquè el número 3 el tenim idealitzat tant el meu marit com jo. Ell perquè a casa seva són tres germans i jo perquè sóc filla única i això de ser molts em crida l'atenció. De vegades però s'ha de tocar de peus a terra i deixar els ideals de banda.\nHi ha moltes raons que ens han dut a prendre aquesta decisió però per mi hi ha hagut un detonant i ha estat el fet de trobar sempre arguments negatius davant la idea de tornar a ser mare.\nJo recordo que quan vam decidir tenir el nostre primer fill pràcticament ni hi vam pensar. És més, petita pega que podia sortir, gran solució que l'acompanyava. Sortien tantes i tantes coses positives que era impossible fer-se enrere. Amb en Biel va passar exactament el mateix, tenir-lo estava per damunt de tot i tot el que en un principi podia semblar negatiu acabava sent meravellós.\nAra la sensació és una altra. Les poques vegades que m'he plantejat tornar a ser mare al cap només em venen sensacions negatives. Que si ara estic començant a tenir espai per mi i pel meu marit, que si no podrem donar el mateix que donem ara als nens, que si no tinc espai, que si hauríem de canviar de cotxe, que si és un pal haver d'anar carregant amb la trona, els bibis, etc. Vaja, excuses! Excuses que em demostren que ja no en vull més perquè si realment ho desitges tots aquests pensaments desapareixerien en un tres i no res.\nRealment haurien de canviar molt i molt les coses per prendre la decisió així que hem optat per tirar pel dret. Demà en Jordi passarà pel cirurgia i direm adéu a la possibilitat de tenir més fills. Ha costat però estic convençuda que fem bé.\nPublicat per Esther a 23:26 1 comentari:\nEls comentaris desafortunats les mares els patim des que estem embarassades i sembla que no acaben mai. Dijous vaig anar a buscar els nens a l'escola i vaig patir un dels pitjors comentaris desafortunats que mai m'havien fet fins ara.\nVaig arribar al niu i el meu petit feia el pallasso. La monitora que hi ha es posa i riure i deixa anar:\n- És que és moníssim, moníssim, moníssim... Quina diferència amb l'altre!\nLa veritat és que encara no sé com em vaig poder contenir. Vaig deixar anar només un:\n- Els dos tenen coses molt bones.\nLa vaig mirar amb tota la mala cara que em va sortir de dins del cos i vaig marxar.\nLa veritat és que encara no entenc el comentari. No sé perquè el meu fill gran no és tan moníssim, moníssim i moníssim com l'altre però en tot cas tampoc buscaré l'explicació perquè simplement és un comentari fora de lloc. Encara que el meu fill gran sigui un horror de nen, que no sap que a qui li fa el comentari és a la mare que el va parir? Increïble i més venint d'una persona que es dedica a estar amb nens.\nPublicat per Esther a 18:32 2 comentaris:\nXerrades entre alumnes (la continuació)... I ben surrealista!\nEns trobem a l'aula d'educació especial treballant conceptes numèrics quan:\nD: a l'edat de pedra ja es tenien fills?\nJo: Clar, sinó s'hagués acabat la humanitat, no hi haurien persones.\nD: Sí, i hi haurien noves tecnologies no usades.\n(jo ojiplática oiga)\nO: i ja s'havia mort Jesús, oi?\nD: quin Jesús?\nO: el nen Jesús.\nO: el van agafar a l'època medieval i el van matar.\nD: ah sí, és veritat.\n(jo penso que és millor no dir res i fer números novament).\nPublicat per Esther a 21:07 1 comentari:\nDissabte ens va deixar un dels avis del meu marit, l'avi Pere... Crec que tot el que pugui dir queda perfectament explicat amb unes paraules que va pronunciar el meu sogre sobre el seu pare.\n"Quan una persona es mor sempre es diu que era molt bona persona però en aquesta ocasió és totalment veritat".\nPublicat per Esther a 19:56 6 comentaris:\nXerrades entre alumnes...\nConversa número 1 entre tres nens de primer de primària a la meva aula:\nO: jo tinc tres germans.\nJo: en tens dos O, tu ets el tercer.\nO: tens raó (després de rumiar clar).\nD: jo no tinc germans perquè al meu pare ja no li queden gusanitos. La meva mare va tenir una oportunitat però no va sortir bé i li van haver de treure el bebè.\nN: li van treure el bebè?\nD: sí i li van llençar a les escombraries.\nN: potser és que estava arrugat.\nD: sí, estava arrugat i per això li van treure i el van llençar.\nConversa número 2 entre dos nens de primer de primària a la meva aula:\nJo: M avui estàs molt treballadora!\nM: sí, m'he posat les piles perquè m'ho ha dit la meva mare.\nJo: això està molt bé.\nM: és que sinó m'envien a un internado.\nO: què és un internado?\nM: una escola d'on no surts i si no fas cas et peguen una "ostia".\nJo: M la boca...\nM: és que m'ho ha dit la meva àvia. A ella li van pegar una "ostia" i si et portes malament no et deixen veure als teus pares.\nO: a mi no m'agradaria anar a un internado.\nM: a mi tampoc. Per això faig cas a la mama i treballo molt.\nO: jo també faig cas als meus pares. Bueno, en una cosa no.\nJo: en quina cosa no fas cas?\nO: el meu pare m'ha dit que si em peguen jo he de pegar més fort però això no es fa. A que no?\nJo: no O, això no es fa.\nVigileu amb el que dieu als vostres fills perquè les mestres ens assabentem de tot!\nPublicat per Esther a 21:26 4 comentaris:\nXerrades entre alumnes (la continuació)... I ben s...


Ponent Coopera - Ateneu Cooperatiu de les terres de Lleida\nPonent Coopera, l'Ateneu Cooperatiu de les terres de Lleida, és una eina de foment i promoció de l'Economia Social, Solidària i Cooperativa al territori de Ponent.\nEn el marc de la Xarxa d'Ateneus Cooperatius de Catalunya, s'orienta prioritàriament a la creació de noves cooperatives així com a la generació de llocs de treball en cooperatives existents.\nFem diagnosi, visualització i difusió de les iniciatives d'economia social presents al territori.\nAcompanyem projectes en aquells aspectes centrals per a la seva activitat i facilitem eines i recursos per a la seva consolidació, creixement i viabilitat.\nDonem suport a persones, grups o entitats per a acompanyar-les en els processos de nova constitució d'una cooperativa.\nDes de l'Ateneu Cooperatiu oferim sessions formatives i tallers relacionades amb l'Economia cooperativa, social i solidària.\nAcompanyem en la conversió d'entitats i empreses mercantils en cooperativa.\nProporcionem eines i recursos per dinamitzar projectes cooperatius amb altres de la mateixa natura.\nJO FAIG ECONOMIA SOCIAL I TU?\nUna altra economia no sols és possible, sinó que ja existeix. L'Economia Social i Solidària la conformen multitud d'iniciatives que s'inspiren en els valors de la cooperació, la igualtat i l'autogestió, posant les necessitats de les persones per sobre del lucre. Conèixer experiències reals pot resultar molt útil per a les persones que vulguin iniciar una activitat econòmica en règim de cooperativa o societat laboral.\nLes experiències que es presenten a continuació són una petita mostra de projectes inspiradors que poden ajudar a construir noves iniciatives transformadores i d'innovació social.\nLa 4a edició de la Ponent FEST citarà a més de 30 expositors a la Universitat de Cervera La IV Ponent FEST se celebrarà el proper dissabte 28 de maig al pati principal de la Universitat de Cervera amb més de 30 expositors, xerrades i actuacions musicals. L’Auditori de Cervera ha acollit ... 12-05-2022\n#ESSPONENT, nou canal de Telegram de l'Economia Social i Solidària de Ponent Ponent Coopera, l'Ateneu Cooperatiu de les terres de Lleida, ha creat un nou espai de comunicació a Telegram per a l'Economia Social i Solidària de Ponent. #ESSPONENT és el nou grup de difusió de Tele... 29-04-2022\nLa Ponent FEST recupera la normalitat en la 4a edició que se celebrarà a la Universitat de Cervera Des d’avui i fins al dia 13 de maig s’obre el període d’inscripció com a expositor a la 4a edició de la Ponent FEST, la Fira d’Economia Social i Transformadora de Ponent. La Ponent FEST se celebrarà ... 29-03-2022\nEmpresa i Treball ha ajudat a la creació de 1.027 empreses i entitats d'economia social a Catalunya entre 2016 i 2021 En aquests cinc anys, el Programa d’Economia Social ha impulsat la generació de 4.757 nous llocs de treball mitjançant els Ateneus Cooperatius i els Projectes Singulars El Departament d’Empresa i Tre... 28-03-2022\nUna vintena de persones del sector cultural de Lleida s’apleguen en la 1a Taula Territorial de Cultura de l’ESS La trobada, organitzada per Ponent Coopera, va servir per presentar cinc experiències del sector de la cultura de Ponent i un d’Euskal Herria i per debatre les necessitats de les entitats i possible ... 23-03-2022\nNou impuls a Ponent Coopera amb l’obertura d’un local a la ciutat de Lleida Ponent Coopera preveu que el seu nou local pugui ser un espai de treball i un punt d’atenció per als projectes de l’Economia Social i Solidària de Ponent i que alhora, derivi en una major dinamitzaci... 18-03-2022\nIV Ponent FEST, Fira d'Economia Social i Transformadora de Ponent\n28 de maig de 2022 28 May May 2022 10:00\nLa Ponent FEST, Fira d’Economia Social i Transformadora de Ponent, és la fira per donar a conèixer les iniciatives i organitzacions de l’Economia Social i Solidària de Ponent! És un espai de trobada p...\nSubscriu-te al butlletí online de Ponent Coopera


S’acosta l’Assemblea General – Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya\nEl proper dissabte 2 de febrer es celebrarà l’Assemblea General Ordinària de l’Agrupació. Enguany serà a Sant Climent de Llobregat, actual Ciutat Gegantera de Catalunya.\nEntre els punts fixes de cada any com l’aprovació del resultat de comptes i pressupostos hi ha l’informe de la 31a Ciutat Gegantera a Sant Climent de Llobregat i la presentació del programa definitiu de la 32a Ciutat Gegantera de Castellbisbal.\nTambé la Colla de Gegants i Nans de Castellterçol presentarà la programació de la 12a Fira del Món Geganter i seguidament la Colla de Geganters de Casablanca de Sant Boi de Llobregat presentarà la seva candidatura a 33a Ciutat Gegantera de Catalunya.\nDurant la jornada es podran veure les fotografies participans al concurs El Fet Geganter 2018 exposades al vestíbul del Casal de Cultura de Sant Climent, lloc on es realitzarà l’assemblea.\nEs presenta una assemblea complerta pel que respecta a les activitats de l’Agrupació. Animem a totes les colles a assistir-hi!\nacgc assemblea assemblea general ciutat gegantera fira del món geganter


Defiant Principality: de març 2020\nConstantinoble, 9 de Desembre del 1714\nSufocada la revolta de la Jònia, la Sublim Porta va aleshores adreçar la seva ira envers Venècia, a qui conserava responsable de l'alçament. El gran soldà Ahmet III va exigir formalment a la Sereníssima República el lliurament dels líders rebels, que havien estat acollits com a refugiats pels venecians. Avesada a les sobtades giragonses i canvis d'humor de la Sublim Porta, que tot sovint acabaven com foc d'encenalls, la diplomàcia veneciana es va limitar a respondre amb evasives i vaguetats, confiant que les aigües es calmarien en un tres i no res.\nVenècia no comptava amb que, aquest cop, a parer l'Imperi Otomà s'havia vessat el got. Consternats, els ambaixadors venecians hagueren de retornar a la ciutat dels canals amb la terrible notícia: Constantinoble els acabava de declarar la guerra.\nL'acumulació de problemes causat no només per l'actual crisi pandèmica mundial, sense comptar-ne les derivades econòmiques sobre Minairons miniatures; sinó també per l'accident sofert per la meva dona el passat mes de Gener, que la té amb mobilitat reduïda i rehabilitació per fractura de ròtula, m'obliguen a fer tabula rasa i donar per tancats els fils narratius que fins ara havia anat desenvolupant. Sincerament em sap greu, però el temps passat des de l'última escena publicada i el moment actual és excessiu, així que millor fer córrer el rellotge virtual d'aquesta Imagi-nació i saltar-nos etapes, per situar-nos més a prop del sidral que s'ha de desencadenar.\nEtiquetes de comentaris: 1714, Guerra otomano-veneciana, Jònia, Revolta, Turquia, Venècia


“Els Goya són una oportunitat per a l’audiovisual valencià” - Levante-EMV\n“Els Goya són una oportunitat per a l’audiovisual valencià”\nLa vicealcaldessa Sandra Gómez confia que la celebració dels premis i l’Any Berlanga “òbriguen una porta” a les productores locals i “tornen a situar València com a ciutat de cinema”\n14·01·21 | 18:25\nReunió entre Maite Ibáñez i els regidors del consistori amb els membres de MUTE. | A.V.\nLa vicealcaldessa de València i presidenta de la Comissió per a la Gala dels Goya, Sandra Gómez, confia que la celebració a València de la festa dels premis de l’Acadèmia del Cinema i de l’Any Berlanga «servisquen per a potenciar la indústria audiovisual valenciana». «Volem que òbriga una finestra d’oportunitat a tot el talent i a les productores valencianes dins del sector espanyol», va afirmar.\nLa vicealcaldessa va mantindre ahir una reunió amb les associacions de professionals de l’audiovisual valencià integrades en la coneguda com a Film Office. Aquest grup va nàixer amb l’impuls de Visit València per a convertir la ciutat en un plató de cinema i poder atraure rodatges cinematogràfics i publicitaris.\nEn aquest sentit, Gómez va valorar que el balanç de la Film Office és «molt positiu». «En cinc anys hem pres el vol com a plató cinematogràfic amb sèries i pel·lícules importants, nacionals i internacionals, però volem continuar creixent i estar preparats perquè, quan aquesta crisi amaine, València torne a situar-se com una ciutat de cinema», va assegurar.\nLa vicealcaldessa va assenyalar que la celebració de les gales dels Goya 2021 i 2022 englobarà, al seu torn, totes les activitats relacionades amb l’Any Berlanga, però, sobretot, «ha de servir per a visibilitzar i donar protagonisme al sector audiovisual».\nAixí, va remarcar la voluntat de «continuar atraient rodatges», però va apostar pel fet «que siga la indústria valenciana qui tire avant els seus propis projectes i done a conéixer el talent que tenen els valencians i les valencianes». «Aquest és el millor homenatge que podem fer a Berlanga», va apuntar.\n«Volem que siga una oportunitat per a visibilitzar la indústria, de manera que puguem ajudar-los a ampliar les possibilitats d’obtindre finançament i producció», va dir. «Ha funcionat amb el sector a Andalusia, amb la celebració de les gales a Sevilla i a Màlaga, i volem que siga així també a la Comunitat Valenciana», va subratllar.\nGómez va explicar que l’objectiu de la reunió mantinguda ahir, en la qual també van participar membres de l’Acadèmia Espanyola de Cinema, és que el sector participe «activament en l’organització d’aquestes activitats i que puguem generar activitats relacionades amb la indústria».\nSobre aquest tema, va apostar pel fet que l’Acadèmia Valenciana de l’Audiovisual tinga un paper destacat en l’organització de les activitats i ha valorat el treball que estan desenvolupant per a visibilitzar i donar cohesió al sector.


"Nosaltres rebutgem de totes totes que els diners de l'espoli de Catalunya, les Illes Balears i Pitiüses i el País Valencià s'empri per finançar la indústria de guerra per interessos aliens als pobles i sols favorables als interessos imperialistes dels EUA. Que tots aquests diners destinats a la guerra, es destinin a millorar la qualitat de vida de la majoria".\n23/01/2022 El Davantal\nPer la solidaritat entre els pobles | Autor: Wikimedia Commons\nSembla que l'ambient a l'est d'Europa s'escalfa amb tambors de guerra. Una guerra que, tanmateix, no és nova perquè les regions del Donbass i Lugansk reben els atacs oficials i paramilitars d'Ucraïna, d'ençà que es van independentitzar.\nCom diem l'amenaça de guerra es fa més evident en el moment que el govern espanyol afirma que hi participarà militarment i que els EUA augmenta la seva presència en territori ucraïnès -Ucraïna no és membre de l'OTAN-.\nCom han assenyalat alguns analistes, Rússia fa un temps que està desplegant el seu exèrcit al llarg de la frontera amb Ucraïna per a defensar-se en cas d'atac, segons les autoritats russes. Aquestes, a més, reclamen als EUA que rebaixin les seves ambicions d'expansió militar en territori limítrof amb la Federació Russa.\nDes d'aquestes línies, no podem ni volem oblidar que l'independentisme es va manifestar clarament contrari a l'entrada a l'OTAN i es va participar una campanya pel NO en el referèndum. A Catalunya, guanyà el NO i això preval.\nEntitats com el Centre Delàs han denunciat els pressupostos espanyols per tenir el major increment justament en la partida militar. Decidim ha afirmat que el País Valencià paga la guerra de l'Estat espanyol, perquè essent un poble, el valencià, amb moltes necessitats socials urgents, continua espoliat per part d'Espanya i part de l'espoli és destinat a l'increment de la partida bèl·lica. Uns pressupostos, els espanyols, que recordem-ho de passada compten amb el suport de Compromís, ERC, PDCAT, els Comuns i Podem i amb el rebuig explícit de la CUP i JxC.\nNosaltres rebutgem de totes totes que els diners de l'espoli de Catalunya, les Illes Balears i Pitiüses i el País Valencià s'empri per finançar la indústria de guerra per interessos aliens als pobles i sols favorables als interessos imperialistes dels EUA.\nQue tots aquests diners destinats a la guerra, es destinin a millorar la qualitat de vida de la majoria:\nNo a l'espoli ni a l'OTAN!\nSí als drets socials i a la Pau entre pobles!


Per ajudar els opositors a incrementar les possibilitats d’èxit en la superació de l’oposició, hem elaborat alguns materials que sistematitzen l’elaboració de la programació, aporten pautes per a la realització de la prova pràctica i t’orienten en l’estudi del temari. La FUMH te’ls trametrà gratuïtament en format pdf quan hagis formalitzat la inscripció. També poden adquirir-se impresos en format tradicional (Editorial Malhivern), a través de la plataforma Amazon.\nVinculació com a formador/a Opos.cat\nD'acord amb la previsió de places per quinquenni 2018-2022, Opos.cat preveu oferir successius cursos de formació adreçat al professorat de les especialitats objecte de la convocatòria.\nEls/les professors/es titulars de les diverses especialitats que desitgin vincular-se al programa poden deixar constància de la seva predisposició mitjançant el formulari disposat a l'efecte. Opos.cat donarà resposta a totes les expressions d'interès rebudes, realitzarà una entrevista als candidats que s'ajustin al perfil i gestionarà la participació al programa deFormació de Formadors.\nExpressió d’interès per a formadors\nMés enllà de la preparació d'oposicions, també duem a terme activitats professionalitzadores per a docents de les diverses etapes educatives.\nLa gestió de l'aula constitueix un element essencial de la docència: la clau de la feina docent consisteix a crear un clima d'ordre i respecte a l'aula que afavoreixi l'aprenentatge. Dir-ho és fàcil; aconseguir-ho, en ocasions, és molt complex. La sessió es dedicarà a identificar, caracteritzar i il·lustrar els diversos factors que contribueixen a la gestió funcional de l'aula.\nActivitat gratuïta amb inscripció prèvia. Places limitades per aforament del local. Assignació de places per ordre d'inscripció\nAdquisició i desenvolupament de competències de gestió d'aula. Programa.\nFormulari d'inscripció al Workshop. 9 de juliol de 2019.\nLlistat d'Inscrits a Gestió d'Aula 09-07-19.\nLa base 5.11. de la convocatòria estableix que “les comissions de selecció han de fer públics els criteris de correcció de les proves de la fase d'oposició en els taulers d'anuncis del lloc on es celebri el procés selectiu, amb la màxima antelació possible, però en qualsevol cas abans de dues setmanes abans de l'inici de les proves. També seran públics a la pàgina d'Internet:\nEducacio.gencat.cat / Professors / Oposicions / Ingrés i accés a cossos docents.\nEls criteris de correcció han d'especificar el desglossament de les pautes, criteris i orientacions amb els quals els tribunals avaluen cadascuna de les proves. Tenen com a objectiu comprovar dues dimensions:\na) Els coneixements sobre l'especialitat i sobre els enfocaments metodològics vinculats a l'especialitat, com són entre altres, els que permeten avaluar el procés d'adquisició de l'aprenentatge dels alumnes, els aspectes psicopedagògics de l'aprenentatge i el domini de tècniques de treball necessàries per impartir les àrees pròpies de l'especialitat que opten.\nb) Les habilitats, competències i capacitats necessàries per aplicar aquests coneixements en el context on hagi de desenvolupar la seva funció docent, com són, entre altres, la capacitat de comunicació, les habilitats per a la resolució de conflictes, la capacitat d'anàlisi i crítica, la creativitat i iniciativa, la presa de decisions, la planificació i organització, el treball en equip, la disposició a la innovació i la sensibilitat per la diversitat de l'alumnat, i la transversalitat dels aprenentatges i l'ús de l'avaluació per afavorir l'aprenentatge.


L'atur baixa a Catalunya en 8.600 persones i puja en 11.900 a Espanya el primer trimestre, segons dades de l'EPA\nL'Enquesta de Població Activa del primer trimestre mostra 64.600 llocs de treball menys i fa augmentar al 21% l'atur registrat a Espanya\nRedacció 28/04/2016 - 08.48 Actualitzat 28/04/2016 - 15.16\nL'ocupació a Catalunya ha crescut de 25.700 persones al primer trimestre, segons l'EPA, l'última enquesta de població activa, que elabora l'Institut Nacional d'Estadística (INE). En percentatge, és la comunitat on més ocupació s'ha creat, només al darrere de Múrcia. Ara, a Catalunya hi ha 3,1 milions d'ocupats, 100.000 més que fa un any.\nAra hi ha 8.600 parats menys que l'últim trimestre del 2015. Respecte al primer trimestre del 2015 l'atur ha baixat gairebé un 13%. Al març hi havia 660.000 parats, gairebé el 17,5% de la població activa.\nAquest trimestre també ha augmentat lleugerament el nombre d'actius a Catalunya, és a dir, de persones en edat de treballar que busquen feina. N'hi ha prop de 3,8 milions.\nA l'Estat, la taxa d'atur augmenta i se situa en el 21%\nAl conjunt de l'Estat, en canvi, l'atur ha augmentat en 11.900 persones el primer trimestre del 2016, i ara hi ha 4.791.400 persones aturades. Això ha fet augmentar la taxa d'atur, que s'ha situat en el 21%.\nSegons aquestes dades, l'ocupació ha baixat en aquest període en 64.600 llocs de treball, i ara hi ha 18.029.600 persones amb feina remunerada, i la taxa d'activitat s'ha situat en el 59,29%, 14 centèsimes menys.\nMés llars sense cap sou\nL'EPA del primer trimestre també assenyala un augment de les famílies en què cap membre té feina remunerada. N'hi ha 54.300 més, i això fa ja un total de 1.610.900. 392.300 d'aquestes llars són persones que viuen soles. En canvi, hi ha menys famílies en què tots els membres actius tinguin feina, 20.000 menys, i el total es situa en 9.510.400, de les quals 1.837.800 són d'una sola persona.\nEl primer trimestre de l'any passat, el 2015, la tendència va ser inversa: va baixar el nombre de llars amb tots els membres actius a l'atur en 182.700, i van augmentar en 419.000 les famílies amb tots ocupats.\nA pesar de tot, Báñez és optimista\nLa ministra d'Ocupació i Seguretat Social en funcions, Fátima Báñez, ha fet una lectura positiva d'aquestes dades. Segons Báñez, l'EPA també mostra un ritme de creació d'ocupació que, segons ha dit, és el millor des del 2007. Això li ha permès afirmar que "l'ocupació ha arribat per quedar-se".\nLa inflació se situa en el -1,1% a l'abril\nMés bona ocupació a Catalunya que a Espanya amb l'EPA de l'abril


Camp reconeix que el comerç té un problema «estructural» - El Periòdic d'Andorra\nCamp reconeix que el comerç té un problema «estructural»\nNeix el CACC, l’organisme coordinador del pla estratègic\nPublicat el Divendres, 10 de març de 2017 | 02:30 h\nFrancesc Camp, ministre de Turisme, durant la presentació del pla estratègic, ahir. | Maricel Blanch\nEl ministre de Turisme, Francesc Camp, va reconèixer ahir durant la presentació de la fase final del Pla Estratègic del Turisme de Compres que Andorra té un problema de tipus «estructural» amb el comerç. Tot i que les xifres d’entrada de turistes continua a l’alça (registrant-se 2,8 milions durant el 2016), el ministre va reconèixer que el país «no està al mateix nivell de fa uns anys» per motius tant interns com externs, però que l’objectiu és «rellançar el sector» amb un pla estratègic valorat en 114 milions d’euros i que s’estendrà al llarg dels propers vuit anys. Camp va explicar, com ja ho va fer durant la valoració de l’Andorra Shopping Festival, que els objectius principals són «guanyar en qualitat i competitivitat», així com també embellir les principals zones comercials per a què els turistes «gaudeixin de l’experiència».\nPer aconseguir un exitós desplegament del pla de comerç, ahir es va anunciar la creació del Consell Andorrà per a la Competitivitat del Comerç (CACC), un organisme de caràcter consultiu que s’encarregarà de desplegar el projecte a través de l’assessorament i la proposta del desenvolupament de les diferents accions i iniciatives previstes. És a dir, es tracta d’un òrgan que, tot i que no tindrà la responsabilitat de dur a terme les mesures, sí que tindrà la funció d’ordenar a altres organismes la seva execució (que serà Andorra Turisme, els comuns, les associacions de comerciants i els mateixos comerços), adoptant la figura de «coordinador».\nOrganització del CACC / El CACC estarà format per quatre comissions de treball a nivell parroquial (dues per a les parròquies centrals, una específica per al Pas de la Casa i una altra per la resta de les parròquies), una de gestió (que s’encarregarà de fer de nexe entre l’Administració i el sector privat) i una altra de comunicació i grans esdeveniments. A més, la gestió principal de l’organisme estarà tutelada per una comissió de seguiment, en la que estarà el mateix ministre de Turisme i la seva secretària d’Estat, els cònsols d’Escaldes, Andorra la Vella, Encamp i Sant Julià, el director general d’Andorra Turisme i els presidents de la CEA i de la Cambra de Comerç. En els propers tres mesos, a més, es farà un intensiu de reunions que acabarà el 29 de juny, data a partir de la qual es començaran a materialitzar algunes de les accions, la primera de les quals podria ser l’escurçament del període de rebaixes, que en cas d’haver-hi acord es podria fer efectiu aquest estiu.\nA banda del comitè i de les diverses comissions, també s’incorpora la figura d’un coordinador tècnic, que s’encarregarà de procurar assistència administrativa a totes aquelles entitats que ho requereixin, així com també d’organitzar les reunions previstes per als propers mesos. Aquest càrrec l’ostenta Maria Segarra, de la consultora catalana INtueri, una de les dues empreses contractades (juntament amb la francesa Cushman and Wakefield) per assessorar el Govern en la realització del pla estratègic de comerç i en el seu desenvolupament. Segarra, per la seva feina de coordinació, cobrarà un total de 45.000 euros per aproximadament uns sis mesos de feina.\nEdifici multifuncional / Entre les accions més importants del pla, que consta d’un total de 111 (50 de les quals són a curt termini i s’executaran en els propers mesos), hi ha la construcció de l’edifici The Cloud, l’embelliment de les zones comercials i la materialització del recinte multifuncional. En aquest darrer cas, es tracta d’un projecte que en els propers dos mesos se sabrà si es realitzarà o no de forma definitiva, i que segons Camp «s’està estudiant de forma calmada i detinguda pel fracàs que ha tingut la construcció d’un edifici d’aquestes característiques» a altres ciutats dels països veïns.\nEl ministre també va expressar el desig de realitzar un pla de fidelització nacional per aconseguir «que tots aquells visitants puntuals es converteixin en turistes» a la llarga, tot i que es tracta d’un projecte que encara no es contempla a curt termini.\nPla de Turisme de Compres


Compromís presenta una proposició de llei per a democratitzar la producció energètica renovable – Compromís\nCompromís presenta una proposició de llei per a democratitzar la producció energètica renovable\nPublicat el 6 d'Abril de 2017 en Economia i Ocupació\nEl diputat de Compromís Ignasi Candela ha presentat hui en el Congrés una Proposició de Llei per a garantir la rendibilitat i democratitzar la producció energètica a partir de renovables. La iniciativa, de tirar endavant, acabaria amb la inseguretat jurídica i econòmica de les 62.000 famílies afectades pel frau de les fotovoltaiques.\nLa coneguda com a “estafa solar” va començar en 2010 quan el Govern de Rajoy va canviar les regles del joc de la retribució normativa plantejada en 2007. Des de llavors, i fins a hui, fins a vuit lleis han empitjorat les condicions fins a portar a la ruïna a tots els xicotets estalviadors que van decidir invertir en les instal·lacions fotovoltaiques.\nCandela ha defensat la necessitat de plantejar alternatives a l’actual model energètic i ha criticat que el Govern legisle “a la mesura” de l’oligopoli elèctric.\nEl president de l’Associació Nacional de Productors Fotovoltaics (ANPIER), Miguel Ángel Aroca, ha assenyalat la dramàtica situació de les famílies que deuen 16.000 milions d’euros als bancs i ha avançat que, d’acord a la fórmula revisionista que es va inventar el PP, la rendibilitat tornarà a caure un 25% en 2020.\nAroca ha incidit que l’Executiu del PP “es va carregar el marc paraigua sota el qual s’integra tot el parc fotovoltaic social” per a assegurar que el mercat ho segueixen controlat uns pocs. Josep Vendrell d’Units-Podem ha censurat l’oposició del Govern central a la transició energètica mentre manté l’impost al sol, les subvencions al carbó i el mix energètic.\nEl diputat de Compromís ha avançat que Ciutadans encara no ha confirmat el seu suport a la proposta i ha llançat un missatge: “D’ells depèn salvar o portar a la fallida a les 62.000 famílies”.\nLa proposició de llei, que avala i restableix la rendibilitat de l’energia fotovoltaica, implica a més beneficis mediambientals -eviten l’emissió de 175.304 tones de CO2 a l’atmosfera-. A més, està orientada a complir amb el compromís europeu que estableix que en 2020 el 20% de l’energia procedisca de renovables fins a arribar al 100% en 2050.


Comunicat sobre la reobertura de les escoles - AFA Escola Les Acàcies\nInici » Notícies » Notícies » Comunicat sobre la reobertura de les escoles\nComunicat sobre la reobertura de les escoles\nAFA Les Acàcies, Barri\nDavant la propera reobertura de les escoles decretada pel Govern de la Generalitat pel proper 8 de juny i, coneguda la posició de les escoles dels Districte de Sant Martí al respecte després del comunicat emès conjuntament el passat 30 de maig, l’Associació de Famílies d’Alumnes de l’Escola de Les Acàcies vol manifestar la seva posició al respecte.\n1. DESPROPÒSIT. Creiem que el Govern ha deixat les Direccions dels centres educatius públics a la intempèrie proposant que siguin els propis centres qui planifiquin la reobertura sense que el Departament d’Ensenyament hagi plantejat ni consensuat un pla general de reobertura que contempli gran part de situacions que es poden donar. Gràcies als Decrets de Direccions i d’Autonomia de Centres s’ha abocat als centres a la llei del “campi qui pugui”. Les diferències socioculturals i econòmiques al nostre país fan evident que alguns llocs podran “campar” molt millor que uns altres. En el fons, sabem que aquesta situació de reobertura a només quinze dies d’acabar el curs respon més a fer de laboratori experimental de cara al setembre que a qualsevol altre objectiu. No ens agrada que es facin experiments amb els infants. A més, aquesta reobertura no contempla la possibilitat de retorn de tot l’alumnat en igualtat de condicions. D’una banda, en ser una tornada voluntària per les famílies no es garanteix l’assistència de tots els infants que necessitin acompanyament emocional. I de l’altra, els infants amb patologies prèvies han quedat, simplement, exclosos de la tornada . No haurien de tenir tots les mateixes oportunitats?\n2. RECOLZAMENT: Donem tot el nostre suport al comunicat emès per les escoles públiques del Districte de Sant Martí entenent que no es pot plantejar la reobertura dels centres educatius en les condicions existents. No volem que es transformin les nostres escoles en parkings d’infants! L’escola és molt més que això i com a famílies entenem que les condicions establertes no afavoreixen una tornada de l’alumnat que garanteixi la seva vessant social i comunitària, tan important pel desenvolupament dels i les nostres fills i filles.\n3. EMPATIA: Som conscients de la diversitat de situacions socioeconòmiques de les nostres famílies i de la necessitat de poder disposar de centres educatius oberts. Aquest fet hauria d’estar de forma prioritària a l’agenda del Govern i per això creiem, entre altres temes, que s’hauria d’haver consensuat un pla de reobertura amb tota la comunitat educativa. Hem vist com es va plantejar una emergència sanitària en un primer moment i després una emergència econòmica, però ningú s’ha plantejat l’emergència educativa, relegant, com sempre, l’educació a un segon o tercer pla. L’objectiu de l’escola no hauria de ser mai el de la conciliació familiar. La conciliació familiar s’ha d’estructurar socialment a partir de lleis que l’afavoreixin i no esperant la bona voluntat del tipus “s’haurà de procurar el teletreball” o “entre tots ho farem”. Si la conciliació familiar recau només sobre l’escola és evident que, com a societat, no hem entès el seus objectius.\n4. RECONEIXEMENT: Volem fer un reconeixement explícit a tot el claustre de la nostra escola per l’esforç immens dut a terme des del començament d’aquesta pandèmia. Sabem que no ha estat gens fàcil i que totes les decisions s’han pres conjuntament en una línia de treball comuna per atendre de la millor manera possible les diferents realitats de l’escola. Sabem que, a més de docents, teniu circumstàncies personals quotidianes com qualsevol família i per això creiem que hem de posar en valor la vostra implicació. Gràcies!!\nSabem que la realitat actual presenta múltiples situacions, tant per les famílies com pel propi alumnat i les seves necessitats emocionals i educatives. En aquest sentit entenem que hi haurà diferents modalitats d’assistència a l’escola. En tot cas, tinguem sempre present que l’esforç que suposa aquesta reobertura ha de ser compartit per tota la Comunitat Educativa de l’escola, on les famílies tenim un paper molt important. AJUDEM-NOS!\nLa irrupció de la Covid19 a Catalunya ha posat de relleu i agreujat seriosament moltes…\nprevious post: S’obren les inscripcions als casals d’estiu\nnext post: S’obren les inscripcions a les extraescolars


Els primers moments de llibertat d'embaràs | Webjetive\nMenjar plats prohibits i beure begudes prohibides durant l’embaràs.\nAh! El plaer d’una beguda després de gairebé un any d’abstinència! També es podia menjar formatge, peix cru o fins i tot un ou amb un casc groc ben funcionant. Sigui quina sigui la seva elecció, recordeu que el vostre gust i sentit de l’olfacte han canviat i, amb l’arribada de les hormones postpartim, és possible que no aprecieu aquests aliments. Recordeu que la vostra tolerància a determinades begudes és menor. Així que us sentiràs eufòric molt ràpidament si beu alcohol. De totes maneres, fes una petita celebració i tracti d’organitzar-se amb el gust quan el nadó dorm tant a sentir l’alegria d’aconseguir una petita part de la vida que està fent abans de l’arribada del teu departament de sol.\nLa primera vegada que teniu relacions sexuals després del lliurament\nPot ser un moment delicat, sobretot si la vagina segueix sent dolorosa i durant la curació, o per una secció cesària curativa, sense comptar aquest nou cos i aquesta incapacitat per trobar l’energia per començar o respondre a avenços sexuals. Al final del període d’abstinència recomanat pel vostre metge (que té sis setmanes per regla general), si esteu emocionats i voleu tenir relacions sexuals, aneu lentament. Serà una nova experiència per al vostre company i vosaltres mateixos, normalment es fa un sexe amb un toc d’humor i el converteix en una exploració en lloc d’una destinació. Preneu-vos el temps per tornar a explorar-vos mútuament. I sigues honest. Si no us sentiu bé, així que digueu-ho. Tot pot passar al mateix temps. No obstant això, com tants ara, és possible que hagueu de prendre el temps per reiniciar la vostra vida sexual. Només puc recomanar-vos el dissabte a la tarda, mentre que el nadó està dormint!\nLa primera vegada que us sentiu com una bona mare\nAquest gran de vegades passa a fugir, però sempre ple d’emocions. Pot ser la primera vegada en tota espontaneïtat, prengui el teu nadó perquè respiri correctament sense dubtes o la primera vegada que el fes de genolls perquè sàpigues quant li agrada. Per la meva part, va passar durant el quart mes. Vaig tenir la meva filla contra mi al transportista de nadó a casa per poder fer una mica de tasques domèstiques i de sobte em vaig adonar d’una cosa: “Això és, he trobat una solució!”. Aquest sentiment no va durar per sempre, però en el lloc, vaig tenir una nova prova, fins i tot petit, que podia fer-ho, i que vaig fer, el bon treball com a mare. Tot i que no sabia les dificultats que em faria enfrontar en el futur, jo anava a ser capaç de sortir-ne tard o d’hora.\nLa primera vegada que finalment enteneu per què els crits del nadó\nHe d’admetre que el llenguatge de plor em va conduir realment. Jo havia llegit que un nadó plora de manera diferent segons les seves necessitats. Permeteu-me dir-vos que durant els tres primers mesos, em vaig sentir únicament de l’ansietat quan vaig escoltar la meva filla plorant. Per què plora? Si hagués calent, fred, famolenc, era mal entesa, era la seva capa humida o bruta, estava en estat crítica? Quin missatge estava buscant exactament per comunicar-me? Vaig acabar la comprensió: quan cridava la meva filla, l’alerta era generalment real i quan estava plorant gairebé sense convicció, era la seva manera de preguntar: “Hi ha algú?”\nNo obstant això, em va trigar temps per entendre-ho. Per descomptat, de moment, em vaig sentir molt fort, com si hagués aconseguit desxifrar un missatge a Morse.\nLa primera vegada que surti amb les teves núvies\nÉs molt Moment alt. Trobareu les vostres núvies com en el moment adequat per refer al món, normalment al voltant d’un bon menjar, una beguda, amb una llarga llista de xafarderies per recuperar-se. Pot ser difícil ser privat d’aquestes dosis regulars de suport en les primeres setmanes, especialment si vostè és el primer a tenir un fill. Vaig descobrir que era millor deixar i saber què fer amb ell. Què serà els teus límits? Haureu de sortir d’hora? Podeu fer tot o només algunes de les coses que solen fer? Vindràs a sortir a sopar i per enganxar-se a la resta, és a dir, passar la nit fent la festa?\nTambé em vaig adonar que era millor disparar o preparar prou llet per a la nit on s’espera sortir així com al matí següent.I, si es pot, demaneu que tingueu una mà en cas que estigueu completament esgotat al matí següent.\nLa primera vegada que pugueu lliurar la roba abans de l’embaràs\nseré Franc. Pot ser que no sigui abans de passar una bona estona. Podeu arribar-hi després d’un any o dos … i potser mai. Sé que algunes dones se centren en les beines d’aprimament i la cirurgia postnatal. No he utilitzat cap d’aquestes solucions i deixeu-me dir-vos que em va portar dos anys a sentir-me com trobar el meu cos. No era només el guany ni fins i tot l’aparença del meu ventre que semblava un pastís de múltiples capes, molt després del naixement de la meva filla. També hi va haver el fet que els meus pits creixessin, després s’hagin equivocat i estabilitzat per tornar a escriure. Va ser una veritable prova i em vaig sentir molt malament, però no em va ajudar. Vaig acabar de buscar roba neta que no necessàriament es va planxar i posar-me en valor segons el període que estava passant. Teniu la millor mirada possible amb el que tenia a la mà era una lliçó que tenia problemes per recordar. No obstant això, em va alliberar parcialment amb tota aquesta pressió que em vaig sentir.\nAquí teniu alguns dels primers temps que recordo. De totes maneres, la maternitat és un viatge individual.


Josep Prats , 16 Setembre, 2020\nEl VCF ha perdut completament la possibilitat de firmar a Murillo, ja que Peter Lim no ha donat l’OK per a la seua incorporació.\nA més, Javi Gracia ha perdut una peça clau en l’equip perquè Carlos Soler estarà un mes de baixa.\nEl VCF afirma que no tots els fitxatges seran a cost zero\nLa política d’austeritat que Peter Lim ha instaurat al València CF per a aquest estiu va tornar a fer acte de presència en el dia d’ahir. El bloqueig a l’arribada de Jeison Murillo amb una fórmula de cessió amb una clàusula de compra obligatòria mostra, una vegada més, que la situació econòmica del club es troba més enllà del límit. És per això que en la reunió d’ahir entre Anil Murthy i Javi Gracia es van plantejar les línies mestres que puguen traduir-se en arribades en les dues pròximes setmanes: jugadors cedits o amb la carta de llibertat.\nNo obstant això, segons informa el diari Marca, les informacions que ixen del club indiquen que no totes els fitxatges hauran de regir-se per aquestos patrons. Podria donar-se el fet que el club afrontara l’adquisició d’algun jugador en propietat, però aquesta hauria de ser a un cost bastant reduït i després de l’eixida d’algun futbolista més de l’actual plantilla que amenace el balanç comptable del club amb la seua amortització anual, com és el cas de Jasper Cillessen, Kevin Gameiro o Denis Cheryshev.\nBatzine remarca la defensa de l’ESPN a Meriton\nL’ESPN parla que els mitjans de comunicació, no sols d’Espanya, sinó també en l’àmbit europeu, apinyen a Singapur. Però està clar que entenen el malestar dels aficionats després de vendre a part important de l’equip sense portar recanvis.\nPerò el que remarca Batzine (mitjà finançat per Meriton), és el ‘rescat’ que li va fer Peter Lim al VCF quan va comprar la majoria de les seues accions.\nJeison Murillo firmarà pel Celta\nSegons apunta Noticias Celta, el defensor cafeter serà nou jugador del Celta després de passar el convenient reconeixement mèdic i posteriorment, firmar el contracte que vincule al jugador al conjunt celest.\nEl club gallec i el jugador han arribat a un acord este migdia perquè el central jugue esta temporada cedit.\nCarlos Soler també es trenca i estara 3 setmanes de baixa


Se celebra la Marató de Donació de Sang a l’Hospital Verge de la Cinta – Web Gerència Territorial Terres de l'Ebre\nWeb Gerència Territorial Terres de l'Ebre » Se celebra la Marató de Donació de Sang a l’Hospital Verge de la Cinta\n« S’han incorporat els nous residents en l’àmbit de l’ICS a les Terres de l’Ebre\nL’ICS Terres de l’Ebre homenatja els 25 treballadors que s’han jubilat durant l’any 2015 »\nA l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta, s’ha concentrat tota l’activitat de la Marató de Donació de Sang de Catalunya 2.0. el dijous, dia 21 de gener. Enguany s’ha posat l’accent en els malalts que necessiten sang per poder seguir els tractaments.\nAixí, representants de diferents col·lectius de receptors, agrupats en malalties de la sang, accidents, trasplantaments, nens i nenes i càncer, han fet d’ambaixadors 2.0 de la donació i han dinamitzat la Marató a través de les xarxes socials.\nEn la roda de premsa que ha tingut lloc a l’Hospital, amb l’assistència de l’alcalde de la ciutat, Ferran Bel; el director dels Serveis Territorials de Salut, Albert Gómez, i l’equip directiu del centre, s’ha presentat la nova directora del Banc de Sang i Teixits al Camp de Tarragona i Terres de l’Ebre, Virginia Callao, la qual ha remarcat que al territori hi ha hagut sempre un alt índex de donacions de sang, però que no ens podem relaxar i cal continuar treballant-hi.\nEn representació dels receptors de sang, hi han intervingut Maria Jesús Domingo, que es va haver de sotmetre a un trasplantament de fetge i ha afirmat que està viva gràcies a la sang dels donants, i Fermin Ruana el qual ha explicat el cas del seu fill de 17 anys que, a causa d’una insuficiència renal terminal als mesos de vida va necessitar un trasplantament de ronyó.\nAixí mateix, el cap de trànsit dels Mossos d’Esquadra a les Terres de l’Ebre, Sergi Saladié, ha destacat que, moltes de les víctimes d’accidents de trànsit necessiten sang per poder sobreviure.\nA banda de les campanyes de donació, es pot donar sang tots els dijous laborables, de 9 a 14 i de 15 a 19 h, a les dependències del Banc de Sang i Teixits a l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta.


Detenen dos veïns d'Olot per robatoris a cases de Molló i Llanars - Diari de Girona\nEls acusen d'haver robat motos, televisors, consoles de joc, altaveus, roba, licors i altres\nDetenen dos veïns d'Olot per robatoris a cases de Molló i Llanars Diari de Girona\nEls Mossos d'Esquadra, fa pocs dies, van detenir dos veïns d'Olot i un de Mollet del Vallès per estar, presumptament, implicats en robatoris a segones residències a Molló i Llanars.\nUn home de 21 anys i d'Olot va ser detingut per receptació. L'home havia venut per 200 euros una moto robada. A un altre de 29 anys, també d'Olot, se'l va detenir per un robatori. En el mateix operatiu fet a Olot, els Mossos van detenir un veí de Mollet de 23 anys al qual li imputen 3 robatoris. Cap dels tres tenia antecedents penals i tots ells estan en llibertat amb càrrecs.\nLes detencions van arribar després de tenir lloc les denúncies de dos robatoris en finques de segona residència de Molló, on els lladres havien entrat per la terrassa i per una finestra i havien sostret un vehicle, bicicletes de muntanya, televisors, consoles de joc, altaveus, roba, licors i rellotges, tot per valor de 25.000 euros.\nEl 21 de maig van entrar en una finca de Llanars, van forçar la porta del jardí i del garatge i es van endur bicicletes, microones, televisors, un ordinador i motos de trial. El 22 de maig van sostreure armes antigues, una bicicleta i un televisor d'una altra segona residència a Molló. Els Mossos d'Esquadra ja han pogut recuperar part del material.


Madrenas: «Si Puigdemont no ha de poder venir per ser president, difícilment podrà ser el candidat clar de JxCat» - Diari de Girona\nacn | girona 03.08.2020 | 07:14\nL'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas · ACN\nL'alcaldessa de Girona i integrant del grup impulsor de Junts per Catalunya (JxCat), Marta Madrenas, sosté que si Carles Puigdemont "no ha de poder venir per ser president", "difícilment" podrà ser el candidat "clar, factible i real" del partit per a les properes eleccions. Madrenas subratlla que el lideratge de Puigdemont és "indiscutible" i assegura que va molt més enllà del nou partit: "Li és reconegut per l'àmplia majoria de catalans, i és un lideratge cada vegada més potent, més solvent i més musculat". En una entrevista a l'ACN, l'alcaldessa ha afirmat que encara és aviat per començar a posar noms de candidats sobre la taula i assegura que "ni se'n parlarà" fins que el partit no esculli la direcció el 3 d'octubre.\n"Carles Puigdemont és el líder indiscutible d'aquest partit que està naixent", ha afirmat l'alcaldessa de Girona i diputada al Parlament. Però més enllà d'aquest paper "aglutinador", Marta Madrenas veu "difícil" que l'expresident sigui el cap de llista de JxCat a les properes eleccions catalanes.\nL'alcaldessa de Girona i integrant del grup impulsor de JxCat sosté que el lideratge de Puigdemont "és cada vegada més potent" i va molt més enllà del partit: "Tinc molta confiança en aquest espai aglutinador i transversal liderat per Carles Puigdemont, el president legítim que fa un lideratge que crec que li és reconegut per l'àmplia majoria de catalans". Per això, afirma que continua sent "l'enemic número 1" i l'objectiu principal "de la repressió que està infringint l'estat espanyol amb tots els seus instruments contra qualsevol cos que ensumi a independentisme".\n"Ningú posa en dubte que si trepitgés aquest país estaria a la presó al cap d'un segon", argumenta Madrenas en una entrevista a l'ACN. En aquest context, subratlla l'alcaldessa de Girona, Puigdemont "difícilment podrà ser el candidat clar, factible i real de JxCat". "Si és pogués assegurar això seria una altra cosa, però ja ho hem viscut", afegeix Madrenas.\nA més, Madrenas recorda que JxCat tot just comença a prendre forma amb el congrés fundacional que s'allargarà fins al 3 d'octubre. "Serà un partit desacomplexadament democràtic i fins aleshores ni se'n parlarà de candidats perquè primer hem de definir les fórmules per decidir qui seran els candidats per a cada contesa electoral", ha exposat la diputada que descarta entrar a valorar si es veu com a cap de llista de les comarques gironines: "Jo estic molt centrada en Girona, com sempre".\nConfluència cap a JxCat\nMarta Madrenas està "convençuda" que JxCat i el PDeCAT arribaran a "fórmules d'entesa" i que hi haurà una transició "tranquil·la" de "gran part del gruix dels patriotes" cap al nou partit. "Els que hem cregut en el país i hem defensat les institucions, farem el pas a Junts per Catalunya", ha dit l'alcaldessa que confia que hi haurà "certa entesa" perquè els militants del Partit Demòcrata conflueixin cap a aquest nou espai.\nEn aquest sentit, l'alcaldessa considera que no tindria "cap sentit" mantenir dos partits amb dobles militàncies i situa aquesta opció en el període de "certa transició" i de consolidació de JxCat. "Tot és molt incipient i ens estem construint, mentrestant que tothom estigui tranquil", ha dit Madrenas que afirma que cal fer les coses "bé i amb tranquil·litat": "En aquest temps de transició sí que té molt de sentit, i autoritzar-la és permetre que hi hagi una bona entesa mentre confluïm".\nMadrenas confia en aquesta "entesa" perquè els militants del PDeCAT se sumin al projecte de JxCat però remarca que el nou partit "no serà una conglomeració de partits". "No ha de ser el PDeCAT més la Crida més Demòcrates, precisament el que es vol és que sigui un nou partit, sense servituds i sense quotes, un partit nou on la militància decideixi des dels òrgans de direcció fins als candidats", assevera. Per aquest motiu, argumenta que "les persones del PDeCAT que creguin en el lideratge i l'estratègia del president Puigdemont, han de confluir cap al nou partit".\nSegons l'alcaldessa, JxCat vol ser un "espai de trobada de moltes persones que provenen de tradicions ideològiques molt diverses" amb l'objectiu comú de treballar per aconseguir la independència, establir "les bases de construcció del país" i, alhora, governar "amb responsabilitat". "Crec que és un projecte que pot seduir una gran centralitat dels ciutadans del nostre país", assegura Madrenas que deixa clar que "les exclusions no tenen cabuda dins de JxCat".\nProva pilot a Girona de reg automatitzat amb intel·ligència artificial.\nPuigdemont presidirà JxCat i Sànchez competirà amb un candidat alternatiu per la secretaria general.


FC Barcelona – Reial Madrid: Santíssima final\nCulers i blancs es retroben a Mestalla en una cita sense favorit clar i marcada per les absències a tots dos bàndols\nJa és aquí. 63 dies després de tombar la Reial Societat a la ronda de semifinals, Mestalla acull la gran final de la Copa del Rei contra el Reial Madrid. No serà una final habitual. El partit a València es presenta sense un favorit clar, amb dos equips aparentment en dinàmiques oposades i ple d’absències a tots dos bàndols.\nD’una banda, el conjunt blaugrana arriba a la decisiva cita després d’haver encaixat dues doloroses derrotes que l’han eliminat de la cursa per la Champions i li han complicat la vida a la Lliga. Res a veure amb la situació del Madrid, que va sobreviure a l’eliminatòria amb el Dortmund i que ara, després de dues derrotes consecutives, sembla haver-se revifat a la Lliga.\nEls darrers resultats indiquen a priori dues dinàmiques oposades. En aquest sentit, les circumstàncies s’assemblen a les viscudes abans del 3-4 al Santiago Bernabéu. El Barça venia de caure a Anoeta i Valladolid, i va acabar assaltant el feu blanc en un dels partits més espectaculars de l’última dècada. També va haver-hi victòria culer en el partit de la primera volta al Camp Nou (2-1).\nAixí doncs, què té més importància? Els resultats més recents a la Champions i la Lliga o els últims precedents entre tots dos equips?\nFavoritismes al marge, la final de València està marcada per les absències a les quals hauran de fer front un equip i l’altre. Gerardo Martino no podrà comptar amb Valdés, Dos Santos ni Cuenca i encara no sap si tindrà Piqué, Bartra i Puyol, dubtes fins a última hora en una defensa culer sota mínims sense ells.\nTampoc pinten millor les coses a la casa blanca. El Reial Madrid haurà d’afrontar la final sense el seu crac Cristiano Ronaldo i sense Marcelo i Khedira, i amb Sergio Ramos forçant per ser-hi. També se la perdran Arbeloa i Jesé, lesionat de llarga durada.\nA València se citen el Rei de Copes (Barça, 26 títols) i el rei en finals (Madrid, 38 finals). Fa tres anys, els blancs van sortir campions de Mestalla. Tant de bo aquest cop sigui el torn del Barça. Una nit de traca.


Ramon Cuello i Riera - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nInicialment estudià arpa i piano, però finalment es decantà per l'escultura. Estudià a l'Escola Massana i a l'Escola de la Llotja, on fou deixeble de Rafael Solanic i Balius, i la seva obra s'ha donat a conèixer a partir de 1970, encara que la seva primera exposició individual, a la Sala Parés de Barcelona, no va tenir lloc fins al 1978. Ha realitzat obres en fang, ferro, marbre o fusta i tot i que té algunes obres abstractes és un autor conegut d'escultures monumentals d'estil realista en espais oberts. El 2011 va rebre la Creu de Sant Jordi pel conjunt de la seva obra.\nEscultura 'La noia de la malvasia', obra de Ramon Cuello situada als jardins de la Fragata, Sitges (2005) amb una inscripció del poeta Trinitat Catasús\n* 1971ː Escultura abstracta a l'antic restaurant Montserrat Exprés de Collbató (actualment supermercat Bonpreu)\nbustos dels reis espanyols al Museu Naval de Madrid,\nbust del príncep Felip a l'Acadèmia Militar de Saragossa\nfigures de personatges com Pere Tarrés i Claret i Francesc Aleu, fundador de la Federació de Joves Cristians de Catalunya per a la nova façana del monestir de Montserrat començada després de la guerra civil espanyola per Joan Rebull Torroja.\nbustos dels comtes de Barcelona per al Saló de Cent de l'Ajuntament de Barcelona.\nDona amb flors al cap, situada al vestíbul de l'Hospital Materno-infantil de l'Hospital de la Vall d'Hebron de Barcelona.\ntalla de la Mare de Déu de Loreto a la Basílica del Pilar de Saragossa\nescultures de la Mare de Déu i de Sant Josep de l'altar major del Temple Expiatori de la Sagrada Família.\nEscultura 'La noia de la malvasia', als jardins de la Fragata, Sitges (2005) amb una inscripció del poeta Trinitat Catasús que recorda als sitgetans que van treballar en la collita de la malvasia.\nRamon Cuello, escultor (1993), Ediciones Anael\n↑ Vilaweb, 19.07.2006, Una nova escultura, La noia de la malvasia a La Fragata.\nBiografia a girona.cat\nEntrevista a Ramon Cuello a la revista de la Vall d'Hebron.\nBiografia a cayomecenas.com\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ramon_Cuello_i_Riera&oldid=23326698»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 abr 2020 a les 23:47.


Lotus - Ajuntament de Manresa\nDins el projecte estratègic Manresa 2022\nEl 2022 es commemoraran els 500 anys de l’arribada a Manresa del pelegrí Ignasi de Loiola, que va passar onze mesos de la seva vida, a la nostra ciutat, durant els quals va experimentar una transformació personal i va redactar els Exercicis Espirituals que el van portar a fundar la Companyia de Jesús, anys més tard, a Roma.\nAprofitant aquesta efemèride , des de l’Ajuntament es va dissenyar el projecte estratègic de ciutat Manresa 2022, en el qual hi ha tota una sèrie d’accions, que van des d’infraestructura i serveis turístics a la ciutat, fins a accions educatives a les escoles.\nEl projecte Lotus està emmarcat a l’eix Llum del Pla Director del Manresa 2022: cultura, art, educació, espiritualitat i foment de valors, que facin millor a les persones.\nL’objectiu és múltiple. Per una banda, acostar infants i joves a l’experiència espiritual de Sant Ignasi durant el seu pelegrinatge de Loiola a Manresa, però des del vessant laic, i fer-los conèixer la història de Manresa, fer-los partíceps del projecte Manresa 2022, i potenciar la marca Manresa com una ciutat amb valors de pau, respecte i fraternitat. I per altra, augmentar l’autoconeixement i la millora de la gestió emocional dels ciutadans més joves.\nAltres accions en aquest línia són el cicle Sons del Camí, de música contemplativa, sessions de ioga després de la Marxa del Pelegrí, sessions sobre espiritualitat al Fòrum de debat semestral Ignàgora i un nou cicle de cinema espiritual.


Èxit de participació en l’Ofigràfic Techpoint 2016 | Ofigràfic\nOfigràfic, Ricoh, Tarragona, Techpoint\nAquest passat dimecres 19 i dijous 20 d’octubre, Ofigràfic, empresa líder en solucions tecnològiques i únic Corporate Partner de RICOH -la màxima distinció- a la província de Tarragona i amb més de 20 anys d’experiència, ha dut a terme la segona edició de l’Ofigràfic Techpoint dedicat, enguany, a la Transformació digital i el Digital Workplace.\nAquesta trobada professional, que ha tingut lloc al Centre Tarraconense “El Seminari”, ha estat un èxit de participació amb gairebé 200 empreses inscrites durant els dos dies que ha durat l’esdeveniment.\nCom explica Jordi Biosca, director general d’Ofigràfic: “fa dos anys vam iniciar un projecte molt engrescador, l’organització d’unes jornades tecnològiques bianuals: Ofigràfic Techpoint. La primera edició del Techpoint duta a terme al 2014, on vam tractar la temàtica de la Gestió Documental, ja va tenir molt bona acollida, superant les nostres expectatives. Fruït de les bones crítiques rebudes i l’expectació que va aixecar l’esdeveniment, hem estat treballant en aquesta segona edició amb la que també ens mostrem satisfets”.\nEl Techpoint 2016 ha continuat amb el mateix objectiu fundacional “seguir aportant el nostre granet de sorra a la millora de la productivitat de les organitzacions. Per això, en aquesta edició, hem volgut presentar el nou concepte del Digital Workplace i com la transformació digital pot millorar i optimitzar les empreses”, afegeix Biosca. Durant l’esdeveniment, l’assistent ha pogut conèixer de primera mà i de forma personalitzada un ampli ventall de solucions tecnològiques innovadores “que de ben segur li aportaran un alt valor afegit”, matisa el Director general d’Ofigràfic.\nI és que, “actualment vivim en un món globalitzat, on les noves tecnologies influeixen en la forma de comunicar-nos i interactuar, també en el nostre lloc de treball. Així, la transformació digital és una realitat que totes les empreses han d’afrontar per poder assolir els nous reptes que ens proposa el mercat”, conclou Biosca.\nWorkshops, demo’s, conferències….\nDurant els dos dies de l’esdeveniment, els visitants han pogut gaudir de demo’s, conèixer les últimes novetats i assistir a diversos Workshops categoritzats en diferents àrees: agilitat i flexibilitat, accés a la informació, col·laboració, hàbits digitals, Production Printing…, que facilitaran la transformació digital de la seva organització.\nA més dels diferents Workshops, l’Ofigràfic Techpoint 2016 també ha comptat amb les ponències de diversos experts en management i transformació digital a les empreses:\nCarles Torrecilla, professor titular d’ESADE, Director Executiu de Desenvolupament Corporatiu i Business Intelligence d’ESADE, Doctor en comercialització i investigació de mercats. La seva activitat acadèmica se centra en el màrqueting estratègic i els emprenedors. A més, és fundador i soci d’hotels Praktik, fleques La Reposada, supermercats ecològics Veritas, Divino Villas (plataforma turística)… i conseller de vàries empreses i autor de diversos llibres.\nXavier Fernández, Marketing, Communication & Distribution Director de Ricoh España. Professor col·laborador d’ESIC Business & Marketing School. Expert en Customer Experience, Customer Centricity, màrqueting estratègic, disseny i implementació de la proposta de valor.\nJordi Pi, productor executiu de mitjans digitals de TV3 (CCMA). Especialista en transformació digital. Codirigeix i participa en diferents màsters, postgrau a ESADE, ESIC, UAB, UB, Blanquerna, LaSalle, IEBS, Foxize o The Valley. També participa periòdicament en programes incompany. Soci fundador d’una App que marida Twitter i futbol: www.11titulares.com\nCarles Torrecilla va impartir la conferència “Els secrets dels nous models de negoci”. Per la seva banda, Xavier Fernández amb “Experiències2” i Jordi Pi amb “Els clients vénen a casa… i el llit per fer” van participar en la ponència “Converses sobre transformació digital”.\nMés informació de l’esdeveniment a: www.ofigrafic.es/techpoint2016/\ndigitalització, espais col·laboratius, impressió, impressores, multifuncionals, productivitat, ricoh, smart operation panel, tarragona, Techpoint, transformació digital, videoconferències


Lead time, el factor clau per la competitivitat de la teva empresa - MBE Granollers\nEl sistema de producció Lean, té com a objectiu minimitzar les pèrdues dels sistemes operatius mentre que maximitza la creació de valor pel client final, utilitzant els recursos estrictament necessaris per fer-ho. Un dels pilar del Lean Manufacturing és la reducció de temps entre que es fa una comanda i el client la rep, i aquest és el concepte de Lead Time.\nGràcies al Lead Time es poden implantar cicles de millora dintre dels processos productius, ja que és un paràmetre que ens mostrarà la viabilitat de certs processos i aportarà molts beneficis en la gestió d’inventaris.\nUn Lead time curt ens portarà molts avantatges com la competitivitat; l’entrega àgil vers els competidors posicionarà la nostra empresa per davant dels competidors ja que la producció, distribució i entrega serà molt més ràpida.\nMillora els teus processos i la productivitat de la teva empresa. El temps és la clau per augmentar la competitivitat de la teva empresa i la satisfacció dels teus usuaris.\nNecessites temps perquè la teva empresa sigui més competitiva? Mail Boxes ETC. Granollers pot ajudar-te. Amb el nostre servei de logística integral tenim la solució. Contacta’ns i t’informem.


Gener, el mes de la tòfona – Noir et Blanc®\nGener, el mes de la tòfona\nPublicat per NoiretBlanc® el 15 de gener de 2021\nSempre diem que el gener és el mes de la tòfona negra (tuber melanosporum), és quan es troba en el seu millor moment. Quan dins un tupper malgrat estar tancat, saps que a dins hi ha una tòfona, o un tros del que havia estat una tòfona sencera.\nEl blanc net i pur de les seves vires que ressalta sobre el negre viu i intens és el color que predomina en la majoria de tòfona recol·lectades, malgrat se’n hagi de fer una acurada selecció, com hem comentat en d’altres ocasions, no totes les tòfones són bones per ratllar o laminar.\nAquest gener, no és diferent als altres, i a Noir et Blanc® tenim tòfona negra silvestre i de plantacions pròpies. Totes recol.lectades, seleccionades i netejades per nosaltres. Per a que tots, els que com nosaltres, els agrada disfrutar de la tòfona en qualsevol plat o tenen ganes de provar-la ho puguin fer amb tòfona negra de proximitat i sense intermediaris!\nAixí és que al gener, tòfona negra!\nPublicat a Gastronomia, Noir et Blanc®.\nPreviousMerci per aquest tercer any Noir et Blanc®


Paquets de full de col i salsitxa - Receptes\nbany de taco calent amb vedella mòlta\non venen poppers de jalapeno\nrecepta de filet suís fàcil\nquant d'arròs sense coure fa 2 tasses cuites\nPaquets de full de col i salsitxa\nLa col i la salsitxa són dos ingredients que definitivament es volien gaudir junts!\nPatates tendres, botifarra fumada, ceba i col dolça amanida amb mantega d’all i tot cuinat en un petit paquet endreçat a la planxa!\nAquest sopar de paquets de paper d'alumini és perfecte com a menjar d'estiu sense esforç o com una forma deliciosa de preparar-se abans d'hora mentre acampeu.\nMenjar confortable: tots ho desitgem i en desitgem de tant en tant. Hi ha alguna cosa a la col que no puc resistir ... i és encara millor quan se serveix al costat de la salsitxa (com en el meu favorit Plat de col i fideus o bé Embotits i patates rostides ).\nA més de cols i embotits, aquests paquets de paper d'alumini contenen patates tendres i cebes, sofregides amb all i mantega per a un àpat perfecte.\nTot i que aquests paquets de paper de col i salsitxa són deliciosos, també són molt fàcils de preparar i estan a punt per posar-los a la graella en menys de 15 minuts.\nPer no parlar, paquets de paper d'alumini netegeu una brisa total, ja que només podeu utilitzar el paquet de paper d'alumini com a plat de servei propi, de manera que no necessiteu plats addicionals.\nEL MEU CONSELL PREFERIT això fa que cada vegada siguin perfectes ... és la forma en què les patates es cuinen al vapor a la graella! El vapor ajuda a barrejar els sabors i cuina les verdures fins que quedin perfectament tendres.\nEl truc per coure al vapor en paper d'alumini és afegir el líquid suficient per vaporitzar-se sense que tot quedi mullat. Fàcilment correcte !?\nEl problema amb l’addició de líquid als paquets d’alumini és que molt sovint, mentre es segella el paquet, el líquid s’aboca. Per solucionar-ho, només cal afegir un glaçó de gel.\nquina entrada per servir amb sopa de ceba francesa\nAixò proporciona la quantitat perfecta de líquid i fa que segellar els paquets sigui molt fàcil i sense fuites.\nDefinitivament, podeu utilitzar la vostra salsitxa preferida per personalitzar aquesta recepta. M’encanta la salsitxa de pagès o l’all, totes dues són opcions delicioses (només voleu assegurar-vos que sigui una salsitxa precuinada / fumada).\nNo dubteu a llançar les vostres verdures preferides o el que tingueu a mà. Si decidiu afegir bolets, és possible que vulgueu ometre el glaçó perquè no hi hagi massa humitat.\nAquests paquets de paper de col i salsitxa són fantàstics per preparar-se amb antelació i estan preparats per aparèixer a la graella quan ho sigueu. Aquesta és una idea fantàstica per a les nits de setmana ocupades o per anar a la casa rural o al càmping on la preparació i el temps de neteja són excel·lents.\nTan ràpid, fàcil i que satisfarà definitivament qualsevol gana, fins i tot una gana 'He estat tot el dia a l'aire lliure'.\nA continuació, tindreu temps per seure, relaxar-vos i gaudir d’un got fresc llimonada de síndria ! Realment, d'això hauria de ser l'estiu (i estar a la casa o acampar a l'aire lliure): menys molèsties en els àpats i més temps per gaudir-ne.\nLa propera vegada que cerqueu una recepta ràpida, còmoda i deliciosa que us ofereixi un 'xoc', no busqueu més que els paquets de full de col i salsitxa. Els sabors robusts es barregen tots per crear un plat deliciós i agradable.\nNota: es poden coure al forn a 425 graus durant 35-40 minuts o fins que les patates estiguin tendres.\nFavorits de la col\nCol bullida - costat fàcil\nRecepta clàssica de coleslaw - recepta clàssica\nSopa de col de cuina lenta - recepta fàcil\nRotllets de col farcits - favorit de la família\nCarn de vedella i col - recepta de cuina lenta\n4.88des de79vots RevisióRecepta\nTemps de preparació15 minuts Temps de cuina50 minuts Temps total1 hores 5 minuts Racions4 racions AutorHolly NilssonLa col i la salsitxa són dos ingredients que definitivament es volien gaudir junts! Patates tendres, botifarra fumada, ceba i col dolça amanida amb mantega d’all i tot cuit en un petit paquet endreçat a la planxa! Imprimir Pin\n▢1 lliura Embotit polonès tallat a trossos d'1 polzada (o la vostra salsitxa fumada preferida)\n▢½ cap de col tallat en tascons de ½ ″\n▢20 patates petites esquarterat\n▢1 ceba petita a rodanxes\n▢ mantega d’all botiga comprada o casolana\n▢4 glaçons de gel\nsalsa de banyar ranures per a ales de pollastre\nPreescalfeu la graella a 400 ° F.\nTalleu quatre fulls de paper d'alumini de 18 x 12 polzades. Polvoritzeu bé amb esprai antiadherent.\nDividiu la col, les patates i la ceba sobre els fulls de làmina.\nAfegiu 1 glaçó de gel a cada monticle.\nDividiu uniformement la salsitxa entre els paquets i col·loqueu-la amb mantega d’all (1-2 cullerades per paquet), sal i pebre.\nSegellar bé cada paquet i col·locar-lo a la planxa.\nA la planxa durant 50 minuts tirant dels paquets cada 15 minuts.\nDeixeu reposar 10 minuts abans de servir.\nServiu-ho amb crema de llet si ho desitgeu.\nEs poden coure al forn a una temperatura de 425 ° F durant 35-40 minuts o fins que les patates estiguin tendres. Les mides de les patates poden variar; voldreu una mica més d’una tassa de daus / daus per porció. Si us preocupa que el paper d'alumini pugui filtrar-se, emboliqueu els paquets de manera doble. La informació nutricional que es proporciona és estimativa i variarà en funció dels mètodes de cocció i de les marques dels ingredients utilitzats.\nCalories:798,Hidrats de carboni:76g,Proteïna:25g,Greixos:44g,Greix saturat:19g,Colesterol:109mg,Sodi:1138mg,Potassi:2080mg,Fibra:11g,Sucre:7g,Vitamina A:460IU,Vitamina C:118.6mg,Calci:114mg,Ferro:5.1mg\nParaula claucol i embotit CursPlat principal CuitNord-americà© SpendWithPennies.com. El contingut i les fotografies estan protegides per drets d'autor. Es recomana compartir i compartir aquesta recepta. Està estrictament prohibit copiar i / o enganxar receptes completes a qualsevol mitjà social. Consulteu la meva política d’ús de fotos aquí .\nPaquets de paper d'alumini de pollastre parmesà\nPaquets de gambes Teriyaki de pinya


Andorra continua presentant la candidatura a la Cimera Iberoamericana 2020 i signa l'establiment de relacions diplomàtiques amb Palau i Madagascar | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl cap de Govern, Toni Martí, amb el president de la República de Palau, Tommy Esang Remengesau.\nDc., 26/09/2018 - 11:17\nAndorra continua presentant la candidatura a la Cimera Iberoamericana 2020 i signa l'establiment de relacions diplomàtiques amb Palau i Madagascar\nLa ministra d’Afers Exteriors, Maria Ubach, ha tractat la candidatura d’Andorra per acollir la Cimera Iberoamericana el 2020, amb la titular d’Exteriors a Hondures, Maria Dolores Agüero, i amb el viceministre de Cooperació Internacional i el Comerç Exterior de la República Dominicana, Hugo Rivera. De manera paral·lela i aprofitant l'estada a Nova York per assistir a la 73a assemblea general de Nacions Unides, s'ha signat el document d’establiment de les relacions diplomàtiques amb Palau i Madagascar.\nCimera Iberoamericana 2020 i signa l'establiment de relacions diplomàtiques amb Palau i Madagascar


Manteniment industrial a Castellbell i el Vilar - Barcelona - Tallerspacs TALLERS PACS - Manteniment industrial professional - manteniment industrial caldereria - treballs en acer i alumini - manteniment industrial de cellers\nMANTENIMENT INDUSTRIAL A CASTELLBELL I EL VILAR\nA Tallers Pacs estem especialitzats en el manteniment industrial a Castellbell i el Vilar. La nostra experiència ens permet oferir un servei professional de la màxima qualitat. El nostre equip humá compte una àmplia experiència en diversos sectors. Som experts en manteniment industrial calderaría, oferint muntatge i reparació incloent el desmuntatge i trasllat de maquinària vella. Tallers Pacs, manteniment industrial caldereria al seu abast.\nA CASTELLBELL I EL VILAR\nEL MILLOR MANTENIMENT INDUSTRIAL A CASTELLBELL I EL VILAR\nA Tallers Pacs som especialistes en manteniment industrial a Castellbell i el Vilar, els nostres clients i experiència avalen la nostra professionalitat i el nostre servei. Realitzem treballs de metalmecánica, aplicacions especials, trasllats, urgències, avaries, manteniment caldereria i actualitzem els seus equips per poder gaudir de les noves tecnologies. A Tallers Pacs, gaudirà d'un servei de manteniment industrial a Castellbell i el Vilar a l'alçada de les seves necessitats i amb la millor relació qualitat-preu.


Viena - Viquipèdia\nPer a altres significats vegeu «Viena (desambiguació)».\n48° 12′ 30″ N, 16° 22′ 23″ E / 48.20833,16.37306Coord.: 48° 12′ 30″ N, 16° 22′ 23″ E / 48.20833,16.37306\n• Primer Tinent d'Alcalde:\n• Segon Tinent d'Alcalde:\nMaria Vassilakou (Die Grünen)\nViena (en alemany Wien [viːn], en francès Vienne, en romanès Viena, en txec Vídeň, en eslovac Viedeň, en romaní Vidnya, en hongarès Bécs, en serbocroat: Beč) és la capital d'Àustria, alhora que un dels seus nou estats federats (Bundesland Wien, Land Wien). Està situada a l'est del país, prop de la frontera amb Eslovàquia, als marges del riu Danubi. Està envoltada per l'Estat federat de Baixa Àustria. Amb una població de 1.712.903 habitants (2010), Viena és la ciutat més gran, centre cultural i polític d'Àustria. L'àrea metropolitana compta amb 2,4 milions d'habitants, població similar a la de la ciutat el 1914. La llengua oficial és l'alemany.\nLes arrels de la ciutat es troben en els primers assentaments de celtes i romans que es transformen en una ciutat medieval i barroca esdevenint la capital de l'Imperi Austro-Hongarès. És ben conegut per interpretar un paper essencial com a centre de música líder a Europa, a partir de la gran època del classicisme vienès a través de la primera part del segle XIX. El centre històric de Viena, és ric en conjunts arquitectònics, incloent castells barrocs i jardins, així com la Ringstraße de finals del segle XIX plena de grans edificis, monuments i parcs.\nEl nom es creu que provés de la paraula romana Vindobona, nom d'origen celta que significa "ciutat blanca". El seu nom és cèltic, i procedeix, com les distintes Vienas, Vianas o Veanas que estan distribuïdes per Europa de la paraula beann (muntanya, pujol o cim). A diversos diccionaris de llengües cèltiques es veu aquesta paraula: beann en gaèlic escocès significa pic /punta, o cim, en irlandès protogaèlic, molt més pròxim al celta original, és benn\nEls primers assentaments humans a l'actual Viena són d'origen celta (al voltant del 500 aC), posteriorment germànics, i amb l'expansió de l'imperi romà cap al nord el segle I aC, s'adhereix a aquest l'any 13 aC. El riu Danubi, així com els Alps, serveix llavors de límit natural entre bàrbars i romans, i Vindobona serveix des de llavors i fins a la caiguda de Roma (any 476 dC) com a punt de defensa de l'imperi. La ciutat neix com a campament de l'exèrcit romà, per controlar la província de Pannonia, en el qual s'assenten diferents unitats, d'entre les quals destaca la Legió X Gemina, que hi va romandre des de l'any 106 fins a finals del segle IV, ja que la zona va ser ocupada per pobles germànics en època de Gracià i de Teodosi I.\nAmb les invasions bàrbares és ocupada per àvars i magiars. Carlemany conquereix la ciutat el segle IX i la bateja amb el nom d'Ostmark (la marca de l'est). Durant l'alta edat mitjana Viena és un important aliat de la Ciutat del Vaticà i punt d'abastament d'armes i vitualles per a l'empresa de les Croades. El 1237 les muralles de Viena van assolir l'extensió que conservarien fins a la seva desaparició el 1857.\nAl segle XIII, Viena estigué sota l'amenaça de l'imperi Mongol, que s'estenia al llarg de l'actual Rússia i la Xina. Tanmateix, a causa de la mort del seu líder, Ogodei, l'exèrcit mongol retrocedí de la frontera europea, i no va tornar. Va ser capital d'Hongria amb Maties Corví.\nViena va ser la llar de la dinastia Babenberg, i el 1440, es va convertir en la ciutat residència de la dinastia dels Habsburg. Llavors el temps la va fer créixer fins a convertir-se en la capital del Sacre Imperi Romà Germànic i un centre cultural per a les arts i la ciència, la música i la gastronomia.\nViena el 1609, entre els dos setges otomans\nDes de la caiguda de Constantinoble a mans otomanes (1453), hi ha un interès creixent de l'imperi Turc sobre Viena, ja que era la clau per conquerir els altres països d'Europa, interès que es fa més notable durant el període del sultà turc Solimà I el Magnífic. Però els seus esforços van fracassar i els austríacs van sortir victoriosos dels diferents setges que van sotmetre a la ciutat, el primer setge el 1529, malgrat que inicialment els defensors de la ciutat només van rebre el suport poc entusiasta dels seus veïns alemanys. L'exèrcit turc estava mal equipat per a un setge i la seva tasca va ser obstaculitzada per la neu i les inundacions. Solimà es va retirar a finals d'octubre i no va poder reprendre el setge a la seva tornada el 1532, quan va trobar els defensors amb el suport d'un gran exèrcit sota el comandament de l'emperador Carles V.\nEntre el primer i el segon setge turc, les instal·lacions defensives van ser reforçades i es van modernitzades constantment. Això va portar com a conseqüència que s'haguessin d'ampliar una i altra vegada els espais lliures davant els bastions per utilitzar-los com a camp de tir. El 1529 aquests espais incloïen 90 m que, a partir de 1683, van ser eixamplats a 450 m. Fins al 1858 no es va construir cap edifici en aquesta esplanada.\nEl segon setge es va produir el 1683 i va marcar el començament del declivi de l'Imperi Otomà a Europa. Va ser iniciat pel gran visir Kara Mustafà, que necessitava desesperadament un èxit militar per reforçar la seva posició inestable i va tractar d'aconseguir-ho en una campanya contra l'emperador Leopold I. Els turcs van avançar amb força aclaparadora, van assetjar la ciutat el 16 de juliol, però la seva falta d'artilleria de setge va permetre a Leopold reunir un exèrcit addicional format per tropes austríaques, alemanyes i poloneses, que van derrotar a les forces turques, en una batalla deslliurada davant dels murs de la ciutat el 12 de setembre i que també es coneix com a Batalla de Kahlenberg.\nDurant el segle XVIII, els Habsburg, que havien convertit la ciutat en la seva capital des de 1556, van veure com la seva importància s'augmentava amb l'expansió per la vall del Danubi. Es va convertir en un nucli principal del Barroc europeu gràcies a la construcció d'importants obres arquitectòniques i creacions musicals. El 1800, abans de les guerres napoleòniques, la ciutat comptava amb 231.900 habitants.\nDes del setge de 1683, moment en què van ser destruïdes nombroses ciutats petites que hi havia a l'exterior de la muralla, al terreny ondulat situat davant la ciutat es van alçar els nombrosos palaus amb jardins. El punt de partida va ser el projecte del palau reial de Schönbrunn, elaborats per Johann Bernhard Fischer von Erlach. Cap a 1720 es comptaven 200 residències rurals. El príncep Eugeni de Savoia havia adquirit el 1693 la parcel·la més bella i una de les més grans amb els primers ingressos que li havien arribat. Allà després de quaranta anys de treball, va aixecar el Palau Belvedere amb els seus espaiosos jardins.\nEra napoleònica [modifica]\nMetternich, canceller austríac en aquesta època, canvia Àustria al bàndol antinapoleònic després de la derrota francesa a Rússia. Després de la derrota definitiva de Napoleó, se celebra el Congrés de Viena, una conferència internacional convocada per tal de restablir les fronteres d'Europa. La reunió es va dur a terme de l'1 d'octubre de 1814 al 9 de juny de 1815, el que li permet a Àustria conservar gran part dels seus territoris malgrat haver estat aliada amb Napoleó, i a partir de llavors, Viena, per mitjà del canceller Metternich, es convertiria en l'eix de la política de l'Europa continental durant els següents 30 anys.\nImperi Austrohongarès [modifica]\nLa catedral de Sant Esteve al voltant de 1830\nDurant el segle XIX, sobretot en la segona meitat, Viena va iniciar un enlairament demogràfic, acompanyat de reformes urbanístiques, que la van convertir en una gran ciutat, multiplicant en un segle la seva població per deu.\nEl 1857, s'enderrocaren les muralles per decret de Francesc Josep I d'Àustria, obrint-se una nova avinguda, la Ringstraße, on es van construir importants edificis, com l'Òpera, la Universitat, l'Ajuntament, el Parlament, la Borsa i els museus d'història de l'art i història natural.\nAixí doncs, després del Compromís austrohongarès de 1867, Viena es va convertir en la capital de l'Imperi Austrohongarès i en un centre cultural, artístic, polític, industrial i financer de primer ordre mundial. Després aquesta aliança, Àustria prossegueix sumant-ne d'altres i a finals del segle XIX l'imperi incloïa els actuals països d'Àustria, Hongria, Eslovàquia, República Txeca, la Galítsia polonesa, la Transilvània romanesa, la Bucovina romanesa i ucraïnesa, la Rutènia ucraïnesa, Croàcia, Bòsnia i Hercegovina, Eslovènia i el Trentino - Tirol del Sud italià.\nResidència d'hivern dels Habsburg\nDe l'època destaquen intel·lectuals, com Sigmund Freud en la psicoanàlisi i Otto Bauer en el camp del pensament polític, principal exponent de l'austromarxisme, idees que calarien fort en la societat vienesa, car ja el 1895 el govern municipal estaria en mans del partit socialcristià, precursor del partit socialista. Tampoc no s'ha d'oblidar en el pla artístic el moviment modernista, la Secessió de Viena, amb Gustav Klimt com a principal exponent a la pintura, Coloman Moser en el grafisme i Joseph Maria Olbrich i Josef Hoffman en l'arquitectura. Contrari a aquests destacaria així mateix Adolf Loos amb el seu racionalisme arquitectònic. Tanmateix, la Primera Guerra Mundial i la posterior derrota austrohongaresa truncarien gran part d'aquesta esplendor.\nDesprés de l'assassinat de l'arxiduc hereu Francesc Ferran i la seva esposa, Sofia Chotek, a Sarajevo, en mans del terrorista serbobosnià Gavrilo Princip, i davant de l'aclaparadora evidència de la participació dels serveis d'intel·ligència serbis en el complot, la monarquia dual declara la guerra a Sèrbia, a la qual se li alien Alemanya i Turquia i que, davant de l'oposició de França, Anglaterra i Rússia, esdevé en la Primera Guerra Mundial. A l'octubre de 1918, Àustria-Hongria derrotada i els seus aliats, esclata la revolució a Viena que demana la dissolució de la monarquia i la independència austríaca; seria el final de la monarquia dels Habsburg que governava el país des de 1278.\nRepública d'Àustria [modifica]\nViena es va convertir, després del Tractat de Saint-Germain-en-Laye, en la capital de la petita República d'Àustria, reduïda a la seva mida actual, sofrint un important revés demogràfic, econòmic i polític. Malgrat tot, en aquesta època va continuar l'activitat intel·lectual amb el Cercle de Viena (der Wiener Kreis), considerat per molts el grup d'intel·lectuals més influents del segle XX a Europa, entre els quals destaquen Karl Popper, Moritz Schlick i Ludwig Wittgenstein en la filosofia positivista lògica (Logischer Empirismus).\nDurant el període democràtic, que va durar des de la constitució de la República el 1919 fins a la dictadura d'Engelbert Dollfuss el 1934, la ciutat va estar governada pel partit socialista, la qual cosa li va valer el sobrenom de la "Viena roja". La ciutat va ser escenari de la Guerra Civil d'Àustria de 1934, quan el Canceller Engelbert Dollfuss va enviar a l'exèrcit austríac a bombardejar habitatges civils ocupats per la milícia socialista.\nTercer Reich [modifica]\nLa importància cultural vienesa es mantindria fins a 1938, que el país va ser envaït, i posteriorment annexionat per l'Alemanya nazi. L'esmentada annexió, coneguda com l'Anschluss, estava prohibida als tractats de pau i va ser la primera de les expansions amb l'objectiu d'unificar en un sol Estat tots els alemanys, sota un sol lideratge (ein Volk, ein Reich, ein Führer). A la ciutat, que va passar a ser capital de la província d'Ostmark, Hitler va pronunciar, el 14 de març de 1938, el seu primer gran discurs als vienesos des del balcó central del Palau d'Hofburg, discurs que és considerat un dels més emotius del dictador i de major aclamació per la seva massiva audiència a causa de l'eufòria que l'annexió d'Àustria al Tercer Imperi Germànic (Drittes Reich) va causar en part de la població. Per legitimar la invasió es va celebrar un referèndum el 10 d'abril que va resultar favorable a l'Anschluss amb un 99,73%, si bé mancava de garanties democràtiques.\nDurant la Segona Guerra Mundial, Viena va sofrir els indiscriminats bombardeigs aeris nord-americans que van destruir bona part del patrimoni històric (la catedral gòtica de Sant Esteve, l'òpera de Viena, els ponts del Danubi, entre d'altres), el qual va ser reconstruït després de la contesa. El maig de 1945 Viena és presa per l'exèrcit soviètic, els quals, juntament amb francesos, nord-americans i anglesos, després l'ocuparien durant els 10 anys posteriors sota un sistema d'ocupació quatripartit a la ciutat, similar al de Berlín.\nParlament d'Àustria a Viena\nQuan el 1948 es va produir el bloqueig de Berlín, Viena és convertí en encara més vulnerable perquè no tenia cap aeroport al sector occidental. Tanmateix, malgrat els temors, els soviètics no bloquejaren Viena. Alguns han argumentat que això es devia a que l'Acord de Potsdam va donar per escrit els drets d'accés al sector occidental, mentre que tal garantia per escrit no s'havia donat respecte a Berlín. La veritable raó, però, sempre seguirà sent una qüestió d'especulació. Durant els 10 anys d'ocupació estrangera, Viena es va convertir en un llit calent per l'espionatge entre els blocs occidental i oriental. L'atmosfera de quatre poders vienesa és capturada en la novel·la de Graham Greene El tercer home i per la pel·lícula que se'n va fer.\nA la dècada del 1970, el Canceller d'Àustria Bruno Kreisky inaugurà el Centre Internacional de Viena, una nova àrea de la ciutat creada per albergar les institucions internacionals. Viena ha recuperat una part de la seva antiga rellevància internacional en acollir varies organitzacions internacionals, com les Nacions Unides (ONUDI, ONUV, OTPCE i ONUDD), l'Agència Internacional de l'Energia Atòmica, l'Organització de Països Exportadors de Petroli i l'Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa.\nViena és, per tradició, una ciutat de forts debats d'idees polítiques, origen de a Socialdemocràcia durant la segona dècada del segle XIX (veure Otto Bauer). Després de la Segona Guerra Mundial, la preferència dels vienesos s'ha inclinat generalment cap al centre-esquerra del SPÖ (Sozialdemokratische Partei Österreichs), el Partit Socialdemòcrata d'Àustria, partit de l'actual alcalde de la ciutat, Michael Häupl. Així mateix, i essent Viena una ciutat cosmopolita, partits nacionalistes d'ultra dreta, com el FPÖ (Freiheitliche Partei Österreichs) que liderava Jörg Haider, no poseeixen major presència electoral a Viena, sino més aviat a les províncies del sud, com Caríntia (Kärnten) i Estíria (Steiermark).\nEstablerta inicialment a alguns quilòmetres de la riba del Danubi, sobre sa riba dreta, Viena se'n mantingué allunyada a fi de protegir-se de les seves crescudes. En ser canalitzat el riu entre els segles XVIII i XIX la ciutat pogué finalment acostar-s'hi, i posteriorment estendre's per la seva riba esquerra. Tot i això, una important asimetria hi persisteix, amb la riba esquerra acollint només 200.000 habitants.\nUn altre factor determinant en l'urbanisme de Viena fou el seu paper de ciutat fronterera del món cristià durant diversos segles, pel qual Viena restà durant molt de temps encerclada per fortificacions que expliquen la densitat de son teixit urbà central. Sa darrera muralla, desmantellada a mitjans del segle XIX, fou reemplaçada per una sèrie d'avingudes concèntriques conegudes sota el nom de Ring («anell» en alemany).\nEl 1850, Viena, amb el consentiment de l'emperador va incloure 34 pobles del voltant, anomenats Vorstädte, dins dels límits de la ciutat. A aquest efecte les muralles de la ciutat van ser arrasades després de 1857 per decisió Francesc Josep I d'Àustria per tal de possibilitar l'ampliació del centre de la ciutat.\nEn el seu lloc, una àmplia avinguda, anomenada la Ringstraße fou construïda. Al llarg d'aquesta i fins al canvi de segle es construïren nombrosos edificis públics i privats, monuments i parcs. Aquests edificis inclouen el Rathaus (ajuntament), el Burgtheater, la Universitat, el Parlament, els museus bessons de la història natural i les belles arts, i la Staatsoper. També és la ubicació de la nova ala del Hofburg, l'antic palau imperial, i del Ministeri de Guerra . La Catedral de Sant Esteve, principalment gòtic és al centre de la ciutat, a la Stephansplatz. El Govern Imperial va crear el Fons de Renovació de la ciutat de Viena (Wiener Stadterneuerungsfonds) durant el qual es venen moltes edificacions a inversors privats per tal de finançar en part les obres públiques.\nDel 1850 al 1890, els límits Oest i Sud de la ciutat han seguit bàsicament la muralla anomenada Linienwall. Fora d'aquesta es construí, des de 1873, una carretera de circumval·lació anomenada Gürtel. El 1890 es va decidir integrar a 33 suburbis més enllà d'aquesta muralla (anomenats Vororte) a Viena. El Linienwall va ser enderrocat des de 1894 en endavant \nDel 1850 al 1904,Viena s'havia expandit només en la riba dreta del Danubi, arran de la branca principal, abans que la regulació de 1868-1875, és a dir, el Vell Danubi d'avui. El 1904, el districte 21 va ser creat per integració Floridsdorf, Kagran, Stadlau, Hirschstetten, Aspern i altres pobles de la riba esquerra del Danubi, a Viena, el 1910 Strebersdorf fou integrat.\nEl 15 d'octubre de 1938 els nazis van crear Gran Viena amb 26 districtes mitjançant la fusió de 97 ciutats i pobles a Viena, el 80 dels quals, el 1954, varen tornar a escindir-se i pasaar a formar part de Baixa Àustria. Des de llavors, Viena compta amb 23 districtes.\nLes indústries es localitzen principalment en els districtes del sud i de l'est. La Innere Stadt es troba lluny del corrent principal del Danubi, però està limitada pel Donaukanal ("Canal del Danubi"). Els districtes segon i 20 de Viena es troben entre el Donaukanal i el riu Danubi. A l'altra banda del Danubi, on és localitzat el Centre Internacional de Viena, i la zona sud són les parts més modernes de la ciutat (districtes 21-23).\nViena presenta un clima continental, prop de la vall del Danubi, influenciat per la seva situació propera als Alps. La temperatura mitjana anual és de 9,5 °C, amb una important oscil·lació anual però, escassa quant a la diària. Les precipitacions són de 644 mm, sense mesos secs, però amb un màxim a l'estiu.\nEls hiverns són molt freds, amb temperatures mitjanes en torn als 0 °C i freqüents gelades i nevades, amb rècords de -25 °C. Els estius són suaus i humits; les temperatures, si bé no són càlides, poden superar els 35 °C en algunes ocasions. La tardor i la primavera són molt variables quant a temperatures, i amb precipitacions relativament abundants.\nTemperatures i precipitacions mitjanes de Viena Mes\nFont: World Weather Information Service  2008-01-06\nLa població de Viena és de 1.680.266 (2009), de les quals el 80% són austríacs i el 20% restant d'altres països, predominant turcs i ciutadans de països que van formar part de l'Imperi Austrohongarès (croats, eslovens, bosnians, hongaresos, eslovacs i romanès). La població vienesa ha augmentat des de 1988, sobretot en els últims anys, com a conseqüència de la immigració. L'àrea metropolitana, que s'estén per terres de la Baixa Àustria, compta amb una població de prop de 2.500.000 habitants.\nLa ciutat, fundació romana, va cobrar importància amb l'assentament dels Habsburg en convertir-se en la capital del seu imperi. Durant l'Edat Mitjana i els segles XVI i XVII, la població va augmentar lentament a causa de les epidèmies i els setges. El segle XVIII va ser un període més tranquil i el 1790 ja va assolir els 200.000 habitants. El segle XIX va suposar per a la ciutat un creixement demogràfic sense precedents, concorde a la posició que el seu estat assolia a Europa. El 1850, amb 551.300 habitants, ja havia passat a Moscou i Sant Petersburg, i a mitjan la dècada dels 70 ja superava el milió d'habitants.\nEl 1910, la capital austrohongaresa era la tercera ciutat d'Europa, després de París i Londres, i lleugerament per sobre de Sant Petersburg i Berlín, comptant amb 2.083.630 habitants, que s'estima eren 2.239.000 el 1916, durant la Primera Guerra Mundial. El desmembrament d'Àustria-Hongria va suposar un revés demogràfic i la població ha anat sofrint alts i baixos des de llavors però amb una línia marcadament descendent, situant-se sempre per sota dels 2.000.000 i trobant-se sense variacions significatives des de 1951. En els últims anys hi ha hagut un repunt demogràfic afavorit per la integració dels països d'Europa de l'Est en la Unió Europea.\nEn els últims anys, Viena ha incrementat el nombre dels seus habitants a causa de l'arribada d'immigrants turcs, eslovacs, hongaresos, iugoslaus, polonesos, romanès i en menor mesura de xinesos, indis i egipcis. Així mateix, està dins de les ciutats amb el major nombre d'asilats i refugiats polítics, per la qual cosa fins avui continuen sent visibles les comunitats de refugiats, per exemple, com a conseqüència de la revolució islàmica de l'Iran, els cops militars a Xile, Argentina i Uruguai. Progressivament han anat retornant també les famílies de jueus vienesos, els quals ara estan incrementant notablement la seva participació en la vida econòmica de la ciutat.\n48° 12′ 30″ N, 16° 22′ 23″ E / 48.20833,16.37306\nLa Unesco va declarar el «Centre històric de Viena» com un lloc Patrimoni de la Humanitat, destacant en primer lloc que les seves qualitats arquitectòniques i urbanes representen un testimoni excel·lent d'un continu bescanvi de valors al llarg del II mil·lenni. A més a més, la seva herència arquitectònica i urbana il·lustra molt bé tres períodes claus del desenvolupament polític i cultural d'Europa: l'Edat mitjana, el període barroc i el Gründerzeit. Finalment, Viena ha estat universalment reconeguda com la «capital musical d'Europa».\nLa catedral gòtica de Sant Esteve, l' (Stephansplatz) i l'Església de Sant Carles Borromeu (Karlskirche).\nL'Ajuntament (Rathaus), el Parlament, i el Burgtheater.\nBurgtheater (Teatre imperial de la cort), originalment anomenat "K.K. Theater an der Burg", i a partir de 1920 "K.K. Hofburgtheater", és el Teatre Nacional d'Àustria a Viena i un dels més importants teatres del món en llengua alemanya.\nÒpera de l'Estat de Viena, ha esdevingut una de les òperes més prestigioses del món, així com una de les principals institucions culturals de la capital austíaca.\nEls carrers Kärtnerstrasse i Gravin, amb els negocis de moda de les marques més prestigioses (i cares) i agradables cafès i bistros (com el cafè de l'Hotel Sacher, origen del pastís o pastís "Sacher")\nPalau Imperial de Hofburg (La Cort en alemany) , el Museu d'Etnologia (Museum für Völkerkunde) alberga el controvertit Plomall de Moctezuma, penúltim emperador asteca).\nL'Església Votiva (Votivkirche), que alberga l'altar de la Verge de Guadalupe més gran fora de Mèxic.\nMuseus: el Museumsquartier, amb tres museus d'art modern amb el millor de la pintura de Gustav Klimt i Kokoschka; Museu d'Història de l'Art, i Museu d'Història Natural (Kunst- i Naturhistorisches Museum, respectivament); Galeria de la Acadèmia de Belles Arts\nHundertwasserhaus, que mostra l'arquitectura avantguardista de l'arquitecte austríac Hundertwasser.\nL'escola espanyola de equitació (Spanische Hofreitschule)\nEl Prater, amb la roda de la fortuna o sínia gegant més antiga del món.\nEl mont Kahlenberg, part dels Boscos de Viena (Wiener Wald), amb el mirador més espectacular del riu Danubi al seu pas per Viena\n↑ [enllaç sense format]http://www.wien.info/en/music-stage-shows/city-of-music\n↑ «Vancouver is 'best place to live'». BBC, 4 October 2005.\n↑ [enllaç sense format]http://www.ottawacitizen.com/Vancouver+drops+from+spot+global+livability+poll/5327169/story.html\n↑ «Liveability Ranking Report August 2011». Economist Intelligence Unit. [Consulta: 2 December 2011].\n↑ «Mercer press release: Quality of Living global city rankings--2009». [Consulta: 2 December 2011].\n↑ «Mercer Quality of LIfe Worldwide City Rankings, 2010 from resourceshelf.com». [Consulta: 2 December 2011].\n↑ «Mercer's Survey 2011». Mercer, 29 November 2011.\n↑ «Vienna is the world’s number one congress destination». wieninternational.at, 1 June 2011. [Consulta: 15 October 2011].\n↑ «Tourism Statistics - Arrivals in Vienna by countries of origin». wien.gv.at, 11 October 2011. [Consulta: 15 October 2011].\n↑ «Weather Information for Vienna». World Weather Information Service. [Consulta: January 6 2008].\nPàgina oficial de la ciutat de Viena (institucional, en alemany i anglès)\nPortal de la ciutat de Viena (alemany i anglès)\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viena&oldid=11873008»\tCategories: Estats d'ÀustriaVienaPatrimoni de la Humanitat d'ÀustriaCategories ocultes: Articles amb referències per formatejarEsborranys d'Àustria1.000 articles fonamentalsHistòria i geografia (Els 1000 de META)Articles bons en alemanyArticles bons en xinésArticles destacats en bavarésArticles destacats en danésArticles destacats en macedònicArticles destacats en vietnamita\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 20 maig 2013 a les 23:34.