Just books: Ressenya: El corredor del laberint\nHey!! Avui us porto al ressenya d'un llibre que em va costar un munt d'aconseguir ja que no el trobava mai a cap lloc! Aquest és un d'aquells llibres en que els amants de les distòpies segur que disfruten llegint-lo.\n- Títol: El corredor del laberint\n- Pàgines: 524\n- Persona: 3a persona\n- Idioma: Català ( jo el vaig llegir en castellà )\n"-Escrit al paper, amb lletres negres i gruixudes, hi havia SIS paraules:\nNO N'ARRIBARÀN MÉS.-"\n"-Ho podem fer- va afirmar ella en veu baixa.\n- Hostia, ets humà. Hauries de tenir por.-"\n"-¡Le había prometido que le salvaría, que lo llevaría a casa! Se lo había prometido!-"\n"- Encantat de conèixe't, pingajo- va dir el noi- Benvingut al Clar.-"\n"- Només segueix-me i corre com si la teva vida depengués d'això, perquè ho fa -".\n"-CRUEL és bona.-"\n"-Vam ser tu i jo, Tom. Els vam fer això a ells. A nosaltres.-"\nEl llibre comença quan el Thomas es desperta dins d'una mena de caixa de metall sense records de cap tipus. La caixa és una mena d'ascensor que va pujant bastant ràpid. En un moment donat l'ascensor s'atura i les portes s'obren i és en aquell moment quan veu que està rodejat de nois d'entre 12 i 18 anys i al igual que ell tots sense records. Dins d'aquests nois n'hi ha que fa anys que estan al Clar i d'altres que no fa tant. Tots s'ajuden entre ells per poder anar sobrevivint fins a poder trobar la sortida ja que viuen aïllats per culpa de l'enorme laberint que envolta el Clar. Durant el dia de l'arribada del Thomas passen coses rares però encara més el seguent ja que arriba una sorpresa a dins de la caixa: Una noia amb un missatge important.\nA partir d'aquí el Thomas, la Theresa, el Minho, el Newt... s'han d'enfrontar a un munt de problemes fins a poder trobar la sortida del cruel món on viuen. Podran trobar la sortida o és quedaràn atrapats per sempre dins del laberint?\nPerfeccció. Aquesta és la paraula que defineix tot el llibre ja que definitivament m'ha encantat. En aquest llibre m'he pogut posar a la pell dels personatges molt fàcilment i crec que per això hi han hagut moments de frustració, de cridar com una boja, de riure sense parar... però sobretot d'intriga. Aquest llibre està ple d'intriga ( i això és una cosa que m'encanta ) ja que no és desvela res fins al final. La veritat és que des del prncipi jo ja anava pensant teories però després de cada capítol en pensava una altra encara més rara que l'anterior ja que a cada capítol les coses s'anaven complicant!! Però sempre els tres personatges principals ( Thomas, Minho i Newt ) estaven junts i s'ajudaven entre ells i això és molt bonic.\nAquest llibre és un d'aquells que et marca i que et fa veure les coses d'una altra manera ja que et fan pensar en un munt de coses diferents. Una altra cosa que m'ha agradat molt ha sigut que no hi ha hagut la típica història romàntica entre els protagonistes ( per fi!! ) i això és una de les coses que fa diferent aquesta història. M'encanta la manera que tenen els nois que viuen al Clar d'anar sobrevivint, ajudant-se els uns als altres quan segurament la majoria d'ells si haguessin estat sols no haguessin aconseguit sobreviure tant de temps. També m'agrada que encara que durant dos anys no haguessin trobat la sortida del laberint no és rendissin i continuessin buscant-la. Això diu molt d'aquesta gent ( els clarians ).\nLa pluma del James trobo que és molt àgil i juvenil ja que tot i tenir 500 i pico de pàgines i pocs diàlegs no se't fa gens pesat de llegir. Crec que una de les coses que més m'ha agradat és la originalitat de la història ja que mai he llegit un llibre que tractes d'una cosa així i això és un punt el qual l'autor ha sapigut explotar i que, per mi, ho ha fet molt bé.\nBufff... mare meva aquest final si que és dur (dur i desconcertant)!! Sobretot quan l'Alby es suicida per poder salvar els seus amics tot i que no serveix de gran ajuda la seva mort i quan mor el Chuck ja que el Thomas li havia promés que el portaria a casa... buff... això ja és massa! Però la veritat és que jo ja m'imaginava que moriria algú.\nThomas: Trobo que és un protagonista increïble ja que sempre intenta ajudar als altres sense importar-li el que li pot passar a ell, sap aprendre dels errors que comet i això és una cosa important Jo trobo que el Thomas seria un bon líder per als clarians ja que trobo que és una persona molt intel·ligent ( com s'ha pogut veure durant tot el llibre ) i no és deixa intimidar fàcilment.\nMinho: Crec que és el millor de tots!! M'encanta el seu sentit de l'humor, l'ariscar-se cada dia a entrar al laberint per trobar la sortida, el coratge que té i sobretot creure en el Thomas ja que tothom creia que amagava algun secret. És un personatge increïblement increïble tot i que en alguns moments és deixa portar per la por.\nNewt: Crec que és un dels pocs personatges en que no se que dir ja que no és que mostrés molt les seves emocions però tot i això sense ell aquesta història no seria el mateix perquè ell hi aporta bastanta serenitat ja que poques vegades s'altera.\nTeresa: Diferent. Aquesta paraula crec que la descriu bastant bé ja que pot parlar telepaticament amb el Thomas. Jo personalement no se si fiar-me'n massa d'ella ja que crec que sap alguna cosa que els altres no saben però no ho vol dir. Tot i així aquesta noia m'encanta! M'encanta la seva manera de ser i de fer sempre el que vol.\nEl millor: La originalitat i la intriga de la història.\nEl pitjor: Les morts dels clarians.\nPublicat per joana' 10 a 6:47\nEtiquetes de comentaris: El corredor del laberint, ressenyes\nEdgar Cotes 5 de setembre de 2014 a les 15:19\nSi vols que et sigui sincer a mi no em va satisfer massa aquest llibre, no ho sé. El vaig trobar avorrit i tòpic (amb perdó, si et una fan jejeje), no ho sé, el final no estava malament, però no sé que dir-te, m'esperava alguna cosa més colpidora. Elogio la originalitat de l'autor per intentar crear nous monstres que vaig trobar interessants i l'intriga que hi posa, però per mi li falta alguna cosa.\nJo es que sóc incondicional dels Jocs de la Fam, però hi ha alguns llibres de literatura juvenil que no m'acaben de fer el pes, en certs aspectes m'agrada més la literatura (fantàstica o sci-fi, això sí) però per adults.\nFelicitats pel blog, i ànims que entre tots podem construir una comunitat bloguera en català que es faci enorme ^_^ I sempre estic obert a fer col·laboracions entre blogs si tens alguna proposta.\nPD: gràcies per nominar-me i passar-te pel meu blog, quan pugui faig el repte que m'has proposat :)


El Ripollès | Muntanyes i valls del Pirineu de Girona\nSi t'agrada la muntanya, t'agradarà el Ripollès. És una de les comarques del Pirineu de Girona, on el terreny s'eleva fins als gairebé tres mil metres de cims com el Puigmal o el Bastiments. De paisatges idíl·lics, n'hi ha pertot arreu: a la vall de Camprodon, a la vall de Ribes o la vall de Núria la natura no deixarà de sorprendre't.\nSi vols descobrir el passat d'aquesta terra, viatjaràs fins als orígens de Catalunya visitant el monestir romànic de Santa Maria de Ripoll, passant per altres testimonis històrics i culturals a Sant Joan de les Abadesses, Beget, Campdevànol o Gombrèn–Montgrony.\nSi gaudeixes del bon menjar, la gastronomia de la comarca et deixarà grans records. I si el que vols és moure't, benvingut al paradís: esquí, BTT, senderisme i molta aventura per desconnectar de tot.


Cloenda Projecte Estació d'Enllaç al Marta Estrada - GRA. Servei de Joventut - Ajuntament de Granollers\nCloenda Projecte Estació d'Enllaç al Marta Estrada\nEl divendres 16 de juny va tenir lloc a l'Institut Marta Estrada la cloenda del Projecte Estació d'Enllaç. En mig d'una estona que va servir per celebrar que ja s'apropa el final de curs, fer entrega de diplomes referents als projecte de l'hort, els resultats de la prova cangur o uns obsequis que va fer el creador de l'esport Pinfuvote, Juan Lorenzo Roca Brines, en motiu de la recent Jornada d'Esports Alternatius, també es va tancar aquest projecte. Impulsat des del Servei de Joventut (part "tastets") i Serveis Socials (part "motivats"), el Projecte Estació d'Enllaç va treballar amb els joves de 2n d'ESO durant el primer trimestre i amb els de 1r des del gener fins al juny.\nLa cloenda va servir per decorar amb fotografies i frases creades durant les sessions de "motivats" una M de fullola que fa referència tant al nom d'aquesta part del projecte com també a la inicial del nom del centre. La lletra decorada formarà part del mobiliari del centre a partir d'ara.\nParticipant en la formació d'aquest matí del Servei de Joventut sobre "Estratègies d'intervenció per desenvolupar p… https://t.co/TaPPyO0mMt


Pisos, àtics, en venda a Palamós, Costa Brava. Garatges privats. Cuines i Banys de disseny- JardiPark.es\nPROMOCIÓ MOLÍ DE VENT\nPromoció Molí de Vent, projecte immobiliari que es troba al centre de Palamòs, la seva situació geogràfica, en mig de la Costa Brava, l'ha convertit en un centre turístic molt important. El conjunt portuari, que aglutina tres importants sectors: el pesquer, el comercial el turístic, ha tingut èpoques de gran esplendor.\nEdifici plurifamiliar d’obra nova de 12 vivendes en venda totalment exteriors, en els quals hi ha quatre àtics de 2 habitacions. Apartaments de 2 i 3 habitacions amb terrassa i amb l’opció de plaça d’aparcament o garatges privats i traster.\n-fusteria d'alumini anoditzat i persiana americana motoritzada\n-paviment del pis és de ceràmica.\n-marcs, armaris encastats i portes de faig vaporitzat amb sistema block\n- Banys complerts amb mobles de fusta, miralls, sanitaris I mampares col.locades. Revestiment de parets de ceràmica.\n- Cuina d’alt standing, equipada amb tots els electrodomèstics i griferia bicomandament amb flexo. Mobles alts i baixos de fusta massissa, taulell i frontal de silestone.\n- calefacció i aire condicionat per conductes a totes les dependències.\nC/ Nou de Puigpadró nº 37-41\nFonaments i estructura metàl.lica amb sostres de formigó armat, sistema forjat reticular.\nConsisteix en una coberta plana no transitable, acabada amb impermeabilització termo segellada per garantir una total estanqueïtat.\nConsisteix en un tancament de totxo d'obra vista mostrant un aspecte modern i mariner i donant un acabat molt consistent i durador.\nLa fusteria serà d'alumini anoditzat amb pont tèrmic de color plata.\nLes finestres tenen doble vidre amb cambra d'aire 6 10 4 mm.\nEl sistema que s'utilitza per al tancament de la finestra és la persiana americana motoritzada al mateix to.\nEntre pisos tabiqueria de 15 cms, donant una gran acústica.\nTot el paviment de l'habitatge és de ceràmica 30 x 60 cms de color crema. El sòcol és del mateix material que el paviment.\nAmb pintura plàstica, previ polit i masillat de punts de parets i sostres. En principi es pintarà de color blanc trencat, podent la direcció facultativa realitzar alguna altra proposta i canvi.\nEls revestiments de marcs, armaris i portes és de fusta, portes sistema block faig vaporitzat i amb ferratges d'acer inoxidable.\nLa porta d'entrada serà blindada amb elements de seguretat, del mateix material que la resta de la fusteria.\nTant el bany principal com el bany secundari el revestiment de parets serà de ceràmica segons direcció facultativa La resta del bany anirà pintat a un to de contrast amb la ceràmica. Es lliuren dos banys amb els mobles de fusta, miralls i mampares col • locats.\nCuina de la marca LOGOS (alt standing)\nLa cuina s'equiparà totalment amb mobles alts i baixos en fusta massissa, i les guies dels calaixos amb rodament i fre inclòs.\nEls fogons de la cuina serà de silestone crema minerva i el frontal del mateix silestone.\nLa cuina està equipada amb nevera i rentavaixelles integrat, placa de vitroceràmica, forn elèctric, extractor de fums i escalfador de gas. La pica de doble si en inox i griferia Grohe Bicomandament amb flexo rentavaixelles.\nEn la mateixa cuina s'ha ubicat la instal lació per la rentadora-assecadora.\nTota l'escala principal va acabada en granit massís.\nHi ha un ascensor amb cabina per a sis persones. Portes automàtiques amb parada a totes les plantes.\nUrbanització espai interior, zona jardí-parking\nLa urbanització de l'espai interior es durà a terme segons indicacions de la direcció facultativa, emprant els materials que aquesta decideixi i comprendrà:\n- Instal lació de calefacció per conductes a totes les dependències aire condicionat.\n- Instal lació d'antena de TV terrestre i antena de TV per cable: preparada per rebre Canal Satélite Digital i Via Digital. Dues preses per habitatge, en el saló i dormitori principal.\n- Instal lació de Vídeo-porter amb línia directe.\n- Preinstal de telèfon amb dues preses per habitatge: al saló i dormitori principal\nAtès el caràcter singular de l'entorn i situació de l'edifici, la qualitat professional del tècnic redactor del projecte D. Xavier Prat Rabasa, els acabats tant exteriors com interiors, (habitatges, nuclis de comunicació, escales, vestíbul i ascensors), s'adaptaran a les seves indicacions, tenint cura en tot moment la qualitat final del projecte.\nSabadell, a 2 octubre 2008\nEsc. 37 3º 1ª\nsuperfície constr: 61 m2\nEsc. 37 1º 2ª\nsuperfície constr: 103 m2\nterrassa: 47 m2\nesc 37 1-2 palamos\nesc 37 3-1 palamos


recomana.cat - Crítica de l'obra: Venezuela | Quan el "remake" dansat, és tan genial com l'original. per Ramon Oliver\nQuan el "remake" dansat, és tan genial com l'original.\nTORBELLINOS DE EOCIONES, RECUERDOS Y DESEOS\nA Venezuela, Naharin i els ballarins exploren el diàleg i el conflicte entre el moviment i el contingut que representa. El coreògraf va crear dues seccions de 40 minuts col·locades en juxtaposició. En aquest treball multifacètic i irresistible Naharin vol que el públic participi d’aquesta llibertat d’elecció i del seu àmbit infinit de possibilitats, alhora que fa un comentari crític sobre tots nosaltres.\n«Interpretada per uns ballarins extraordinaris, Venezuela és una peça polièdrica, amb una sorpresa inclosa que perdurarà en el record de l’espectador durant molt de temps.» (Yael Efrati, Timeout, maig de 2017).\nConsiderat com un dels grans pioners de la dansa de la seva generació i reconegut arreu del món, el director de la Batsheva Dance Company des de 1990, Ohad Naharin ha convertit la companyia en una de les més importants del món, amb més de 250 representacions anuals. Naharin és el creador d’un innovador i ric llenguatge de moviment anomenat «gaga», que s’ha expandit arreu.\nJa sabeu el que es diu quan es tracta del cinema: ni acostumen a ser bones les segones parts , ni acostumen a resultar afortunats els “remakes” de les grans obres. Però aquí tenim una enlluernadora mostra que al món de la millor dansa contemporània, les coses no funcionen igual. Aquí tenim al gran “factótum” del moviment Gaga – l’extraordinari Ohad Naharin- construint un espectacle en el qual cadascuna de les seves dues seccions se’ns presenta com si fos un “remake” de l’altra. I proposant-nos un viatge cap a una Venezuela sense cap mena de vinculació amb aquella altra que surt als mapes i que es troba ara mateix de tan dramàtica actualitat. Aquesta Venezuela coreogràfica, per contra, porta un títol que té més aviat a veure amb jocs lingüístics relacionats amb l’alfabet hebreu i atzars no menys juganers. I es tracta d’un territori que la sensacional Batsheva Dance Company explora en dues etapes d’igual duració ( quaranta minuts cadascuna ) i idèntica coreografia que, malgrat tot, venen a demostrar com de diferents poden semblar les mateixes coses quan les estàs repetint amb altres cossos, altres focus , i altres bandes sonores.\nA la primera etapa, els cants gregorians marquen la pauta establint un fil conductor sonor puntuat en segon terme per un rerafons acústic amb elements de percussió ( gairebé, com aquella mena de soroll que t’arriba des d’un recinte proper amb les portes tancades) i interromput cap a la meitat de la secció per un “rapejat” col·lectiu. I arribat el moment que no voldries que arribés ( és tanta la força visceral de cada segment i és tan gran l’energia i el talent de cadascun dels ballarins , que voldries que la cosa s’estirés encara més ) ,un simple fons en negre ens indica que hem traspassat la frontera entre aquesta primera etapa, i aquest altre segon recorregut en el qual els monjos han marxat ja cap el convent amb els seus cants gregorians. Ara la seva espiritualitat ha deixat pas a una mixtura de ritmes amb arrels multiètniques i sonoritats més contemporànies, més funkie , més rockeres. Els espectaculars moviments executats de manera també ben espectacular, són els mateixos. Però els ballarins i les ballarines que els executen han canviat: els que abans tenien un paper secundari en les escenes més col·lectives , ara s’han convertit en protagonistes. I també la llum que il·lumina els seus moviments és sovint diferent a la d’abans. A l’escenari, com passava a la primera secció, es van saltejant per exemple els moments de tango amb els esclats de groove que ens recorden de quina manera el Gaga de Naharin sempre ha reivindicat la hipèrbole coreogràfica que causa sensació com un dels seus vectors essencials. No és per això mateix estrany que , de tant en tant, el ballarí o la ballarina – la individualitat dels quals, sempre es projecta a l’escenari de manera ben definida- reclami el seu dret a l’exhibicionisme , oferint-nos allò que ben bé podria semblar un llampec de sublim voguing ple d’esclatant postureig ( ja de pas, i parlant de voguing i de posar-se a fer poses seguint les llampants regles del voguing : no us perdeu per res la memorable sèrie “Pose”).\nPerò els cossos ja no són els mateixos, ni els veus amb la mateixa llum, ni es mouen amb la mateixa música. Fins i tot els cromatismes han canviat: si al primer acte l’escena potser més inquietant de la vetllada té a veure amb un cos estirat a terra i cobert de teles de neutre color ocre, ara les teles semblen remetre a banderes ben identificables que li atorguen a aquest moment una mena de nou rerafons polític . Sense posar-te a buscar significats ocults a una proposta que et convida més aviat a deixar-te portar pel plaer de la dansa que es mostra com a pur significant, el cert és que tot sembla susceptible de ser entès d’una manera o d’una altra, segons la secció en la qual et trobis. I que tot també – i aquesta sembla ser una de les intencions de Naharin- et porta a reconèixer un cop més de quina manera aquell moviment calculat que sembla sota control, encobreix realment la quantitat incontrolada d’associacions cap a les quals en pot portar qualsevol moviment. En qualsevol cas, una cosa sí és segura: t’ho miris com tu miris, els dos capítols d’aquesta única coreografia acaben donant lloc a un espectacle magnífic i hipnòtic. Tant, que quan acaba la segona secció, voldries demanar-li a Naharin un tercer lliurament: aquesta coreografia convida a practicar el “loop” amb variacions !


El Consell Jurídic Consultiu conclou que la definició del valencià aprovada per l'AVL no s'ajusta a l'Estatut\nL'òrgan consultiu justifica la decisió dient que l'article sisè de l'Estatut d'Autonomia diu que "la llengua parlada a la Comunitat Valenciana és el valencià"\nSALVADOR ALMENAR València 12/02/2014 19:05\n260x366 Definició de 'valencià' que ha originat tota la polèmica entre l'AVL i el PP. Definició de 'valencià' que ha originat tota la polèmica entre l'AVL i el PP.\nEl ple del Consell Jurídic Consultiu ha aprovat avui per unanimitat l'informe encarregat per la Generalitat Valenciana per determinar si la definició de 'valencià' recollida en el diccionari normatiu aprovat per l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL), i que equipara la llengua del País Valencià al català, s'"acomoda" al que diu l'Estatut d'Autonomia i la mateixa llei de creació de l'AVL.\nTot i que la conselleria de Cultura encara no ha fet públic el sentit del dictamen, diverses fonts apunten que el Consell Jurídic Consultiu (CJC) ha determinat que la definició no s'"acomoda" al que diu l'article sisè de l'Estatut d'Autonomia –que assenyala que "la llengua que es parla a la Comunitat Valenciana és el valencià"–. Si es confirma aquesta informació, el dictamen mantindria el sentit de la resolució emesa el 2004 sobre la competència de l'AVL per parlar de la denominació del valencià, la qual assenyalava que l'Acadèmia no estava facultada per resoldre sobre l'entitat de la llengua.\nAmb aquest dictamen, el CJC –que n'és un òrgan estatutari com l'Acadèmia– posa en dubte el treball de l'AVL, que durant 12 anys ha treballat en l'elaboració del diccionari, fins a aconseguir arribar a un gran acord per aprovar aquest vocabulari. Tot i que el govern valencià no està conforme amb la versió aprovada i publicada per l'AVL, els acadèmics ja van deixar clar dies enrere que no estaven disposats a modificar la definició de la llengua ni tampoc eliminar-la del diccionari.\nL'origen de la polèmica és la definició de 'valencià'. Segons el diccionari que es va aprovar gràcies als vots de 16 acadèmics –dos es van abstenir i dos més van votar-hi en contra–, la llengua pròpia del País Valencià és "una llengua romànica parlada a la Comunitat Valenciana, així com a Catalunya, les Illes Balears, el departament francès dels Pirineus Orientals, Andorra, la franja oriental de l'Aragó i la ciutat sarda de l'Alguer, llocs on rep el nom de 'català'".\nEl reconeixement de la unitat lingüística va encendre el debat i va donar lloc a moltes declaracions de membres del PP i del govern valencià, que dubtaven del sentit de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua. Per això, el president de la Generalitat Valenciana, a través de la conselleria de Cultura, va fer el requeriment al Consell Jurídic Consultiu perquè pensaven que l'AVL s'havia extralimitat en les seves competències.\nEl Consell Jurídic Consultiu considera "extravagant" la definició de 'valencià' que fa l'Acadèmia Valenciana de la Llengua


10 molinencs al Campionat de Catalunya benjamí | Club Natació Molins de Rei\n10 molinencs al Campionat de Catalunya benjamí\nAquest cap de setmana, el CN Molins participarà amb 10 nedadors i nedadores benjamins a la Final Territorial organitzada per la Federació Catalana de Natació.\nLes instal·lacions del CN Lleida seran l’escenari d’aquest Campionat de Catalunya en què s’estrenarà nova modalitat de competició: la Q64 en què hi prendran part 64 esportistes segons l’edat i la categoria. L’objectiu és aconseguir el nedador complet, ja que durant les sessions es neden els quatre estils de natació quan anteriorment el participant escollia només dues o tres proves.\nAquesta serà la representació molinenca a la Final:\nLorena Álvarez Benítez. Categoria 9 anys femenina. Surt en 25a posició segons el rànquing general de Catalunya.\nGerard Felip Blanquer. Categoria 9 anys masculina. Surt en 16a posició segons el rànquing general de Catalunya.\nCarla Beltrán Corredera. Categoria 9,5 anys femenina. Surt en 55a posició segons el rànquing general de Catalunya.\nGerard Gil Cedó. Categoria 9,5 anys masculina. Surt en 6a posició segons el rànquing general de Catalunya\nSergi Ramon Torrent. Categoria 9,5 anys masculina. Surt en 45a posició segons el rànquing general de Catalunya\nGuillem Claramunt Villanueva. Categoria 9.5 anys masculina. Surt en 64a posició segons el rànquing general de Catalunya.\nMarc Luis Ceinós. Categoria 10,5 anys masculina. Surt en 31a posició segons el rànquing general de Catalunya.\nDavid Sempere Barroso. Categoria 10,5 anys masculina. Surt en 51a posició segons el rànquing general de Catalunya.\nVíctor Andrade Matamoros. Categoria 11 anys masculina. Surt en 9a posició segons el rànquing general de Catalunya.\nÈlia Badosa Felip. Categoria 10 anys femenina. Surt en 15a posició segons el rànquing general de Catalunya.\nTagged: campionat catalunya natació, Carla Beltrán, CN Lleida, David Sempere, Èlia Badosa, Final Territorial natació, Gerard Felip, Gerard Gil, Guillem Claramunt, Lorena Álvarez, Marc Luis, natació Molins, Sergi Ramon, Víctor Andrade\nlevothyroxine online paypal\nbuy brand name levothyroxine online\nbuy levothyroxine 88 mcg online\nbuy levothyroxine 150 mcg online


East Muntloch Croft Drummore Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 8 allotjaments a Drummore.\nCairngaan Road, Maryport, Drummore, Regne Unit, DG9 9HN - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre East Muntloch Croft\nAl visitar Drummore, vosté es sentirà com a casa a East Muntloch Croft, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA East Muntloch Croft, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, despertador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, East Muntloch Croft és una selecció idònia per a la vostra estada a Drummore.\nAllotjaments a Drummore


La platja dels inútils – Cavall Fort\nIl·lustració: BEA ENRÍQUEZ\nBarcelona: Akiara, 2019 (Akinarra)\nQuan la professora pregunta a la classe “què voleu ser de grans?”, la Sofia respon amb molta seguretat: “Inútil”. I no es tracta d’una broma, és una resposta meditada i sincera. Fa dies que les coses a casa no rutllen del tot. Des que es van instal·lar al poble, la mare s’enyora de la seva floristeria i el pare té més feina que mai. Buscant companyia, la Sofia coneix tot un seguit de personatges estranys, solitaris i creatius, que passegen per la platja. Segons el seu pare, són uns inútils. Segons la Sofia, són feliços de veritat.


Olot presenta el nou projecte d’il·luminació de la plaça Major - Impulsa, la plataforma que connecta fabricants i administració local\nOlot presenta el nou projecte d’il·luminació de la plaça Major\nL’Ajuntament d’Olot ha presentat el projecte Llum Major, que preveu la instal·lació de nous punts de llum a la plaça Major. Els arquitectes Eduard Callís i Guillem Moliner (unparelld’arquitectes) són els autors del treball, promogut per l’Ajuntament i que contempla la col·locació de quatre suports multifuncionals en els extrems d’un dels espais públics més representatius de la ciutat.\nAmb aquesta proposta, cada punt de llum està format per una estructura de tubs de poc més d’onze metres d’alçada. Aquest sistema garanteix el suport estructural del cablejat aeri, però la seva forma també respon a altres factors. Segons han explicat Eduard Callís, “la divisió d’una columna gruixuda en tubs de menors dimensions dóna una aparença més lleugera al fanal. És un recurs habitual dels fanals modernistes, com els projectats per Antoni Gaudí o Pere Falqués a Barcelona”. L’estructura tubular també té un altre paper cabdal; el flux que projecten les lluminàries és captat per l’estructura, amplificant així la sensació de lluminositat. “El seu perfil recorda un fanal clàssic i també a l’estructura interna del cos dels gegants antics sobre un entramat de fusta” ha afirmat Callís.\nEl regidor de Serveis Urbans i Espai Públic d’Olot, Josep Gelis, ha explicat que “el projecte neix amb la voluntat de resoldre les dues principals mancances de la plaça Major: d’una banda, millorar la il·luminació i, de l’altra, disposar d’un cablejat per a l’engalanament en millors condicions de seguretat i sense afectar les façanes dels edificis del voltant”. Segons ha detallat Gelis, “el conjunt es controlarà amb un sistema de domòtica que s’adapta a les condicions d’il·luminació que necessiti cada activitat i reduirà en un 60% el consum elèctric actual”. El nou sistema substituirà els fanals actuals de fosa, pels quals ja s’està buscant una nova ubicació a la ciutat.\nDes de la Regidoria de Serveis Urbans i Espai Públic s’han portat a terme reunions amb associacions i entitats per tal de donar a conèixer el projecte, en el que es treballa amb la voluntat de poder-lo inaugurar per Festes del Tura de l’any que ve.\nLa instal·lació de la nova lluminària de la plaça Major és la primera fase d’una actuació que preveu per, més endavant, la millora del paviment, la retirada de les zones enjardines i la redistribució del mobiliari urbà en aquest espai del centre d’Olot.


PSM-IV-ExM fixarà quotes mínimes de consum de productes locals i ecològics a escoles i hospitals per promoure l’agricultura\nBiel Barceló presenta a una vinya de Santa Maria les mesures per potenciar la producció agrícola pròpia, que inclouen la creació dels dinamitzadors alimentaris\nLa coalició PSM-IniciativaVerds-Entesa ha presentat avui matí les mesures per promoure l’agricultura i els productes agroalimentaris locals. Els candidats al Parlament, Biel Barceló i Fina Santiago, s’han desplaçat a una vinya de Santa Maria per anunciar propostes com ara l’establiment de quotes mínimes de consum de productes locals i ecològics a escoles, hotels i hospitals i la creació de la figura dels dinamitzadors alimentaris a escoles, mercats i associacions de veïns perquè promoguin el consum de productes locals, “dins l’estratègia de diversificació econòmica tan necessària”.\nBiel Barceló ha recordat que “amb la feina dels pagesos i el sector primari, no només produeixen aliments, sinó que aporten moltes més coses a la societat del que els indicadors econòmics ens mostren. Els pagesos aporten valor paisatgístic, perquè fan que el nostre paisatge sigui atractiu pels mallorquins i pels turistes; aporten valor econòmic i ocupació: en bona mesura, fan que l’economia dels pobles de l’interior de l’illa no s’hagi ressentit tant de la crisi, ja que donen feina a ferrers, mecànics, venedors de maquinària agrícola, venedors de productes pel camp, etc; i aporten valor ambiental, perquè ens ajuden a conservar la biodiversitat i a protegir el camp de l’erosió o incendis.\nEl candidat de la coalició PSM-IV-ExM ha afirmat que “en agricultura els resultats han estat molt bons. El camp, els pagesos i les indústries agroalimentàries han tengut un gran desenvolupament en el sector del vi o l’oli; i ara fa falta estendre això a més productes com el peix, els fruits secs i els cítrics; i a tots aquells d’origen ecològic”. Per això, les principals propostes de la coalició són:\n1) La creació de la figura dels dinamitzadors de l’alimentació, “perquè a escoles, mercats i associacions de veïns promoguin el consum d’aliments locals i sans”.\n2) L’establiment d’una quota mínima de consum de producció local i ecològica en escoles, residències de gent gran, hospitals i establiments hotelers.\n3) La promoció de més marques de qualitat dels productes locals, “perquè han donat bon resultat”.\n4) L’establiment d’un temps màxim per resoldre i pagar els ajuts. Barceló ha explicat que “és injustificable que per resoldre i pagar un ajut passin anys, l’impagament d’aquestes ajudes està ofegant el sector”.\nD’altra banda, Biel Barceló també ha avançat que el Govern recuperarà, entre les conselleries, una “referència política del sector agrícola”.


aturi | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / aturi\nRevert, Lozano i Espinosa, els tres rostres darrere els projectes.\nDg., 24/05/2020 - 21:30\nSonnos, és a dir, el productor Pere Revert, amb la complicitat dels músics Miguel Espinosa i Carlos Lozano, ha trobat en els videojocs tot un filó per explotar des d'Andorra. Ells, assegura Revert, sí que no han parat ni un minut durant aquest llarg parèntesi en el dia a dia.\nLlegir més sobre Sense que la pandèmia els aturi\nDesprés que aquest diumenge al vespre el comú d'Escaldes-Engordany expressés "confusió i sorpresa" a través de les xarxes socials pel fet que la construcció continués operativa, la cònsol major de la parròquia, Rosa Gili, ha demanat aquest dilluns al Govern que aturi el sector.\nLlegir més sobre Gili demana al Govern que aturi la construcció\nJaume Bartumeu i Josep Lluís Donsion, en la roda de premsa d’ahir a la tarda.\nDc., 15/01/2020 - 03:50\nBartumeu reclama al Govern que aturi el procés d’adhesió a l’FMI\nEl president de Progressistes-SDP, Jaume Bartumeu, va demanar ahir públicament que el Govern aturi el procés d’adhesió a l’FMI que tan sols fa una setmana el ministre de Finances, Eric Jover, anunciava que s’havia iniciat.\nLlegir més sobre Bartumeu reclama al Govern que aturi el procés d’adhesió a l’FMI


La nova junta gestora del CE Manresa troba un deute de 170.000 euros - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa directiva provisional va ser ratificada anit per una cinquantena llarga dels socis del club\nfrancesc dalmau manresa 11.02.2020 | 22:21\nL'assemblea de socis del CE Manresa va ratificar anit, davant d'una cinquantena llarga de socis, la junta gestora formada fa uns quinze dies per tapar el buit deixat per la dimissió de la junta anterior, encapçalada per Luis Villa. Per unanimitat, els associats van donar el seu vistiplau a la gestió de la directiva integrada per Ruth Guerrero, presidenta; Pere Arévalo, secretari; Txema Pulido, responsable de la parcel·la esportiva; Manel Villaplana, tresorer, i els col·laboradors Francesc Sòria, David Luis i José Luis Pérez. A més, els socis, entre els quals hi havia l'expresident Villa, els tècnics del primer equip i alguns jugadors, també van autoritzar Guerrero, Arévalo i Villaplana a gestionar els comptes bancaris del BBVA i CaixaBank.\nEn la reunió, celebrada a la sala d'actes del Montepio de Conductors, el tresorer Villaplana va comentar, tot i que d'una forma no gaire detallada, en no disposar encara de totes les dades, els números reals del club. En aquest sentit, el deute real del CE Manresa s'estima en uns 80.000 euros de la temporada passada (era de 114.000 i durant aquest curs s'han fet alguns pagaments) i uns 90.000 més d'aquesta campanya, 45.000 en relació al primer equip, 35.000 del futbol base i uns 10.000 d'arbitratges. En total, el deute és d'uns 170.000 euros.\nPel que fa a la resta de la campanya, Villaplana va comentar que s'havia aconseguit aprimar les despeses amb la col·laboració de jugadors i tècnics, que han accedit a abaixar-se el sou. Així, mensualment, l'entitat necessitarà uns 22.000 euros mensuals per al primer equip i el futbol base i uns 4.000 per als arbitratges.\nEn l'assemblea d'ahir, Francesc Sòria, responsable de comunicació, va donar a conèixer una primera campanya per recaptar diners. Es tractarà del sorteig d'un viatge a Nova York coincidint amb la visita de l'Igualada al Congost, el 15 de març. Es pretén que jugadors, socis i la col·laboració del comerç manresà venguin com més butlletes millor al preu de cinc euros. Com a ingrés clar també dels propers dies hi haurà la subvenció que el club ha de rebre de la federació espanyola, d'uns 50.000 euros fraccionats en quatre parts. La primera es rebrà el 28 de febrer. La subvenció és per jugar a Tercera Divisió.\nLa presidenta, Ruth Guerrero, un cop ratificada la junta gestora va comunicar als socis que en el termini de tres mesos es convocarà una nova assemblea per obrir un procés electoral, tal com marquen els estatuts de l'entitat. En aquest sentit, no es descarta que algun dels actuals membres de la gestora pugui dimitir per presentar-se a les esmentades eleccions.\nL'Ajuntament anuncia un ajut per al CE Manresa en la presentació de #AlCongostiVola. Esports


Les falles més excloents ! directe!cat\nEl digital dels que votaran Sí. N. 2207. Diumenge, 19 de maig de 2013 09:34 h\nLes falles més excloents\nTot i que el català -o valencià- sigui llengua oficial al País Valencià, veiem com una vegada i una altra és menystingut per les autoritats competents, la desídia dels quals sembla amagar el secret desig que l'ús de la llengua desaparegui. Aquesta 'pluja fina' contra el català té moltes cares, des de la persecució de TV3 al País Valencià fins a la batalla contra el català a l'administració i les universitats que encega el Govern de Francisco Camps. Les falles són també un altre focus d'atacs contra la llengua. Fa deu dies us ensenyàvem les esparverants errades ortogràfiques perpetrades pels responsables de la falla 'València 2011, esport tot l'any', i aquest diumenge hem sabut, gràcies al baròmetre d'ús del català a Internet que promou la WICCAC, que 'fallas.com', la web oficial de la Junta Central Fallera, patrocinada per totes les institucions, ha decidit aquest 2011 suprimir la seva versió en valencià i decantar-se definitivament pel monolingüisme espanyol. 23087 lectures\nJordi Bcn30 de març de 2011, 00.15 h Només cal veure en quina situació es troba el català a Catalunya per entendre com de malament s'ha de trobar allà on governen els que volen exterminar-lo i no se n'amaguen.\nVicenç Bon Sant Boi de Llobregat28 de març de 2011, 13.44 h La Junta Central Fallera no és així pel PP. també ho era amb el PSPV, i no passava res. És com el Santuari de Lourdes, que era com és fins i tot quan a França hi havia governs comunistes. Semblen extraterrestres que els envolti una mena de bombolla que els aïlla del món real.\nIaio Rafel BCN28 de març de 2011, 13.33 h AL # 1 .- Hey, NO OBLIDEM QUE ES TRACTA DE LA JUNTA CENTRAL FALLERA !!!!!. NO VULGUEM AMAGAR QUE LA VERITAT ÉS AQUESTA: DESDE FA MOLT DE TEMPS ELS PEPEROS VAN EN CONTRA DE TOT EL QUE FA OLOR A CATALÀ.\nIaio Rafel BCN28 de març de 2011, 13.26 h Desperta Valencià !!!!!!!!!!!!!!!\nA QUÈ COI ESTÀS ESPERANT?\nVicenç Bon Sant Boi de Llobregat28 de març de 2011, 13.25 h Quan parleu de falles, que és una qüestió sensible al País Valencià, fins i tot entre persones catalanistes i fins i tot independentistes, haurieu de ser més prudents, i hauríeu de conèixer una mica més el territori de què parleu. És com si en època de Franco haguéssiu parlat d'alguns castellers i haguessiu dit que els castellers eren uns feixistes perquè actuaven en determinades concentracions del règim.\nLa Junta Central Fallera és una mena d'organisme proto-democràtic que no ... Llegir més


Celebració del matrimoni civil. Generalitat de Catalunya\nEn què consisteix, passos que heu de seguir i documentació que heu d'aportar\nQui pot oficiar la cerimònia?\nOn es pot celebrar?\nReserva de data a l'ajuntament\nÉs l'acte del casament, pel qual dues persones contreuen matrimoni civil i davant l'autoritat competent.\nTingueu en compte la següent informació respecte qui pot oficiar la cerimònia:\nEl/la jutge/essa encarregat del Registre Civil.\nEl/la jutge/essa de pau o l'alcalde/essa (o regidor/a en qui delegui) del municipi on se celebri el matrimoni.\nHi ha diversos aspectes que heu de tenir en compte quan escolliu el lloc de celebració del matrimoni civil:\nAl Registre Civil on es tramita l'expedient o bé, a petició dels interessats, al Registre Civil, jutjat de pau o ajuntament i seus de districte de qualsevol municipi.\nEn el moment d'emplenar la sol·licitud de matrimoni s'ha d'indicar el lloc de celebració del casament (Registre Civil o ajuntament, i municipi), per tal que hi consti a l'expedient previ.\nEl lloc físic de celebració del casament ha de ser sempre les oficines o dependències del Registre Civil, o bé les instal·lacions municipals destinades a aquesta finalitat quan el casament l’oficiï l’alcalde o un regidor. En el cas que se celebri a l'Ajuntament del municipi, s'assenyala com a lloc de celebració el Saló de Recepcions de la Casa Consistorial.\nEn cap cas es poden celebrar casaments en altres llocs com restaurants, finques o cases particulars.\nUn cop resolt l'expedient, heu d'adreçar-vos a l'encarregat/da del Registre Civil, jutge/essa de pau o alcalde/essa de la població on voleu celebrar el matrimoni, per tal de lliurar la documentació i concertar la data del casament.\nA més de l'expedient tramitat, la documentació requerida pot variar segons cada municipi però el criteri general sol ser:\nHi ha ajuntaments que permeten fer una reserva prèvia de data per a la cerimònia.\nParal·lelament a la tramitació de l'expedient, podeu avançar la sol·licitud de reserva de dia i hora.\nCal tenir en compte sempre, però, que la data no quedarà concretada fins que no es lliuri l'expedient del Registre Civil.


Neix el servei de coworking turístic a Calonge i Sant Antoni • Ràdio Capital de l'Empordà\nL'Ajuntament de Calonge i Sant Antoni ha impulsat un nou servei dedicat als turistes que estan de vacances al municipi i necessiten d'un espai físic per poder treballar.\nL’Ajuntament de Calonge i Sant Antoni ha impulsat un nou servei dedicat als turistes que estan de vacances al municipi i necessiten d’un espai físic per poder treballar durant un moment puntual. És el cas del coworking turístic, que busca cobrir necessitats bàsiques de feina per aquells treballadors, empresaris o emprenedors que estan de vacances. Imprimir uns papers, un despatx on poder treballar, una bona connexió a internet amb fibra òptica…\nPer dur-ho a terme s’utilitzaran les instal·lacions del Viver i Plataforma d’Empreses Alta Mar del Palau Firal de Sant Antoni. Allà els turistes disposaran del que necessitin per poder treballar còmodament durant unes hores, de manera que podran combinar perfectament les vacances al municipi amb treballar per la seva empresa des de la distància. El regidor de Promoció Econòmica, Arturo Prades, ho explica:\nEl Viver posa a disposició dels qui vulguin utilitzar aquest servei un espai de 330 metres quadrats amb 5 despatxos, una sala de treball i un espai de coworking de 80 metres quadrats. D’aquesta manera es permetrà treballar conjuntament a professionals independents, emprenedors, i pimes de diferents sectors, compartint un mateix espai de treball, tant físic com virtual, per desenvolupar els seus projecte professionals de manera independent i fomentar també projectes conjunts.\nLa iniciativa neix a partir de l’experiència de l’any passat. En més d’una ocasió, els turistes s’apropaven a l’Oficina de Turisme preguntant un espai on poder treballar per no haver-ho de fer des d’on estaven allotjats (càmpings, hotels) o haver de buscar alguna zona amb connexió a internet. Arran d’això, l’Ajuntament va decidir formalitzar un espai de coworking com a servei. Un any després, la iniciativa ja és una realitat que pretén quedar-se durant molts anys amb l’objectiu d’atraure emprenedors a la zona.\nArticle anteriorBassa s’afegeix a l’estratègia combativa contra Llarena\nArticle següentAugmenten els diners pels nous pressupostos participatius de Torroella i l’Estartit\nNotícies Paula Balsebre - 20 de novembre de 2020 0\nCausat per la baixada de producció i el creixement de la demanda de fruita durant el confinament


Cottars 1920s Camp Ololaimutiek Kènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Kènia\nAllotjaments a Ololaimutiek\nCottars 1920s Camp\nTenda Lluna de mel - Habitació\n., Ololaimutiek, Ololaimutiek, Kènia, 00100 - Veure al mapa\nAccés al saló-bar executiu\nVila de Cinc Habitacions (Five-Bedroom Villa)\n2 llits individuals i 4 lli...\nTenda (2 adults) (Tent (2 Adults))\nTenda (4 adults) (Tent (4 Adults))\nTenda Lluna de mel (Honeymoon Tent)\nMés informació sobre Cottars 1920s Camp\nConvenientment situat a Ololaimutiek, Cottars 1920s Camp és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Cottars 1920s Camp, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, restaurant.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, llits extrallargs (> 2 metres) per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses piscina exterior, spa, massatge, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Cottars 1920s Camp no troba competidors en cap categoria.


La Guàrdia Civil continua la recerca del cos de Marta Calvo a tres quilòmetres de Manuel - À Punt\nLa Guàrdia Civil continua la recerca del cos de Marta Calvo a tres quilòmetres de Manuel\nCentraran el treball a la pedrera de Castelló, després de rastrejar ja el paratge de Font Amarga a Manuel, l'ermita de Santa Anna a Llosa de Ranes i una zona rural de Castelló\nAgents de la Guàrdia Civil a la zona de recerca del cos de Marta Calvo / Europa Press\n13 de setembre 2021 - 11:01\nAl voltant de quaranta efectius de la Guàrdia Civil continuen aquest dilluns buscant el cos de Marta Calvo, la jove desapareguda fa dos anys i per la mort de la qual i la d'altres dues dones més, està a la presó Jorge Ignacio Palma. Els agents centraran aquesta jornada el seu treball a la pedrera de Castelló, a uns tres quilòmetres de Manuel.\nLa setmana passada ja es van rastrejar tres punts en la nova recerca que ha emprés la Guàrdia Civil en llocs pròxims a Manuel: el paratge natural de Font Amarga a Manuel, l'ermita de Santa Anna a Llosa de Ranes i una zona rural als voltants de Castelló.\nEls agents van reprendre la setmana passada la cerca de Marta Calvo després de constatar que el detingut havia omés en la seua declaració que havia estat en aquesta zona de Manuel durant un cert espai de temps el matí dels fets, segons s'ha pogut comprovar després de la geolocalització del seu telèfon mòbil.\nLa jove va desaparéixer a Manuel, on residia el seu presumpte assassí, el novembre de 2019, després d'haver mantingut un contacte sexual amb ell. Una vegada detingut, Jorge Ignacio va declarar que la xica va morir de manera accidental en un episodi de relacions sexuals i cocaïna i posteriorment va esquarterar el cos i va distribuir les seues restes per contenidors.\nEl presumpte assassí va mentir\nEls investigadors han constatat que va mentir en la seua declaració inicial del lloc on va estar el matí següent a la desaparició de la xica i han pogut comprovar que va passar temps en una zona que serà ara registrada per agents de l'UCO amb ajuda de la unitat canina per a tractar de donar amb alguna pista de la jove.\nEl mes d'agost passat van concloure els treballs de cerca del cos de Marta en l'abocador de Dosaigües, huit mesos després d'haver-se iniciat, després de l'anàlisi de milers de tones de fem i sense cap troballa rellevant per part de la Guàrdia Civil, que sospita que el cadàver de la desapareguda no està allí, com també ho sosté la família.


Josep Solà Benítez | Educació Inclusiva\nPàgina d'inici > Oferta Formativa > Equip Docent > Josep Solà Benítez\nLlicenciat en Psicologia i en Pedagogia per la Universitat de Barcelona.\nDes del 1975 fins el 1986 treballa com a Monitor de Taller, Educador i Terapeuta Ocupacional al Centre de Rehabilitació ASPACE per a persones amb paràlisi cerebral de totes les franges d’edat. En aquesta etapa, du a terme diferents projectes com, per exemple, la música com element rehabilitador. També fa formació i col·labora en la creació del club esportiu AURA, per a persones amb discapacitat motriu, amb la finalitat de promoure l’esport entre el col·lectiu amb discapacitat motriu. Impulsa, juntament amb altres professionals, l’elaboració de projectes ocupacionals-laborals per a la creació d’un centre ocupacional de treball protegit, en estreta relació amb diferents entitats municipals, federacions i associacions per al desenvolupament de la participació de les persones amb diversitat motriu.\nEntre 1987 i 2019, treballa com a psicòleg especialista en teràpia ocupacional, al CEE Pont del Dragó, passant per diverses fases, des de l‘avaluació de necessitats, tutoria de grups heterogenis, afavorint la participació de l’alumnat amb diversitat motriu a les escoles d’adults. En aquesta experiència tenen molt en compte la ocupació, la incorporació de les TIC i TA, com eines d’ampli espectre que afavoreixen la participació de les persones. A partir de 1995, participa com a professor col·laborador de l’Escola Universitària de Teràpia Ocupacional i Infermeria de Terrassa-UAB, impartint docència a l’alumnat en diverses assignatures: Tecnologia d’Assistència, Comunicació Adaptada i Anàlisi del Desenvolupament Ocupacional. Al mateix temps col·labora en el Màster de Suports a la Inclusió, organitzat per la UAB.\nHa participat en diversos projectes europeus impulsats pel CEE Pont del Dragó, relacionats amb la mobilitat, l’accessibilitat, la comunicació i la autonomia de les persones amb dificultats motrius. També ha actuat com a presentador i ponent de les Jornades anuals que convoca el Departament d’Educació relacionades amb la Inclusió i la Tecnologia. També, juntament amb altres persones, ha facilitat la formació presencial i on-line a través de l’Ateneu D233 i D333 – Inclusió educativa i discapacitat motriu. També en formació de formadors: col·laborant amb les Jornades de Baix Cost, en la creació de productes de suport i presentant eines específiques que suposen un recurs per a tothom.\nHa estat coordinador del SEEM (Servei Educatiu Específic de Motòrics) i forma part de l’equip Directiu del CEE Pont del Dragó, del Consorci d’Educació de Barcelona, fins el juny de 2019, facilitant els suports, eines i recursos per a la Inclusió en les etapes educatives que van des de l’escola bressol fins a la Universitat, entenent que la inclusió és un procés al llarg de la vida. Col·labora amb els Serveis Educatius, com amb els Específics del mateix CEB, afavorint situacions d’anàlisi i de suports a la participació per a persones amb Pluridiscapacitats. Juntament amb els professionals del Servei, ofereix formació als joves estudiants de cicles formatius de grau mig i superior en l’àmbit de la salut, la comunicació i l’atenció a les persones. També és tutor de pràctiques em aquests àmbits.\nDarrerament està col·laborant amb l’ACPD (Associació de pares i mares del Pont del Dragó) en el projecte de Centre Ocupacional. Junt amb les Entitats per a la Participació del Barri de Sant Andreu participa en la creació d’activitats participatives, també en l’entorn escolar, fent divulgació i cercant suports per veure la diversitat de les persones com un element d’apropament i nexe.


Tag Archive for "Mar" - CopetDeRatera\nトゥブカール山 tresmils canyoning exploració IntermónOxfam turisme amb nens アルプス cova 峡谷 madeira obus escapades キャッチ 技術 生態学 気象学 冒険 入り江 米国 ポート 50x50 ハイキング クライミング roadtrip 50 ピーク スポンサー モチベーション dinahosting assegurança 登山 動画 旅行 マウンテン 責任 aigua 材料 fauna via ferrata terra llicències suïssa エブロ川 新しい 交流 ドキュメンタリー excursions grimpada 珍品 天候 オセアニア コース スキー メディ周囲 tempesta BTTの 112 pel mòn 連帯 ルート turisme アルナウ viatjes マー ヨーロッパ 時間 re6team 動画 社会的正義 espeleologia トレッキング 下り坂 スキー 雨 インドの 米州 guerra civil bolets 自然 南極 電通大トートーサ GPSを アフリカ pirineus アコンカグア川 スポンサー corsega docum 笑った スキー のレビュー ESF Delta de l'Ebre dinamic アジア 参考文献 トレイルウォーカー アンデス スキー Wikiloc patrocini 50ピーク MAPES 協力 共同研究者 conscienciacio 探検隊 ポートは Piotr Club espeleologia dinamics 3mils allaus ビーチ parapent\n掲示される: May 19th, 2015\nCal estar preparat per la duresa del terreny, sí, però l’esforç bé valdrà la pena. De fet, una experiència com la que reporta al senderista la Ruta 0-4-0, al nord de Tenerife, només és possible gaudir-la en l’illa del Teide i a Hawaii. Un traçat que, で “només” 60 キロ (anada i tornada), condueix al caminant del nivell del mar als gairebé 4.000 metres d’altitud del sostre d’Espanya. D’aquí el seu nom: 0-4-0. L’últim zero, アンドクラーク, només podran apuntar-se’l aquells que s’atreveixin a fer el camí de tornada.\nNo es tracta d’un traçat complicat tècnicament pero si que és exigent en l’aspecte físic. Per subratllar la duresa del camí n’hi ha prou apuntar que són al voltant de 8.000 metres de desnivell acumulat dels que haurà de superar l’aventurer, xifres que expliquen el perquè de que molts intents acabin en fracàs i també el perquè de que siguin cada vegada més els qui s’imposen el repte. I és que, アンドクラーク, Tenerife té el major desnivell orogràfic de tot el país.\nLa Ruta 0-4-0 del Teide (3.718 メートル) parteix de la Platja del Socorro, guanya alçada per la vall de l’Orotava, continua per un empinat paissatge boscòs fins arribar a l’ampli plató de les Cañadas del Teide (ambient desèrtic) i finalment entre colades de lava arriba a les zones altes del volcà, passant pel refugi d’Altavista, l’estació del telefèric i el cràter cimer del cim de l’Atlàntic. La ruta es remata tornant al punt de partida a la Platja del Socorro. Per duresa i bellesa és la ruta reina de Canàries!


El Dr. Ramon Pujol serà el futur degà de la Facultat de Medicina de la UVic-UCC i Joan Guanyabens el director general de la Fundació d’Estudis Superiors en Ciències de la Salut (FESS) | Mitjans de Comunicació FUB\n← Alumnes del CFGS de màrqueting i publicitat de l’Escola Montserrat es formaran a UManresa\nLa Llum 2017 s’impregna d’actituds que facin anar endavant i superar reptes →\n· Ramon Pujol és doctor en Medicina, especialista en Medicina Interna, professor titular de la UB i compta amb una àmplia trajectòria en l’exercici de la medicina, la docència, la recerca i la gestió sanitària\n· Entre les prioritats del degà figurarà el desplegament d’un pla d’estudis innovador des del punt de vista pedagògic i clínic, orientat a les necessitats de la població i la comunitat\n· Joan Guanyabens ha estat directiu de la UDIAT- Centre Diagnòstic i de la Corporació Sanitària Parc Taulí de Sabadell, responsable d’estratègia TIC del Departament de Salut i Conseller Delegat de l’AQuAS\n· El Patronat de la FESS ha donat llum verda als dos nomenaments després de superar un concurs públic i obert\nDivendres, 27 de gener de 2017.- La Facultat de Medicina de la Universitat de Vic – Universitat Central de Catalunya (UVic-UCC) ja té el seu futur degà. Es tracta de Ramon Pujol, doctor en Medicina i especialista en Medicina Interna, a qui ha nomenat el Patronat de la Fundació d’Estudis Superiors en Ciències de la Salut (FESS), l’entitat titular de la Facultat de Medicina. El futur degà compta amb una àmplia trajectòria en l’exercici de la medicina, la docència mèdica, la recerca i la gestió sanitària, i amb el seu perfil dotarà la Facultat d’experiència en el procés de posada en funcionament del projecte. Entre les seves principals prioritats figuraran completar l’equip de professorat que hi impartirà docència i desplegar un pla d’estudis innovador des del punt de vista pedagògic i clínic, orientat a les necessitats de la població i la comunitat.\nRamon Pujol és doctor en Medicina per la Universitat de Barcelona (UB) i especialista en Medicina Interna (1977) per l’Hospital Universitari de Bellvitge (HUB), on ha dut a terme bona part de la seva trajectòria: hi ha estat coordinador d’Urgències i cap del Servei de Medicina Interna, càrrec que també havia tingut prèviament a l’Hospital General de Granollers. En l’àmbit de la docència universitària, Pujol ha exercit durant anys com a professor titular de la Facultat de Medicina de la UB, on els últims anys ha estat director del departament de Ciències Clíniques. Al mateix centre ha presidit el comitè d’Innovació Docent d’aquest departament així com la comissió de docència del HUB. Altres responsabilitats que ha desenvolupat són la presidència de la Societat Catalana de Medicina Interna, de la Societat Catalana d’Educació Mèdica, de la Societat Espanyola de Medicina Interna (SEMI) i de la European Federation of Internal Medicine (EFIM).\nJoan Guanyabens, director general de la FESS\nPer altra banda, la Fundació d’Estudis Superiors en Ciències de la Salut també ha escollit Joan Guanyabens per ocupar el càrrec de director general. Llicenciat en Medicina i Cirurgia per la UB i màster en Gestió Hospitalària per ESADE, durant més de 30 anys la trajectòria professional de Guanyabens ha estat relacionada amb l’ús i l’aplicació de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) per innovar en l’àmbit sanitari, tant en el sector públic com en l’empresa privada. Entre altres càrrecs, ha estat secretari d’Estratègia i Coordinació en el Sistema d’Informació i Tecnologies de la Informació del Departament de Salut de la Generalitat, conseller delegat de l’Agència Catalana per la Qualitat i Avaluació Sanitàries (AQuAS), director de Desenvolupament Organitzatiu de la UDIAT – Centre Diagnòstic i de Sistemes de la Informació de la Corporació Sanitària Parc Taulí, i avaluador, auditor i expert en TIC i Salut en programes de la Unió Europea. També s’ha dedicat a la docència universitària en matèria d’innovació i TIC en l’àmbit sanitari a diferents centres i institucions, i ha desenvolupat projectes d’I+D+i.\nTant Guanyabens com Pujol han estat nomenats pel Patronat de la FESS després de superar un concurs públic i obert que ha comptat amb una comissió formada per representants de la Fundació Universitària Balmes i de la Fundació Universitària Bages, a més d’experts externs, per fer-ne la preselecció. En el cas del degà de la Facultat de Medicina, el seu nomenament ha comptat també amb la proposta favorable del rector de la UVic-UCC, Jordi Montaña. A les dues convocatòries s’hi van presentar globalment més de 130 candidats.\nEl mes d’octubre passat la junta del Consell Interuniversitari de Catalunya (CIC) va aprovar incloure el grau de Medicina de la UVic-UCC a la programació de curs universitari 2017-2018. Ara el projecte està pendent de rebre la validació del pla d’estudis per part de l’Agència de Qualitat Universitària (AQU) i de la concessió, per part del Ministeri d’Educació, de les 90 places sol·licitades. La Facultat de Medicina de la UVic-UCC s’orientarà a la formació comunitària i integral de metges, una de les àrees de salut amb més demanda, per donar resposta a les necessitats de les persones. El pla d’estudis incorpora elements innovadors des del punt de vista pedagògic, com l’ensenyament basat en la resolució de casos clínics, l’aposta per grups reduïts, la docència personalitzada i la internacionalització. La nova facultat s’ubicarà a Vic i tindrà una unitat docent a Manresa. Serà de caràcter privat, s’autofinançarà i disposarà d’uns sistema de beques per ajudar econòmicament entre el 10 i el 15% dels estudiants i un sistema de préstecs innovadors.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Ciències de la Salut, UVic-UCC i etiquetada amb estudiar medicina, facultat de medicina, Medicina, medicina uvic-ucc. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Grup Local de Sau-Guilleries | FloraCatalana\nSAU - GUILLERIES\nGrup Local de Sau-Guilleries\nEl Grup Local Sau-Guilleries neix de l’interés dels seus components en el medi natural, històric , socila i humà, que ha donat forma i color a aquest entorn priviliegiat. L’àmbit d’interés del GL abarca principalment la flora, especialmente la aromàtica i medicinal, però també la fauna, el paisatge i l’activitat humana d’aquest racó de país.\nSau-Guilleries es caracteritza que la diversitat de paisatges que componen el seu marc geogràfic, limitat al nord i nordoest per les cingleres de Tavertet, porta d’accés al Collsacabra, a l’est pel curs del Riu Ter en el seu trànsit cap a la plana de Girona i la Costa Brava, que en aquest punt s’ha encerclat i engabiat formant el conjunt d’embassaments Sau-Susqueda-Pasteral, i al sud per l’espés macís de les Guilleries, amb el Montseny i el Matagalls de fons.\nAquesta diversitat de paisatges fa que trobem un munt d’ambients que es succeixen sense interrupció, donant origen a una de les zones del país amb més diversitat d’espècies vegetals, arribant segons algunes fonts, a trobar-se quasi un terç del catàleg d’espècies de flora presents a Catalunya.\nAlzinars, rouredes, freixenedes, fagedes, boscos de galeria, vernedes, omedes, salzeredes, boscos de castanyers i de coníferes adaptades a l’entorn, representen una coberta arbarda de més del 80% del territori, a la qual es suma el terreny restant, més de la meitat ocupat per conreus.\nLa major riquesa florística es concentra, doncs, en els dos ambients ecològics típics: les codines i cingleres i les riberes i obagues humides. En aquest sentit, les Guilleries forma part d'aquest pont biogeogràfic que uneix el Pirineu amb la Serralada prelitoral i que té en el Montseny-Montnegre un dels seus límits meridionals. La singularitat del relleu orogràfic del massís de les Guilleries ha facilitat la pervivència d'algunes espècies florístiques que altrament haurien desaparegut.\nItineraris on col·labora el grup\nSortida botànica al Turó del Telègraf (entre Martorell i Castellbisbal)\nTuró del Telègraf (entre Martorell i Castellbisbal)\nSortida botànica a Mas d'en Gual\nRodalies de Mas d'en Gual (El Vendrell)\nSortida botànica a Puig Rodó i taller de classificació (Sant Llorenç Savall)\nPuig Rodó (Parc Natural de Sant Llorenç del Munt)\nSortida botànica per veure lliris de neu\nRodalia del torrent del Gai (Moià)\nSortida de recerca botànica a les ribes del Fluvià\nRibes del Fluvià (a prop de la 2ª resclosa d’Esponellà)\nItinerari botànic pels Jardins del Dr. Pla i Armengol, al barri del Guinardó de Barcelona\nJardins del Dr. Pla i Armengol, al barri del Guinardó de Barcelona\nTaller d’estudi i determinació de plantes (26/01/2020)\nA l’Espai de Lectura, a la plaça Vella de Castellterçol\nSortida de recerca botànica a les rouredes del Montnegre\nCims del Montnegre\nXerrada: La Palinologia, una Ciència desconeguda.\nCurs Botànica I: morfolgia i identificació de plantes vasculars\nL’entorn d’una cova i d’una font\nXerrada: Palinologia, una ciència desconeguda\nSortida a Sant Miquel de la Roca, Crespià.\nSortida botànica al Gorg Blau o Gorgues de can Barca


La coherencia en el creixement - Copiloto Empresarial\nLa coherència en el creixement\nHome Uncategorized @ca La coherència en el creixement\nBy Lluis Verbon | Uncategorized @ca | 0 comment | 12 juny, 2018 | 0\nÉs una constant: la majoria d’empreses considera que, quan es planteja créixer, ho ha de fer venent els mateixos productes actuals a altres mercats geogràfics o a altres segments del mateix àmbit actual, o ambdues coses. Algunes vegades pot ser una opció raonable, però no sempre.\nSovint sento empresaris que diuen alguna cosa com: “venem a particulars, però també volem fer-ho a empreses”. I es queden tan tranquils, sense considerar que, potser estan barrejant dos tipus de client que, encara que puguin comprar el mateix producte, no s’assemblen gens. Vegem les grans diferències:\nEl comprador domèstic està sotmès a estímuls emocionals, el professional no. Quan un particular compra un cotxe es fixa i és sensible a característiques molt diferents de les que valora un taxista o el comprador de les flotes d’una cadena de supermercats. El missatge promocional no pot ser el mateix en cap cas.\nEl comprador particular accepta el preu amb més facilitat que un professional amb capacitat de negociació. Aquest últim farà baixar el preu i, per tant, el marge del venedor.\nEl comprador particular accepta pagar una part de la compra anticipadament i, en el pitjor dels casos, a la recepció del producte. El professional negocia finançament, pot exigir pagar a 60 dies, per exemple.\nEn la mateixa línia, el risc per impagament i l’import compromès és molt superior en cas de comprador professional. L’assegurança per cobrir el risc suposa una despesa important.\nPer tant, el món B2B (negoci entre empreses) és radicalment diferent del B2C (negoci amb client particular) i faríem bé de no confondre’ls.\nQuè li pot suposar a una empresa barrejar els dos segments? Doncs probablement s’haurà de plantejar tractar la qüestió com si fossin dues empreses: diferents missatges, diferents fórmules de finançament, diferents marges, potser empleats amb potencials diferents. El B2B pot generar bons negocis, però abans d’entrar-hi, cal preguntar-se si es té tot el que cal per fer-lo rendible.\nI quina alternativa tenim si volem créixer sense entrar en el B2B? Segurament en tenim. Per exemple, li podem vendre més producte a la nostra clientela actual. No fa gaire, a una empresa que instal·la productes de construcció fets amb perfilaria d’alumini i PVC els he recomanat iniciar unacol·laboració amb una altra amb una llarga trajectòria en el terreny dels productes tèxtils per a la llar.\nEn altres circumstàncies, ampliar l’àrea geogràfica d’actuació pot ser una solució, sempre que la distància no suposi un increment de costos excessiu.\nEn tot cas, com sempre, és molt important ser coherent.\nDirigir l’ambigüitat 457 vistes


Desenes de mecenes fan possible el repte d’Ermy González que prepara un musical inspirat en Michael Jackson | ÀUDIO - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nLa vilanovina Ermynia González ha aconseguit, gràcies a les aportacions de desenes de petits mecenes, superar el primer repte per portar a l’escenari l’espectacle “The Woman in the Mirror“, un projecte personal traduït en un musical inspirat en Michael Jackson, el rei del pop. En 30 dies va aconseguir recaptar 3.800 € que l’ajudaran a produir aquest espectacle que combina música, audiovisuals, dansa i veu en directe\nEl repte era complicat i en alguns moments, González va creure que no aconseguiria reunir els 3.250€ que necessitava per tirar endavant el muntatge. El cert és que van ser el mateix 29 de gener, a poques hores de tancar el repte, que es va omençar a superar la xifra marcada. La ballarina ha tingut paraules d’agraïment per a totes les persones que hi ha col·laborat.\nErmy González és ballarina, coreògrafa i professora de ball i una apassionada de la música i la trajectòria de Jackson. Per això va somniar en portar a l’escenari tot el que sent i el que representa la música i l’estil del rei del pop. Un repte que ha compartit en primer lloc amb Maria Berenguer, qui va traduir en guió les idees que bullien al cap de l’Ermy i a les que ha donat sentit i ordre.\nUna altra de les persones cabdals del projecte ha estat José Manuel Cid, de Ràdio Sala, qui després de conèixer la idea de l’Ermy, va animar-la a tirar-la endavant i es va oferir per fer-se càrrec de l’escenografia, la il·luminació i el so.\nDarrera de l’espectacle que veurà la llum el 4 i 5 d’abril a Can Papasseit hi ha un grup de ballarines importants que tampoc van dubtar a acceptar el repte que els proposava Ermy González. Al capdavant, Vanesa Serrano, en qui l’Ermy confia plenament fins el punt d’assignar-li el paper d’assistent de coreografia. Les seves alumnes: Bianca, Jana, Clàudia, Míriam i Andrea, que han crescut amb ella, l’acompanyaran també a l’escenari en aquest muntatge.\nL’Ermy es mostra especialment agraïda amb Úrsula Rilo, ballarina professional i la seva coreògrafa personal, per la confiança que ha dipositat en el projecte. També agraeix l’esforç que està fent la companyia Pas a Pas, amb la que balla González i en especial a les ballarines Tania Segura i Clàudia Quiñones que es desplacen des d’El Prat. També ha tingut paraules de gratitud per a Marina Salanova, que tindrà un paper molt específic en l’espectacle.\nEl muntatge de l’espectacle avança a bon ritme: els assajos es multipliquen i els viatges entre El Prat i Vilanova del Camí es fan cada vegada amb més freqüència. “Cal treure temps de sota les rajoles” diu satisfeta Ermy González.\nTambé és un repte, diu, el que està assumint la cantant vilanovina Sheila Grados i la resta de les cantants femenines -Amèlia, Glòria, Laia i Silvia- que posaran la veu en directe. Totes de les tenen la difícil tasca d’adaptar la música de Michael Jackson sense perdre l’essència femenina.\nEn aquests moments s’estan produint també els diferents productes de merchandising així com les entrades de paper que esperen poder lliurar als mecenes aquest mateix mes de febrer. Les podran recollir en qualsevol dels tres punts de recollida que s’han habilitat. A Vilanova, a l’escola Artístic i a la perruqueria Sandra , i a Igualada, a la perruqueria Luxor.\nEls mecenes, explica Ermy González, tenen prioritat per escollir els millors seients per gaudir de l’espectacle. A hores d’ara, explica, hi ha unes 200 entrades reservades – entre l’espectacle de dissabte i el de diumenge- . La resta es posaran a la venda a finals del mes de febrer.


Bosque de Oma | PR - BI 180\nBosque de Oma, molt més que un bosc pintat\nEl Bosque de Oma es troba situat al terme municipal de Kortezubi, encara que com bé indica el seu nom, pertany al barri d'Oma. Al Bosque de Oma també se li coneix per el nom de Bosque Pintado o Bosque Encantado i és obra del pintor escultor Agustín Ibarrola. Aquesta obra es caracteritza perquè l'artista va realitzar pintures sobre troncs d'arbre, principalment pins, dibuixant figures humanes, animals i figures geomètriques. Algunes d'aquestes imatges només es fan visibles des de determinades posicions, des d'on les imatges dels diferents troncs formen una imatge conjunta.\nDistància: 6,40 Km. aprox.\nPer la carretera BI-2238, un cop superada la població de Gernika, ens hem de dirigir per la carretera BI-4424 a las Cuevas de Santimamiñe. Arribem al barri de Basondo, que disposa d’un ampli estacionament, punt des d’on es pot accedir a las Cuevas de Santimamiñe i al Bosque de Oma. Complicat de descriure, veure punt de partida a Google Maps.\nBasondo - PRBI180 - Indicador - Entrada al Bosque Pintado - Bosque de Oma - Ruta amb 47 punts - Trencall cap a Oma - Carretera - PRBI180 - Oma - Basondo\nAbans d’iniciar la ruta podem observar un parell de voltors que planegen airosament per la serra on estan situades las Cuevas de Santimamiñe. Sortim de Basondo, en sentit Sud, per un camí cimentat que puja decididament. Cal seguir aquesta ampla pista que xino-xano en duu, sense pèrdua, cap al Bosque de Oma. En suau i mantinguda pujada trobem un indicador mentre anem gaudint de la pau i dels silenci que proporciona caminar enmig d’un esplèndid i frondós bosc, com antesala del escenari anunciat. Pel trajecte anem observant els ocells al nostre pas amb l’ajuda dels prismàtics pel reconeixement de vista i so. Més endavant, arribem a una cruïlla que ens anuncia, per l’esquerra, l’entrada al Bosque Pintado. Baixem per uns graons de fusta fins arribar a una mena d’esplanada que disposa dels primers arbres transformats. Per poder entendre i veure correctament les obres, cal situar-se al costat d’unes plaquetes, situades al terra, numerades que mostren la direcció per l’observació adequada. Anem resseguint aquesta mena de ruta de 47 punts per veure la totalitat de l'obra. Una ruta que serpenteja pel mig del bosc fins situar-nos novament a l’esplanada incial. Reposem una estona per gaudir del silenci mentre anem reconeixent diversos ocells, entre altres una parella de ben plantats pica-soques que van dansant pels arbres. Reprenem la caminada i prenem un trencall que ens indica la direcció apropiada per anar cap a petita població Oma. Seguim el PR-BI 180 que davalla decididament fins sortir a una carretera local. Girem per l’esquerra i seguim per aquesta carretera que disposa d’un carril lateral pels vianants o ciclistes. Una carretera que travessa el nucli de Oma i continua per la petita vall fins a Basondo, punt d’inici de la caminada.\nAgustín Ibarrola és un artista nascut a Basauri, Biscaia el 1930. Autodidacta, gràcies a la seva talent i per mitjà d'una beca que el portaria a Madrid, es va iniciar en el cubisme i el constructivisme juntament amb un altre escultor de gran renom que és Jorge Oteiza. A Agustín Ibarrola sempre li ha inquietat les situacions socials del moment i així ha volgut reflectir-ho en els seus treballs. En els anys 60 i per les seves motivacions socio-polítiques, els seus treballs van voler expressar les situacions del moment.\nIbarrola també és partidari que l'art públic ha de ser muralista i de grans dimensions, possibilitant un visitant submergir-se o mimetitzar-se amb les obres. Per altra part i segons ell, les peces d'art han de ser compostes per materials robusts i duradors, mentre demostren sentiments socials col•lectius.\nTots aquests ideals van ser reflectits en el seu treball del Bosque de Oma el 1982. Una obra a l'aire lliure, envoltada d'arbres, pintures, ulls i colors que faran sentir al visitant en un lloc màgic i incomparable. Alguna vegada mai vist abans.\nUna caminada per estirar les cames que circula per esplèndids boscos amb visita artística inclosa. Visita altament recomanada a aquest bosc transformat per la ma d’un artista que ha aconseguit donar-li una atmosfera màgica. Tot plegat hem gaudit de l’art i de la muntanya al mateix temps.\n100 Cims (80) 2000 (36) 3000 (24) 4000 (1) Aiguabarreig Segre-Cinca (1) Aiguamolls de l'Empordà (1) Alemanya (10) Alta Muntanya (31) Alta Via 2 Dolomiti (1) Andorra (15) Austria (7) Baix Empordà (1) Birding (16) BTT (6) Cadí-Moixeró (1) Caminades-Travesses (21) Camins de Montserrat (21) Camins de Sant Llorenç del Munt (13) Camins del Montseny (10) Camins Equipats (26) CCCR Copa Catalana de Caminades de Resistència (10) Cicloturisme (3) Congost de Baldellou (1) Congost de Santa Anna (1) Cornudella de Montsant (1) Crestes (18) Curses (5) DBF Delta Birding Festival (1) Delta de l'Ebre (1) Delta del Llobregat (1) El Danubi en BTT (19) El Planerón (1) Erms d'Aitona (1) Escalada (64) Escalada clàssica (59) Escalada esportiva (5) Escòcia (13) Escòcia en BTT (13) Eslovàquia (4) Estany de Sils (2) Estelades al cim (1) Euskal Herria (8) França (6) Gallocanta (1) Gironès (1) GR 131 Sender de l'arxipèlag canari (14) GR 6 Barcelona-Montserrat (5) GR 67 Tour de Les Cévennes (1) GR 83 Camí del Nord (10) GR 92 Sender del Mediterrani (22) Grècia (2) Hongria (5) Humedales de Salburua (1) Illes Canàries (14) Itàlia (1) La Gomera (5) La Graciosa (1) Lanzarote (7) Le Canal du Midi en BTT (1) Les Basses d'en Coll (1) Lo Port (11) Marroc (1) Montsant (3) Montseny (10) Montserrat (80) Muntanya (200) Ornitologia (16) Parc del Garraf (1) Parc naturel de Camargue (1) Pedraforca (3) Saladas de Sástago-Bujaraloz (1) Sant Llorenç del Munt (16) Secans de la Granja d'Escarp-Serós (1) Senders de Gran Recorregut (9) Serra de Guara (3) Siurana (1) Sostre Comarcal (24) Sostre Comunitat Autònoma (7) Sostre de País (5) Sostre Provincial (10) Ter vell (1) Top 20 (20) Torre d'en Dolça (1) Tossa de Mar (12) Urdaibai (1) Veïnat d'Esclet (1) Vies Ferrades (24) Vies Verdes (5)\n“Per molt que recorrem el món darrere de la bellesa, mai la trobarem si no la duem amb nosaltres”


Onze espectacles per a petits grans espectadors - Diari de Girona\nOnze espectacles per a petits grans espectadors\nLa tercera edició d'Empordanet a Escena, el projecte per dur teatre familiar de qualitat als pobles empordanesos, incorpora Albons i estrena un nou sistema de venda d'entrades anticipades aquest 2020\nalba carmona 29.12.2019 | 00:22\nA dalt, els espectacles «La Gallina dels ous d'or», de Zum Zum Teatre, i «Nymio», de Zero en Conducta. A baix, «Papirus», de Xirriquiteula. Diari de Girona\nA dalt, els espectacles «La Gallina dels ous d'or», de Zum Zum Teatre, i «Nymio», de Zero en Conducta. A baix, «Papirus», de Xirriquiteula.\nUn poble més, Albons, un nou sistema de venda d'entrades anticipades i la mateixa aposta per acostar als pobles de l'Empordanet una programació amb espectacles familiars de qualitat de circ, teatre i titelles. És la proposta de la tercera edició d'Empordanet a Escena, una iniciativa conjunta d'onze petits municipis empordanesos com Verges, Jafre, Garrigoles o Foixà, que, aquest 2020, rebran la visita de companyies com les premiades Xirriquiteula, Zero en conducta o Zum Zum Teatre.\nLa temporada arrencarà el 12 de gener a Verges amb Freqs, de la jove companyia Somso. L'espectacle, de gran format, combina la música, el teatre i el circ per a una vetllada entranyable, poètica i molt divertida.\nJafre acull del 26 de gener una petita joia, Hai, la pescadora de somnis, on la companyia Giramàgic fusiona la màgia i el teatre visual i d'objectes. L'espectacle es va endur el premi del jurat infantil en la darrera edició de la Fira de Titelles de Lleida.\nEl 9 de febrer a la Tallada, la reconeguda i premiada companyia Xirriquiteula ( Laika) presentarà la proposta teatral Papirus, un espectacle que parla de somnis, però també de l'amistat i la guerra.\nL'1 de març el teatre arriba a la sala de cinema d'Albons amb Les Bianchis i l'espectacle Les Click, en què les tres actrius proposen un joc divertit per a tota la família.\nEl 8 de març Xavi Lozano sorprendrà el públic treien so a un munt d'objectes quotidians, com una regadora o una escombra, en un espectacle musical molt especial, Bufa&Sons, a Colomers.\nA Garrigoles-Les Olives La Cia. del príncep Totilau proposa un acurat treball barreja d'actors i titelles amb El llop ferotge.\nPer als qui vulguin riure, Empordanet a Escena programa el 5 d'abril a Ultramort l'hilarant espectacle Wet Floor, el primer solo de clown de Cristina Solé.\nEl 19 d'abril a Rupià hi ha previst Nymio, un espectacle que la companyia Zero en Conducta ha representat més de 300 vegades en setze països diferents i que ha rebut premis a Bulgària, Portugal i Romania. Els dits són els protagonistes d'aquest muntatge íntim que també inclou mim i dansa.\nTot seguit el 26 d'abril a Bellcaire hi ha prevista una altre delícia: l' Endrapasomnis, de Teatre al Detall, premi de la Crítica l'any 2014 al millor espectacle familiar gràcies a una delicada barreja teatre i música.\nCanvi de registre per al 3 de maig, amb un espectacle gran com els tres artistes que formen la companyia Les Barlou. Duran a Parlavà Set Up i la seva visió del circ dins el circ.\nEmpordanet a Escena tancarà la programació el 17 de maig a Foixà amb un espectacle premiat i reconegut, una versió esplèndida del clàssic La Gallina dels ous d'or de la companyia Zum Zum teatre. Entre d'altres guardons al currículum, suma premis com el FETEN 2017 a la millor direcció o dos Dracs d'Or a la Fira de Titelles de Lleida del mateix any.\nAbonament per tot el cicle\nTotes les funcions són a les 5 de la tarda. Les entrades ja estan a la venda, per cinc euros, al web: www.empordanetescena.cat, que estrena un nou sistema de venda anticipada. En col·laboració amb Code tickets es podrà comprar qualsevol entrada o abonament sense cap tipus de despesa ni comissió bancaria.\nA més, hi ha un abonament pels onze espectacles per incentivar la fidelitat dels espectadors. El preu és de 46,20 euros i representa un descompte del 30%.


IncreiXendo: de desembre 2013\nDones, l'altra cara del mirall\nDones, l'altra cara del mirall, un álbum en Flickr.\nLes fotos de l'assaig del dia 11 de desembre, uns dies abans de l'estrena a Calonge\nDones, l'assaig general\nAssaig del dia 11-12-13, uns dies abans de l'estrena a Calonge d'aquest monòlegs de Franca Rame, dario Fo i R. Mendizábal\nCalonge acull una representació teatral sobre la violència de gènere\nPublicat a CostaBrava Digital (18-12-2013)\nLa companyia de teatre ‘Increixendo’ de Sant Gregori ha actuat a Calonge amb l'obra 'Dones, l'altre cara del mirall' que a través d'un conjunt de monòlegs intenta conscienciar al públic de la situació de les dones maltractades i la violència de gènere.\nLa Sala Fontova acull una obra sobre els maltractaments i la violència de gènere\nPublicat al Diari de Girona (16-12-2013)\n... i bon any 2014!\nL’Associació de Dones del Baix Empordà porta a Calonge una obra sobre la violència de gènere\nPublicat a Gironanotícies.com el 12-12-2013\nEl proper dissabte 14 de desembre a les 18 h. la Sala Fontova acollirà la representació d’aquesta obra que gira planteja el tema dels maltractaments i vol ser un crit contra la violència de gènere.\nL’obra de teatre “Dones, l’altra cara del mirall” arriba a Calonge de la mà de la companyia Increixendo i la recentment creada Associació de Dones del Baix Empordà. El proper dissabte 14 de desembre a les 18 h. la Sala Fontova acollirà la representació d’aquesta obra que gira planteja el tema dels maltractaments i vol ser un crit contra la violència de gènere. Es tracta d’una obra formada per quatre monòlegs de diversos escriptors: La violació, en base a textos de Franca Rame i Dario Fo i interpretat per Gràcia Vilarnau; El pitillo de Rafael Mendizábal interpretat per Mònica Arnau; La binguera, també de Rafael Mendizabal i interpretat per Maribel Torras; i Pròleg, de Franca Rame i interpretat per Nina Prat i sota la direcció de Rafel Nieto i l’acompanyament musical de Glòria Vila. També participen en el muntatge Àngel Vidal (disseny de so i llum), Montse Teixidor (Disseny vestuari), Fina Comas (Maquillatge), Miquel Bohigas (Traducció i disseny gràfic) i Mª Teresa Roura (Producció).\nCalonge. L’Associació de Dones del Baix Empordà porta a Calonge una obra sobre la violència de gènere\nPublicat el dijous, 12 desembre 2013 a CANAL AJUNTAMENT de l'Ajuntament de Calonge\nL’obra de teatre “Dones, l’altra cara del mirall” arriba a Calonge de la mà de la companyia Increixendo i la recentment creada Associació de Dones del Baix Empordà.\nEl proper dissabte 14 de desembre a les 18 h. la Sala Fontova acollirà la representació d’aquesta obra que gira planteja el tema dels maltractaments i vol ser un crit contra la violència de gènere. Es tracta d’una obra formada per quatre monòlegs de diversos escriptors: La violació, en base a textos de Franca Rame i Dario Fo i interpretat per Gràcia Vilarnau; El pitillo de Rafael Mendizábal interpretat per Mònica Arnau; La binguera, també de Rafael Mendizabal i interpretat per Maribel Torras; i Pròleg, de Franca Rame i interpretat per Nina Prat i sota la direcció de Rafel Nieto i l’acompanyament musical de Glòria Vila. També participen en el muntatge Àngel Vidal (disseny de so i llum), Montse Teixidor (Disseny vestuari), Fina Comas (Maquillatge), Miquel Bohigas (Traducció i disseny gràfic) i Mª Teresa Roura (Producció).\nL’obra “Dones, l’altra cara del mirall”, arriba a Calonge de l’Associació de Dones del Baix Empordà, creada recentment i que té per objectiu donar un espai de visibilitat i compartir inquietuts i idees. El preu de l’entrada és de 10 € i els fons recaptats serviran per finançar en part aquesta nova associació. La representació d’aquesta obra de teatre és la primera activitat oberta al públic que organitza l’Associació de Dones del Baix Empordà, que es reuneix el primer dijous de cada mes a la casa de cultura de Calonge.\nDones. L'altra cara del mirall\nEl proper dissabte 14 de desembre estrenem al Teatre Municipal de Calonge els monòlegs del muntatge "Dones, l'altra cara del mirall"\nLa violació de F. Rame i D. Fo\nActriu: Gràcia Vilarnau\n‟M'han clavat un genoll a l'esquena, només un, com si el que està darrera meu tingués l'altre recolzat a terra. Amb les seves mans m'agafa ben fort les meves, retorçant-me cap enrere. No entenc res del que m'està passant.‟\nEl pitillo de R. Mendizábal\nActriu: Mònica Arnau\n‟I jo ho aguantava en silenci, senyor jutge. I em va començar a pegar. A vegades perquè tornava borratxo i a vegades per desfogar-se de les seves frustracions. I jo ho aguantava, senyor jutge, perquè ja ho va dir el capellà que ens va casar: “Estareu junts pel bo i pel dolent, en la riquesa i en la malaltia”. I així durant vint anys, senyor jutge.‟\nLa binguera de R. Mendizábal\nActriu: Maribel Torras\n‟Li vaig aclarir que eren béns conjugals. Li vaig passar contes del que hagués pagat de bugaderia, de cuinera, de planxadora i de senyoreta de companyia. Fent un càlcul de a 700 pts. l'hora quedàvem en paus. Vaig aconseguir que ho arribés a entendre. Però em va treure la firma del banc.‟\nPròleg de Franca Rame\nActriu: Nina Prat\n‟No ens enganyem, el protagonista absolut d’aquests monòlegs sobre la dona és l’home. O més ben dit, el seu sexe. No hi és present "de carn i ós", perquè no en té d’ós, però sempre és aquí, entre nosaltres, gran, enorme, amenaçador... fins que ens esclafa!‟\nEl mes de març tenim previst portar aquesta obra a Sant Gregori. Us en mantindrem informats.\nCalonge acull una representació teatral sobre la v...\nLa Sala Fontova acull una obra sobre els maltracta...\nL’Associació de Dones del Baix Empordà porta a Cal...\nCalonge. L’Associació de Dones del Baix Empordà po...


Notícies MontserratL’Escolania de Montserrat publica el CD “In Montibus Sanctis”\nbonart 14/1/15 L’Escolania de Montserrat, de la mà del que va ser el seu director musical els darrers set cursos (fins el juny de 2014), el compositor Bernat Vivancos, acaba de publicar el CD In Montibus Sanctis (Discos Abadia de Montserrat). Creat pel propi Vivancos, el...\nExposicions Montserrat“Jana Sterbak a Montserrat. Una presència” al Museu\nbonart 17/11/14 El Museu de Montserrat inaugura el 27 de novembre a les 12.30 h. a la Sala Pere Daura l’exposició Jana Sterbak a Montserrat. Una presència, comsissariada per Teresa...


Missió, Visió i Valors | CREDA Pere Barnils\nEl CREDA Pere Barnils és un servei públic educatiu altament especialitzat en tot el que fa referència al desenvolupament del llenguatge. És un centre de recursos que dóna continuïtat institucional al que en el seu moment fóra el Fonoaudiològic. És l’hereu dels centres on s’atenia les persones sordes, amb una història de més de 200 anys i entitat de referència en l’atenció de l’alumnat sord a la ciutat de Barcelona.\nLA MISSIÓ, VISIÓ I VALORS són un conjunt de principis i idees de futur compartits per tot l’equip humà del CREDA Pere Barnils i constitueixen els eixos bàsics que configuren la cultura del nostre servei educatiu. Hem de recordar que tots els centres del sistema educatiu català han de recollir els principis rectors definits en la Llei d’Educació catalana.\nLa missió del CREDA Pere Barnils és desenvolupar i potenciar l’audició, el llenguatge, la parla i la comunicació de l’alumnat amb pèrdua auditiva o greus trastorns de llenguatge. Aquesta tasca es pot assolir gràcies als diferents professionals que formen part del servei, que treballen, conjuntament, com a equip multidisciplinar. La missió és el que uneix a tots els professionals que en formen part i és un sistema viu, canviant. La seva feina té lloc als centres educatius de la ciutat de Barcelona, en el marc del sistema inclusiu, generant nous coneixements i en coordinació amb els equips docents i els psicopedagogs dels EAP. L’objectiu final de la seva tasca és que aquests alumnes puguin millorar les seves capacitats lingüístiques i d’aquesta manera poder tenir accés al currículum i assolir les competències que els permetran integrar-se a la societat i al món laboral.\nLa visió és l’horitzó de sentit, la raó d’existir del CREDA, és la causa final, que només es pot dur a terme gràcies a les persones, que són la causa eficient. Per això es planteja en termes de futur. El CREDA Pere Barnils, com a servei educatiu públic en el camp de la logopèdia educativa, té com a voluntat de futur, seguir generant confiança com a centre de referència. Vol ser una institució que millori dia a dia la qualitat i l’excel·lència en l’atenció dels seus usuaris i potenciar les fortaleses dels seus membres. A la vegada, és necessari recordar que és bàsic estar atent i prendre consciència de les febleses i intervenir-hi al més aviat possible.\nEl nostre centre vol adaptar-se a les circumstàncies canviants de l’entorn i als avanços científics, tècnics, culturals i educatius de la societat a la qual serveix, de manera dúctil i flexible.\nEls nostres valors s’emmarquen dins el projecte de l’escola inclusiva:\nL’alumne és l’eix de la nostra tasca, a qui cal oferir suport i flexibilitat per donar resposta a les seves necessitats, les de la seva família i les de l’equip docent del centre, per possibilitar l’equitat i la igualtat d’oportunitats.\nPotenciar el treball en equip, respectant la convivència, facilitant l’expressió lliure d’opinió, interessos i sentiments a través del diàleg, amb esperit crític i constructiu alhora.\nLa formació permanent dels professionals del servei, per promocionar oportunitats de creixement col·lectiu, valorant la importància de l’esforç i la satisfacció pel treball ben fet, tant individual com col·lectiu, amb l’objectiu final de mantenir l’entusiasme i el compromís per la feina feta amb rigor i estima, introduint, sempre que calgui i amb prudència, sistemes correctius.\nCompromís per avançar en la qualitat i millora del servei, amb l’avaluació contínua que permeti accedir a l’excel·lència educativa.\nEl respecte pel medi ambient, l’estalvi energètic, la recerca d’energies renovables i el reciclatge com a formes de contribuir a la sostenibilitat. És un compromís ètic amb el futur.\nLa transparència per augmentar els nivells de confiança en l’organització, tant des de fora com des de dins, explicant de forma clara i entenedora els criteris que regeixien el servei i introduint bones pràctiques en la dinàmica del funcionament de l’organització.


Stolperstein 2018 | L'home dels ulls tristos\nL'home dels ulls tristos\n… a fer justícia de debó encara hi som a temps, encara podem creure en un món millor – Joaquim Amat-Piniella\nDia Internacional en Memòria de les Víctimes de l’Holocaust 2021\nSetmana per la memòria / Actes /Gironella\nde Gironella a Mauthausen / expoFotoText\nCultura de pau / Manresa\nIns Pere Fontdevila\nVisita de la Delegació de la Generalitat a Àustria\nIV Trobada Xarxa MaiMés\nLes veus de l’Exili\nObres de l’exposició\nPresentació Amical de Mauthausen\nL’exposició als medis\nLa veu de l’infern nazi\nMirar de nou\nMés enllà d’Elna\nActivitats i Viatge\nVídeo del viatge\nCrònica col·lectiva d’un viatge a Mauthausen\nTrobada amb l’Amical\nProjecte Mauthausen Gusen\nII Trobada de la Xarxa M.P.\nNeus Català: 100 anys\n75è aniversari Lluís Companys\nPassadís de l’exili\nMercè 2016: Ves d’exili\nViatge a l’exili republicà\nRelats empàtics d’exili\nProjecte commemoració V. H.\nCommemoració a manresans\nHomenatge Parlament Catalunya\nV trobada Xarxa Mai Més\nVam ser refugiats\n80 Bombardejos Manresa\n12 Congrés: Convivència i Ciutat\nVII Xarxa Mai Més\nNeus Català (1915-2019)\nConxita Grangé (1925-2019)\n3 maig / camí del camp: Mauthausen\n4 maig / Ebensee i Gusen\n5 maig / Mauthausen i Linz\n6 maig / Castell de Hartheim i Munic\nManresans a Mauthausen\nOpinió, humor i sàtira\nPolítics i medis de comunicació\nLa pluja d’aquest divendres, 26 de gener, va obligar a canviar l’escaleta de l’acte d’homenatge als manresans deportats. En lloc d’iniciar-se a la Plaça Sant Domènec, davant de la placa on figuren els noms dels deportats, l’acte començà a l’Auditori del Centre Cultural del Casino. “La pluja afegia un punt de tristesa i emoció a l’homenatge que, al migdia de divendres, s’ha fet a tres manresans que van ser deportats a camps de concentració nazis. Els manresans Àngel Sánchez López, Rossend Labara Andrés i Fèlix Labara Pena (els dos darrers, pare i fill), van ser deportats al camp de Mauthausen i, en el seu cas, van sobreviure a aquell infern. Des d’aquest migdia, ja tenen una llamborda en la seva memòria, davant la casa on van viure.” (Regió7)\nLa primera stolperstein es col·locà al carrer Folch i Torres, en memòria d’Àngel Sánchez López. , amb la presència de la seva neboda. Per cloure l’acte, l’alumnat de l’institut Lluís de Peguera va llegir-nos el següent text:\n“Es va fer de nit dalt del tren. Amb prou feines vam dormir. Quan començava a clarejar, vam veure soldats francesos que treballaven la terra. Ens feien senyals amb el cap, compadint-nos. El tren continuava la seva marxa. Parava poc a les estacions. A migdia, vam passar per una ciutat. Tot semblava força normal: tramvies, gent mudada, altres en pantalons curts, dones amb barrets de plomes. Érem a Salzburg.\nPels volts de les sis, el tren es va aturar: final de trajecte. Fosquejava. Van aparèixer tot d’SS, que ens van envoltar, mentre ens apuntaven amb el fusell a punt de disparar. Ens van fer fora a crits i a cops de culata. També hi havia gossos llop que treien els que es quedaven enrere. Alguns sortien per la finestra. Vam llençar la manta, el sac, la cantimplora, tot el nostre equipatge. No hi havia intèrpret i amb prou feines enteníem què ens volien dir amb tota aquella cridòria. Sortírem de l’estació. Vam formar i, en columnes de cinc, van emprendre la marxa per una carretera estreta. Ens feien avançar ràpidament. Els SS duien un llum al pit. Ens menaven pressa, però nosaltres, a les fosques i sense cap llanterna, ben just si ens hi vèiem. A més, n’hi havia que anaven descalços; d’altres portaven molt pes, però continuaven arrossegant l’equipatge per por de perdre el poc que els quedava; tots estàvem cansats.”\nJacint Carrió i Vilaseca, Manresa-Mauthausen-Gusen\nLa segona i tercera stolperstein es col·locaren al carrer del Bruc, en memòria de Rossend Labara Andrés i Fèlix Labara Pena (pare i fill), amb la presència de la seva fills, gendre i net, vinguts de França. Per cloure l’acte, l’alumnat de l’institut Pius Font i Quer va llegir-nos el següent text:\nFragments de la introducció a K.L.Reich, autocensurada pel mateix Amat-Piniella\n”l’únic delicte dels milers de malaurats que foren executats amb la més terrible de les morts, no era altra que llur lleialtat a la República espanyola durant la nostra guerra civil”\n“Franco no havia volgut reconèixer-los com a súbdits, i Pétain es negà a considerar-los voluntaris a la defensa de França. Només Hitler els admeté per a devorar-los en el secret dels seus forns crematoris. Tríade de criminals, responsables tots tres de la mort espantosa de 5.500 germans nostres a través de totes les tortures imaginables! Responsables també d’un esclavatge de quatre anys i mig suportat pels supervivents en condicions inhumanes! Ni Franco, ni Pétain, ni Hitler, no oblidaven que eren els espanyols els qui, primer que ningú, havien plantat cara al feixisme internacional. A “la nova Europa” forjada amb sang innocent, devastacions i misèria, els espanyols anti-franquistes no tenien altra plaça que la d’un pot de cendres…”\n”Per si no n’hi havia prou amb les víctimes de la guerra civil, amb els assassinats pel falangisme, amb els centenars de milers que es podrien a les presons i camps espanyols, amb el paper gloriós dels voluntaris als exèrcits aliats i amb les sofrences pròpies de l’exili en la massa dels desterrats, els nostres milers de morts a les terres hostils del Reich constitueixen l’exponent més segur de l’esforç peninsular a la causa de la llibertat”.\n“Milions d’homes foren assassinats perquè estimaven la llibertat; moriren tots perquè la humanitat pogués viure…”\n“Seguidament, els assistents s’han traslladat al centre cultural del Casino, on finalment ha tingut lloc l’acte final de l’homenatge (no s’ha pogut fer a Sant Domènec, on hi ha una placa de record als deportats, a causa de la pluja). Allà han intervingut les regidores de Cultura, Anna Crespo, i Educació, Mercè Rosich, així com Jordi Pons, professor que ha dut a terme una bona part de la recerca a l’entorn dels manresans deportats als camps. Alumnes dels instituts participants han llegit textos i han interpretat també la cançó “Si me quieres escribir”.Familiars dels manresans recordats, alumnat i públic en general” (Regió7)\nEm tens lligat entre els tentacles del teu poder / i em cou el verdanc del teu fuet / sobre les carns eixutes pel treball i per la fam. / I has passat endavant, encara, / dalt del dragó del teu orgull / deixant un rastre de cendre i de mort, / Monts i valls s’aplanen al teu camí, / s’esfondren als murs i s’eixuguen als rius, / els vents empenyen les popes dels teus vaixells / i els cels s’esberlen al pas dels teus avions. / Com les aus de presa canten tes glòries!\nPerò, tu et negues en el deliri del triomf en va, / que dels secrets de les terres profundes res no en saps! / És que no sents el tremolor de les follies en néixer?\nTu no saps que és un pas de cavalls blancs / sobre el foc dels odis còsmics; / ni el fred dels acers sense beina ni cinyell / damunt la pell suada d’angoixes; / ni un rajar de sang pels espills trencats de les passions / que esclaten en les nits tèrboles d’estels!\nNo et tapis les oïdes, no, / que el terratrèmol germina a desgrat teu; / no acluquis els ulls, no, / que cimes ingents et colgaran sota llurs roques pesants; / no aixequis les mans, no, / enfront les ones dels oceans bullents!\nQue tot vindrà a pleret i segur / cap a la teva eclipsi innoble, / cap a la revenja dels teus damnats i captius; / que la llum trencarà el teu fibló verinós …!\nEm tens lligat, però no rendit, / no m’ajupo pas al brunzir del teu fuet: / en ta fugida et trobaré covrad, / ofegat de por i de vergonya / en la tenebra espessa del teu crim …\nLager Ternberg, Tots Sants de 1942\nJoaquim Amat-Piniella / Les Llunyanies / Poemes de l’exili (1940-1946)\nLa cloenda de l’acte va consistir en cantar, tots els assistents, una de les cançons més populars de la Batalla de l’Ebre: Si me quieres escribir. Ens narra la necessitat i la importància de poder rebre contacte dels familiars com al·licient per viure unes circumstàncies tràgiques. A mi, em va recordar la situació dels Jordis a la presó d’Extremera i la seva recepció de lletres i llibres\nQue te dice: «Pasa, “paisa”\nEl record dels manresans deportats suma avui tres Stolpersteine més\nTres manresans deportats als camps nazis ja tenen la «Stolpersteine» davant de la casa on van viure\nManresa coloca adoquines Stolpersteine en conmemoración a los deportados a Mauthausen


L'AVL organitzarà una sèrie d'actes per a homenatjar a l'escriptor Enric Valor al X aniversari de la seua mort\nActualizado 12/01/2010 18:32\nL'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL) organitzarà una sèrie d'actes per a homenatjar a l'escriptor valencià Enric Valor en el desé aniversari de la seua mort, que es complirà demà, segons ha informat hui esta institució en un comunicat.\nAlhora, ha afirmat que ja s'estan celebrant les primeres reunions de treball per a donar contingut a la programació dedicada a 'L'Escriptor de l'Any', dedicada en 2010 a l'autor de Castalla, Enric Valor.\nAixí, la Comissió de l'Escriptor de l'Any 2010 farà divendres que ve una reunió a la seu de la institució normativa per a avançar el contingut de les activitats previstes per a esta celebració, com són una exposició antològica o una unitat didàctica sobre l'autor valencià.\nLa presidenta de la Comissió de l'Any Enric Valor, Verònica Cantó, ha destacat la "voluntat" de l'AVL d'organitzar una sèrie important d'actes per a recordar i homenatjar la figura de l'escriptor de la comarca de l'Alcoià, "una de les personalitats culturals valencianes més destacades del segle XX", ha subratllat.\nVerònica Cantó ha avançat que ha iniciat contactes amb altres institucions, entitats i col·lectius culturals valencians per a aconseguir la màxima implicació social al voltant de la figura d'Enric Valor, que deu anys després de la seua mort rebrà el seu reconeixement per part de l'AVL.\nD'altra banda, esta institució continua amb els actes dedicats a Francesc Eiximenis, declarat 'Escriptor de l'Any 2009', com és l'exposició oberta ubicada a l'edifici de La Nau, i la gira teatral de l'obra 'Eiximenis, el viatger de les mil paraules', que este mes de gener recorrerà alguns pobles i ciutats de la Comunitat Valenciana.\nMiquel Gil festeja el vinté aniversari del disc 'Orgànic' en el festival Polirítmia\nSanitat notifica 8.346 nous casos de coronavirus a la Comunitat Valenciana\nSis nous positius de pigota dels micos sumen un total de 37 casos a la Comunitat Valenciana\nEl Gil-Albert homenatja la trajectòria i l'obra d'Isabel Clara Simó i Rafael Azuar\nLa incidència en majors puja altres 179 punts i frega els 900 casos a la Comunitat Valenciana