Alcoi - Més d’11.000 estudiants comencen el curs el dilluns, el més difícil\n04-09-2020 | Alcoi | &nbspVisitas:224\nEn Alcoi hi ha hagut una contractació extraordinària de 40 professionals docents, 34 per part de Conselleria i 6 per part de l’Ajuntament. La Generalitat ha atorgat 221.434 euros als centres educatius de la ciutat en una dotació extraordinària per a les despeses de funcionament per la Covid 19. Els centres educatius són els espais més segurs per a xiquets i xiquetes.3. Les nostres aules són més segures que qualsevol altre espai de sociabilització.\nAquest dilluns comença el curs escolar marcat per la Covid 19. Cal indicar que la Conselleria d’Educació va enviar als centres educatius durant el mes de juliol el protocol a aplicar. Tots els centres han treballat i han adaptat les aules i l’espai per reduir la ràtio i augmentar l’espai entre l’alumnat. Per poder dur endavant aquestes actuacions i poder adaptar els centres portant a terme les obres necessàries des de la Generalitat s’han destinat 221.434 euros per als centres educatius d’Alcoi tant públics com concertats. A més, hi ha una dotació extraordinària de personal docent per Covid 19, en concret 34 a la nostra ciutat. Es refereix a la contractació extraordinària per Covid-19 de mestres i professors per a centres públics i privats de totes les tipologies.\nA més de complir amb la normativa de la Generalitat, alguns centres han creat un protocol d’entrada, especialment els centres que tenen un major nombre d’alumnat són els qui durant a terme la diversificació en l’entrada, tant per etapes com per horaris. És a dir, segons el cicle educatiu entraran i eixiran per diverses portes i també entraran i eixiran en horaris esglaonats, d’aquesta manera pretenen evitar massificacions.\nCal remarcar que des de la regidoria d’Educació s’ha oferit als Centres Educatius diversos espais públics, tant a l’aire lliure com espais tancats. Als centres que han demanat poder estar en els espais a l’aire lliure com parcs o placetes, se’ls donarà el permís corresponent sense cap problema. Cap centre ha sol•licitat els espais tancats, ja que han pogut adaptar les classes gràcies a la dotació econòmica de Conselleria. Si al llarg del curs fera falta, s’atendran les necessitats dels centres.\nÉs competència municipal la neteja dels col•legis públics. En aquest aspecte, s’incrementa la neteja per a fer-la més intensiva, hi haurà més gent a les hores centrals del dia per actuar en les zones comunes i de major afluència. Açò suposarà un increment econòmic del qual s’ocuparà la regidoria d’Educació per donar suport als centres educatius.\nPel que respecta a les Escoletes on és competència municipal tant la neteja com les instal•lacions i la contractació de personal. S’han adequat les instal•lacions per a poder atendre als grups ‘bombolla’ que s’han fet, que seran molt reduïts amb professorat estable i sense mesclar-se amb la resta ni tan sols en els espais comuns. A més s’ha reforçat la neteja i s’han contractat a 6 persones.\nL’ajuntament també ha sol•licitat una dotació extraordinària per a l’organització d’activitats extraescolars de 87.882 euros a la Conselleria d’Educació. Aquesta quantitat correspon a la quantitat màxima assignada a cada ajuntament per a l’organització d’activitats de suport educatiu i altres activitats extraescolars, culturals i esportives dirigides a l’alumnat de 3 a 18 anys per a fomentar la igualtat d’oportunitats entre totes les xiquetes i xiquets que s’han vist afectats per la pandèmia. L’import definitiu pot variar en funció de les sol•licituds i de les despeses reals de les activitats realitzades per cada ajuntament. Des de la regidoria s’ha preparat un pla d’activitats de reforç educatiu per aquelles persones que més ho necessiten i econòmicament no poden accedir, per no deixar enrere ningú. Hi haurà un treball coordinat entre els equips directius, professorat, departaments d’orientació i serveis socials de l’ajuntament que el que faran serà determinat quines persones seran les que accediran a aquest programa de reforç educatiu. A banda també prepararan una bateria d’activitats extraescolars de caràcter esportiu, cultural i d’oci que es duran a terme o bé en espais municipals o en els mateixos patis dels centres educatius públics i que seran obertes a tota la ciutadania dels diferents barris.\nLes obres dins del Pla Edificant segueixen en marxa. Pel que respecta a El Romeral, s’ha acabat la Sala de Mestres i ara se centraran en la calefacció i la coberta de la pista, acabant pròximament. En Sant Vicent aquesta setmana instal•laran les finestres i d’aquesta manera acabaran amb les actuacions i en Horta Major també s’està ultimant el canvi de calefacció.\nLes actuacions estaran acabades pròximament i no afectaran la realització de les classes.\nEl Pla Edificant continua desenvolupant-se a Alcoi, donant resposta a les necessitats que els mateixos centres educatius van plantejar i van ser aprovades per la Conselleria d’Educació en el seu moment. Cal recordar que el pla «Edificant» està subvencionat per la Conselleria, i executat per l’Ajuntament d’Alcoi, i que suposarà una inversió total de més de 12 milions d’euros a la nostra ciutat.\nQuant al transport als centres educatius cal indicar que per a poder complir amb les condicions d’aforament marcades per l'excepcionalitat sanitària a causa de la Covid 19 se suprimirà la línia específica que anava a l’IES Pare Vitòria. En el seu lloc es duplicarà la línia d’autobusos urbans en l’horari d’accés el que possibilitarà a l’alumnat poder assistir amb el transport públic.\nRecordem que des del Ministeri d’Educació la recomanació és anar als centres educatius a peu o en bicicleta, per facilitat aquesta tasca des de l’ajuntament s’han instal•lat ‘aparcabicis’ en els centres educatius que ho han demanat i es farà en tots els que ho sol•liciten.\nIMPORTÀNCIA DE LA PRESENCIALITAT\nL’alcalde ressalta que «L’ensenyament en línia mai no podrà substituir l’ensenyament presencial, sobretot en alumnat d’Infantil, Primària i primers cursos de l’ESO. Per això només cal fer-ne ús quan siga imprescindible en casos de confinament d’aules o centres. Des de la Generalitat i l’Ajuntament treballem amb l’objectiu de democratitzar l’educació atés que cada casa té les seues característiques socials, econòmiques, digitals i culturals. D’altra banda, els centres educatius no sols són llocs d’educació sinó també ho són de socialització. En aquest sentit, hem d’esforçar-nos per garantir la màxima presencialitat possible per reduir la bretxa educativa que es generaria a causa de l’augment de les desigualtats».\n«S'ha de destacar que la nostra Comunitat està treballant des de juny per a la tornada a les aules. Abans d’agost els centres educatius valencians ja tenien les instruccions d’inici de curs, els plans de contingència i els protocols sanitaris autonòmic i estatal per proposar la reorganització dels grups en funció dels seus espais. Així, van poder traslladar a la Conselleria d’Educació les seues necessitats de docents i monitors de menjador extra. La primera setmana d'agost ja es va produir l'adjudicació de totes les places de professorat, 4.374 professors més, en tota la Comunitat, 34 d’ells a Alcoi. Els centres educatius de la nostra ciutat disposen des de fa setmanes d'un protocol sanitari de retorn segur a les aules que és flexible i adaptable a diversos escenaris que es puguen donar al llarg del curs a causa de la pandèmia», explica l’alcalde d’Alcoi, Toni Francés.\n«És important destacar el gran treball que han fet els Centres Educatius d’Alcoi, tots ells han fet els deures bé i a temps per poder començar el curs amb les màximes garanties possibles dins de la situació en la qual ens trobem, vull donar-los l’enhorabona», indica, Francés.\nAquesta setmana l’alcalde d’Alcoi es va reunir amb el Consell Escolar Municipal per coordinar l’inici del curs.\n«Alcoi ha demostrat des de l’inici de la pandèmia la responsabilitat dels alcoians i alcoianes per complir amb totes les mesures de prevenció i ara davant del repte de l’inici del curs hem de seguir. Hem fet els deures per planificar un curs amb seguretat», conclou, l’alcalde d’Alcoi, Toni Francés.\nXIFRES DE L’ALUMNAT\nTOTAL INFANTIL (2-5 ANYS)


L'Ajuntament de Girona rebutja declarar el Rei persona non grata > Ràdio Sarrià 87.6 F.M.\nEl ple de l'Ajuntament de Girona rebutja ahir al vespre declarar al rei Felip VI<<persona non grata>>. CiU va votar en contra de la proposta presentada per ER-MES i que només va rebre el suport de la CUP-Crida per Girona.\nCiU va votar en contra de la moció en considerar que era inoportuna i que en el moment que estava el procés, no toca.\nEls quatre regidors de la CUP van penjar una fotografia del Rei a l'inrevés que no va agradar al PP i va provocar les queixes de la seva portaveu, Concepció Veray, que es va queixar i va recordar, que al saó de plens no hi ha la imatge dels Reis i Ciutadans també es va queixar.\nD'altra banda el ple de Girona també va rebutjar la moció del PP contra el referèndum il.legal de l'1 d'octubre. CiU, ERC i la CUP van votar en contra del text del PP mentre que el PSC es va abstenir.


Bicicletes sostenibles per reduir els residus - Biciclot\nInici » Articles » Bicicletes sostenibles per reduir els residus\nBicicletes sostenibles per reduir els residus\npublicat a: Articles, Consum responsable, Economia Social | 0\nSetmana Europea de Prevenció de Residus 2020\nDel 21 al 29 de novembre se celebra la Setmana Europea de Prevenció de Residus amb l’objectiu d’organitzar accions de sensibilització sobre la prevenció de residus.\nBiciclot des dels seus inicis ha lluitat per la prevenció de residus, la recuperació i reutilització ja que han estat valors fonamentals en els treballs i objectius de la cooperativa. Treballem amb accions i serveis que oferim a la ciutadania per la reducció de residus.\nEls nostres projectes es basen en l’economia circular per donar una segona oportunitat a les bicicletes i als seus materials i components. Teixim una xarxa de proveïdors de proximitat, sostenibles i amb consciència social i mediambiental.\nEl projecte més recent de la cooperativa per la prevenció de residus i l’economia circular ha estat la bicicleta Rebiciclem, bicicletes recuperades, reutilizades i amb un disseny únic per donar-lis una segona vida. A continuació hem realitzar un vídeo on mostra tot el procés de muntatge i els valors de la bicicleta Rebiciclem:\nL’emergència climàtica actual fa latent que no és sostenible la filosofia d’un sol ús per tota la generació de residus per la seva producció.\nPensem en el medi ambient, en la cura de les persones i el foment de l’Economia Social i Solidària.


El Reial Mallorca i el València juguen una partida de pòquer per Aduriz\nEl conjunt xe no està disposat a pagar més de 3 milions d'euros pel davanter basc, però Mateu Alemany confia a obtenir-ne no menys de 5\nLa venda del davanter del Reial Mallorca Aritz Aduriz al València va camí de convertir-se en un dels serials de l'estiu. El futbolista basc és un dels objectius prioritaris del conjunt que entrena Unai Emery amb vista a reforçar un atac que s'ha vist debilitat amb els traspassos de David Villa al Barça i de Nicola Zigic al Birmingham. A més, el tècnic considera que el fitxatge d'Aduriz és perfectament compatible amb el de l'ariet del Getafe Roberto Soldado, que és l'altra prioritat de la secretaria tècnica valencianista.\nPer la seva banda, el Reial Mallorca no veuria amb mals ulls el traspàs del seu màxim golejador aquesta temporada si per ell pot fer caixa i obtenir uns importants ingressos que li permetin alleugerir la seva malmesa tresoreria.\nEn conclusió: el Mallorca vol vendre i el València vol comprar. Si això és així, on rau el problema? Doncs en les pretensions econòmiques d'un club i l'altre. Tant balears com valencians arrosseguen importants deutes econòmics i això els empeny a mirar prim fins al darrer euro.\nAixí, el València, que no dubta de les virtuts personals i esportives d'Aduriz, sembla que en principi no té la intenció de pagar més de tres milions d'euros pel donostiarra, ja que considera que el davanter mallorquinista, de 29 anys, no ofereix cap possibilitat de treure'n un rendiment econòmic en un futur, en un hipotètic traspàs a un tercer equip, un cop revalorat el futbolista\nD'altra banda, el Reial Mallorca no està disposat a escoltar ofertes inferiors als cinc milions d'euros. El conseller delegat i màxim accionista del club balear, Mateu Alemany, considera que Aduriz en aquests moments és el principal actiu que té l'entitat en la plantilla del primer equip i sap que té bon cartell tant a la Lliga espanyola com a la Premier League. Dit això, Alemany pretén vendre el davanter al millor postor. En el passat mercat d'hivern, va arribar a les oficines de l'Ono Estadi una oferta del Wigan de 5,5 milions d'euros i aquest podria ser-ne el preu de sortida.\nA part del València, Aduriz és en l'agenda d'equips com el Getafe, l'Aston Villa, el Blackburn Rovers, el Tottenham Hotspurs i el mateix Wigan. D'aquesta manera, el Mallorca i el València es troben en aquests moments disputant una partida de pòquer, en la qual cada club juga amb les necessitats econòmiques i esportives de l'altre per intentar sortir-se amb la seva.\nAixí mateix, les negociacions es troben paralitzades, ara com ara, fins que es resolgui el futur institucional del Mallorca, és a dir, fins que se sàpiga si el club canvia de propietari o si continua en mans d'Alemany. Aquesta qüestió en teoria quedarà resolta entre el 10 i el 15 de juliol. Fins aleshores, continuarà la guerra psicològica entre ambdues entitats.


JARDI OBLIDAT, EL (BUITXACA)\np B En vigílies de la Primera Guerra Mundial, una nena és abandonada en un vaixell amb destinació a Austràlia. Una misteriosa dona, anomenada l'Autora, ha promès cuidar d'ella, però l'Autora desapareix sense deixar cap rastre. /B /P P B Un terrible secret surt a la llum... /B /P P La nit que fa vint-i-un anys, la Nell O'Connor descobreix que és adoptada, fet que li canviarà la vida per sempre. Dècades més tard, s'embarca en la recerca de la veritat sobre els seus avantpassats, i arriba a la ventosa costa de Cornualles. /P P B Una misteriosa herència que arriba al segle XXI /B /P P Quan la Nell mor, la seva neta Cassandra rep una inesperada herència: una cabanya a Cornualles amb un jardí conegut per la gent dels voltants pels secrets que amaga. Aquí és on la Cassandra descobrirà finalment la veritat sobre la seva família i resoldrà el misteri, que es remunta un segle, d'una nena desapareguda. /P P Amb un virtuosisme propi dels grans mestres, Kate Morton orquestra en aquesta novel·la una bella història a tres veus, en tres moments diferents, per desembocar en un tot perfecte, impecable, on les peces encaixen i adquireixen sentit. /P P Hereva de l'extraordinària tradició de la literatura anglosaxona, I El jardí oblidat /I posa en mans del lector una obra amb reminiscències de tots els gèneres: des de la gran novel·la victoriana als contes de fades i els relats de suspens i misteri. /P P Una novel·la intensament commovedora que ens retorna el plaer per la lectura que ens van fer sentir els grans clàssics. /P\nCap als mars de la llibertat (maxi)


El Taller de Recerca de l'institut Torreforta: Sortida Empúries 2013. L'espigó hel·lenístic i Sant Martí d'Empúries.\nSortida Empúries 2013. L'espigó hel·lenístic i Sant Martí d'Empúries.\nAvui hem sortit a les vuit del matí de l’Institut Torreforta direcció a Empúries, on estarem quatre dies.\nQuan hem arribat ens han fet una presentació explicant-nos les característiques més importants de la nostra ciutat de Tarragona, del nostre patrimoni i de la cultura, i després les hem comparant amb Empúries. També ens han explicat com eren abans les ruïnes i les hem comparat amb l’actualitat. Hem vist la desembocadura del riu Fluvià i del Ter, l’illot i el port.\nDesprés hem visitat l’espigó hel·lenístic, que servia per protegir el port i les embarcacions de les fortes ones en temps dels grecs i dels romans. Va ser construït al s. II a.C.\nHem continuat el nostre camí cap a Sant Martí d’Empúries. Aquest poble està ubicat sobre l’antiga Paleàpolis. Antigament era una illa i actualment es troba a la costa, ja que el riu ha anat sedimentant els seus materials i s’ha avançat la línia de costa.\nTambé hi trobem restes de l’edat mitjana, com per exemple la porta i bona part de la muralla, el pou, el castell del Compte d’Empúries i l’Església de Sant Martí d’Empúries (construïda al s. X i reconstruïda al s. XVI). Ens ha cridat l’atenció que, al sòl de davant de l’església, hi havia gravat sobre un marbre la inscripció Artemis Efècia, que és una deessa grega de la caça i la fertilitat.\nFinalment, en aquest poble, hem vist la casa del Forestal. Una casa construïda l’any 1910 per guardar les eines i la maquinària i on hi havia les oficines dels enginyers que treballaven en la fixació de les dunes.\nPublicado por eltallerderecerca en 10:41\nDia 4 de desembre: Ullastret i el taller d'arqueol...\nDia 3 desembre: Els aiguamolls de l'Empordà\nSortida Empúries 2013. L'espigó hel·lenístic i San...


Fa un any i mig, parlant de La maledicció dels Palmisano, em deies que “les situacions extremes ens sorprenen per bé i per mal”. Aquí ens trobem també amb el món extrem de la guerra i la postguerra. Com t’hi volies aproximar?\nEn aquests últims dos llibres hi ha una reflexió sobre les guerres: ¿el tries tu, el bàndol del qual formes part, o et tria ell a tu? També m’ha interessat la idea de destí, que em sembla innegable. No és el mateix néixer a Barcelona avui que néixer a Damasc. Amb La maledicció dels Palmisano vaig començar a explorar la idea de la lluita contra aquest destí. Com ens hi podem rebel·lar individualment?\nA La senyora Stendhal també hi ha personatges que lluiten per fugir del paper que els ha tocat viure. A vegades cometen actes difícils de justificar.\nLa responsabilitat individual enfront de la col·lectiva és un dels temes importants de la novel·la. Per molt que un col·lectiu tingui la raó o la legitimitat democràtica, totes les accions dels seus integrants no estaran necessàriament legitimades. En el cas de la guerra és evident que els republicans tenien legitimitat, i que els facciosos eren els que es van rebel·lar, però això no vol dir que totes les accions republicanes fossin moralment acceptables. A La senyora Stendhal, tant els bons de la novel·la com els traïdors formen part dels republicans.\nÉs una història en què la venjança té un paper significatiu: a en Lluc li han matat la mare, i a l’Annie, el marit. Hi ha desaparicions, pallisses i tortures.\nAixí i tot, la venjança no es pot justificar. El llibre fa una defensa aferrissada de l’educació. L’Annie ha viscut amb homes que han sigut humiliats, tancats a la presó i condemnats, però continua portant la casa i treballa cuinant per a un dels propietaris de la comarca. A més, dirigeix intel·lectualment la família i té una fixació gairebé religiosa per l’educació, una idea que s’està perdent i en la qual encara crec. L’educació va fer possible durant molt de temps l’emancipació individual i de classe. Ara ja no és així: tenim exemples que fora del marc educatiu hi ha més triomf que a dins. Això ens farà pagar un preu molt alt el dia de demà.\nDurant els anys que expliques a la novel·la, el camí es bifurca entre els valors civilitzats i la brutalitat. Sembla que el que malauradament s’imposa és el segon.\nEl món és ple de causes justes que han perdut. Si mirem la seqüència històrica, l’emancipació que han aconseguit les classes populars és molt gran. Venim d’un sistema feudal que va durar fins fa quatre dies, perquè es va reproduir en el model industrial. Globalment hi ha hagut un progrés: veníem d’allà i vam arribar fins a les socialdemocràcies europees posteriors a la Segona Guerra Mundial. Els nivells d’educació, sanitat i cultura que es van assolir eren impensables al segle XIX. Amb la crisi actual estem perdent algunes d’aquestes coses i correm riscos molt grans que vagi a pitjor.\nAnnie Stendhal és l’heroïna del llibre. Li toca ser silenciosa i aguantar sense perdre mai les formes.\nLa generació dels meus pares va fer del silenci una pràctica habitual. Sempre tenien el record de la guerra, però no se’n parlava mai. Part dels perdedors van callar i van haver d’acotar el cap: sabien que una paraula de més podia comportar perdre la feina o la casa. Fins i tot a dins del bàndol dels vencedors hi havia gent que va optar pel silenci, intuint que això donaria una oportunitat de recomençar a les generacions futures. Uns i altres van callar per aconseguir el diàleg. I els de la generació de la Transició ens atrevim a donar-los lliçons, a ells que van viure tot allò en primera persona.\nQuina de les idees del llibre es pot traslladar al present?\nEncara que el més important del llibre siguin els personatges i les seves passions, hi ha una lliçó política que val per avui, i té relació amb els bàndols: hem de reclamar que tots siguem capaços de distingir entre la defensa d’objectius col·lectius -com el procés, l’entesa Catalunya-Espanya o la revolució social- i la capacitat de jutjar les accions individuals. Cal desterrar la lectura hooligan del dia a dia polític. Que un sigui dels nostres no el fa necessàriament bo. Necessitem com el pa que mengem fugir d’aquest reduccionisme miserable.\nESCRIPTOR entrevista Literatura catalana Rafa Nadal


Esport i felicitat - Apunts Educación Física y Deportes\n*Correspondència: Javier Durán González javier.duran@upm.es\nAquest treball analitza la relació entre l’esport i la felicitat en un grup de joves estudiants de primer curs de la Facultat de Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport-INEF, de la Universitat Politècnica de Madrid (curs 2014-15). Es volia conèixer el seu nivell de felicitat subjectiu declarat, si consideraven que l’esport podia fer les persones més felices, o fins i tot si els havia fet més feliços a ells mateixos, i si contestaven afirmativament, de quina forma pensaven que ho aconseguia. A la percepció subjectiva de felicitat van contestar 229 estudiants (16.6% dones), i a la relació entre esport i felicitat 216 (15.3% dones). Els resultats mostren un nivell de felicitat declarat per l’alumnat de 8 punts (en una escala d’1 a 10) sent mínima la diferència entre homes i dones (8 i 8,2 respectivament). Pràcticament tot l’alumnat considera que l’esport pot fer més felices a les persones i que també a ells els ha fet més feliços. Quant als motius pels quals l’esport afavoreix majors nivells de felicitat, en general, assenyalen: millora la socialització, ajuda a desconnectar, diverteix i afavoreix la salut. Els tres primers es repeteixen quan se’ls pregunta per la influència sobre la seva pròpia felicitat, però el quart varia, en comptes de la salut, que baixa molt significativament, assenyalen la millora d’habilitats en la mateixa proporció que la diversió.\nParaules clau: deporte, esport, estudiants INEF, felicitat.\nRebut: 11 de febrer de 2016\nAcceptat: 8 de juliol de 2016


Política de cookies – Mercat de Serraperera\nPolítica de cookiesDissenyador Web2022-05-03T12:40:08+00:00\nLa web de ASSOCIACIO DE CONCESSIONARIS DEL MERCAT DE SERRAPARERA utilitza cookies pròpies i de tercers. Una cookie és un fitxer que es descarrega al seu ordinador en accedir a determinades pàgines web. Les cookies permeten a una pàgina web, entre altres coses, emmagatzemar i recuperar informació sobre els hàbits de navegació d’un usuari o del seu equip i, depenent de la informació que continguin i de la forma en què utilitzi el seu equip, es poden utilitzar per reconèixer a l’usuari. Les cookies s’associen únicament a un usuari anònim i el seu ordinador o dispositiu i no proporcionen referències que permetin conèixer les seves dades personals.\nASSOCIACIO DE CONCESSIONARIS DEL MERCAT DE SERRAPARERA és el responsable del tractament de les dades personals que vostè ens proporciona, situat en Sant Casimir S/N, 08290, Cerdanyola del Vallès, Barcelona i amb CIF G63663983, Telèfon 936926043 i mail de contacte hola@mercatserraparera.cat.


La conca vessant total a la presa de Camarillas ocupa una extensió de 2.382,9 quilòmetres quadrats, dels quals 766,5 km² corresponen a la conca de la presa de Talave, situada aigües amunt. La conca pròpia de la presa de Camarillas té per tant una extensió de 1.616,4 km².\nLa conca total té una altitud mitjana de 818 m. i s'estén per les províncies d'Albacete, Múrcia, Jaén i Granada. Els principals afluents del Mundo en la conca són la rambla de Bogarra, abans de l'embassament de Talave, i les rambles de Minateda i Bayco, que confluïxen amb el Mundo en el tram comprés entre les preses de Talave i Camarillas.\nL'embassament de Camarillas ocupa una superfície de 320 ha a cota de nivell màxim normal, que pertanyen en la seua integritat al terme municipal d'Hellín, a la província d'Albacete. La capacitat d'embassament a eixa cota és de 35,84 hm³. La longitud de costa de l'embassament és de 34,2 km, mentres que la longitud de llit inundat pel vas és de 9,5 km.\nLes característiques principals de l'embassament de Camarillas i de la seua conca receptora es relacionen a continuació:\nCaracterístiques principals de l'embassament de Camarillas\nAltitud mitjana de la conca total\nAltitud mitjana de la conca pròpia\nPluviometria anual mitjana de la conca\nVessament de la conca\nAportació mitjana anual de la conca\nMàxima avinguda registrada\nCota de nivell màxim normal (NMN)\nCota de nivell d'avinguda de projecte (NAP)\nCota mínima d'explotació\nCapacitat total d'embassament (a NMN)\nCapacitat total d'embassament (a NAP)\nSuperfície de l'embassament (a NMN)\nSuperfície de l'embassament (a NAP)\nLa presa i l'embassament de Camarillas estan inclosos en el Lloc d'Importància Comunitària (LIC) de “Sierra de Alcaraz i Segura i canons del Segura i del Mundo” (Cód. ES4210008). Els LIC són espais naturals que sorgixen de l'aplicació de les Directives Europees d'Aus (79/409/CEE) i d'Hàbitats (92/43/CEE), i que es caracteritzen per contribuir de forma apreciable a mantindre o restablir un tipus d'hàbitat natural o una espècie en un estat de conservació favorable dins de la regió biogeogràfica a què pertanyen. Els LIC s'integren dins de la Xarxa d'Àrees Protegides de Castella-La Manxa.\nEl LIC en qüestió ocupa una superfície d'uns 1.750 km² de la província d'Albacete i integra un conjunt d'alineacions muntanyoses intercalades amb angostes valls fluvials que conformen un paisatge de singular bellesa.\nD'altra banda, i a causa de les dates de redacció dels projectes i construcció de la presa, esta no va estar sotmesa a cap tipus d'estudi d'impacte mediambiental. Tan sols s’ha de destacar que han sigut nombroses les actuacions de repoblació dels marges de l'embassament promogudes per la Confederació Hidrogràfica del Segura al llarg d'una llarga sèrie d'anys. Estes es van portar a acabe en paratges com Las Higuericas, Soto de la Montiela, Los Colorines, Soto del Quinto, etc., totes elles dirigides per l'enginyer de la Confederació Hidrogràfica del Segura D. Luis Aycart Benzo.\nQuant a condicionants de tipus mediambiental en l'explotació de la presa, ha d’esmentar-se que el Pla Hidrològic de la Conca del Segura establix un cabal mínim per al tram de llit del riu Mundo comprés entre la presa de Camarillas i la confluència amb el Segura d'1,5 hm³/mes (0,58 m³/s).\nLa presa de Camarillas es troba situada al nord de les serralades Bètiques, en una àrea amb caràcter de transició entre unitats estructurals de la serralada Ibèrica i unitats tectosedimentàries del Prebètic Extern. Es tracta d'una regió de relleu molt irregular, amb extenses planes envoltades de destacats relleus amb cotes compreses entre els 350 i més de 800 m, travessada pels rius Segura i el seu afluent el riu Mundo, sobre el llit del qual se situa esta presa. En l'entorn del vas de l'embassament de Camarillas afloren exclusivament materials geològics mesozoics i cenozoics.\nEl marc geològic general presenta una tectònica d'escates amb vergència sempre cap a l'Altiplà, en les quals els depòsits d’argila i guix del Keuper actuen de nivell o superfície d'envol a escala regional, injectant-se a favor de fractures o de formes diapíriques.\nLes unitats litològiques del juràssic estan ben representades per conjunts del Lias, del Dogger i del Malm, generalment amb caràcter de dolomitització secundària en les alineacions de marge esquerre i dreta de cua del vas de l'embassament, en les serres de los Donceles i de l'Alto de las Cabras.\nDel Cretaci Inferior només poden observar-se xicotets afloraments constituïts per conglomerats, arenes i argiles versicolors, en el marge esquerre de la cua de l'embassament. El Cretaci Superior també escasseja, conservant-se alguns retajos a la zona de la tancada de la presa, amb un nivell de calcàries de caràcter succint.\nDirectament recolzades sobre el Cretaci Superior apareixen unes formacions del Miocé marí, plegat i fracturat, que transiten cap a altres de fortes influència continental. Estes últimes formacions, en el pliocé, adquirixen un caràcter clarament fluvial i de palmitos al•luvials, que corresponen a una xarxa de major entitat que la xarxa hidrogràfica actual.\nEls depòsits quaternaris estan representats per depòsits variats de desenvolupament superficial, amb formes irregulars i extensió variable, sovint encrostats i situats al peu de les zones amb fort relleu, entre el ressalt morfològic i les àrees de suau pendent o de peu de muntanya. Es tracta de palmitos al•luvials, cons de dejecció, col.luvions, depòsits al•luvials o de rambles, i planes d'inundació.\nLes estructures més singulars de la zona corresponen al domo-diapíric de l'estret de Los Almadenes i a l'arc estructural de la Sierra de los Donceles, i el sistema de discontinuïtats d'esgarre del sòcol, segons una ampla franja d'una gran complexitat estructural, que ha generat alineacions diapíriques (entre elles la cúpula en què s'ubica la presa), on afloren localment les unitats del Keuper, i que són els elements estructurals que acaben per definir el marc geològic de l'entorn de l'embassament.\nLa tancada de la presa de Camarillas està situada en l'entrada de la gola de Los Almadenes, sobre un massís rocós amb forma de cúpula diapírica, amb drenatge superficial centrípet, bàsicament constituït per materials calcaris que afloren en ambdós marges amb nombrosos trets i empremtes exokàrstiques (buits, diàclasis obertes amb segellat de descalcificació, etc) i indicis d'un important desenvolupament endokàrstic (Coves, farciments argilosos amb fragments de roca, estalactites i estalagmites, etc).\nEl massís està constituït per un conjunt calcari massiu, que moltes vegades presenta aspecte brechoide, a vegades cimentat, i que s'associa a fenòmens tectònics i kàrstics. La datació estratigràfica conferix a estes formacions una edat cretàcica, molt probablement del Senonense-Maestrichtiense.\nEls reconeixements de camp posen de manifest l'existència d'una gran variació de rumbs i cabussaments de la formació calcària, des de la ubicació de la presa cap a aigües avall i a l'eixida de la gola del riu Mundo, i revelen una forma dòmica amb cabussaments cap als quatre punts cardinals, retallats moltes vegades per discontinuïtats geològiques que delimiten blocs afonats o alçats.\nEls nombrosos processos kàrstics, de moderats a molt desenvolupats, es manifesten superficialment en ambdós marges de la tancada, en la part superior del marge dret sobre la clau del túnel d'accés a coronació, i en marge esquerre i aigües avall de la tancada en els sistemes de juntes i plans d'estratificació, i a coves obertes per l'execució de les voladures de les obres del cos de la presa existent.\nLes observacions de camp han permés identificar clarament que es tracta d'una estructura dòmica (amb doble eix de deformació, segons una el•lipse amb l'eix menor en la direcció del riu Mundo) amb moviments de basculació i afonament dels blocs centrals de l'estructura, formant plecs laxos en la part superficial domical i cada vegada més verticalitzats en els materials de la base dels penya-segats, on l'efecte ascensional del diapir és més fort.\nLa fracturació general del massís rocós és intensa. Les famílies de diàclasis identificades presenten direccions preferencials de distribució en l'entorn immediat de la presa, mentres que a mesura que se separen de la gola del riu Mundo, es produïx una gran dispersió pel que fa a les seues direccions i cabussaments.\nTambé es manifesten famílies subhoritzontals, poc freqüents, però que tenen un desenvolupament molt gran, on s'aprecien les majors brechificacions i on apareixen empremtes de karstificació.\nLa combinació d'estes famílies de diàclasi i dels plans d'estratificació condicionen l'aparició de falques rocoses que localment han donat lloc a inestabilitats. En ambdós farallons de la gola poden haver-hi formes geomètriques de falques, l'estabilitat de les quals pot ocasionalment estar al límit.\nLa microfracturació del massís rocós pot considerar-se com generalitzada; localment s’arriba a aconseguir un alt grau de brechificació o milonitització. Este fenomen és evident en tots els materials de la tancada i en els d'ambdós marges fins a aconseguir les formacions rocoses d'eixida dels túnels.\nLa zona d'ubicació de la presa de Camarillas pertany a l'àrea d'intersecció de les cadenes Bètiques i les Ibèriques, en una zona sismogenètica generalment activa des del punt de vista neotectònic i per consegüent sísmic.\nDins de la compartimentació sismotectònica de la regió de l'entorn de l'embassament, l'embassament de Camarillas queda dins de la zona 4 (Prebètic central). Els seus límits est i oest estan determinats pels accidents geològics de Caudete-Elda i per la falla d'Hellín. L'activitat sísmica d'esta zona és menor que la del Prebètic Oriental (zona 2), assenyalant-se com més destacat el terratrémol de Salinas (1916) d'intensitat VIII. La sismicitat de la zona és més aïna difusa, de baixa intensitat i sol estar associada a fenòmens halocinètics i diapírics.\nLa Norma de construcció sismorresistent NCSR-02, aprovada mitjançant Reial Decret 997/2002, inclou en el seu apartat 2.1 un mapa de perillositat sísmica. Esta perillositat s'expressa segons l'acceleració sísmica bàsica ab -un valor característic de l'acceleració horitzontal de la superfície del terreny segons l'acceleració de la gravetat g- i del coeficient de contribució K, que té en compte la influència dels distints tipus de terratrémols esperats en la perillositat sísmica de cada punt.\nEl rang de valors d'ab en les zones del nostre país amb perillositat sísmica oscil•la entre 0,04g i 0,24g, mentres que el de K està comprés entre 1,0 i 1,3.\nD'acord amb l'esmentat mapa i l'annex 1 de la Norma, que inclou una relació de valors d'ab i k en diferents termes municipals espanyols, els paràmetres característics de la perillositat sísmica a la zona en què s'emmarca la presa de Camarillas són els següents: ab=0,07g; K=1,0.


Atraquen els cinemes de Calafell amb armes de fogueig i roben uns 10.000 euros de recaptació\nLa policia busca quatre homes que van poder fugir de les instal·lacions amb un cotxe fosc en direcció a Cunit\nRedacció Calafell 12-02-2018 12:35 Lectures 3554\nEls Mossos d'Esquadra i la policia local de Calafell busquen quatre homes que ahir a la nit van atracar els cinemes del municipi quan es projectava la darrera sessió. Un home amb passamuntanyes i una arma de fogueig va accedir al vestíbul de l'establiment de MCB Cinemes a Calafell a les onze de la nit quan les instal·lacions eren plenes d'espectadors que assistien a la darrera sessió. Altres dos homes, també amb la cara tapada i amb armes van entrar a les oficines del cinemes on s'estava duent a terme el recompte de la recaptació i van amenaçar els treballadors per robar els diners de la taquilla.\nEn total, es calcula que els lladres es van poder endur un botí d'uns 10.000 euros. Els tres atracadors van fugir dels cinemes gràcies a la col·laboració d'un quart home que conduïa un vehicle de color fosc i que va fugir en direcció a Cunit. La policia encara no ha pogut detenir els autors.\nPresó per als autors de l'atracament amb armes als cinemes de Calafell al febrer


ibis Marseille Centre Vieux Port Marsella França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n62, rue Puvis de Chavannes,Rue Colbert, Districte 02, Marsella, França, 13002 - Veure al mapa\n"For 1 night stay its Ok, very close to center small but IBIS..."\nHabitació Doble amb 1 Llit Doble i 1 Llit Individual (Double Room - 1 Double Bed & 1 Single Bed)\nBarri Districte 02 Districte 03 Saint-Menet Districte 03 01. Vieux Port - La Canebiére Districte 03 06. Castellane et Préfecture Districte 03 Saint-Menet 01. Vieux Port - La Canebiére\nAl visitar Marsella, vosté es sentirà com a casa a ibis Marseille Centre Vieux Port, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl ibis Marseille Centre Vieux Port, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, premsa, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Marsella, faci de ibis Marseille Centre Vieux Port la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (469) Parelles (241) Viatgers en solitari (114) Famílies amb infants petits (37) Famílies amb infants grans (9) Grups (68)


El Barça s'empetiteix lluny del Camp Nou - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEl Barça s'empetiteix lluny del Camp Nou\nL'equip blaugrana ja encadena set desplaçaments sense guanyar, una ratxa que contrasta amb la bona dinàmica a casa\nEloi Sansa 18/09/2019 - 11.47 Actualitzat 18/09/2019 - 12.48\nEls jugadors del Barça es concentren abans de l'inici del partit contra el Borussia Dortmund (Reuters)\nCal remuntar-se al 23 d'abril, dia de Sant Jordi, per recuperar l'últim triomf del Barça fora de casa. En aquella ocasió, l'equip blaugrana es va imposar a l'Alabès (1-2) amb cert patiment, i va sumar tres punts més que l'acostarien al títol de Lliga de la temporada passada. Ha plogut molt des d'aleshores i els blaugranes, que han encadenat una ratxa de set partits sense guanyar, no han tornat a mostrar la seva condició d'equip gran lluny del Camp Nou.\nEl final de la temporada passada va ser especialment crític en aquest sentit: a més de la debacle de Liverpool (4-0), el Barça va perdre la final de Copa a Sevilla contra el València (2-1) i tampoc va saber guanyar els dos últims desplaçaments de Lliga: a Vigo (2-0) i a Eibar (2-2).\nLes coses no han començat gaire millor aquesta campanya, que es va estrenar amb derrota a Bilbao (1-0) i va continuar amb empat a Pamplona (2-2), abans de firmar taules a Dortmund com a mal menor (0-0).\nEl rendiment del Barça fora de casa en aquesta fase es resumeix en 7 partits jugats, 0 de guanyats, 3 d'empatats i 4 de perduts. Només 5 gols a favor i 13 en contra. Xifres impròpies d'un equip aspirant a tots els títols.\nEl contrast és evident amb els números que presenta el Barça al Camp Nou, on s'ha mostrat inexpugnable en els últims mesos. L'última ensopegada a casa va ser al febrer, en les semifinals de Copa, contra el Reial Madrid (1-1), en un resultat que es va neutralitzar a la tornada (0-3). Des d'aleshores, un total de 12 victòries seguides entre Lliga i Champions, amb un balanç de 34 gols a favor i 7 en contra. Com la nit i el dia.\nSuspenen la Federació de l'Iran per no deixar competir un judoka contra Israel\nEls jugadors de l'Espanyol han arribat a Bulgària aquest migdia\nL'Espanyol viatja a Bulgària per jugar contra el Ludogorets\nJuan Carlos Moreno ha dirigit avui el seu primer entrenament com a màxim responsable del Girona.\nJuan Carlos Moreno dirigeix el seu primer entrenament amb el Girona


L'Ajuntament d'Ontinyent exposa el controvertit projecte de remodelació de la plaça de la Concepció - VilaWeb\nL’Ajuntament d’Ontinyent exposa el controvertit projecte de remodelació de la plaça de la Concepció\nL’Ajuntament d’Ontinyent ha començat l’exposició pública del projecte de remodelació de la plaça de la Concepció, un procés informatiu que durarà quinze dies i que permetrà també d’aportar opinions i suggeriments.\nDes d’aquest dijous hi haurà panells i imatges en 3D al pati exterior del futur Museu del Tèxtil, amb una bústia per a dipositar-hi observacions i propostes que també es podran fer arribar a la web municipal. A més, els dies 26 i 28 de juliol l’equip redactor farà dues sessions explicatives sobre el projecte.\nLa proposta de remodelació, adjudicada a l’UTE Dais Arquitectes-Arín Consultores, ha despertat una certa controvèrsia a partir de les imatges que se n’han conegut fins ara. I també ha rebut crítiques el procés participatiu engegat pel consistori, que des d’alguns àmbits de defensa del patrimoni i des de l’oposició consideren massa restringit.\nAlgunes de les veus crítiques que de moment ja s’han manifestat troben inapropiada una imatge que consideren poc adient per a mantenir el caràcter popular i tradicional de la plaça i els voltants, més aïnes “despersonalitzadora” de l’espai.\nHi coincideix Compromís, que en una nota de premsa ha criticat la desaparició d’elements tradicionals i identificatius de la plaça, i ha tornat a denunciar que l’equip de govern no haja complert l’anunci del concurs d’idees i no especifique el grau d’acceptació de les propostes que es puguen fer ara.


Com rentar els mitjons blancs a casa\n1 Consells sobre cura de mitjons blancs\n2 Com rentar els mitjons blancs\n3 Vídeo: com blanquejar de forma segura samarretes i mitjons\nLes persones que solen portar mitjons blancs tenen certes dificultats per cuidar-los. Al cap d'un cert període de temps, el taló i la punta del dit sofreixen fregament mecànic, a causa de la qual es deteriora l'estructura del material. Després de cada mitjons posteriors i un rentat inadequat, els mitjons perden la blancor anterior, apareix un tint gris o groc. En ambdós casos, cal blanquejar, de què parlarem avui.\nConsells sobre cura de mitjons blancs\nNo porteu mai mitjons blancs amb planters o sabates fosques. Els components esmentats comencen a molestar-se sota la influència de la humitat i la suor, i després s’instal·len bé en el teixit, cosa que complica enormement el procés de blanqueig.\nEls articles blancs s’han de rentar immediatament després del seu desgast. En cas contrari, la tela barrejada amb la suor es menja al teixit, cosa que complica enormement les cures posteriors.\nSi el producte té pedres obertes, pedres de pedra, lluentons o estampats, queda totalment prohibit utilitzar blanquejadors durs. Quan els compostos de rentat agressius entren en contacte amb la cola, es produeix una reacció química. No només arruïnareu la cosa bonica, sinó que també creareu taques grogues amb les vostres pròpies mans.\nÉs important entendre que el remull freqüent de mitjons amb agents potents danyi l'estructura del teixit i la forma del producte. Aquest mètode és adequat per a ús ocasional i, en la resta dels casos, segueix les regles d’atenció.\nNo es recomana portar un parell de mitjons blancs durant més d’un dia. També és important conèixer la peculiaritat: si, per exemple, us heu posat els mitjons al matí i els heu tret a l’hora de dinar, envieu l’article immediatament a la bugada, fins i tot si heu d’anar a algun lloc del vespre.\nCal demanar rentat a màquina. Obteniu unes fundes especials per a la roba, poseu-hi 5 pilotes de tennis amb mitjons i enviï-les. La fricció permetrà una millor eliminació de la brutícia i preservarà la forma dels productes. Així mateix, la presència de boles a la màquina redueix diverses vegades el consum de pols.\nVal la pena recordar per sempre que les mitjons que han patit un blanqueig amb productes químics durs s’assequen a l’ombra. Sota l’acció de la llum ultraviolada sobre el teixit, apareixen taques grogues pronunciades, de les quals és impossible desfer-se. Per tant, per evitar conseqüències, assecar les coses a l'aire lliure, preferiblement al vent.\nAbans de blanquejar els mitjons, heu de llegir atentament l’etiqueta de la part posterior del producte. Cotó, sintètics, viscosa, lli, que es fan servir amb diferents condicions. Cal tenir en compte per escollir la millor opció per blanquejar.\nAbans d’enviar els mitjons a la rentadora, fregueu-los amb sabó blanquejador i deixeu-ho durant 20 minuts. Després de la caducitat, no esbandiu, introduïu la màquina, afegiu-hi la pols i enceneu el programa desitjat. Molt sovint després d’aquestes manipulacions no cal cap blanqueig addicional.\nEls articles blancs es renten per separat dels articles de colors. Fins i tot si el color es refereix a samarretes de color beix completament inofensives o pantalons curts blaus descolorits. Qualsevol pigment d'altres productes és transferit al teixit blanc. Tingueu-ho en compte.\ncom blanquejar un sostenidor blanc\nAboqueu 2 litres d’aigua tèbia en un bol, afegiu-hi 50 ml. amoníac i 100 ml. suc de llimona. Col·loqueu els mitjons a la solució, cobriu la conca amb film aferrat, deixeu-ho 3-4 hores. Al final del temps, renteu-vos les mitjons amb les mans, utilitzeu guants. Si la grisor i el color groc no han desaparegut, repetiu el procediment.\nPoseu els mitjons a la màquina, afegiu la pols al primer compartiment i 180 g al segon. bicarbonat. Aboqueu suavitzant, fixeu el cicle de rentat per a la roba molt bruta.Després del rentat de les coses, traieu-les i avalueu el resultat. Si cal, es pot repetir el procediment ajustant la màquina al mode 30 minuts.\nGlicerina i alcohol\nCombina 45 ml en una sola composició. glicerina líquida i 150 ml. alcohol mèdic. Remullar els mitjons a la barreja, deixar-ho un quart d’hora. Després de la data de caducitat, renteu els productes manualment, no esbandiu, envieu-los immediatament a la màquina per esbandir intensivament. Si teniu problemes per adquirir alcohol mèdic, substituïu-lo per vodka, augmentant el nombre de components a la meitat.\nSolució de peròxid de hidrogen\nFregueu-ho amb un ratllador gruixut ¼ d’una barra de sabó de quitrà i aboqueu-ne la composició resultant en 550 ml. aigua calenta, espereu fins a la dissolució completa. Aboqueu-hi 170 ml. ml d’una solució de peròxid d’hidrogen del 6%, introduïu els mitjons a la barreja i deixeu-ho en remull durant 10-20 minuts. Passat el temps, poseu-vos guants domèstics, renteu-los suaument les mitjons i poseu-les a la màquina. Configureu la temperatura a 40 graus i el mode 30 minuts.\ncom blanquejar el capron tul a casa\nGel per rentaplats\nAboqueu 3 litres d’aigua en una conca, afegiu una gran quantitat de pols per al rentat de mans i 50 gr. gel per rentaplats. L’eina millorarà l’efecte de la pólvora, però hi ha la possibilitat de danyar l’estructura del teixit. Remullar-se en la composició dels mitjons, posar-se els guants de goma i fregar bé el producte, deixar-ho en remull durant mitja hora. Després d'això, introduïu els mitjons a la rentadora, afegiu-hi pols i ajudeu l'esbandit, configureu el cicle intensiu de rentat.\nVinagre de taula i glicerina <\nAboqueu 2 litres d’aigua (40 graus) en una conca i afegiu 60 ml. vinagre amb una concentració d'almenys el 9%. Posar en la composició dels mitjons, embolicar el bol amb film o bossa aferrada per crear un buit. Deixeu-ho encesit durant 40 minuts, renteu el producte amb les mans i, després, torneu-lo a la rentadora.\nCalculem els components per a 2 parells de mitjons. Premeu el suc de 4 llimones, diluïu-lo amb 1 litre d’aigua i remeneu els mitjons. Espereu com a mínim 5 hores, i fregueu l’element amb gel de blanqueig o sabó de quitrà, estireu a una màquina d’escriure a 40 graus.\nObteniu una solució alcohòlica d’àcid bòric d’una farmàcia. Diluir 50 ml. composició en 1 litre d’aigua tèbia i posar-la en una conca de mitjons. Espereu unes 3 hores i renteu el producte a mà. Per mantenir la forma i l’estructura del material, renteu els mitjons de la màquina amb boles ombrívoles.\nDiluir "Domestos" o "Vanish" en aigua tèbia, observant una proporció 1: 1. Remullar mitjons, deixar 1 hora. Posa’t guants, drena l’aigua i envia les coses a rentar amb una màquina. Establiu un cicle intensiu i una temperatura de 40-50 graus. Podeu utilitzar la composició en forma pura, i el temps d’exposició s’ha de reduir a 15 minuts (l’interval exacte s’indicava a les instruccions). Molt sovint, l’ús de fàrmacs amb clor pur destrueix l’estructura del teixit.\nDiluir en un bol amb 3 litres d’aigua calenta 100 gr. pols per a rentadores, afegir 45 ml. trementina. Espereu fins que els grànuls es dissolguin completament, aboqueu-hi 35 ml. rentant plats amb líquid i en remull en una solució de mitjons. Espereu almenys 3 hores després de la caducitat del rentat a la màquina.\nMullar els mitjons amb molta aigua tèbia i fregar-los bé amb sabó de roba per deixar una característica tinta marró. Poseu les coses dins d’una bossa de plàstic, lligueu-les ben fort perquè no hi entri aire. Espereu 10-14 hores, al final del temps, renteu-vos les mans i poseu els mitjons a la màquina durant mitja hora. De manera similar, podeu utilitzar sabó marcat "per eliminar contaminants complexos".\nClorhexidina i amoníac\nDiluir 60 ml en 1,5 litres d’aigua. amoníac i 100 ml. solució de clorhexidina (venuda a la farmàcia, es pot substituir per peròxid d’hidrogen). Estireu els mitjons amb sabó de quitrà, esbandiu i col·loqueu immediatament en una conca amb una solució.Espereu aproximadament 2 hores i envieu l’article a la rentadora. Ajusteu la temperatura a 40-50 graus, aboqueu un condicionador per mantenir l'estructura del teixit.\nUtilitzeu clor per restaurar els mitjons a la seva blancor antiga. Aboqui 2,5 litres d’aigua a la conca i afegeix 125 g. pols de rentat de la màquina i 30 ml. lleixiu. Deixeu-ho durant 12-13 hores, un cop passat el temps, poseu-vos guants i renteu-vos. Esbandiu en una màquina amb molta pols i condicionador. Pengeu sec al balcó, evitant l'exposició a la llum ultraviolada.\nUtilitzeu consells de cura de mitjons blancs per evitar l’aparició d’una tonalitat grisa o groga. Per al blanqueig, utilitzeu refresc de bicarbonat, vinagre de taula, amoníac, sabó de roba o productes més durs.\ncom blanquejar tovalloles de cuina remeis populars\nVídeo: com blanquejar de forma segura samarretes i mitjons


avensdelpalau.cat: EL DINAR DE NADAL DE LA PENYA BARCELONISTA DEL PALAU D'ANGLESOLA\nEL DINAR DE NADAL DE LA PENYA BARCELONISTA DEL PALAU D'ANGLESOLA\nLa Penya Barcelonista ha celebrat el Dinar de Nadal de l'entitat. Aquest any festa ha quedat ben arrodonida perquè s'ha escaigut també la 10a. convocatòria d'aquesta trobada i, per tant, el Dinar és ja un clàssic i forma part del calendari festiu del poble.\nPer a l'ocasió han estat convidades moltes penyes i això ha afavorit l'excel·lent assistència: unes 300 persones han omplert el pavelló de festa i bona companyia.\nLa setantena d'infants presents han gaudit d'allò més amb la visita del Pare Noel i la tradicional cagada del Tió. Per cert, l'última bastonada al Tió ha estat presidida per una peculiar gallina que ha fet de les seves entre la quitxalla.\nEls representants de cada penya convidada també han fet cagar el Tió i han rebut a canvi un bon obsequi: un record de la nostra Penya. Per molts anys i Bon Nadal!


Qüestions menors - Revista Saó\nTot coincidint en el temps, hi ha dos temes d’actualitat, diguem-ne menors, puix no estan dins els grans titulars del moment, es tracta de la fusió de dues entitats bancàries i el projecte de llei presentat per la “dreta de la dreta” dirigit a la il·legalització dels partits independentistes.\nDoncs bé, el cas és ben senzill i simple: Caixa Bank i Bankia enceten el procés de la seua fusió, només es va divulgar aquesta operació, en van generar moltes opinions i comentaries per part d’entitats públiques i privades, així com del món empresarial i la classe política. A casa nostra, pels esmentats estaments aparegueren comentaris favorables, es suscità el desig que la seu continuara al País Valencià. Sembla doncs que la fusió és ja cosa feta, i sembla que el grup amb més potencia bancària, o siga Caixa Bank farà prevaldre els seus interessos.\nDoncs, de nou constatem que altre esdeveniment que afecta molts ciutadans es decideix a les altures, en àmbits o espais de poder econòmic, és cert que l’estat també participa al procés, però és evident que les decisions de pes s’ha pres al seu marge. En tant que elector, no puc deixar d’ocultar la meua perplexitat, sols com una consideració inevitable quan es repara en les conseqüències socials que afectaran els treballadors, ja que es preveu el tancament de locals i reduccions de plantilla.\nPel que fa al segon fet que he anunciat, està el tema de la pretensió de la “dreta de la dreta” d’excloure de la legalitat a l’independentisme. La resposta a les Corts de la representant de Bildu la subscric plenament, això ja s’ha fet en altres moments, i hui l’alternativa que busca la independència a Euskal Herria ostenta una representació institucional inqüestionable. A parer meua, i al de molta gent, qualsevol proposta que implica un trencament amb la situació no ha d’estar privada de la seua legalitat, sempre que la seua actuació s’ajuste a les regles de la democràcia parlamentària. És més, la mateixa organització que vol il·legalitzar a altres partits, està gaudint i ha de gaudir de tal dret, altra cosa ben diferent serien els actes de persones o d’instàncies col·lectives, com seria el cas del partit corresponent, contraris als drets humans, o que impliquen l’ús de la violència, en qualsevol de les seues formes.


La tecnologia, una més de la colla dels Falcons de Vallbona d’Anoia - Tornaveu\nLa tecnologia, una més de la colla dels Falcons de Vallbona d’Anoia\nDijous, 21 d'abril de 2016 09:15h\nSi teniu previst d’assistir a la XV Trobada Nacional de Falcons de Catalunya, que tindrà lloc el proper 14 de maig a Vallbona d’Anoia, no us deixeu el mòbil a casa. Serà imprescindible per estar totalment connectats i tenir tota la informació necessària per gaudir d’aquesta diada. I és que gràcies a una aplicació per a dispositius mòbils creada pels Falcons de Vallbona d’Anoia i la Federació de Colles de Falcons de Catalunya amb motiu de la XV Trobada Nacional de Falcons de Catalunya, FALCONS CAT, no hi haurà excuses per perdre’s cap detall. L’aplicació, disponible per a dispositius IOS, ANDROID i HTML 5, “oferirà informació relativa a la Trobada, Vídeos de les colles promocionant el dia, els horaris i la localització de l’esdeveniment, així com el recorregut que faran les colles, a més d’una mica d’història de les trobades de falcons, passant pels últims cartells de les trobades anteriors i les fotos de les 4 últimes trobades”, explica a Tornaveu l’Andrés Díaz, dels Falcons de Vallbona d’Anoia.\nPerò l’App (abreviatura per anomenar les aplicacions de mòbils) també ofereix informació relativa a les colles participants, dades de localització, telèfons de contacte, així com fotos d’actuacions anteriors de les colles, vídeos i les seves pàgines web i xarxes socials. No hi falta tampoc un calendari d’actuacions confirmades de les colles de falcons que formen part de la Federació.\nI encara més, “hi ha un xat, un mur on tothom, sigui de colles de falcons o no, pot penjar comentaris i fotos respecte a Falcons per obtenir una difusió més ràpida i a l’instant de tot allò que passa a la trobada”, afegeix l’Andrés.\nAmb aquesta App els Falcons de Vallbona i la Federació de colles de Falcons de Catalunya volen “donar més difusió al món falconer i a la cultura popular catalana”. Aquesta App no quedarà anul·lada després de la XV Trobada de Falcons de Catalunya, sinó que es redissenyarà i continuarà funcionant.


L'Església vella de Garcia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'Església vella de Garcia\n(S'ha redirigit des de: L'Església Vella)\n41° 08′ 19″ N, 0° 38′ 58″ E / 41.13863°N,0.64934°E / 41.13863; 0.64934Coord.: 41° 08′ 19″ N, 0° 38′ 58″ E / 41.13863°N,0.64934°E / 41.13863; 0.64934\nL'Església Vella és un temple ruïnós protegit com a bé cultural d'interès local a la part alta de la població de Garcia (Ribera d'Ebre), al costat del turó on algunes fonts situen el desaparegut castell de Garcia. La parròquia de Garcia és documentada l'any 1279, en què el seu capellà pagà 60 sous de dècima papal. L'any 1314 fou visitada pel bisbe Francesc de Paolac. L'església romànica va ser substituïda per l'actual edifici l'any 1663, segons consta a la portalada. La segona església va ser bombardejada l'any 1936 i des de llavors resta abandonada. Havia tingut un retaule d'Escala Dei, obra de Francesc Ribalta, que es va cremar, i un altar major plateresc.\nEsglésia de planta rectangular amb absis poligonal. Consta d'una sola nau, amb cinc tramades separades amb arcs torals i capelles laterals, havent perdut la coberta. Estava coberta amb volta de creueria, de la qual només se'n conserven els primers trams. Els nervis descansen sobre una cornisa i pilastres, situades entre els arcs de mig punt de les capelles. La part de l'absis també està enrunada. La portalada va ser arrencada després de la Guerra Civil per incorporar-la a la nova església situada a la part baixa del poble. Sobre d'aquesta hi ha una rosassa. Les façanes laterals presenten quatre grans contraforts que sostenen les capelles. El campanar, de planta quadrangular i tres nivells d'alçat, es troba adossat a l'absis. Els nivells de forjat estan delimitats amb cornises, i la part superior s'obre amb pòrtics d'arc de mig punt. L'acabat exterior del temple és la pedra vista amb restes d'arrebossat, i les cantonades amb carreus escairats.\n↑ 1,0 1,1 «Església vella de Garcia». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: L'Església vella de Garcia\n«Església de Garcia». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=L%27Església_vella_de_Garcia&oldid=24877337»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 set 2020 a les 12:48.


Holiday Home Huddinge with a Fireplace 09 Huddinge Suècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 8 allotjaments a Huddinge.\nHuddinge, Huddinge, Suècia, 141 41 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday Home Huddinge with a Fireplace 09\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Huddinge, Holiday Home Huddinge with a Fireplace 09 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday Home Huddinge with a Fireplace 09, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de pesca, parc infantil. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Huddinge, el Holiday Home Huddinge with a Fireplace 09 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Entitat pública dedicada a la creació, promoció i difusió del teatre català, sorgida durant la primera legislatura del govern de la Generalitat de Catalunya després del període franquista, el 1981, i que va desaparèixer al final de la temporada 1997-1998, per deixar pas al Teatre Nacional de Catalunya.\nLa fórmula del Centre Dramàtic fou impulsada des del govern espanyol seguint el model francès que creà una xarxa de teatres públics per descentralitzar els diferents nuclis de creació teatral que hi havia al seu territori. D’aquesta forma a l’Estat espanyol es va crear el Centro Dramático Nacional i diversos organismes també centralitzats, com el Centro Nacional de Últimas Tendencias o la Compañía Nacional de Teatro Clásico, que foren el punt de partida d’organismes autonòmics sorgits seguint aquest model descentralitzat, com el Centre Dramàtic de la Generalitat de Catalunya, el primer d’aquesta mena, que fou seguit per altres centres similars a comunitats com Andalusia, el País Valencià, Extremadura o Galícia, entre d’altres. Amb el desplegament de l’Estatut de Catalunya, i assumides les plenes competències en Cultura, aquest model quedà obsolet i els diferents governs de la Generalitat, sota el domini polític de Convergència i Unió, van crear una estructura nova i més ambiciosa, com és el Teatre Nacional de Catalunya, que substituí aquest model de creació, promoció i gestió del patrimoni teatral del país.\nLa trajectòria del Centre Dramàtic de la Generalitat de Catalunya, dependent del Servei de Teatre i de l’Entitat Autònoma d’Organització d’Espectacles i Festes, va tenir una importància cabdal per a la recuperació del teatre català en l’era democràtica. Esdevingué una pedra angular per explicar l’evolució del teatre català de la Transició fins al final del segle XX, amb conflictes de tota mena plantejats per les desavinences dels propis gestors i dels polítics de torn que van tutelar aquesta institució. Grans figures del teatre català van sorgir gràcies a les produccions del Centre Dramàtic.\nDurant el període de la Transició a la democràcia a l’Estat espanyol es van recuperar els estatuts d’autonomia de les anomenades comunitats històriques i es van crear nous marcs legals amb l’aprovació de nous estatuts d’autonomia, començant per les nacionalitats històriques que ja havien tingut aquestes estructures de poder durant la Segona República. En el cas de Catalunya, fruit d’aquesta recuperació, les primeres eleccions al Parlament de Catalunya, el 1980, donaren com a resultat la victòria de Convergència i Unió, i el desplegament d’un seguit d’estructures pròpies, especialment en l’àmbit cultural.\nEl 21 de gener del 1981 es posà en marxa el Centre Dramàtic de la Generalitat de Catalunya, que va escollir com a seu l’emblemàtica el Teatre Romea, que havia estat seu del Teatre Català a finals del segle XIX i que havia programat teatre en català durant el franquisme. El primer responsable d’aquesta institució fou l’historiador i crític teatral Xavier Fàbregas, que ocupà el càrrec durant poc més de deu mesos atès que va dimitir el novembre del 1981 disconforme amb la manera de procedir del Departament de Cultura en intentar censurar l’espectacle Els Beatles contra els Rolling Stones.\nFàbregas posà en marxa el nou projecte contractant un seguit d’espectacles d’algunes de les companyies consolidades i emergents del país, com Dagoll Dagom, la Companyia Adrià Gual, Teatre del Trànsit o El Globus de Terrassa, entre d’altres. El que tenien en comú aquestes companyies era que sorgien de l’anomenat Teatre Independent i que penetraven en una nova era del teatre català que ja disposava d’eines per a la promoció de les companyies catalanes a través de les subvencions que atorgava el Departament de Cultura.\nLa idea primera era promocionar aquestes companyies oferint-los la possibilitat d’actuar al Romea amb les garanties que atorgava ser un teatre públic. El primer espectacle programat pel Centre Dramàtic fou La nit de Sant Joan, de Dagoll Dagom (4 març 1981), un espectacle que tenia garantit l’èxit després de l’estrena d’Antaviana, a partir de contes de Pere Calders. Aquesta primera temporada fou completada per Mercè dels uns, Mercè dels altres, de Carles Valls, protagonitzada per Mercè Bruquetas; El bufó, d’Albert Vidal; l’espectacle de teatre d’objectes alemany Mummenschanz; Rituals sagrats d’orient i El barber de Sevilla, de Beaumarchais per El Globus de Terrassa, amb direcció de Pau Monterde. La segona temporada, programada per Fàbregas abans de la seva dimissió, tenia diversos plats forts, com la polèmica Els Beatles contra els Rolling Stones, que provocà justament la dimissió de Fàbregas després d’alguns intents de censurar l’obra de Mesalles i Casamajor; El guant negre, d’Arthur Strindberg, pel Teatre de la Gavina; Revolta de bruixes, de Josep M. Benet i Jornet, pel Teatre de l’Escorpí, amb direcció de Josep Montanyès; Pigmalió, de G. Bernard Shaw, a partir de la traducció de Joan Oliver, i El princep d’Homburg, de Heinrich von Kleist, per la Companyia Adrià Gual, amb direcció de Ricard Salvat, que clogué la temporada.\nHermann Bonnín: repertori i el teatre obert\nDesprés d’aquest primer moment, el Departament de Cultura designà al director escènic Hermann Bonnín com a nou director del Centre Dramàtic des del gener del 1982 al 1988. La figura de Bonnín concitava un gran consens ja que gaudia d’una provada trajectòria com a gestor al capdavant de l’Institut del Teatre, entitat que va aconseguir recuperar de l’encarcarament franquista als anys setanta. El pla d’actuació de Bonnín fou molt més ambiciós, atès que tractà d’abordar algunes de les grans problemàtiques que assetjaven el teatre català en aquest nou moment polític. Aquest període es pot dividir en dos triennis: 1982-1985 i 1985-1988, tenint com a punt d’inflexió la creació de la Companyia Flotats el 1984, que suposà un canvi de rumb del Centre Dramàtic.\nEntre les decisions que prengué Bonnín cal destacar la creació del Teatre Obert, un centre de creació contemporània que cercava la promoció de companyies que no tenien accés a un públic majoritari, una mena de centre d’últimes tendències que va tenir una trajectòria controvertida, però que es va apuntar alguns èxits remarcables, i va obrir el Centre Dramàtic a d’altres espais com la Sala Villarroel, el Teatre Regina o el Casino de l’Aliança del Poble Nou, i a coproduccions amb joves companyies i amb companyies consolidades com El Teatre Lliure, amb qui s’acordà la primera coproducció del Centre, amb Ronda de mort a Sinera, de Salvador Espriu, dirigida per Lluís Pasqual (maig 1982). El Teatre Obert va tancar al final de la temporada 1984-1985, després d’haver assolit durant tres temporades èxits a través de coproduccions com Oh, els bons dies!, de Samuel Beckett, del Teatro Fronterizo, dirigit per José Sanchis Sinisterra, amb una inoblidable interpretació de Rosa Novell. També cal no oblidar els diferents espectacles i accions performatives protagonitzades per Albert Vidal, com Cos i L’home urbà, ambdues del 1983, o Té xina, la fina petxina de Xina?, de Carles Santos, Peixos abissals, de Joan Baixas i La Claca, Comte Arnau, de Rodolf Sirera, dirigida per Esteve Grasset, i grans èxits populars com Cubana’s Delikatessen o Accions, de La Fura dels Baus i el teatre circ de Zotal Teatre, totes elles estrenades el 1984 al Teatre Regina i en d’altres espais de la ciutat. Un esment a part el mereix Brossàrium, de Joan Brossa, dirigit per Jordi Mesalles, espectacle resultant d’un projecte molt més ambiciós que no va reeixir. Progressivament es van anar incorporant d’altres instruments per a la difusió i estudi del teatre català, com un seguit de publicacions, els Documents del Centre Dramàtic i Textos del Centre Dramàtic, que cal afegir a la creació d’una videoteca i una política d’abonaments que van atraure un públic interessat en l’escena.\nUn altre repte del Centre Dramàtic consistí a descentralitzar les creacions escèniques produïdes i obrir-les als escenaris d’altres ciutats catalanes amb una potent pedrera de creadors escènics, com Vic (Centre Dramàtic d’Osona) i Terrassa (Centre Dramàtic del Vallès), a més de representar-los a ciutats com Manresa, Girona, Tarragona, Reus, Lleida, i d’altres poblacions de parla catalana de fora del Principat. Mort de dama, de Llorenç Villalonga, dirigida per Pere Noguera, fou l’única coproducció amb l’incipient Centre Dramàtic Balear que es tirà endavant i es representà el març del 1982.\nEl 1984 un grup de directors va manifestar el seu desacord amb els plantejaments del Centre Dramàtic i va crear un manifest signat pel Col·lectiu de Directors que demanava un aprofundiment envers la recerca i l’excel·lència en les produccions del teatre públic.\nPer tot plegat, Bonnín creà un consell assessor per coordinar i tractar de donar veu a les diferents sensibilitats teatrals del país, del quan formaren part Jordi Mesalles, Mario Gas, Pawel Rouba i Pere Planella.\nL’altre gran repte de Bonnín fou aconseguir fixar un repertori d’obres catalanes i universals pròpies del caràcter d’un teatre públic, recuperant projectes del passat que no van poder reeixir, com la posada en escena de Peer Gynt, de Henrik Ibsen, que la Generalitat Republicana havia escollit com a text inaugural del Teatre Nacional i que dirigí Francesc Nel·lo, amb Juanjo Puigcorbé com a protagonista (gener 1983). Així durant la primera temporada assolí un èxit extraordinari El cafè de la marina, de Josep Maria de Sagarra, dirigida per Juan G. Schroeder, arribant a més d’un centenar de representacions i va destacar, també, la posada en escena de La tempestat, de Shakespeare, a partir de la traducció de Sagarra, sota la direcció de Jorge Lavelli, coproduït amb la Companyia Núria Espert. Durant la temporada 1983-1984 els espectacles més destacats foren Maria Rosa, d’Àngel Guimerà, dirigida per John Strasberg, Teledeum, d’Els Joglars, L’òpera de tres rals, de Bertolt Brecht, dirigida per Mario Gas, i Kean, de Jean-Paul Sartre, dirigida per Josep Montanyès, que va cloure la temporada. La temporada 1984-1985 fou inaugurada per L’auca del senyor Esteve, de Santiago Rusiñol, dirigida per Pere Planella, essent remarcable la posada de Batalla de reines, de Frederic Soler, dirigida per Antoni Chic. A la temporada 1985-1986 cal destacar les produccions de Savannah Bay, de Marguerite Duras, dirigida per Bonnín, amb Maria Mercader i Jeanine Mestres, Mel salvatge, d’Anton Txèkhov, dirigida per Pere Planella, i La ronda, d’Arthur Schnitzler, dirigida per Mario Gas, que assolí un gran èxit i fou reposada a la temporada següent al Teatre Condal. De la temporada 1986-1987 cal esmentar El tango de Don Joan, de Quim Monzó i Jerôme Savary, dirigida per aquest últim, la reposició de Savannah Bay, La filla del Carmesí, de Josep Maria de Sagarra, dirigida per Jordi Mesalles, i Es així si us ho sembla, de Luigi Pirandello, sota la direcció de Bonnín. Durant la darrera temporada sota la responsabilitat de Bonnín, la 1987-1988, cal citar L’intercanvi, de Paul Claudel, dirigida per Ariel García Valdés, Tirant lo Blanc, en la versió de Josep M. Benet i Jornet, dirigida per Pawel Rouba (coproducció amb el CDG Valenciana), la recuperació de Tafalitats, de Karl Valentin, dirigida per Pau Monterde (produïda pel Centre Dramàtic del Vallès i programada a la Sala Villarroel), Espectres, de Henrik Ibsen, dirigida per Francesc Nel·lo (produïda pel Centre Dramàtic del Vallès) i La gran il·lusió, d’Eduardo De Filippo, que posà en escena el propi Bonnín.\nLa transició envers el Teatre Nacional de Catalunya\nEl 1988 fou nomenat nou director del Centre Dramàtic Domènec Reixach, que ja havia estat nomenat tres anys abans Secretari de Direcció i Coordinador General del Centre Dramàtic. Durant el mandat de Reixach s’aprofundí en la creació d’un repertori basat en textos d’autors catalans, essent molt significativa l’aparició i consolidació de Sergi Belbel, com a dramaturg i com a director escènic. Un altre tret important fou que el Teatre Poliorama esdevingués el segon escenari del Centre Dramàtic, complementant la programació del Teatre Romea. Durant aquest període es produí la transició cap a la creació del Teatre Nacional de Catalunya, que s’inaugurà el 1998, però ja uns anys abans, amb la creació de la Companyia Flotats, l’embrió del TNC representà els seus espectacles al Poliorama, iniciant les seves activitats.\nDomènec Reixach dirigí dos espectacles durant la seva etapa com a responsable del CDGC, l’òpera d’Eduard Toldrà El giravolt de maig, a partir d’un llibret de Josep Carner (1988), encara sota el mandat de Bonnín, i El desengany, de Francesc Fontanella (1992), una veritable joia del nostre repertori.\nDurant la primera temporada dirigida per Reixach, la 1988-1989, es produí l’esclat del teatre de Sergi Belbel, de qui el Centre Dramàtic produí Elsa Schneider, dirigida per Ramon Simó. També es van programar El botí, de Joe Orton, dirigida per Josep Minguell, i Sols a soles, de la Companyia de Dansa Metros, dirigida per Ramon Oller. EL Centre Dramàtic va promoure un seguit d’ajuts a la creació teatral que fou important per a l’aparició de dramaturgs significatius a les següents temporades.\nLa temporada 1989-1990 va tenir un marcat accent de promoció de la dramatúrgia catalana amb la posada en escena de Tàlem, de Sergi Belbel, amb direcció del propi autor. Aquest text fou publicat com el primer número de la col·lecció «Teatre Català Contemporani», que edità el Centre Dramàtic en col·laboració amb l’editorial Lumen. Durant aquella temporada també s’escenificaren Quatre dones i el sol, de Joan Pere Cerdà, amb direcció de Ramon Simó, Ai, carai!, de Josep M. Benet i Jornet, Residuals, de Jordi Teixidor, i Alfons Quart, de Josep M. Muñoz Pujol.\nA la temporada 1990-1991 el Centre Dramàtic va incidir en el repertori d’autors catalans contemporanis presentant Restauració, d’Eduardo Mendoza, dirigida per Ariel García Valdés, Indian Summer, de Rodolf Sirera, dirigida per Guillermo Heras, Desig, de Josep M. Benet i Jornet, dirigida per Sergi Belbel, i Infimitats, de Francesc Pereira, dirigida per Ramon Simó, a banda d’un cicle de cinc monòlegs titulat De l’autor a l’actor, on destacà el protagonitzat per Montserrat i Glòria Roig.\nDurant la temporada 1991-1992 van destacar l’estrena de Carícies, de Sergi Belbel, amb direcció del propi autor, que significà el reconeixement internacional de l’autor atès que s’estrenà en plena ebullició preolímpica. Amb motiu d’aquest esdeveniment es programà un cicle de Teatre Clàssic on destacà especialment el drama mitològic El desengany, de Francesc Fontanella, adaptat per Marc Rosich i dirigit per Fermí Reixach, que va significar l’estrena en època contemporània d’un dels escassos exemples de teatre clàssic en llengua catalana. També van formar part del cicle L’hostal de la glòria, de Josep Maria de Sagarra, dirigida per Josep Montanyès, i ja com a part de la temporada següent La filla del mar, d’Àngel Guimerà, dirigida per Belbel, a més de sessions especials dedicades a Santiago Rusiñol, Caterina Albert i Carles Soldevila, de qui es presentà Civilitzats tanmateix.\nLa temporada 1992-1993, a més de cloure el cicle de Teatre Clàssic amb els muntatges de Guimerà i Soldevila, es va programar Nus, de Joan Casas, amb direcció de Ramon Simó, un dels directors més actius durant aquest període.\nLa temporada 1993-1994 també va aplegar un seguit de posades en escena de textos dramàtics d’autors catalans com La senyora Florentina i el seu amor Homer, de Mercè Rodoreda, dirigida per Rosa Novell, Fugaç, de Josep M. Benet i Jornet, dirigida per Rosa M Sardà, i els sainets d’Emili Vilanova, Colometa la gitana i Qui compra maduixes, amb posada en escena de Sergi Belbel. Cal consignar que durant la temporada es produí un espectacle-homenatge dedicat a Joan Miró en motiu de l’Any Miró titulat Joan Miró, amic de les arts. També es programaren espectacles a partir de textos de Lluïsa Cunillé i Miquel M. Gibert.\nA la temporada següent, 1994-1955, el Centre Dramàtic commemorà el centenari del naixement de Josep Maria de Sagarra muntant La corona d’espines, de Sagarra, dirigida per Ariel García Valdés, a més de presentar un espectacle homenatge signat per Xavier Albertí titulat Una geografia estilogràfica, complementades amb la versió de Sagarra d’El mercader de Venècia, que es presentà al Teatre Poliorama, dirigida per Belbel. Cal referir, a més, la coproducció amb Comediants per a la creació de l’espectacle El llibre de les bèsties, de Ramon Llull, que es va acompanyar de Les paraules de l’ànima, sobre l’obra de Llull, amb dramatúrgia i direcció de Xavier Albertí.\nPerò segurament el gran èxit d’aquella temporada fou el musical de Stephen Sondheim Sweeney Todd. El barber diabòlic de Fleet Street, que posà en escena Mario Gas, amb uns inoblidables Constantino Romero i Vicky Peña encapçalant el repartiment i que es programà al Teatre Poliorama i va continuar en cartell fins al desembre del 1995.\nLa temporada 1995-1996 va suposar una reducció del pressupost del Centre Dramàtic atesa la creació de la Companyia Flotats, que repercutí en el nombre de produccions i la seva dimensió. Tot i així, es muntà La festa del blat, d’Àngel Guimerà, dirigida per Joan Castells, Maror, de Rodolf Sirera, dirigida per Joan Lluís Bozzo, i Càndid, de Voltaire, en la posada en escena de Xavier Albertí, segons la versió musical de Leonard Bernstein, tots representats al Teatre Romea. Al Poliorama, seguint amb l’èxit de Sweeney Todd, es presentà l’òpera de Carles Santos FigaSantos-Fagotrop. Soparem a les nou.\nLa temporada 1996-1997 fou la temporada que coincidí amb la inauguració del Teatre Nacional de Catalunya, que obrí la seva programació amb Àngels a Amèrica, de Tony Kushner, dirigida per Josep M. Flotats (novembre 1996) a la Sala Tallers. La programació del Centre Dramàtic va continuar en la mateixa línia dels anys anteriors amb la posada en escena de La bona gent, de Santiago Rusiñol, protagonitzada i dirigida per Pep Cruz. També es van programar Nausica, espectacle de dansa-teatre, basat en el text de Maragall, dirigit per Magda Puyo, i Pesombra, una coreografia de Marta Carrasco.\nLa darrera temporada del Centre Dramàtic fou la 1997-1998, quan es feia impossible continuar amb la realitat del Teatre Nacional de Catalunya, que ja vivia una profunda crisi amb la destitució de Josep Maria Flotats i la seva substitució per part de Domènec Reixach, precisament director del Centre Dramàtic. Aquesta temporada de comiat va servir per fer un seguit de coproduccions, com La increïble història del Dr. Floit & Mr. Pla, escrita i dirigida per Albert Boadella i Els Joglars, que serví per inaugurar la temporada. També hi va haver lloc per a la jove dramatúrgia catalana amb Fum, fum, fum, de Jordi Sánchez, dirigida per Josep Maria Mestres, Paraules encadenades, de Jordi Galceran, dirigida per Tamzin Townsend, i Morir, de Sergi Belbel, autor que podem considerar emblema d’aquesta darrera etapa del Centre Dramàtic. El darrer espectacle produït pel Centre Dramàtic fou Pesombra, a partir de textos de Joan Salvat-Papasseit, amb música de Joan Alavedra, coreografia de Marta Carrasco i dramatúrgia i direcció de Magda Puyo.\nCentre Dramàtic de la Generalitat de Catalunya, 10 anys (1981-1991). Barcelona: Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 1981. Pròleg d'Hermann Bonnín.\nDiversos Autors. Romea, 125 anys. Barcelona: Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 1989.


Mitjons home antipresió de fibra de bambú | robainteriorjulia.cat\nHome > ROBA INTERIOR D'HOME>Pack de 2 mitjons fins de Bambú sense puny\nPack de 2 Mitjons sense puny fibra de bambú no oprimeixen.\nTranspirables malla sota el peu que garanteix una bona transpiració.\nEls mitjons de bambú són fabulosos per a l'ús diari i com mitjons esportius, oferint comoditat ultra suau i són transpirables.\nAvantatges d'utilitzar peces de bambú: Termo climàtic. Afavoreix la transpiració corporal, antibacteriana Natural.\nConfeccionats amb fibra de bambú, són els mitjons més increïbles que tindràs mai el plaer d'utilitzar!\nPack de dos parells de mitjons. 80% Viscosa de bambú 20% Poliamida


La tresorera del PP, citada com imputada pel finançament il·legal del PP de València\nEl jutjat investiga el suposat cobrament de comissions il·legals, falsejament en contractes públics, blanqueig de capitals i delicte electoral\nLa tresorera del PP, Carmen Navarro EFE\nValència — 17 de octubre de 2017 13:06h\nLa tresorera del PP Carmen Navarro ha sigut citada a declarar com imputada en la peça del cas Imelsa sobre el finançament de les campanyes electorals del PP de València. El jutge investiga el suposat cobrament de comissions il·legals, falsejament en contractes públics, blanqueig de capitals i delicte electoral.\nLa declaració de Navarro serà dilluns que ve i al costat d'ella atestaran tres persones més -entre elles un representant de JC Decaux- en el marc de la investigació del Jutjat d'Instrucció número 18 de València sobre el finançament de les campanyes electorals del PP en les municipals de 2007 i 2011 a través d'empresa Laterne.\nFonts del Tribunal Superior de Justícia valencià han assenyalat a EFE que en la providència de l'instructor, datada aquest dilluns 16 d'octubre, se cita també com a testimonis a sis representants d'empreses o grups empresarials com Secopsa, Pavasal, Fovasa, Luis Batalla i Agricultors de la Vega de València perquè declaren el dia 27.\nEn les seues compareixences, aquests testimonis hauran d'aportar factures sobre pagaments o lliuraments dineràries a Laterne, City Management Council i Product Management Council entre els anys 2006 i 2008.\nAixí mateix, s'oficia a un banc perquè informe de les persones físiques autoritzades per a tenir accés a un compte a nom del Partit Popular.\nUn milió d'euros de fiança a Alfonso Grau\nEl passat dia 6 l'exvicealcalde de València Alfonso Grau es va acollir al seu dret a no declarar pel finançament d'aqueixes campanyes electorals del PP després d'haver sigut citat com investigat per suborn, malversació i delicte electoral.\nPrecisament, aquest dilluns s'ha fet públic un acte d'aqueix jutjat on se li imposa una fiança d'un milió d'euros per a assegurar les seues responsabilitats pecuniàries que pogueren derivar-se de la seua imputació.\nSegons l'acte pel qual se'l citava a declarar aqueix dia, l'informe elaborat per la Guàrdia Civil concloïa que en 2006 Grau i l'empresari Vicente Sáez Tormo, ja mort, "van convenir a utilitzar l'entramat empresarial" d'aquest últim per a "sufragar de forma irregular l'adquisició de béns i serveis de tercers amb motiu de les eleccions municipals de 2007".\n17 de octubre de 2017 - 13:06 h\nCondemnats a presó quatre exdirectius de la CAM per haver falsejat els comptes de l’entitat


Reconeixement pels més de 40 anys de gestió del cicle de l'aigua. - CACBGI\nPlaça Josep Pla, 4, 3r 1a. 17001 Girona\nTel. +34 972 201 467\nFem 50 Anys\nReconeixement pels més de 40 anys de gestió del cicle de l’aigua.\nEl Consorci de la Costa Brava ha estat distingit en els Premis de l’Aigua 2014, que lliura cada any l’Associació Catalana d’Amics de l’Aigua, en reconeixement dels més de quaranta anys de gestió dels serveis del cicle de l’aigua als municipis consorciats.\nPremien el Consorci de la Costa Brava pels més de 40 anys de gestió del cicle de l'aigua.\nTornar a hemeroteca\nPl. de Josep Pla, 4 3r 1a\n2021 ©CACBGI CONSORCI D’AIGÜES COSTA BRAVA GIRONA · Disseny Web: F/\nBenvinguts a la Seu electrònica del Consorci d’Aigües Costa Brava Girona, l’espai virtual que posem a disposició dels particulars i ens públics per accedir a la informació, els serveis i els tràmits electrònics.\ne-TRAM Instància genèrica...\nIndicadors de contractació...\ne-FACT Factura electrònica...\nFitxa d'alta de creditor...\nVerificació de documents...\ne-NOTUM Carpeta de notificacions...\nAccés a la Seu electrònica segura\nModels de tràmits específics\nSol·licitud d’abocament a EDAR…\nSol·licitud de captació d’aigua regenerada…\nSol·licitud d’admissió a convocatòries de selecció de personal…\nComunicació presentació de documents…\nTelèfon… +34 972 201 467\nAdreça… plaça Josep Pla 4, 3r 1a – Girona\nAccès al Portal de transparència...\nFem servir cookies al nostre lloc web per a brindar-li l'experiència més rellevant recordant les seves preferències i visites repetides. Al fer clic a "Acceptar", accepta l'ús de TOTES les cookies. No obstant això, pot visitar la Configuració de galetes per proporcionar un consentiment controlat. Llegir més\ncookielawinfo-checkbox-non-necessary 11 mesos Aquesta cookie està configurada pel complement de consentiment de cookies de GDPR. Les cookies s'utilitzen per emmagatzemar el consentiment de l'usuari per a les ookies en la categoria "No necessàries".\n_ga_THB8MQFL7H 2 anys Sense descripció\n_ga 2 anys Aquesta cookie és instal·lada per Google Analytics. La cookie s'utilitza per calcular les dades de visitants, sessions i campanyes i fer un seguiment de l'ús de el lloc per a l'informe d'anàlisi de el lloc. Les cookies emmagatzemen informació de forma anònima i assignen un nombre generat aleatòriament per identificar visitants únics.\nvuid 2 anys Aquest domini d'aquesta galeta és propietat de Vimeo. Vimeo utilitza aquesta galeta per a recopilar informació de seguiment. Estableix una identificació única per a incrustar vídeos en el lloc web.\nNID 6 mesos Aquesta cookie s'utilitza per crear un perfil en funció de l'interès de l'usuari i mostrar anuncis personalitzats als usuaris.


Timeline created by julia3305\nPeriod: 1897 to 2020\nÉs una partícula subatòmica amb una càrrega elèctrica negativa.\nTé una massa que és aproximadament 1/1836 vegades la del protó.\nCom tota la matèria, tenen propietats mecanicoquàntiques tant de partícules com d'ones, de tal manera que poden col·lidir amb altres partícules i poden ser difractades com la llum.\nPeriod: 1904 to 2020\nEl model atòmic de Thomson és una teoria sobre l'estructura atòmica. Deia que les esferes de material estaven fetes de càrrega positiva i que en el seu interior tenia partícules amb càrrega negativa disposades aleatòriament, que es podien separar fàcilment. Aquestes partícules les va anomenar electrons.\nPeriod: 1905 to 2020\nLa teoria de la relativitat va ser formulada per Albert Einstein. Tracta de la física del moviment dels cossos en l'absència de les forces gravitatòries, en les quals es feien compatibles les equacions de Maxwell de l'electromagnetisme amb una reformulació de les lleis del moviment.\nRutherford va col·locar una làmina fina d'or i s'hi van incidir partícules alfa. S'esperava que les partícules alfa passarien sense desviar-se, com hagués passat segons el model de Thomson, però el que va passar va ser que les partícules alfa es van desviar molt. Va arribar a la conclusió que la massa de l'àtom es concentrava en una petita regió de càrregues positives, anomenat nucli, que impedia el pas de les partícules alfa. I la càrrega negativa, estava a la zona extra nuclear.\nPeriod: 1913 to 2020\nEl model de Bohr era una modificació del model Rutherford, ja que en els dos, l'àtom tenia un nucli de càrrega positiva i al seu voltant els electrons, però la diferència és que el model de Bohr, els electrons donen òrbites al nucli com capes d'energia. Això significava que els electrons només podien guanyar o perdre energia saltant d'una òrbita a una altra i en passar això, absorbiria o emetria radiació electromagnètica en el procés.\nPeriod: 1919 to 2020\nEn física, el protó és una partícula subatòmica amb càrrega elèctrica positiva d'1 e. El protó es classifica com a barió, i està compost per tres quarks.\nPeriod: 1932 to 2020\nEn física, el neutró és una partícula subatòmica que té com a símbol n o n0, sense càrrega elèctrica i de massa lleugerament superior a la del protó p.\nDESCOBRIMENT DEL PROSITRÓ\nUn positroni és un sistema format per un electró i la seva antipartícula corresponent, un positró, els quals es mantenen junts en un àtom exòtic.\nPeriod: 1954 to 2020\nEl CERN és l'Organització Europea per la Investigació Nuclear. Aquesta organització opera el laboratori de física de partícules més grans del món. L'organització té 22 estats membres i està oficialment observat per les Nacions Unides. La seva finalitat és construir models de cooperació internacional per incrementar el coneixement de l'univers.\nEl neutrí és una partícula elemental amb espín 1/2 i sense càrrega elèctrica ni color. Encara que durant molts anys els neutrins havien estat considerats com a partícules sense massa, experiments recents han demostrat que la seva massa no és nul·la.\nDESCOBRIMENT DEL QUARKS\nUn quark és una partícula elemental i un component fonamental de la matèria. Els quarks es combinen per formar partícules compostes anomenades hadrons, els més estables dels quals són els protons i els neutrons.\nPeriod: Sep 10, 2008 to 2020\nL'LHC és un accelerador de partícules de tipus col·lidor, construït al CERN. Té 27 km de circumferència i està situat entre les fronteres de França i Suïssa, a 50-175 m sota terra. Dins del túnel, feixos de protons i de nuclis són accelerats a velocitats properes a la de la llum i es fan col·lidir a energies al centre de masses de fins a 14 TeV. Això permet estudiar l'origen de la matèria.


Concurs d'Instagram per joves al voltant del 25N — Ajuntament d'Igualada\n14º max. / 2º min. 06/12/2021 10:10\nSou a: Inici / Noticies / Concurs d'Instagram per joves al voltant del 25N\nConcurs d'Instagram per joves al voltant del 25N\nTotes les imatges presentades amb motiu del Dia per a l’Eliminació de la Violència contra les Dones optaran a guanyar una càmera Polaroid\nEl servei de Promoció de la Salut de l’Ajuntament d’Igualada proposa un concurs d’Instagram adreçat a joves amb motiu del 25 de Novembre, Dia per a l’Eliminació de la Violència contra les Dones.\nPodran participar-hi els joves de 12 a 35 anys i la fotografia que presentin ha de tenir relació amb la lluita contra la violència masclista. Així doncs, poden ser objecte del concurs aquelles que abordin les diverses formes de violència implícites –estructural, simbòlica o institucional– o explícites –física, psicològica, sexual o econòmica– vers les dones, esdevingudes en l’àmbit de la parella, familiar, laboral, social o comunitari. Per a més informació sobre els conceptes es pot consultar el Protocol d’Abordatge de la Violència Masclista a la Comarca de l’Anoia al WEB de la Mancomunitat Intermunicipal de la Conca d’Òdena.\nEntraran a concurs totes aquelles fotografies amb l’etiqueta #igd25N publicades entre el dissabte, 25 de novembre, i el divendres, 8 de gener, ambdós inclosos. Per tal de poder participar i evitar possibles problemes d’etiquetatge de les imatges és indispensable seguir el compte d’Instagram @promociosalutigd i mencionar-lo a la publicació. Aquesta s’haurà de fer des del perfil personal de les persones participants, no hi ha limitació de la quantitat de fotografies per participant i en cap cas es tindran en compte les valoracions d’altres usuaris sobre les fotografies presentades a l’hora d’emetre un veredicte.\nEl jurat estarà format per una persona de l’àrea d’Igualtat de la MICOD, per una persona del departament de Sanitat i Salut Pública de l’Ajuntament d’Igualada i per una representant d’associacions de dones d’Igualada i per un professional del disseny. Es valorarà l’impacte visual de la imatge, l’originalitat, la creativitat i l’adequació de la mateixa a la transmissió de valors igualitaris, la defensa dels drets de les dones i la lluita contra la violència masclista\nHi haurà un únic premi, una càmera fotogràfica Polaroid Snap Touch Instant Digital Camera, amb pantalla LCD i impressió instantània amb tecnologia Zero Ink, una funda, i recanvis Premium ZINK Paper 20 peces 50x75 mm.\nPertany a: Dona, Sanitat i salut pública