Davantal de Cirera: Pastís de poma de la iaia d'Olot\nApple cake of the grandma from Olot /Pastel de manzana de la abuela de Olot\nM'agrada molt que, d'un temps ençà, al programa Cuines de TV3, hi apareguin cuinant persones que no en són professionals. Fa uns dies, la Carme, d'Olot, ens va fer un pastís de poma molt fàcil de fer i que queda boníssim. A més, les proporcions dels ingredients són molt fàcils de recordar.\n1/4 de litre de llet (un vas)\n4-6 pomes Golden (segons la mida)\nEn un bol, aboqueu-hi els ous, la farina, el llevat, el sucre i la llet. Barregeu-ho tot bé amb la batedora elèctrica. Unteu un motlle amb mantega i escampeu-hi farina pel damunt. Peleu les pomes i trossegeu-ne 2 i mitja si són grosses (quatre si són petites) a daus que barrejareu amb la massa del pastís manualment. Hi ha d'haver força poma perquè aquesta ens aguantarà la poma del damunt.\nEscampeu la massa al motlle repartint bé la poma a daus. Peleu les pomes restants i talleu-les a làmines per anar-les col·locant amb gràcia damunt del pastís.\nPoseu-lo a coure al forn prèviament escalfat a 250ºC durant uns 3/4 d'hora. Per assegurar-vos que és cuit, podeu punxar-lo amb un punxó i comprovar que surt sec. En treure'l del forn, deixeu-lo refredar una miqueta i pinteu-lo amb la melmelada amb l'ajuda d'un pinzell.\nCuinagenerosa diumenge, 05 de desembre, 2010\njo també el vaig veure i vaig pensar que era fàcil i segur que bo. el teu t'ha quedat més bonic que el de la tele, la veritat.\nGràcies pels elogis, Manel. Puc certificar que és senzill i molt bo.\nLa cuina vermella dijous, 30 de desembre, 2010\nQue bé aquesta recepta tan fàcil i bona. Aprofitem per desitjar-te un molt bon any!\nEn Roc a la Cuina dilluns, 28 de febrer, 2011\naquest pastís queda molt i molt bo, jo en faig un de practicament igual , que em va donar la recepta fa mes de 30 anys el SR. Enríc, un pastisser de Mataró, i sempre queda molt i molt bo\nNúria dissabte, 05 de març, 2011\nHola Susanna, realment és una d'aquelles receptes que han anat passant de generació en generació. I ben fàcil i i bo, sí.\nUnknown dimecres, 09 d’octubre, 2013\nNO ESTA LA TEMPERATURA MASSA FORTA? PER CERT, ADALT I ABAIX O NOMES ABAIX?\nNúria dimecres, 09 d’octubre, 2013\nLa temperatura ja està bé, si no, queda crua la poma.\nJo l'encenc només de baix. Sempre hi ets a temps d'encendre'l de dalt si veus que et queda poc torrat de sobre.\nAnònim dissabte, 26 d’octubre, 2013\nPrecisament avui l'he tornat a fer. És una passada de pastís. Jo el faig amb farina per a cel.líacs, amb les mateixes proporcions i està boníssim.\nNúria dissabte, 26 d’octubre, 2013\nQuina casualitat, jo també l'anava a fer avui amb pomes de l'hort, però finalment he canviat d'idea. És un recurs que resulta molt i que, a més, és fàcil de fer i amb ingredients que solem tenir a casa.\nGens dimarts, 31 de desembre, 2013\nNyam nyam quina gana que em vé\nAnònim dilluns, 03 de febrer, 2014\nMolt bé, un blog molt interessant.\nAnònim dimarts, 25 de febrer, 2014\nHe entrat en aquesta pàgina per buscar pastissos sense gluten i m'ha sortit aquest pastis com a pastis per celíacs, no especifiqueu quin tipus de farina hi poseu.\nNúria divendres, 28 de febrer, 2014\nEn aquest cas està fet amb farina de blat, per tant no és apte per a celíacs. Però només cal que canviis la farina i ja està, no?\nEl cafe de les deu diumenge, 29 de maig, 2016\nMoltes gracies per la recepte i els comentaris ,estic en plena elaboracio pinta molt be per el moment.. gracies el pintare amb melmelada de figues.


TV3 necessita recuperar aviat les comèdies de situació - Àlex Gutiérrez\nTV3 necessita recuperar aviat les comèdies de situació\nDemà s’estrena Drama, una sèrie que -contràriament al que suggereix el seu nom- és una comèdia romàntica que transita per l’humor però també per la tendresa. L’estrena Playz, que és la plataforma online de TVE pensada per caçar l’audiència youtuber i que té la particularitat d’estar rodada en català i castellà, amb el català com a llengua dominant. El nivell de factura, de guió, de direcció i d’interpretació és alt: no es tracta d’un producte pensat només per cobrir la quota plurilingüística del canal públic espanyol. Hi ha autèntica ambició per part triple: de la cadena, la productora i l’equip artístic.\nEnhorabona, doncs, per a TVE. Però aquesta és una cartera que TV3 s’ha deixat pispar. El projecte encaixa de ple en la necessitat de la Corporació de fer arribar els seus mitjans a un públic més jove. I es tracta d’una comèdia de capítols curts -vint minuts de durada-, que és un gènere que ha saltat pels aires en el canal públic català: el finançament disponible només permetrà estrenar una sèrie dramàtica aquesta temporada. I és una llàstima, perquè les sitcoms són un producte relativament barat: amb el pressupost de dos capítols de Merlí pots tenir els sis de Drama, aproximadament. I corro el risc d’equivocar-me, però aquesta és una sèrie que pot tenir una vida llarga a les xarxes i generar un cert culte. La productora m’assegura que no ha firmat la segona temporada, però em jugaria un pèsol que no trigarem a haver d’anunciar-ne la renovació des de les pàgines del diari.\nTV3 ha abandonat les sitcoms, que era un gènere que li havia reportat excel·lents resultats des de Plats bruts i Teresina SA. Aquesta tipologia de sèries, a més, suporta millor les revisions que els drames. Només cal veure com va rendir Plats bruts durant molts estius o quines audiències ha fet Factoría de Ficción a còpia de repetir fins a la nàusea episodis de La que se avecina. Si a això se li suma el bonus d’estar impulsant una plataforma pròpia per a joves, associada a la modernitat i a la transgressió -valors intrínsecament lligats a aquests anys de trobar un lloc al món-, es veu de seguida que aquest hauria pogut ser un projecte estratègic per a la Corporació.\nL’altre guany que es podria aportar al país és el lingüístic. No m’agrada que a Drama els personatges catalanoparlants recorrin de seguida al castellà en els moments més emfàtics o expressius. I, si bé això s’excusa per la naturalitat que persegueix la sèrie, també és cert que precisament la manca de referents en català provoca aquest efecte entre molts dels mil·lennials. TV3 hauria pogut fer una proposta que trobés l’equilibri entre la genuïnitat lingüística i la versemblança. Abans que sigui massa tard, joder!\nTV3 sitcoms Plats bruts


La Ciutat Del Foc de Mosse, Kate 978-84-664-2478-3\nLa Minou Joubert, de dinou anys, rep una carta anònima a la llibreria del seu pare. Segellat amb l'emblemad'una poderosa família, el missatge diu només: ELLA SAP QUE ESTÀS VIVA.Per... Más información\nDónde encontrar "La ciutat del foc"\nSinopsis de: "La ciutat del foc"\nLa Minou Joubert, de dinou anys, rep una carta anònima a la llibreria del seu pare. Segellat amb l'emblemad'una poderosa família, el missatge diu només: ELLA SAP QUE ESTÀS VIVA.Però abans que la Minou pugui desxifrar el missatge misteriós, una trobada casual amb un jove convers, enPiet Reydon, canviarà el seu destí per sempre, perquè en Piet té una perillosa missió, i necessita l'ajuda dela Minou per sortir viu de la ciutat.Una apassionant història d'amor i traïció, gelosia, misteri i secrets; de guerra i aventura, conspiracions illeialtats dividides. Submergeix-te en ple segle XVI de la mà de Kate Mosse, la reina de la novel·la històrica. Amb la col·laboració de la Generalitat de Catalunya, Departament de Cultura.


PERQUÈ DEIXAR ELS ALIMENTS ULTRA PROCESSATS | Mutualitat Catalana de Futbolistes\nDeclaració d’Accident Català\nDeclaració d’Accident Castellà\nTreballa a la MCF\nPERQUÈ DEIXAR ELS ALIMENTS ULTRA PROCESSATS\nPer MCF · 14 maig, 2021\nHi ha raons digestives per deixar d’una vegada els aliments ultra processats. A més, tenint la possibilitat de consumir aliments frescos, molt més saludables que els que comprem embassats en el supermercat. Tampoc és una novetat que si hi ha de primer el consum de productes frescos i seguir un patró de dieta mediterrània per damunt de productes envasats i industrials. Els estudis que es realitzen aixequen cada dia més les alarmes sobre l’impacte dels aliments ultra processats en la nostra salut. Un fet molt important, ja que s’estima que el consum d’aliments i begudes d’aquest tipus suposen entre el 25 i el 50% de la ingesta total calòrica a Europa i en països de renda mitjana alta.\nLa relació entre ultra processat i salut\nL’augment de pes té relació amb el consum d’ultra processats, en cas de diabetis, de síndrome metabòlic – un grup de factors de risc que inclou obesitat abdominal, nivells de sucre en sang, nivells baixos de colesterol HDL (el bo) i alts de LDL (el dolent), triglicèrids, i hipertensió -, sobre la fragilitat en els majors i fins i tot sobre la mortalitat (el seu consum augmenta en un 62% el risc de morir per qualsevol d’aquestes causes – . Ara un nou estudi associa un major consum d’aquest tipus d’aliments i begudes amb el càncer de colon.\nLa primera cosa que hem de tenir en compte és que els ultra processats són aliments formats per cinc o més ingredients. Es tracta d’additius, colorants o conservants, és a dir, són substàncies que no tenim habitualment en la cuina de la nostra casa. L’Institut de Salut Global de Barcelona, centre impulsat per la Fundació La Caixa, és l’Entitat que ho ha investigat i que associa el càncer de còlon al consum d’ultra processats.\nEls productes ultra processats que es poden trobar a qualsevol supermercat són snacks, dolços o salats, brioixeria industrial, begudes ensucrades, productes precuinats i preparats congelats, llaminadures, lactis ensucrats i sucs embassats, que poc o gens tenen a veure amb l’aliment al qual volen semblar-se.\nSegons la investigació, des del punt de vista de salut hi ha dubtes sobre l’impacte dels ultra processats en la salut a causa de:\n• El seu alt contingut en sucre, greix i sal. Són aliments insans totalment.\n• El mateix processament al qual estan sotmesos aquests aliments per augmentar la seva vida útil mitjançant additius podria suposar un risc per la salut.\n• Normalment vénen embassats en plàstics que poden produir transferència d’algunes substàncies tòxiques als aliments.\nUltra processats i càncer\nEn un estudi publicat a la revista científica Clinical Nutrition, s’han analitzat els qüestionaris sobre la freqüència de consum d’aliments realitzats durant un any a quasi 8.000 persones per estudiar la relació entre els ultra processats i el càncer de colon, pròstata i càncer de mama. La meitat dels enquestats acabaven de rebre el diagnòstic d’un d’aquests càncers, mentre que la resta eren persones sanes de característiques similars d’edat, de sexe i estat de salut.\nSegons els resultats, el consum d’ultra processats no augmenta el risc de tenir càncer de pròstata. La cosa canvia en càncer de mama i s’ha observat certa associació en dones joves en edat fèrtil i en fumadores i exfumadores. El tabaquisme és un factor de risc pel càncer de mama i se sap que fumar i alguns factors dietètics poden tenir efectes sinèrgics en el desenvolupament del càncer, com podria ser el cas del consum d’aliments i begudes ultra processats.\nOn si s’ha apreciat relació entre major consum i augment del risc és en el càncer de còlon, on un 10 % més de consum d’ultra processats augmenta un 11 % el risc de desenvolupar un tumor.\nSalut digestiva i ultra processats\nUn dels grans problemes és que els ultra processats semblen anar guanyant terreny i estar substituint en l’alimentació a aliments frescos o mínimament processats, una cosa que irremeiablement comportarà un efecte negatiu sobre la salut de la població. Des de la Societat Espanyola d’Endocrinologia i Nutrició, s’afegeix que una recent revisió d’investigacions en la revista Obesity Reviews sobre l’efecte dels ultra processats en el tub digestiu ha observat un augment de malalties, com la síndrome d’intestí irritable i la dispèpsia en adults. Existeix cert grau d’evidència, tanmateix, sobre la relació dels ultra processats amb un augment de prevalença de càncer en el tub digestiu, com el càncer d’estómac i el càncer colorectal.\nMutualitat Catalana de Futbolistes © 2021. All Rights Reserved.


, Web Oficial\nEstem millorant per a tu\nHotel tancat durant aquest hivern per reformes\nRemodelem el nostre hostel!\nNoves habitacions modernes i confortables\nL’Hostel Low-cost per a la teva escapada a La Massana\nBusques un allotjament a Andorra d’immillorable relació qualitat preu? L’Hostel Font, el nostre hostel 2 estrelles a La Massana, et garanteix un bon descans a un cost apte per a totes les butxaques. Som un establiment familiar situat al centre de La Massana, al costat del telecabina del sector de Pal – Arinsal de l’estació d’esquí Vallnord, amb 89 km de pistes per a tots els nivells.\nComptem amb 32 habitacions i oferim la possibilitat que els nostres clients gaudeixin de l’àrea fitness, del servei de restauració i de l’Internet Wifi gratis de l’Hotel Màgic Ski. L’Hostel Font és un allotjament ideal per a gent jove que busca uns dies d’oci prop de la neu però en un lloc cèntric de La Massana.\nFotos de Font\nA l’Hostel Font t'obrim les portes perquè ens visitis des de casa. Entra a la galeria d'imatges i podràs ...\nHostel a Andorra\nLes habitacions dobles de l’Hostel Font compten amb dos llits de ...\nEl nostre hostel 2 estrelles a La Massana disposa de habitacions triples ...\nNovedades Hostel Font


La Carrera La Course: BANYETES\nAvui dia 19 de Novembre, ha vingut el Club Banyetes i TV Lleida per filmar. A les 11h del matí tots els nens i nenes de l’hospital que podien sortir han anat cap a l’Aula per veure al Banyetes, el famós cargol.\nPrimer, han contat l’història del Banyetes i el Riu Segre tots inclosos: pares, mares, professores… tots estaven a l’Aula per escoltar-la.\nQuant han acabat d’explicar el conte, han parlat dels drets a l’educació en els hospitals que tenen els nens i nenes, el qual hem estat treballant durant tota la setmana a l’Aula. La Laia i la Mar han pogut llegir les seves històries, que han estat molt boniques.\nAl finalitzar, ens ha sorprès el Banyetes amb la seva visita, tots l’han volgut saludar i abraçar. Després, han regalat un llibre als nens hospitalitzats, el qual ha estat firmat pel nostre amic que el recordarem amb molt carinyo!!!


Pronunciació de G: Com pronunciar G a Anglès, Francès, Alemany, Neerlandès, Japonès, Castellà, Portuguès, Flamenc, Noruec bokmål, Esperanto, Eslovac, Luxemburgès, Turc, Llatí, Uzbek, Cantonès, Coreà, Old Turkic, Romanès, Català, Danès, Interlingua, Italià, Hongarès, Finès, Suec, Polonès, Vietnamita, Eslovè, Txec, Estonià, Islandès, Basc\nCom pronunciar G\nPronunciació de de G a Anglès [en]\nPronunciació de G Pronunciat per eris (Dona - Estats Units)\nPronunciació de G Pronunciat per evanescolife (Dona - Austràlia)\nPronunciació de G Pronunciat per mooncow (Home - Regne Unit)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Anglès\nComparteix la pronunciació de G en Anglès:\nTraducció de G\nDefinició de G\nPronunciació de de G a Francès [fr]\nPronunciació de G Pronunciat per spl0uf (Home - França)\nPronunciació de G Pronunciat per gwen_bzh (Home - França)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Francès\nComparteix la pronunciació de G en Francès:\nPronunciació de de G a Alemany [de]\nPronunciació de G Pronunciat per Vortarulo (Home - Alemanya)\nPronunciació de G Pronunciat per firmian (Home - Alemanya)\nPronunciació de G Pronunciat per Thonatas (Home - Alemanya)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Alemany\nComparteix la pronunciació de G en Alemany:\nPronunciació de de G a Neerlandès [nl]\nPronunciació de G Pronunciat per cucootje1 (Home - Països Baixos)\nPronunciació de G Pronunciat per ReddPuke (Home - Països Baixos)\nPronunciació de G Pronunciat per Jcbos (Home - Països Baixos)\nPronunciació de G Pronunciat per Scoub (Home - Països Baixos)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Neerlandès\nComparteix la pronunciació de G en Neerlandès:\nPronunciació de de G a Japonès [ja]\nPronunciació de G Pronunciat per skent (Home - Japó)\nPronunciació de G Pronunciat per otiose (Home - Japó)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Japonès\nComparteix la pronunciació de G en Japonès:\nPronunciació de de G a Castellà [es]\nPronunciació de G Pronunciat per elharni (Home - Argentina)\nPronunciació de G Pronunciat per AlexanderArg (Home - Argentina)\nPronunciació de G Pronunciat per juanearg (Home - Argentina)\nPronunciació de G Pronunciat per Helena_Sofia (Dona - Venezuela)\nPronunciació de G Pronunciat per Sento (Home - Espanya)\nPronunciació de G Pronunciat per pleitecas (Home - Espanya)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Castellà\nComparteix la pronunciació de G en Castellà:\nExemple de G a una oració\nPronunciació de La g es la séptima letra y la quinta consonante del alfabeto español y del alfabeto latino básico. Pronunciat per AlexanderArg (Home - Argentina)\nPronunciació de de G a Portuguès [pt]\nPronunciació de G Pronunciat per Dalivedo (Home - Brasil)\nPronunciació de G Pronunciat per claudiors2005 (Home - Brasil)\nPronunciació de G Pronunciat per walterrbf (Home - Canadà)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Portuguès\nComparteix la pronunciació de G en Portuguès:\nPronunciació de de G a Flamenc [vls]\nPronunciació de G Pronunciat per Suzannevds (Dona - Bèlgica)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Flamenc\nComparteix la pronunciació de G en Flamenc:\nPronunciació de de G a Noruec bokmål [no]\nPronunciació de G Pronunciat per T8329 (Home - Noruega)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Noruec bokmål\nComparteix la pronunciació de G en Noruec bokmål:\nPronunciació de de G a Esperanto [eo]\nPronunciació de G Pronunciat per ByuN (Home - Regne Unit)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Esperanto\nComparteix la pronunciació de G en Esperanto:\nPronunciació de de G a Eslovac [sk]\nPronunciació de G Pronunciat per vierama (Dona - Eslovàquia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Eslovac\nComparteix la pronunciació de G en Eslovac:\nPronunciació de de G a Luxemburgès [lb]\nPronunciació de G Pronunciat per piral58 (Home - Luxemburg)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Luxemburgès\nComparteix la pronunciació de G en Luxemburgès:\nPronunciació de de G a Turc [tr]\nPronunciació de G Pronunciat per daShTRiCk (Home - Turquia)\nPronunciació de G Pronunciat per buuu (Home - Turquia)\nPronunciació de G Pronunciat per sozdagari (Home - Turquia)\nPronunciació de G Pronunciat per dilekc (Dona - Turquia)\nPronunciació de G Pronunciat per kiddopedia (Home - Turquia)\nPronunciació de G Pronunciat per daniska (Dona - Turquia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Turc\nComparteix la pronunciació de G en Turc:\nPronunciació de de G a Llatí [la]\nPronunciació de G Pronunciat per giorgiospizzi (Home - Itàlia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Llatí\nComparteix la pronunciació de G en Llatí:\nPronunciació de de G a Uzbek [uz]\nPronunciació de G Pronunciat per Makhmudkhon (Home - Uuzbekistan)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Uzbek\nComparteix la pronunciació de G en Uzbek:\nPronunciació de de G a Cantonès [yue]\nPronunciació de G Pronunciat per cuichungman (Home - Estats Units)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Cantonès\nComparteix la pronunciació de G en Cantonès:\nPronunciació de de G a Coreà [ko]\nPronunciació de G Pronunciat per glamstar77 (Dona - Corea del Sud)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Coreà\nComparteix la pronunciació de G en Coreà:\nPronunciació de de G a Old Turkic [otk]\nPronunciació de G Pronunciat per Radioop (Home - Rússia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Old Turkic\nComparteix la pronunciació de G en Old Turkic:\nPronunciació de de G a Romanès [ro]\nPronunciació de G Pronunciat per RedHotMoon (Dona - Romania)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Romanès\nComparteix la pronunciació de G en Romanès:\nPronunciació de de G a Català [ca]\nPronunciació de G Pronunciat per vturiserra (Home - Espanya)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Català\nComparteix la pronunciació de G en Català:\nPronunciació de de G a Danès [da]\nPronunciació de G Pronunciat per olfine (Home - Dinamarca)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Danès\nComparteix la pronunciació de G en Danès:\nPronunciació de de G a Interlingua [ia]\nPronunciació de G Pronunciat per McDutchie (Home - Països Baixos)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Interlingua\nComparteix la pronunciació de G en Interlingua:\nPronunciació de de G a Italià [it]\nPronunciació de G Pronunciat per Heracleum (Home - Itàlia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Italià\nComparteix la pronunciació de G en Italià:\nPronunciació de de G a Hongarès [hu]\nPronunciació de G Pronunciat per Rochard (Home - Alemanya)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Hongarès\nComparteix la pronunciació de G en Hongarès:\nPronunciació de de G a Finès [fi]\nPronunciació de G Pronunciat per JoyJoy (Dona - Finlàndia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Finès\nComparteix la pronunciació de G en Finès:\nPronunciació de de G a Suec [sv]\nPronunciació de G Pronunciat per KristinaEkstrand (Dona - Suècia)\nPronunciació de G Pronunciat per Lorents (Home - Suècia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Suec\nComparteix la pronunciació de G en Suec:\nPronunciació de de G a Polonès [pl]\nPronunciació de G Pronunciat per lunarglow (Home - Polònia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Polonès\nComparteix la pronunciació de G en Polonès:\nPronunciació de de G a Vietnamita [vi]\nPronunciació de G Pronunciat per I_own_R (Dona - Vietnam)\nPronunciació de G Pronunciat per Joeloew (Dona - Estats Units)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Vietnamita\nComparteix la pronunciació de G en Vietnamita:\nPronunciació de de G a Eslovè [sl]\nPronunciació de G Pronunciat per whitelion (Dona - Eslovènia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Eslovè\nComparteix la pronunciació de G en Eslovè:\nPronunciació de de G a Txec [cs]\nPronunciació de G Pronunciat per marekja (Home - República Txeca)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Txec\nComparteix la pronunciació de G en Txec:\nPronunciació de de G a Estonià [et]\nPronunciació de G Pronunciat per allaraz (Home - Finlàndia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Estonià\nComparteix la pronunciació de G en Estonià:\nPronunciació de de G a Islandès [is]\nPronunciació de G Pronunciat per Petur75 (Home - Islàndia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Islandès\nComparteix la pronunciació de G en Islandès:\nPronunciació de de G a Basc [eu]\nPronunciació de G Pronunciat per jontol (Home - Espanya)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia G a Basc\nComparteix la pronunciació de G en Basc:\nG encara no és pronunciada en:\nEnregistra la pronunciació de G G [an] Saps pronunciar G?\nEnregistra la pronunciació de G G [cy] Saps pronunciar G?\nEnregistra la pronunciació de G G [ind] Saps pronunciar G?\nEnregistra la pronunciació de G G [ig] Saps pronunciar G?\nEnregistra la pronunciació de G G [kmr] Saps pronunciar G?\nMots aleatoris: about, milk, bastard, Caribbean, either\nDemaneu una nova pronunciació Pronunciació a: Old Turkic Alemany Anglès Aragonès Basc Cantonès Castellà Català Coreà Danès Eslovac Eslovè Esperanto Estonià Finès Flamenc Francès Gal·lès Hongarès Igbo Indonesian Interlingua Islandès Italià Japonès Kurd septentrional Llatí Luxemburgès Neerlandès Noruec bokmål Polonès Portuguès Romanès Suec Turc Txec Uzbek Vietnamita


Mònica Doria als Jocs Olímpics de Tòquio 2020\nde Noelia Farías\t el 15 set. 2021\nLa Mònica Doria va ser 11a en canoa i 16a en caiac, a les proves de piragüisme eslàlom, als Jocs de Tòquio 2020, el seu debut olímpic. “Crec que tot aquest camí recorregut, a més d’ensenyar-me moltes coses, m’ha fet créixer com a persona i com a esportista” manifesta la palista andorrana que, després dels Jocs, s’ha penjat la medalla de bronze en canoa i ha estat quarta en caiac, als Campionats d’Europa sub-23 disputats a Solkan (Eslovènia).\nFotos: Canoe Europa – Jocs de Tòquio 2020\nA Tòquio va ser la teva primera participació Olímpica. Ara que ja han passat els dies, com valores aquesta experiència?\nQuan vam arribar aquí va ser com un somni, va ser com tornar a la realitat d’una vida paral·lela que estàvem gaudint en aquell moment, però va ser una experiència increïble. Per molt que t’ho imaginessis, abans d’anar-hi, i per moltes coses que t’expliquessin, en el meu cas va superar totes les expectatives que podia arribar a tenir. Pel que a la competició, ens haurien agradat uns resultats una mica millors, això és clar, però estic molt contenta perquè vaig ser capaç de donar el cent per cent del que tenia i d’esprémer el meu nivell que, en definitiva, és això una mica el que buscava.\n“Que surtin resultats com aquests ens agrada perquè això ens referma que estem pel bon camí i que, si seguim així, seguirem millorant”\nEn les dues modalitats, canoa i caiac, vas estar a punt de classificar-te entre les 10 finalistes i es va escapar per ben poc. Quan els marges de temps són tan petits, què fa la diferència?\nEn el nostre esport, qualsevol error, per més petits que pugui arribar a ser, et pot treure alguns segons que després són crucials, però jo crec que el que marca la diferència, primer de tot, és la part mental, sobretot en uns Jocs Olímpics on hi ha molta pressió i nervis. Crec que, els atletes que són capaços de portar millor les emocions i controlar-les, són els que poden estar una mica més amunt, però és una feina que requereix molt de temps.\nEls Jocs tenen més repercussió que cap altra prova i tothom estava molt pendent de la teva actuació. Senties més pressió que mai?\nCompetir als Jocs Olímpics no té res a veure amb qualsevol altra competició que jo hagi fet fins ara, perquè el nivell de pressió i tensió és molt diferent. Saps que t’està mirant tothom i que un país sencer està pendent de tu i dels resultats que fas, si ho fas bé o si ho fas malament. Crec que el fet d’estar competint allà t’augmenta una mica més la pressió del que és habitual.\n“Quan vam arribar aquí va ser com un somni, va ser com tornar a la realitat d’una vida paral·lela que estàvem gaudint en aquell moment, però va ser una experiència increïble”\nLa pandèmia va marcar la diferència d’aquests Jocs respecte d’altres. Com vas viure el dia a dia, amb totes les restriccions?\nPer mi, com han estat els primers Jocs Olímpics, no podria comparar-los amb cap altra cosa i, per tant, han estat els millors que he viscut fins ara. Sí que és veritat que el que més ens ha afectat, com a esportistes, és el fet que no hi hagi públic durant l’esdeveniment, a la cerimònia d’obertura, per exemple. Crec que el fet que hi hagi públic et dona un plus i sembla que estàs una mica més a dins de la competició.\nHa estat un llarg camí des que vas guanyar la plaça per competir als Jocs, amb la pandèmia i l’ajornament d’un any pel mig. Amb què et quedes, de tot aquest camí recorregut?\nEl que més valoro ara mateix és que la Mònica que hagués competit als Jocs Olímpics del 2020 hauria estat molt diferent de la que soc ara. Crec que tot aquest camí recorregut, a més d’ensenyar-me moltes coses, m’ha fet créixer com persona i com esportista. Crec que ens ha beneficiat, dins de totes les coses dolentes que ha passat.\n“Competir als Jocs Olímpics no té res a veure amb qualsevol altra competició que jo hagi fet fins ara, perquè el nivell de pressió i tensió és molt diferent”.\nT’hauria agradat més representació andorrana en aquestes Olimpíades? Tu vas ser l’única esportista del país que es va guanyar la plaça, com ho vas viure?\nA mi m’hauria agradat que poguéssim portar una delegació molt més gran d’esportistes, però sent una de les que s’ha guanyat la plaça, i coneixent tot el que costa arribar a uns Jocs Olímpics a tots els esportistes, s’ha de complir amb una mínima i s’ha de guanyar. Si no m’hagués guanyat la plaça al seu dia, no hauria pogut anar, és el que hi ha, així és l’esport, que a vegades és molt dur.\nL’ajornament dels Jocs de Tòquio ha comportat que els pròxims, a París, se celebrin d’aquí a només 3 anys. Ja comences a pensar en el nou cicle olímpic?\nSí clar. A més, creiem que, fins i tot, és positiu perquè no tenim aquell any de transició d’uns Jocs a la següent preparació del cicle, sinó que hem de començar a preparar, a partir d’ara mateix, el que serà la Classificació Olímpica per París 2023. No tenim molt de temps per pensar-lo, així que, ja estem amb el cap apuntant aquest objectiu.\n“Resultats com aquests, ens refermen que estem pel bon camí i de seguir així continuarem millorant”\nDesprés dels Jocs has competit a l’Europeu sub-23, amb un bronze en canoa i un quart lloc en caiac. Quin regust té aquest podi europeu?\nEstic molt contenta i sempre ens agrada estar entre els tres primers. A més de sentir que estàs allà i que estàs competint amb els millors. Vaig acabar molt contenta, tant jo com el meu equip, perquè durant tota la competició vam aconseguir estar molt amunt, és a dir, al meu nivell i al nivell més alt en totes les baixades. Això és una mica el que busquem, agafar confiança i que surtin resultats com aquests ens agrada perquè això ens referma que estem pel bon camí i que, si seguim així, seguirem millorant.\nMés a llarg termini, quines seran les teves pròximes fites?\nDesprés de la Copa del Món, a la Seu d’Urgell, tenim dues competicions més, abans d’acabar la temporada, i després ja ens encarem a preparar el Mundial del 2023, que serà la classificatòria Olímpica.\nCaiaccanoaJocs OlímpicsMònica DòriapiragüismeTòquio 2020


Comunicat d’EUPV Silla davant l’inici de la nova legislatura – EUPV\nInicio/Portada/Comunicat d’EUPV Silla davant l’inici de la nova legislatura\nComunicat d’EUPV Silla davant l’inici de la nova legislatura\nA dos dies de l’acte d’investidura, Esquerra Unida de Silla ha sigut contactada per primera vegada pel PSOE per a comentar el desenvolupament de la següent legislatura. L’objectiu era comunicar que governaran en solitari amb la majoria absoluta que van obtindre en aconseguir 12 regidors de 17 en les passades eleccions. La resta del plenari el composaran el regidor d’EUPV, el de Compromís i els 3 del PP.\nAmb aquesta comunicació finalitza la il·lusió generada per “l’Acord per Silla” el pacte signat fa 4 anys entre el PSOE amb 5 regidors, Compromís amb 2 i EUPV i SED amb un regidor cadascun.\nUn acord que va generar un equip de treball que va aconseguir grans objectius i revitalitzar el municipi en les diverses àrees gestionades pels diferents membres del quatripartit i els resultats del qual han sigut valorats extremadament positius, malgrat que s’ha traduït en l’atorgament de tot el mèrit al cap visible del govern. No obstant era l’esperança de molts veïns que tornara a repetir-se un govern d’esquerres ampli i plural que prenguera les decisions per consens.\nDes d’EUPV tenim clar que el PSOE té majoria suficient com per a governar en solitari, entenent que hem d’estar en l’oposició per tal de controlar que es manté l’esperit progressista generat a l’anterior legislatura, precisament perquè recordem com han sigut les majories absolutes del PSOE en aquest municipi, i realitzant crítica constructiva quan siga necessari. Dependrà exclusivament del nou govern si vol continuar mantenint una relació de consens i suport amb els seus antics socis en aquelles decisions rellevants per al futur del municipi o si pel contrari utilitzarà la seua nova majoria per a esclafar als que li donaren suport quan ho necessitava.\nEsquerra Unida del País Valencià convoca la seua XIII Assemblea Nacional per al pròxim 18 de desembre\nEsquerra Unida reivindica el País Valencià com a terra d’acollida durant la crisi humanitària a Afganistan


Les varius – La Dietetica de Caldes\nLes varius són dilatacions de les parets de les venes causades per una deficient circulació de retorn venós. Apareixen a les cames ja que és on hi ha més força de gravetat i per tant el retorn venós és pitjor.\nLa mala circulació de les cames és la causa de les varius a les cames. La circulació es veu agreujada per altres causes o factors de risc com: causa genètica (antecedents familiars), la mala alimentació (dieta baixa en fibra, baixa en vitamina C, excés de greixos i sal), una edat avançada, el sobrepès, un embaràs, una exposició solar excessiva, fumar, el sedentarisme o el control hormonal (l’ús d’anticonceptius hormonals pot produir varius).\nVenes doloroses i inflamades.\nInflamació de cames.\nSensació de cremor.\nSenderisme (en excés)\nUn remei senzill de com prevenir varius (o de calmar les molèsties) és el d’elevar les cames per ajudar a que la sang flueixi cap al cor, i ruixar les cames, cada matí durant un o dos minuts, amb aigua calenta (si no és un cas molt agut i no hi ha sensació de calor) i freda, de manera alterna i repetida diverses vegades.\nLes plantes que ens interessen per tractar d’eliminar varius a les cames són les que tenen acció venotònica, les quals milloren la circulació de retorn venós i les protectores de capil·lars.\nLa infusió o oli de calèndula es pot aplicar en forma de compresa. Per alleujar els dolors de les cames es pot beure una tassa de calèndula cada dia.\nEl castanyer d’Índies és astringent i enforteix els vasos sanguinis. Una crema o loció d’aquestes plantes, sense fer massatges, cal aplicar-la amb la major suavitat possible.\nMilfulles: fluïdificant de la sang, millora el reg sanguini i és hipotensor.\nNaranjo: protector capil·lar, ric en flavonoides.\nTil·la: vasodilatador, lleuger hipotensor, sedant, fluïdificant de la sang.\nTeràpia que amb l’ocupació de l’aigua a diferents temperatures i diferents pressions sobre la zona a tractar pot prevenir o eliminar varius a les cames.\nHi ha un circuit d’hidroteràpia que es pot fer a la dutxa: als matins, començant amb l’empenya del peu dret, continua per la part lateral de la cama fins a la pelvis, i després la part frontal de la cama fins al peu. Alterna aquestes infusions d’aigua freda i calenta, acabant amb aigua freda.\nL’oli essencial de romaní barrejat amb un oli base pot servir per fer massatges sobre les cames. Els olis essencials de lavanda i ginebre pot diluir-se per fer un massatge sobre l’àrea afectada o es poden col·locar al bany.\nNutrició Ortomolecular i oligoteràpia\nAugmentar el consum de vitamina E, C i bioflavonoides ja que milloren la salut dels vasos sanguinis.\nEl Coure, igual que la vitamina C, també és utilitzat per al manteniment de l’elastina i el col·lagen.\nLa vitamina E ajuda a mantenir la salut de les plaquetes evitant que aquestes s’amunteguin i s’adhereixin a les parets dels vasos sanguinis formant coàguls.\nEs recomana també augmentar la ingesta de fibra ja que prevé el restrenyiment.\nBeure un suc ric en vitamina C cada dia, com el de pinya, pastanaga o de fruites cítriques.\nAugmentar el consum de cireres, baies i raïm.\nReduir el consum de productes lactis, aliments fregits, carns vermelles, sal, sucre i cafeïna.\nComprimits preparats amb aquestes substàncies.\nCirculatoris per les cames cansades. Ajuden a millorar el retorn venós.\nDrenatges limfàtics i reflexoteràpia.\nEn tots els casos li recomanem consultar amb el seu metge, terapeuta.


DR. XAVIER PUNCERNAU FOLCH – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 17è VOLUM. Especialitats Mèdiques de Catalunya, II » DR. XAVIER PUNCERNAU FOLCH\nLa creixent incidència de l’arteriosclerosi és la conseqüència d’uns hàbits de vida inadequats.\nL’angiologia i cirurgia vascular és l’especialitat mèdica i quirúrgica que estudia, pronostica i tracta les malalties vasculars, arterials, venoses i limfàtiques. Les malalties venoses i les complicacions de les varices són estadísticament les patologies més freqüents entre la població, però n’hi ha moltes d’altres. Les malalties arterials acostumen a ser les més importants, sobretot una, l’arteriosclerosi, cada vegada més habitual i greu. És la segona malaltia pel que fa a morbiditat i mortalitat i afecta persones cada vegada més joves. El doctor Xavier Puncernau Folch és angiòleg i cirurgià vascular, una especialitat que desenvolupa apassionadament al Centre Mèdic Teknon i que el porta a implicar-se plenament en la tasca quirúrgica que realitza, especialment en el tractament de varices i de l’arteriosclerosi. La destacada evolució de l’especialitat en els darrers trenta anys ha permès trobar tractaments per a malalties que abans no tenien resposta mèdica. “La creixent incidència de l’arteriosclerosi és la conseqüència de tenir uns hàbits de vida inadequats.”\nHi ha factors de risc que deriven d’una forma de vida poc saludable. “L’arteriosclerosi és una malaltia que fa que es produeixi un envelliment de les capes arterials, que perden l’elasticitat, degenerant, i disminueixen de calibre fent que la sang tingui més dificultats per arribar als òrgans del cos. Si l’òrgan afectat és el cor, estarem davant d’una isquèmia coronària, que pot conduir a l’infart. Els principals factors de risc són la vida sedentària, l’estrès, l’excés d’alimentació, el tabac… entre molts altres aspectes que provoquen lesions a les artèries, per exemple el consum de drogues. La patologia vascular és característica de la civilització moderna occidental. Ja hi ha persones de trenta anys que pateixen processos arterioscleròtics.”\nLa seva relació amb la medicina es va iniciar de ben petit escoltant les paraules sàvies del seu pare, el doctor Puncernau, un prestigiós psiquiatre i neuròleg català. “El pare no sols era un gran professional sinó també un home que vivia amb gran passió el món de la medicina. Era sensacional veure’l treballar i fer diagnòstics de precisió a pesar de la precarietat tècnica de l’època. Des de petit vaig pensar que volia ser metge perquè trobava que era la millor labor que podia desenvolupar una persona. El pare em va presentar el doctor Vidal Barraquer, un professional que em va ensenyar molt i va fer que em decantés per la cirurgia vascular.”\nEl 1967 iniciava la carrera de medicina. Eren anys convulsos, d’una universitat marcada per una situació política i social complexa. “Malgrat aquella situació la docència es desenvolupava amb certa normalitat. Vaig gaudir dels ensenyaments de grans professors com el doctor Ruano, catedràtics que tenien un humanisme excepcional que avui s’ha perdut una mica. Vaig anar percebent al llarg de la carrera que la cirurgia m’atreia, era l’única manera de resoldre definitivament un problema. En una primera etapa de l’especialització vaig estar d’assistent a l’Hospital de Bellvitge i després vaig entrar a l’hospital de l’Esperança per fer l’especialització en angiologia i cirurgia vascular. L’angiologia exigeix un coneixement ampli sobre el conjunt del cos humà i en aquells anys s’havien de realitzar tasques, que avui duen a terme altres professionals, com l’angioradiologia, el tractament postquirúrgic o l’intensivisme vascular. Havíem d’estar preparats per tot, fins i tot per fabricar algun aparell.”\nLa seva formació mèdica i quirúrgica ha continuat al llarg dels anys amb estades a l’estranger “que m’han servit per conèixer noves tècniques i tractaments que després he pogut introduir aquí.”\nSi bé en un primer moment va desenvolupar la seva tasca professional en el marc de la medicina pública, ben aviat va optar per la privada. “Tenia clar que havia de formar-me per enriquir el meu coneixement amb la idea de crear un equip de professionals a l’àmbit privat i poder aplicar tota la meva experiència. Considero que el millor que es pot oferir és la medicina en equip, integral, especialment en l’especialitat d’angiologia i cirurgia vascular, àmplia i complexa, amb molts tipus de patologies. La medicina integral dóna totes les facilitats al pacient.”\nDurant l’època de residència va conèixer Carles Lisbona, un professional destacat de la medicina vascular amb qui va coincidir a plantejar un model de treball en equip. “Volíem dissenyar un sistema de treball ben planificat i organitzat que pogués donar una assistència de la màxima qualitat. Era l’any 1978 quan vam començar, primer a la Clínica Delfos i més tard a l’Institut Dexeus. Es va anar forjant una manera de treballar i una dinàmica de funcionament. La següent etapa, a la Clínica Teknon, va ser una aposta important que ens permetia donar servei des d’un centre de gran prestigi. Allà hi treballava el doctor Callejas, que va ser qui ens va proposar de formar part de l’equip de cirurgia vascular. Vam apostar pel canvi i per un projecte nou que compta amb el doctor Segura, el doctor Muxart i la doctora Pérez, a més d’un equip d’infermeres, instrumentistes…”\nL’empatia amb el pacient esdevé fonamental en la tasca dels professionals de la medicina vascular: “El pacient ve a resoldre un problema que li genera una gran angoixa i sobretot por. El primer pas és l’elaboració de la història clínica per conèixer què té el pacient, la seva evolució i simptomatologia, els antecedents personals i familiars i sobretot els factors de risc que intervenen. Una vegada arribats a un diagnòstic, els professionals mèdics hem d’informar amb claredat. El metge ha de convèncer el pacient sobre quins tractaments s’han de seguir i si cal intervenció quirúrgica. Un dels àmbits de treball que més tracto és el de les varices. N’hi ha diferents tipus i gravetat. Les més complexes provoquen molt de dolor, trastorns cutanis i complicacions més greus que poden portar a embòlies pulmonars, força freqüents. En canvi, les varices estètiques no generen cap tipus d’insuficiència. El tractament en el primer cas és de tipus quirúrgic, que realitzem amb làser, mitjançant una fibra òptica que s’introdueix per dintre les varices i implica una cirurgia totalment resolutiva i no agressiva.”\nLa fiabilitat dels diagnòstics actuals és total. “Hi ha moltes tècniques radiodiagnòstiques mínimament invasives, molt diferents de les que es practicaven anys enrere. Pel que fa a la cirurgia, cada vegada se n’està fent menys d’arterial perquè hi ha altres tipus de tractament substitutius. En determinades patologies es pot fer el diagnòstic i automàticament aplicar un tractament. Hi ha moltes opcions terapèutiques efectives que eviten haver d’entrar a quiròfan.”\nEn el marc de la unitat de tractament de les patologies vasculars també es compta amb un espai dedicat a la docència. El projecte mèdic i assistencial del doctor Puncernau i el seu equip mostra el nivell mèdic i quirúrgic dels metges catalans i el seu esperit de millora continuada per donar solucions eficients i de qualitat al conjunt de la societat.\nPrevAnteriorDR. LLUÍS M. PUIG-TINTORÉ\nSiguienteDR. ENRIC ARGELAGUÉS VIDALNext


Jordi Fàbrega Albert Batalla\nL’arribada de l’Institut Nacional d’Educació Física de Catalunya al Pirineu va començar a gestar-se fa quasi deu anys enrere, quan la Seu d’Urgell participava conjuntament amb Estamariu, Bescaran, els comuns d’Andorra i l’ajuntament d’Auzat a l’Arieja en un projecte europeu liderat per INEFC per potenciar el Pirineu com un territori de formació en l’àmbit dels esports a la natura. D’allà en van sortir inversions com el rocòdrom del Ràfting Parc o bé la reforma de l’alberg de Joventut de la Seu com a espai d’acollida d’estudiants de la pròpia INEFC per fer estades de muntanya. Però més enllà de les inversions físiques van sorgir noves idees i complicitats.\nI com sempre, darrere de grans projectes hi ha persones que els imaginen i que estan disposades a donar-los forma per convertir-los en realitat. Allò de la inspiració i el treball que deia el pintor. No cal dir noms, però de la idea d’aquestes persones que estimen la Seu i estimen l’esport en sorgí la proposta de crear INEFC-Pirineus. I quan la proposta fou compartida amb qui podia ajudar a fer-la possible, hi hem trobat sempre la disposició necessària per fer realitat un projecte ambiciós i, per tant, gens senzill de portar a terme.\nMolta feina i molt bona predisposició de moltes persones i institucions fan possible que INEFC-Pirineus sigui una realitat a partir del setembre del 2021. El fet no és menor. Quan el centre estigui a ple rendiment suposarà la presència a la Seu i al Pirineu d’uns 400 estudiants universitaris, d’un cos docent important i d’un impuls de projectes acadèmics, de recerca i/o professionals gens menyspreables. Això transformarà la ciutat, la comarca i el territori. I ho farà per a bé.\nGràcies a tothom que ho ha fet possible i, sobretot, no deixem de treballar i d’estar oberts a noves inspiracions que ens dibuixin un futur millor. Qui sap si INEFC-Pirineus podria ser la porta d’entrada d’un campus universitari especialitzat en muntanya d’aquí a uns quants anys. Somiem-ho i treballem-hi per fer-ho realitat.\n*Jordi Fàbrega i Sabaté, alcalde de la Seu d'Urgell\n*Albert Batalla i Siscart, Alcade de la Seu d'Urgell (2008-2019)