QUALITAT I SEGURETAT ALIMENTÀRIA | Freixenet\nLa qualitat i la seguretat alimentària són aspectes fonamentals i molt rellevants en el desenvolupament de l’activitat productiva del Grup Freixenet. En aquest article es detallen les mesures exigents que la companyia duu a terme al llarg del procés d’elaboració dels seus productes per assegurar la màxima qualitat i seguretat alimentària. Els alts estàndards que ofereix Freixenet en aquests camps són fruit de l’aposta de la companyia per la innovació, la ciència i la tecnologia capdavantera. Ens donen testimoni al respecte Manel Quintana, responsable d’Enologia de Grup Freixenet i Jaume Martín, Responsable de Qualitat de la companyia.\nENOLOGIA, VESSANT MICROBIOLOGICA.\nMANEL QUINTANA, RESPONSABLE D’ENOLOGIA DE GRUP FREIXENET\nGrup Freixenet treballa amb esforç per tal que el producte sigui únic i destaqui per la seva singularitat. Per això, es fan servir llevats autòctons de les vinyes del Penedès seleccionades per la pròpia companyia. És a dir, Grup Freixenet disposa de cultius propis de llevats amb propietats enològiques excepcionals que s’han mantingut durant dècades gràcies a les investigacions i aposta científica. Així, s’elaboren vins amb un bouquet especial i amb aromes que s’adapten als gustos del consumidor. El mètode emprat per la companyia és un mètode poc comú entre les empreses del sector.\nD’altra banda, el sistema de llevats que es fa servir és un sistema de multiplicació tradicional que alimentem diàriament. Alhora, aquest sistema es caracteritza per la seva innovació tecnològica i funciona de forma totalment automatitzada, per la qual cosa s’aporta estandardització i fiabilitat. Anualment, la companyia produeix més de 100 milions de botelles. A més, tot el producte està fet automàticament, seguint el mateix patró, de manera que s’eviten els errors. La mà humana només intervé en els processos crítics com el cultiu del llevat. Grup Freixenet disposa d’una sala de llevats capdavanters que s’ha construït per la mateixa companyia i pels enginyers que hi treballen.\nLa seguretat alimentària i la qualitat són dos aspectes fonamentals per a l’empresa i es considera que el cultiu amb què es treballa deu ser pur. Per això, els llevats s’introdueixen en un medi on hi ha vi i sucre, lloc on el material fermenta de manera controlada, evitant partícules no desitjables. Els licors d’expedició s’introdueixen a una rampa de filtres que passen per una membrana que aporta puresa i evita que hi hagi algun tipus de contaminació. En aquest sentit, l’empresa disposa dels instruments necessaris per assegurar el control absolut del cultiu, investigar tots els vins i assegurar que s’eviten contaminacions del producte. Per garantir la singularitat i puresa del nostre llevat autòctona, periòdicament també fem anàlisis d’ADN que asseguren que el llevat sempre es manté igual i no pateix mutacions.\nA més, Grup Freixenet és una companyia que exporta a més de 140 països, cadascun amb exigències i peculiaritats pròpies. Per això, des de la companyia es dóna una importància extrema al compliment de normatives internacionals i busca fusionar totes les exigències i fer els màxims controls per complir aquestes normatives. Per tal de cobrir aquests controls, Grup Freixenet gaudeix de tecnologia pròpia per detectar les partícules tòxiques que puguin afectar la vinya i posar-hi solució.\nEn aquest sentit, la companyia fa una aposta per la innovació científica i tecnològica -a través de la inversió en tots els recursos necessaris- que estableix la diferència amb la resta de competidors i que impulsen la investigació i el desenvolupament de noves tecnologies que permeten fer igual que es feia antany de forma tradicional, però més eficaçment i anteposant la sostenibilitat.\nJAUME MARTÍN, RESPONSABLE DE QUALITAT DE GRUP FREIXENET\nGrup Freixenet és una companyia forta en estandardització gràcies a l’aposta històrica per la innovació. La firma ha estat pionera en el desenvolupament de tecnologia pròpia i única al sector, que ha estat patentada per la companyia i que permet elaborar els productes de forma més eficient, sostenible, qualitativa i segura. Hi ha models treballats per Grup Freixenet que s’han exportat a tot el sector i que han suposat un benefici per a tothom, com passa amb temes de l’estandardització. La companyia també treballa conjuntament amb els proveïdors per millorar processos i materials, fet que beneficia tot el sector.\nPel que fa als processos de control de qualitat, Grup Freixenet els apliquen des de la recepció de les matèries primeres fins que el producte està acabat, passant pel seguiment durant el procés i la resta de fases. Els materials que es fan servir són el suro, el vidre, el vi, etc. Per això, l’empresa té un equip molt professionalitzat i molt qualificat format per perfils de diferents àmbits que permeten assegurar la màxima qualitat i seguretat alimentària.\nUn exemple clar que ha permès posicionar l’empresa com a líder és que aquesta treballa amb mercats internacionals molt exigents en referència al tema tractat, com el Japó. Per tal de cobrir totes aquestes exigències de cada mercat, Grup Freixenet col·labora amb universitats en estudis científics. De fet, l’equip de recerca compta amb un doctor que ha fet una tesi sobre aromes conjuntament amb la Universitat de Barcelona. Aquest estudi permet a la companyia detectar la substància que provoca l’aroma i elaborar els productes que s’adapten millor als gustos dels consumidors.\nAlhora, Grup Freixenet combina la innovació i la tecnologia amb altres elements més tradicionals, la terra i el medi natural, que és l’origen del cava i el vi.


Casadevall anuncia la cobertura de cinc noves places de batlle en mig any\nEnric Casadevall, en un acte recent a Andorra. / C. A.\nAndorra la VellaFa tot just un parell de setmanes que fins i tot el cap de Govern, Xavier Espot, reconeixia el col·lapse que pateix la secció d'Instrucció de la justícia, que compta amb pocs efectius pel volum de feina endarrerida que hi ha. Aquest dimecres, durant la presa de possessió de les magistrades Alexandra Cornella i Carolina Bailén, també ho ha reconegut el president del Consell Superior de la Justícia, Enric Casadevall, qui ha parlat de "col·lapse" i de "tap". Concretament, sobre Instrucció ha dit que estan "una mica encallats". Però sembla que la situació mica en mica es va desencallant. Casadevall ha anunciat cinc nous batlles que estan en procés de selecció i que passaran a engreixar una plantilla que s'ha evidenciat curta i que reclama amb urgència nous efectius.\nTot i ser un procés lent, que pot arribar a ser d'uns dos anys entre que surt l'edicte i es cobreix la plaça després que es completi la formació dels candidats, la selecció ja ha començat. Casadevall ha explicat que en funció del perfil dels candidats, d'on provenen i de la seva experiència prèvia, aquest procés es pot allargar més o menys, però ha augurat que en mig any ja hi haurà les places cobertes.\n"En un any força complicat és una bona notícia tenir dues incorporacions a la carrera de justícia. Estem convençuts que, tot i que en aquests moments en què la justícia està molt sovint en els mitjans de comunicació, amb aquests canvis i els que vindran, en aquest nou edifici, en poc temps, des de l'administració de justícia podrem donar el millor servei a la ciutadania", ha conclòs el seu discurs el president del CSJ.


LA CAMBRA DE DALT: La comunió en el poble.\nPublicat per Vicent a 1:21:00 p. m.\nsafraneret 31 de maig de 2011 a les 13:03\nI un fet ben peculiar i emotiu del passacarrer és la interpretació del pasdoble ÉL, que el tio Cento el dioso va compondre expressament per a eixa ocasió. Jo recorde sempre a ma mare i la veïna que en escoltar-lo de lluny ja arrancaven a plorar. Hi ha coses que no s'expliquen, però que són ben reals i fondes. Jo crec que eixe pasdoble se'n ve amb mi allà on hàja d'anar\nAnònim 4 de juny de 2011 a les 9:26\nNo sabia que el passacarrer l'havia composat el tio Cento el dioso.Mira que va ser gran aquest home.\nA mi també em desperta l'anima esta cançó i a molta gent la fa plorar.La dels quintos ambé es una gran cançó.\nGràcies Safranret pel comentari!


Rebecca Soteros Bio, Edat, Pares, Parella, Amic, Valor Net - Gent Famosa\n1 Quin és el valor net i el sou de Rebecca Soteros?\n2 Qui és Rebecca Soteros Late Boyfriend? Filla\n3 La mesura del cos de Rebecca Soteros\nRebecca Soteros és una casera nord-americana i ex-professora de l'escola de Hawaii. És famosa com a exparella del desaparegut actor nord-americàPaul Walker. És conegut pel personatge de Brian O´Conner a la sèrie'El ràpid i el furiós'.\nVa néixer a Rebecca Soteros1974,Califòrnia, USA. És filla de Mark Soteros(pare) iJulie Ann Soteros(mare). A més, té un germà petit que es diuJosuècom els seus germans.\nRebecca té la nacionalitat nord-americana i pertany a l'ètnia blanca. També pertany a la religió cristiana. Quant a la seva educació, va assistir a una escola privada de K-12 anomenada ChristianEscola cristiana del poblea Califòrnia, es va graduar el 1992. Després, va assistir a la universitat i va obtenir el títol de batxiller en educació secundària. Més tard, va començar a ensenyar immediatament després de la seva graduació.\nQuin és el valor net i el sou de Rebecca Soteros?\nRebecca no és actriu ni model. Tanmateix, pot haver guanyat una quantitat decent de suma al llarg de la seva carrera professional. Va entrar a la discoteca després de ser núvia i mare de la filla del desaparegut actor Paule Walker. D'altra banda, el desaparegut exnòvio de Rebecca, Paul Walker, tenia un valor net estimat en 25 milions de dòlarsabans de la seva data.\nQui és Rebecca Soteros Late Boyfriend? Filla\nRebecca no és una dona casada. Però hi estava en relacióPaul Walker que va ser un actor nord-americà, activista social i filantrop. Es van conèixer a Califòrnia i van començar a sortir a principis del 1998. Rebecca va pensar en casar-se amb Paul, però Walker va tenir una relació més que casualment. Tot i això, es va quedar embarassada de la seva filla el mateix any. Quan es va dirigir a Paul per casar-se, l'actor de 25 anys es va negar, creient que no era prou madur per casar-se.\nTítol: exnòvio i filla de Rebecca Soteros\nLa seva filla amb el nom de Paul és Walker Rain Rainnascut ade novembre4, 1998. Com que Paul no estava preparat per fer cap promesa, Rebecca es va separar i es va traslladar amb Meadow a Hawaii. Quan Meadow tenia 12 anys, es va dirigir al seu pare i li va preguntar si podia viure amb ell a Califòrnia. Després que Meadow visqués amb la seva mare fins als 13 anys, es va traslladar a Califòrnia el 2011 per viure amb el seu pare.\nTot i que no se sap per què Meadow va fer aquest moviment, molts creuen que els problemes de Rebel amb l’alcohol van provocar que Meadow s’allunyés d’ella, mentre que d’altres creuen que la filla petita volia enfortir la relació amb el seu pare, també s’especula que Meadow té va intentar convèncer els seus pares perquè es casessin, cosa que ha fracassat.\nLa mesura del cos de Rebecca Soteros\nLa Rebecca es troba a una alçada de5 peus 5 polzadesamb un pes mitjà de55kg. Té els ulls avellaners i el color del cabell marró fosc amb un to de pell blanca. De la mateixa manera, té un cos prim amb una mesura de 34-26-35polzades que inclouen la mida del bust, la cintura i la mida del maluc respectivament.\nRebecca treballa com a mestressa de casa i antiga professora de l'escola. A més d'això, no hi ha més informació sobre la seva professió. No obstant això, va estar sota el punt de mira com a exparella del desaparegut actor Paule Walker. Per tant, Paul Walker va ser un actor nord-americà que es va fer famós pel seu paper protagonista a la sèrie The Fast and the Furious.\nTambé ha aparegut en altres pel·lícules populars com araVarsity Blues, Vuit per sota, Cronologia, Into the Blue, Joy RideiCorrent espantat. Va heretar el bon aspecte, la confiança en si mateix i l’equilibri de la seva mare. Com a nen petit que s’exposa al món de l’espectacle, no és d’estranyar que desenvolupés un interès per actuar d’hora.\nTítol: Rebecca Soteros amb el seu exnòvio\nPaul només tenia dos anys quan va començar a modelar, i al cap d’uns anys va aparèixer a les sèries de televisió en papers de convidats. Després d'això, es va aventurar al món del cinema com a adolescent quan va jugar un paper en la comèdia de terror“Monstre a l’armari”i no hi havia cap retrospectiva. Ha deixat efectivament el seu temps televisiu i aviat es va guanyar la reputació de popular estrella adolescent.\nEls seus papers en pel·lícules còmiques com ara'Ella és tot això'i“Varsity Blues”li va fer un rostre familiar i va poder recórrer fàcilment a papers madurs. Va tenir l'oportunitat de la seva vida quan va seleccionar interpretar a Brian O´Conner a la pel·lícula d'acció de carreres de carrer'El ràpid i el furiós,'cosa que el va convertir en una estrella de Hollywood molt exitosa.\nFets de Rebecca Soteros


Anuncis NàUTICA LLEIDA - Classificats.net\nAnuncis / Lleida / Segrià / Lleida / Compra i venda / nàutica Lleida\nAnuncis classificats nàutica Lleida\nDe 1 a 0 de 0 anuncis de nàutica Lleida\nAnuncis nàutica Lleida\nConsulta anuncis classificats de nàutica Lleida. Publica el teu anunci de nàutica Lleida, és gratis a Classificats.net. Contacta amb els anuncis de nàutica Lleida directament, per telèfon o correu electrònic.\nClassificats nàutica Lleida\nConsulta tots els anuncis de nàutica Lleida que han publicat els usuaris\nBusca i troba nàutica Lleida\nEstàs a la secció de nàutica Lleida del portal d'anuncis gratis. Busca, troba, compra, ven, demana, regala, informa, ajuda o coneix gent a Classificats.net. Tots els anuncis de nàutica Lleida són gratis. Busca i contacta.\nGent interessada en nàutica Lleida\nBusca, troba i contacta amb gent que ofereix: Anuncis classificats nàutica Lleida


Morter tamatizaió i piscines sorra · Prohabitec - Obres i serveis\nRoca natural, artificial I temàtica de piscines\nUn dels serveis que oferim és poder treballar tant amb roca artificial com amb roca natural, creant el got de la piscina com tot l’espai que ho envolta.\nLa roca natural és un material sòlid provinent de l’escorça terrestre, en canvi la roca artificial la fabriquem "in situ" per això és molt més adequada en llocs on l'accés és complicat per a maquinària pesada.\nEl nostre resultat de la fabricació de la roca artificial aconsegueix un realisme extraordinari, ni amb la vista ni amb el tacte seràs capaç de trobar cap diferència amb la roca natural.\nEn Prohabitec no treballem amb fibra o materials sintètics sinó amb derivats del ciment creant roca real, tal com succeeix en la naturalesa, per això no serà capaç de distingir entre la roca creada per Prohabitec i la creada per la naturalesa.\nLes piscines de sorra estan construïdes de formigó gunitat, exactament igual que les tradicionals, per tant, la resistència i garantia és idèntica. La diferència es troba en donar unes formes més suaus per assemblar-se a les curvatures d´una platja i a més a més en lloc del revestiment vitri, s’aplica un compost a base de sorra de diferents granulometries i resines per tal que quedi totalment adherida al formigó. Per acabar de donar-li una semblança a un paradís tropical es pot donar una temàtica amb l’entorn.


85 participants en el 1r RallySprint\n85 participants en el 1r RallySprint RACC Circuit de Barcelona-Catalunya\nAquest dissabte 19 de desembre a les instal·lacions del Circuit, destinant part dels ingressos a La Marató de TV3. La prova es podrà seguir per streaming a través de les xarxes socials del Circuit i del RACC.\nAvui s’ha publicat la llista d’inscrits del 1r RallySprint RACC Circuit de Barcelona-Catalunya, la prova de velocitat i regularitat inscrita en el calendari nacional que es disputarà el proper dissabte 19 de desembre. L’objectiu que amb aquesta cursa els pilots de ral·li poguessin recuperar l’esperit de la competició es mostra plenament assolit, donat que finalment hi haurà 85 participants, 25 més dels inicialment previstos, la qual cosa demostra que aquest 1r RallySprint serà tota una festa de l’automobilisme.\nEn el moment d’obrir el termini d’inscripció, el RACC va establir en el seu reglament una xifra màxima de 60 participants. En quedar coberta aquesta quantitat en només una setmana, el dia 27 de novembre es va ampliar la xifra fins a 80, quantitat que aquell mateix dia no només es va omplir sinó que es va superar amb escreix, tot això a 18 dies del tancament teòric del termini d’inscripció. Després d’estudiar amb deteniment quina xifra màxima podia acollir la cursa sense que se’n veiés afectat el seu bon desenvolupament, el RACC ha publicat una llista de 85 cotxes oficialment admesos.\nD’aquests 85 participants, 63 són cotxes de Velocitat, 6 de Regularitat Súper Sport i 16 de Regularitat Sport. L’equip que el 2020 ha aconseguit el títol de Campió de Catalunya absolut de Ral·lis, Eduard Pons-Alberto Chamorro (Škoda Fabia R5), encapçala la llista en la que hi ha altres tres Škoda R5 (Albert Orriols, Josep Bigas, Miguel Díaz-Aboitiz), tres Porsche 997 GT3 (Xavier Domènech, Jordi Gaig, Santiago Mateo), dos Peugeot 208 Rally4 (David Nafria, Josep Bellmunt), diversos cotxes clàssics amb bons pilots: Opel Ascona 400 (Francesc Gutiérrez), Volkswagen Golf GTI (Jordi Ventura), Renault 5 Turbo (Gabriel Reyes) i un llarg etcètera en el que hi ha diversos BMW M3, Mitsubishi Lancer, Ford Sierra, etc.\nEn els dos apartats de Regularitat, els noms d’un bon nombre d’equips són ben coneguts: Juan Pedro García-Sergi Giralt (Autobianchi), Carles Miró-Ivan Matavacas (Porsche), Kim Vilatarsana-Eloi Alsina (Renault), Jordi Pons-Laura Díaz (Lancia Stratos), Antonio Tejón-Máximo Segurado (Audi Quattro), entre molts d’altres. També és destacable la presència de 8 equips del Volant RACC-Trofeu Mavisa, que lluitaran per ser els primers d’aquest apartat.\nTot i la important afluència de participants, aquest esdeveniment esportiu –que se celebrarà a porta tancada– es farà de forma completament segura pel que fa a mesures per a lluitar contra els contagis de la pandèmia. D’altra banda, els equips i professionals desplaçats al traçat passaran un control de temperatura i hauran de portar la mascareta i seguir les indicacions del personal de seguretat.\nAquesta primera edició del RallySprint RACC Circuit de Barcelona-Catalunya comptarà amb un recorregut de 33,9 quilòmetres cronometrats que constarà de tres passades per un tram d’11,3 km que es repetirà 3 vegades. En aquest traçat s’hi inclou part del circuit de velocitat i també alguns vials, carreteres de servei i altres espais que formen part de la instal·lació. Tots els participants podran fer una passada de reconeixements el mateix dia 19 al matí.\nPilots i copilots tindran una hora i un minut exactes per a passar les verificacions i els reconeixements del tram que començaran a les 9 del matí. Els horaris de la cursa, pel que fa al primer participant, seran els següents: Inici (11:30h), Tram 1 (11:39h), Tram 2 (13:36h) i Tram 3 (15:33h), mentre que el final està previst a partir de les 15:51h.\nTal com s’havia anunciat i amb la voluntat d’ajudar a combatre la pandèmia, l’organització donarà part dels ingressos recaptats per les inscripcions dels equips a La Marató de TV3, que aquest any es farà el dia següent del RallySprint RACC Circuit de Barcelona-Catalunya, diumenge 20 de desembre, i estarà dedicada a la recerca, la sensibilització i la divulgació de la lluita contra la COVID-19.\nAquest 1r RallySprint RACC Circuit de Barcelona-Catalunya farà tornar l’ambient dels ral·lis a una instal·lació de velocitat pura com ho és el Circuit. Malgrat tot, no serà la primera vegada que els cotxes de ral·li competeixen a la pista de velocitat. Els anys 1993 i 1995 el Circuit va formar part de l’itinerari del Rallye Catalunya-Costa Brava del Campionat del Món de Ral·lis.\nLa prova es podrà seguir en directe\nDegut al fet que la prova no podrà tenir espectadors a peu de pista, el RACC i el Circuit de Barcelona-Catalunya s’han preparat tècnicament per a poder oferir la retransmissió en directe de tot el RallySprint a través d’streaming. Serà un seguiment complet, ja que a les imatges dinàmiques de les tres passades pel tram s’hi afegiran entrevistes a pilots i comentaris d’especialistes en un plató que s’instal·larà en el propi recinte. Aquesta retransmissió s’iniciarà a les 11:30h i es podrà seguir durant tot el dia connectant-se a les diferents xarxes socials del Circuit de Barcelona-Catalunya i del RACC.\nMés informació i llista d’inscrits


Entrevista a Helena Gil, Secretariado JJpD en El Punt Avui, “Espanya encara limita la violència masclista” - Juezas y Jueces para la Democracia\nEntrevista a Helena Gil, Secretariado JJpD en El Punt Avui, “Espanya encara limita la violència masclista”\npor Juezas y Jueces para la Democracia | May 21, 2018 | Actualidad, Articulos\nM. PIULACHS – BARCELONA\nUn sector de la judicatura no eludeix les crítiques i alhora exigeix canvis en la seva professió. Helena Gil Esteve, titular del jutjat d’instrucció 3 de Granollers i sòcia de l’Asociación de Mujeres Juezas de España (AMJE) i responsable de l’àrea d’igualtat de Jutgesses i Jutges per la Democràcia (JJpD) ho expressa.\nDes d’algunes associacions de jutges reclameu més formació en perspectiva de gènere.\nEn els últims anys ha augmentat la formació en matèria de gènere i igualtat però no és suficient. Al pla estatal de formació d’aquest 2018 hi ha un apartat especial en matèria d’igualtat i només s’imparteixen tres cursos. En matèria de perspectiva de gènere he trobat que aquesta paraula només apareix en la descripció d’un curs sobre tràfic d’éssers humans. Són cursos voluntaris, no obligatoris. Només és obligatòria la formació en matèria de gènere per als jutges i jutgesses que exerceixen en jutjats especialitzats en violència de gènere. La resta són cursos voluntaris que s’han de demanar i el Consell General del Poder Judicial ha de concedir els permisos per anar-hi, i no contracta substituts per cobrir el jutjat mentre el titular està al curs, així que no sempre és possible accedir a la formació. Els jutjats d’instrucció som els encarregats de conèixer les peticions d’ordres de protecció de les dones els caps de setmana, quan hi ha molts episodis de violència domèstica, i no tenim cap obligació de fer els cursos.\nTambé afirmen que l’Estat incompleix el Conveni d’Istanbul.\nEl Conveni del Consell d’Europa sobre prevenció i lluita contra la violència vers la dona i la violència domèstica, l’anomenat Conveni d’Istanbul, ha estat signat per l’Estat espanyol, però no s’ha adaptat plenament a la nostra legislació i tenim un concepte de violència vers la dona més restrictiu que limita aquest tipus de violència a les relacions de parella. Així doncs, veiem que hi ha molts casos de violència masclista que s’investiguen i jutgen per professionals que no han rebut cap formació obligatòria en gènere i igualtat, com ara el cas de la sentència de La Manada.\nQuè significa jutjar amb perspectiva de gènere?\nJutjar amb perspectiva de gènere és una obligació legal. Significa entendre les relacions històriques de dominació social i cultural dels homes sobre les dones i, en funció d’aquestes atribuir significat als nostres comportaments en les diferents situacions vitals. La perspectiva de gènere s’ha d’aplicar no només a l’hora d’analitzar els fets en un judici, sinó també quan apliquem el dret. En la jurisdicció social, per exemple, la perspectiva de gènere es pot fer servir en interpretar un conveni col·lectiu. Potser no hi ha diferència de retribució pel gènere, però si analitzem els complements salarials es valora més la força física o la disponibilitat horària i finalment els homes cobren més. Un altre exemple: als jutjats d’instrucció la necessitat d’aplicar la perspectiva de gènere significa exigir els mateixos estàndards de credibilitat a un home i a una dona, amb independència del delicte denunciat. No tenir prejudicis sexistes quan es denuncia un delicte sexual de la mateixa manera que no els tenim quan és una denúncia per un robatori. Penso que, aplicant la perspectiva de gènere, els fets provats en la sentència majoritària de La Manada podrien qualificar-se d’agressió sexual i no d’abús. Les dones tenim por de ser agredides i no ens sentim lliures ni segures en l’espai públic. Per a qualsevol dona, d’acord amb aquesta por estructural, és objectivament intimidatori que cinc homes més forts la portin de sorpresa a un lloc petit sense eixida, la despullin i comencin a realitzar actes sexuals.\nHi ha sentències que recullin aquesta visió?\nL’article 4 de la llei d’igualtat recull la necessitat d’integrar el principi d’igualtat en la interpretació i aplicació de les normes. Si analitzem les bases de dades jurídiques es menciona expressament en 61 sentències del Suprem i dels TSJ: 52 en la jurisdicció laboral, 4 en la jurisdicció civil en matèria de cognoms, i 5 en la jurisdicció contenciosa. Cap sentència penal de les bases de dades fa menció a aquest article. Això no vol dir que no hi hagi sentències penals amb visió de gènere, però el dret penal ha estat tradicionalment més masculí. La magistrada Ana Ferrer va ser la primera dona a accedir a la sala penal del Suprem, que té 200 anys d’història, fa quatre anys i encara és l’única dona.\nHi ha jutgesses que tampoc tenen perspectiva de gènere?\nLa carrera judicial és un reflex de la societat en què vivim. Per això, hi ha jutges i jutgesses amb ideologies diferents. I, com a jutgesses, les desigualtats també ens afecten. És necessari un canvi de mirada, i clar que hi ha dones magistrades que no tenen perspectiva de gènere, no només per falta de formació, sinó perquè estem davant un problema que afecta tota la societat. El cas de La Manada ha coincidit amb el despertar de moltes dones i també alguns homes en el marc d’un moviment global per donar la volta als privilegis de la nostra cultura patriarcal, però encara queda molt per fer.


| dimecres, 23 de març del 2016, a les 13.10\nBrussel·les s'ha llevat blindada i amb titulars confusos sobre la investigació, encara en curs. Aquest matí la policia ha identificat els presumptes autors de la massacre. Poc després, alguns mitjans han afirmat que el fugitiu que es veu a la dreta de la imatge difosa per la policia havia estat detingut. El fiscal general de Bèlgica ho ha desmentit hores més tard, i ha dit que es desconeix la identitat de la persona arrestada aquest matí. També ha explicat que es continua buscant l'home del barret, Najim Laachraoui. Tot i que la fiscalia no n'ha donat més detalls, segons alguns mitjans de comunicació Laachraoui, que va viatjar a Síria el 2013, està en crida i cerca des del mes de desembre. A més, sembla que no només podria haver preparat els explosius detonats ahir, sinó també les bombes dels atemptats coordinats a París. Es reforça, doncs, la hipòtesi que existeixen vincles entre els atemptats d'ahir i els del mes de novembre a França. A banda de Laachraoui, la policia belga ha identificat dos germans de nacionalitat belga: Khalid i Ibrahim al-Bakraoui. Segons la premsa local, el primer es va immolar a l'estació de metro de Maelbeek, i l'altre a l'aeroport, els punts on sembla que s'han trobat les seves restes mortals. Tots dos havien estat identificats pels cossos de seguretat per la seva vinculació amb el crim organitzat, però no se'ls havia relacionat amb cap activitat terrorista. Segons alguns mitjans belgues, els germanes tenien vincles amb la cèl·lula de Salah Abdeslam, un dels autors dels atacs a París que va ser arrestat aquest cap de setmana a Brussel·les. Aquest ha estat el resultat d'una nit d'escorcolls sense descans a la capital belga, en què s'han produït cinc entrades, interrogatoris i dos detinguts, un dels quals ha quedat en llibertat. La policia va trobar el pis des d'on suposadament van sortir els terroristes gràcies al testimoni d'un taxista que els va portar a l'aeroport. En aquest habitatge del barri de Schaerbeek hi havia un artefacte explosiu, productes químics i una bandera d'Estat Islàmic, que ahir va reivindicar l'atemptat. Segons el taxista, li va sorprendre que no el deixessin manipular les maletes en pujar al cotxe.\nLa policia belga, l’endemà dels atemptats, centra tots els esforços a trobar un dels autors de les explosions a l’aeroport de Zaventem, l’únic que no s’hauria immolat, i que no és l’individu que diversos mitjans asseguraven que havia estat detingut. L’operació de recerca i captura està, doncs, en marxa en una Brussel·les blindada i en màxima alerta antiterrorista. Estat Islàmic ja ha reivindicat l’autoria dels atemptats, que han provocat la mort d’almenys 34 persones, i prop de 200 n’han quedat ferides. En un domicili de Schaerbeek, les forces de seguretat van trobar una bomba casolana fabricada amb claus, productes químics i una bandera de l’ISIS.\nMentrestant, Bèlgica ha decretat tres dies de dol pels atemptats d’ahir. Malgrat la tragèdia, però, Brussel·les intentarà tornar aviat a la normalitat. L’aeroport de Zaventem continua tancat però la majoria d’estacions de tren ja donen servei i també dues línies de metro. També han obert, tot i que amb més seguretat, escoles, comerços i centres d’oci. La voluntat és que la ciutat belga torni a posar-se en marxa 24 hores després del doble atac.\n— atemptats — Brussel·les — terrorisme islamista\nEl Prat manté les cancel·lacions de vols a Brussel·les\nAturada al metro com a mostra de suport a Brussel·les


L’AECC-Catalunya contra el Càncer obre a Igualada un centre que donarà assistència a tota la comarca - Canal Taronja Anoia\nIniciNotíciesGeneralL’AECC-Catalunya contra el Càncer obre a Igualada un centre que donarà assistència a tota la comarca\nL’AECC-Catalunya contra el Càncer ha inaugurat a Igualada un centre assistencial que donarà servei a tota la comarca de l’Anoia i, així, evitar que els malalts de càncer s’hagin de desplaçar fins a Barcelona. La seu, de més de 100m2 i situada a la Rambla Nova número 32, oferirà de forma gratuïta un servei integral pels pacients i les seves famílies. Principalment es proporcionarà atenció social per minimitzar l’impacte del càncer en el dia a dia de la persona i un servei de triatge per valorar les ajudes que necessita cadascú. A més, també es portaran a terme durant tot l’any campanyes de prevenció i detecció precoç del càncer.\nAquest servei es complementarà amb el servei d’atenció psicològica que l’associació ja ofereix a l’Hospital d’Igualada, on es dona suport psicològic a malalts i familiars amb activitats grupals per a malalts recent diagnosticats, pacients de càncer de mama i ginecològics o de dol per a familiars. Durant el 2016, un total de 80 persones, 61 pacients i 19 familiars, s’han beneficiat d’aquest servei.\nEl nou centre d’Igualada és el primer d’una sèrie de centres assistencials d’abast comarcal que l’AECC-Catalunya contra el Càncer té previst obrir a curt termini a la província de Barcelona. És el primer pas per donar-se a conèixer més i apropar-se així a la ciutadania.\nTots els ponents en aquest acte d’inauguració han destacat la importància que juga la solidaritat i el voluntariat en la lluita contra el càncer; i s’ha posat de relleu la feina dels vuit voluntaris que acompanyen els pacients d’oncologia a l’Hospital d’Igualada.\nAECCAnoiaCàncerCatalunya contra el CàncerHospital d'IgualadaIgualadaMalaltiesSalut


RELATOS FINALISTAS CONCURSO «MICRORELATS EN FIL» | FUNDACIÓ BIT\nportada DivulgaArtículos\tRELATOS FINALISTAS CONCURSO «MICRORELATS EN FIL»\nRELATOS FINALISTAS CONCURSO «MICRORELATS EN FIL»\nde Fundació Bit julio 16, 2020\nEste pasado 25 de junio concluyó el concurso Microrrelatos en hilo 19-20. Un certamen mensual a través de Twitter donde la literatura y la tecnología se dan la mano. Cada mes se anunciaba una temática tecnológica sobre la que tenían que versar los relatos. Entre otros, hemos podido disfrutar de textos referentes a temas tan diversos como: impresión 3D, fake news, coches autónomos, biotecnología smarthouse, mujeres y tencología, inteligencia artificial o realidad virtual. En total, han participado 102 relatos durante los ocho meses que ha durado el concurso. No obstante, hay que mencionar que las categorías juveniles de Mallorca e Ibiza han quedado desiertos por ausencia de participación.\nPor otro lado, querríamos agradecer a todas las personas que nos han ayudado a evaluar los relatos en calidad de jurado externo:\nTona Pou, gerente gsBit\nJavier Serra, profesor de filosofía y escritor. Autor de “El Rumor”.\nCarme Castells, directora de Fundació Mallorca Literària\nNúria Riera, directora general de Innovación del Govern de les Illes Balears\nCatalina Gayà, profesora Lectora Serra Hunter del Departamento de Medios, Comunicación i Cultura (UAB), Co-directora de Dona’m la Mar- Museo Marítimo de Barcelona (MMB)\nCristina Gómez, emprendedora cultural y social de la empresa de gestión cultural, comunicación y producción audiovisual: Powerhouse Hub.\nMariona Luis Tomás, directora gerente del Instituto de Innovación Empresarial.\nLuis Montero, filósofo, escritor y publicista.\nTodos los relatos han sido evaluados bajo los mismos criterios, en forma de rúbrica, que puntuaban los siguientes apartados: conocimientos exhibidos sobre el tema, corrección ortográfica, coherencia y cohesión narrativa, léxico específico, originalidad del relato, desarrollo del espíritu crítico y perspectiva de género.\nA continuación podréis leer la recopilación de todos los relatos finalistas de este concurso. Los relatos están copiados literalmente de la publicación de Twitter (a través de los links podéis acceder a la publicación original), por tanto, la organización del concurso no se hace cargo de posibles faltas ortográficas o de estilo.\nAzahara @_azaahara_ (2º premio)\nCom és possible? Des de la plasmació d’un objecte 2D a la impressió en tres dimensions. Només imagina i observa com els teus pensaments es fan realitat de manera tridimensional. Observava com la impressora elaborava exactament el que tenia en ment. Les diferents perspectives que m’oferia captivaven el meu pensament, impacient per posar en marxa el pròxim projecte. De sobte vaig poder contemplar l’obra d’art que s’alçava davant els meus peus gràcies a aquest invent. Estaven tots els detalls que un podia imaginar, sense errors en la seva composició. Em vaig quedar sense paraules davant aquesta perfecta elaboració. #LlibresTIC #Impressió 3D\nLluis Vinent @lluisvinentmora\nL’Emma era una cantant molt popular, i com a tots els famosos veterans, es crean rumors inexplicables sobre la seva vida personal. Els rumors més comuns eren sobre una nova parella, un embaraç, operacions estètiques… Però sempre els acabava desmentint a les xarxes socials. Un nou rumor es va convertir en una gran notícia que quasi tots els seus seguidors es creien. Era l’anunci del seu retir musical. Un text llarg sobre la finalitat de la seva carrera publicat per un portal conegut. Després de que l’Emma hagués dit que això era una de les moltes fakenews que hi havia a internet, la cantant els va explicar als seus seguidors com identificar-les i no ser tan ingenus. #FakeNews #LlibresTIC\nLa primera vegada que vaig pujar a un cotxe autònom estava aterrida. Deixava la meva vida a les seves mans o millor dit, en la seva intel·ligència artificial… Mai vaig arribar a creure que la tecnologia avançaria tant en tan poc temps, havent de veure aquesta evolució amb els meus propis ulls per saber que era veritat. I pensar que el que abans era una il·lusió ara estava present a la vida real. Aquell dia a l’automòbil hi va haver un mar de sensacions impactants que acabarien decidint el que volia per al meu futur…seguretat. #Vehicleautònom #LlibresTIC\nLluís Vinent @lluisvinentmora\nLes ciutats van començar a omplir-se d’espais que produïen aliments, horts que creixien en qualsevol racó reivindicant l’espai que se’ls havia estat negant. Va ser molt a poc a poc, però en un moment donat, va ser massa evident. I a poc a poc van tornar a ser importants els coneixements invertits durant anys entre llibres, hores i laboratoris. La ciència corria entre les ciutats, entre la gent corrent, la que havia pres els carrers de forma inconscient, sense adonar-se’n, com a reacció o última sortida davant d’una situació grisa i insostenible. #Biotecnologia #LlibresTIC\nLluís Vinent @lluisvinentmora (3r premio)\nHi ha hagut moltes dones al llarg de la història amb idees brillants en l’àmbit de la tecnologia que han estat a l’ombra dels seus marits o simplement no van ser reconegudes com va ser degut. Aquest va ser el cas d’Alice Warhol, no existent per a la societat, una dona que va tenir la brillant idea de l’wifi i va col·laborar amb els seus companys home. Ells la van treure de el projecte de maner injusta, llevant-li la idea, el prestigi i el reconeixement, simplement per la por que tenien ells que ella els pogués igualar o fins i tot superar en algun àmbit. Per tant, us animo a totes les dones, a tots els que conegueu i tingueu a prop dones, apassionades de la tecnologia, a fer un pas endavant, a visibilizaros i a trencar estereotips obsolets, i reeducar les noves generacions. Cal explicar-los el que és i representa el sector tecnològic en la societat, perquè la presència de la dona en el món tecnològic sigui una realitat. Perquè tots, dones i homes, necessitem diversitat de visió, acció i pensament. #DonesTech #LlibresTIC\nCarla Gómez @CarlaGm72\n20 anys. Ja havien passat 20 anys des d’aquell 16 de març de 2020. La pandèmia continuava aguaitant el món i els éssers humans no podien contenir-ho. Isabel no podia més, i es va arriscar. Una nit va decidir escapar-se, fugint de la sensació contínua d’empresonament que portava perseguint-la els darrers anys de la seva vida. Va botar per la finestra, va baixar només un pis, però la caiguda li va fer mal. Havia arriscat tant en tan sols 5 segons que el seu cor ja bategava a 120 pulsacions per minut. Va fer un volt pel barri, amagant-se darrere les bosses d’escombraries i els semimurs de la ciutat. Ningú la veia. O això creia ella. Una ombra li va saludar. Era una noia, no l’havia vist mai. Es van apropar, incomplint les lleis que regien. Van congeniar ràpidament, però la quedada va arribar a la seva fi instants més tard: algú estava tocant la porta de l’habitació d’Isabel. Es va acomiadar ràpidament i es va llevar les ulleres de realitat virtual. Era el seu pare, volia dir-li que ja havia utilitzat massa temps els videojocs. Isabel acabava de perdre l’únic contacte que tenia amb el món exterior: la realitat virtual. #LlibresTIC #RealitatVirtual\nLau @laaauuu4444 (1r premi)\n– Pip pip pip! Desperta Neus, és hora d’aixecar-se! Amb els ulls una mica axinats i el coixí que pràcticament no es desferrava de la seva cara, la Neus es despertà després de sentir l’avís que li havia fet la seva alarma intel.ligent. Es rentà la cara i es mirà al mirall, on aquest li comunicà que li havien sortit dos granets més, una lleganyeta a l’ull dret i que duia un cabell que semblava un niu d’alguna au que s’hi havia perdut a dins. Seguidament, ignorant el que li havia dit el mirall, es segué a la cadira on immediatament li van aparèixer tres opcions de fruita, tres de refresc i tres més de cereals! No tinc gana -digué ella amb un to despectiu. -Processant dades… 40 pulsacions per minut, manca de ferro, vitamina B i calç. -Procedeixi a escollir un dels aliments que se li presenta! De sobte, pigà un cop de puny als cereals fent-los caure al terra i cridà: Basta! N’estic farta d’aquest format de vida, a la merda la tecnologia, vull poder anar al bany i no sentir l’estúpid dient-me els defectes que m’han sortit, vull poder escollir quan i què menjar i no haver de soportar el meu historial mèdic cada vegada que em sec a la cuina! Abandono, pensava que això de la smarthouse era bona idea, però definitivament, és un no-viure. #LlibresTIC #Smarthouse\nUn nen nou arriba a classe, s’anomena Joan i és un noi molt simpàtic. No té problemes per socialitzar i ràpidament fa amics i segueix les classes sense dificultats. Ningú sospita de qui o què realment és. En Joan fa un amic que el convida a passar el capvespre amb el seu grup d’amics, s’integra dins la colla i des de llavonces sempre va amb ells. Unes setmanes més tard es presenten a classe unes exposicions per l’àrea de ciències de temàtica lliure. En Joan la fa sobre la intel•ligència artificial i conta com una empresa de robòtica crea un robot igual a un ésser humà amb totes les capacitats que té una persona humana. Joan explica com l’empresa quan acaba aquest robot l’introdueix dins una escola per veure si realment s’integrava i podia passar desapercebut. Un noi de la classe encuriosit va demanar a en Joan que si l’empresa ho havia conseguit. Joan es va apagar i va entrar el director de l’empresa de robòtica amb un somriure d’orella a orella, content de que el seu experiment hagués funcionat. #LlibresTIC #IA\nJaume Benejam @rufusfleyflayfl\nFelicitat, normalment relacionada amb valuosos objectes i riqueses però qui em diria que a mi m’arribaria fins a Somàlia en un petit aparell, varis metres de fil de plàstic i un arxiu dins un pendrive. Res, absolutament res, hagués pogut fer-me més feliç. Cada cop que sentia l’aparell funcionar davant mi, el meu cor bategava intensament. Cada cop que la impressora 3D estirava el filament cap el seu interior, els mes llavis formaven un somriure. Cada cop que una peça s’enllestia era com tornar enrere en el temps i sentia com, a poc a poc, recuperava el que m’havien arrabassat les mines durant la meva infantesa. Per fi estava acabada. Vaig agafar el resultat final i el posà sobre el que abans havia estat el meu braç dret. Ja no recordava com era tenir dos braços. Els nous dits prostètics es mogueren amb un lleu moviment de tríceps. Vaig estirar el braç cap a una tassa i al agafar-la degut als encara maldestres moviments, va caure al terra i es va rompre. Però em donava igual, era l’home més feliç del mon i res podria espatllar-ho. #Impressió3D # LlibresTIC\nCirce @CIRCECRYSTALENG (GUANYADOR)\nEls present a la doctora Circe,investigadora principal del projecte Eea.Està especialitzada en la identificació i caracterització de noves formes sòlides de compostos actius coneguts per la modulació de les seves propietats fisicoquímiques mitjançant l’ús de l’enginyeria de cristalls. Això no té res a veure, comprendran, amb el Cristall Obscur, o amb la gàbia de cristall que va emprar la fada Nimué per a tancar al mag Merlí per a tota l’eternitat. Tampoc té a veure amb la coneguda com a màgia de cristalls, els practicants de la qual creuen emprar a déus cristal·litzats per a dur a terme rituals que els proporcionaran dons i avantatges sobre els altres. No, això és ciència, no superxeria. Ciència que permet millorar la matèria, superar les seves limitacions, transformar-la en una cosa nova, o diferent, almenys, al que era a l’origen. El diamant, el grafit i el grafè no són més que el resultat d’una ordenació determinada de molècules de carboni. L’ésser humà, la gallina, el porc o la balena són el resultat d’altres ordenacions, una mica més complexes. Esbrinar com passar d’una ordenació a una altra, com proposa la doctora, no serà complicat, donada la se4va experiència i una vegada perfeccioni la seva eina de predicció virtual. Tal vegada se’ls presenti algun dilema ètic o, sent més pràctics, tal vegada els primers resultats no siguin els esperats, però res s’aconsegueix sense arriscar una mica, no creuen? #Biotecnologia #LlibresTIC\nThomas Bernkaf @jvilaar\nL’avi ha mort. Tenia 103 anys. He visitat la família físicament i els he demanat els arxius de l’avi. M’agraden les coses antigues. L’avi de jove havia treballat a una televisió de les d’abans, aquelles on hi havia persones humanes explicant notícies i fent programes d’entreteniment. He trobat molt de material gràfic d’una pàndemia que hi va haver a la Terra al segle passat. Va ser l’any 2020 quan ell vivia a Barcelona. Va filmar la ciutat sense gent, ni cotxes. He passat aquest material al transformador virtual i m’he posat a caminar. És una passada! Mai havia vist la ciutat tan buida, amb totes aquelles pesades màquines de quatre rodes aturades com si fossin ferralla abandonada. Penso que l’avi va viure moments de canvi real molt intensos i devia ser emocionant. Si pogués tornaria enrere en el temps. Ara tot és massa previsible! D’acord, és veritat, no podem queixar-nos, les nostres vides son un bàlsam comparat amb el que ha patit la humanitat al llarg de la seva història. Però voleu dir que val la pena viure aquesta vida de broma? Oh, ja ens ho diuen prou que ara estem millor que mai. De debò? No sé vosaltres, però jo estic a punt de desconnectar-me… #LlibresTIC #RealitatVirtual\nSóc a un congrés internacional. Han tancat fronteres i confinat la gent a les cases. No puc tornar i en Xoc, el meu ca, ha quedat sol a l’apartament. Té aigua i menjar al dispensador, però m’enyora. Descarto avisar el caner. No puc imaginar l’ensurt del meu fidel Xoc si se l’enduen a la força. Activo l’holograma que es passeja pel pis, amb la meva olor i la meva veu. Encenc el televisor, la xerrameca l’acompanya. Xoc, amor, no anem a passeig, però et deixo jeure al llit. Apa, vine. Amunt! Es fa de nit , tanco persianes. Faig sonar el despertador. L’holograma entra al bany. Encenc llums, obro aixetes. L’aigua corre i en Xoc espera ajagut davant la porta. Puc veure’l des del CCTV. Dono vida al robot que aspira el pis. En Xoc el segueix amb la mirada i, de tant en tant, li posa una pota al damunt, per jugar. Poso música, el jazz que li agrada. Encenc el forn una estona. Hi ha caliu. Obro la porta de la terrassa i activo el reg automàtic de les plantes. En Xoc guaita el carrer solitari mentre sent la remor de l’aigua. Es fa de nit, tanco persianes. M’estiro al llit de l’hotel i miro com ell dorm damunt el meu llit de veritat. Tanco els ulls i sento el seu cor que batega al meu costat. #LlibresTIC #Smarthouse\nVan telefonar-me urgentment de l’agència. Ester havia mort i Frida estava desconsolada perquè no havia pogut fer res per evitar-ho. Després de deu anys al seu costat, atenent-la amb sensibilitat i eficàcia, Frida veia amb els seus propis ulls com la seva amiga Ester, estirada al llit, deixava de respirar. El cor metàl·lic de Frida es trasbalsà en deixar de rebre els batecs del cor humà de n’Ester. Els sensors tèrmics van entrar en alerta màxima en detectar un descens sobtat de la temperatura corporal de la dona. Frida va activar el massatge cardíac mentre es comunicava amb l’agència per transmetre en directe l’escena per si de cas cometia algun improbable error. No hi va haver res a fer i Frida, en una reacció sorprenent, va desfer-se en plors mentre convulsionava la seva aparentment rígida estructura. La fidelitat de Frida va superar les nostres expectatives i ens va impossibilitar reprogramar-la per nous serveis. Frida va ser un èxit de tal magnitud que, paradoxalment, va acabar a l’estació de desballestament. Les accions de l’agència van baixar dramàticament i jo vaig acabar al carrer amb un sobrevalorat màster d’enginyeria aplicada a la butxaca. #LlibresTIC #IA\nRELATO MÁS RETUITEADO:\n@martafines3 (67 Rt; mes d’abril)\nEn Pau cada dia es desperta amb la il·lusió de veure passar per davant casa seva els membres de protecció civil, sobretot per veure aquella dona que no havia vist mai i que sempre que passa per davant casa seva, a la mateixa hora, el mira somrient. Ja fa tres setmanes que tot el poble surt a les vuit del vespre a aplaudir al personal sanitari en aquesta època de confinament. En Pau ho considera una cita, a les set es dutxa i es vesteix per impressionar al seu nou amor. Qui li hagués dit mai que es podria enamorar mirant per la finestra. El primer dia que poden sortir de casa i els carrers tornen a recuperar la seva vitalitat, en Pau va a comprar el diari Menorca i veu com a titular: “Éxito en la prueba de policías virtuales vigilando las calles de Menorca durante la cuarentena”. En Pau llença el diari a la primera paperera que veu. #LlibresTIC #RealitatVirtual\nSOIB JOVE – Qualificats Sector Públic i que ha estat finançat pel SOIB amb el cofinançament del Fons Social Europeu (FSE) i la Garantia Juvenil.


Escola de Dansa del Centre de Lectura » Vídeo del Festival de fi de curs 2017\nLa previsualització del vídeo no està disponible.\n→ Per descarregar directament el vídeo feu clic aquí.\nL’arxiu que haureu de descarregar de “Google Drive” ocupa aproximadament 7 GB. El temps de descàrrega de l’arxiu al vostre ordinador dependrà de la connexió a internet que tingueu contractada.\nEl vídeo està comprimit en ZIP\nL’Escola de Dansa del Centre de Lectura, amb domicili al carrer Major, n°15 de Reus, és l’única propietària dels enregistraments del Festival de fi de curs 2017.


Senderisme a les Muntanyes de Prades - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nFoto: Cordada Aee\nSenderisme a les Muntanyes de Prades\n4 de juny 2022 - 7 / 6 de juny 2022 - 19\nMunanyes de Prades\nPreu 248€ inclou mitja pensió\n626421433 / secrtaria@codada.org\nWeb de l'activitat Inscripcions\nEl mes de juny arriba “el caloret”, per això, aquest Pont de la segona Pasqua ens en anem a les muntanyes de Prades a fer 3 excursions amb riu incorporat. No us deixeu el banyador.\nLes Muntanyes de Prades són un Espai Natural Protegit per la seva bellesa i els seus grans valors ecològics i paisatgístics.\nAbarca una gran extensió i vàries comarques de Lleida i Tarragona. Nosaltres en centrarem en les muntanyes i cingleres que hi ha a la zona de Mont-ral, La Febró i Capafons\n.Una zona amb molt baixa densitat de població concentrada en aquests petits pobles. La resta és tot natura. Una natura espectacular que us animen a conèixer amb nosaltres.\nEl primer dia farem una excursió que ens porta a visitar la capçalera del Riu Glorieta, que neix als peus del poble de Mont-ral i baixa des de les muntanyes de Prades cap a la plana.\nPer antics camins la ruta ens durà a visitar les fonts on neix el riu i les nombroses gorgues i salts d’aigua que trobem en aquest tram.\nDistància: 11 km / desnivell 580 m\nAvencs i gorgs de la Febró:\nEn aquesta fantàstica excursió visitarem dues de les joies que amaga aquest territori.\nEls avencs de la Febró són unes escletxes espectaculars del altes parets de calcària. Un passadís de roca cobert de molsa de gran bellesa.\nEl riu dels gorgs és un no parar de gorgues precioses, amb salts d’aigua on si volem ens podrem fer un banyet.\nAcabarem el dia visitant el poble abandonat de la Mussara a sobre de la cinglera, amb unes vistes i postes de sol de les que no s’obliden.\nDistància: 16,5 km / Desnivell: 650 m\nLes coves i balmes de Capafons:\nPer acabar farem una ruta curta, fàcil i molt maca, sortint de Capafons, on tampoc hi mancarà l’aigua i que es durà a visitar diferents balmes que s’han fet al llarg dels segles a les cingleres. Com la cova del Boix i cova de les Gralles, una veritable catedral de la natura. Una roca foradada i un pont de roca.\nDistància: 12 km / Desnivell: 480 m\nHotel rural en habitacions dobles.


Embut de vidre de forma alemanya de 150mm ø\nInici > filtració i separació>embuts>embut vidre cònic forma alemanya 150 mm\nEmbut fabricat segons la norma ISO 4798 DIN 12445 en vidre borosilicat 3.3. de forma alemanya de 150 mm de diàmetre i amb capacitat de 10 ml.\nLa branca curta és de156 mm Ø i 150 mm de longitud.\nL'angle del con és de 60° d'inclinació.\nEspecialment indicat per al seu ús amb les nostres ampolles amb rosca de 28 mm o PP28 o Pilfer 28\n(10,00 € sense IVA)\nAccessoris Flascons rosca PP28 / boca 28mm\nCanya 15 mm Ø\nLongitud de la canya 150 mm\nNormes ISO 4798\nEmbuts de vidre de forma alemanya de 150mm Ø y caña de 15mm Ø\nEina de laboratori de forma cònica i canya curta.\nLa mesura del bec o tub d'aquest model el fa especialment indicat per als nostres flascons de rosca de 28 mm o PP28 o Pilfer 28 en les tasques d'omplimir.\nLa pendent del con presenta una inclinació de 60 graus amb la qual cosa permet que els líquids i solucions flueixin ràpidament. S'utilitza per a canalitzar la manipulació d'un líquid i per al transvasament dels líquids d'un recipient a un altre amb l'objectiu d'evitar el vessament de la solució. També és un instrument que es fa servir en els processos de separació i filtració per gravetat de sòlids.\nFabricat segons norma ISO 4798 i DIN 12445 en vidre borosilicat 3.3. Les característiques del vidre boro són resistents a les solucions salines, àcids, bases i dissolvents orgànics. Solament és atacat per àcid fluorhídric i, a elevades temperatures, per bases fortes i àcid fosfòric. També presenta gran resistència al xoc tèrmic.\nSuport de trípode amb vareta 500x10 mm\nSuport de trípode amb vareta 600x12 mm\nSuport per a embuts de branca curta\nSuport de plàstic per a embuts de branca curta Útil de subjecció per a embuts de branca curta i embuts de filtració ràpida. Suport per a embut individual de plàstic blanc polipropilè PP que és un material robust, lleuger i resistent a la corrosió. Es pot muntar en el suport trípode o al plat amb vareta amb diàmetre Ø de 10 a 12 mm.


fer un supermercat\nLAieTa29 el Dv Des 07, 2012 10:06 pm\nHola! algú té alguna idea de com fer els elements d'un supermercat ( fruita, verdures....) a través de l'educació artística on ho puguin fer els infants de 2 anys???\nRe: fer un supermercat\nFer de Mestres el Dt Des 11, 2012 4:21 am\nJo crec que el material que s'adequa més, en aquestes edats, a la teva proposta és la plastilina.\nCom que la plastilina convencional es pot aixafar, jo utilitzaria una que es deixa assecar i queda forta. Com que una vegada seca el color queda més fluix, es pot envernissar.\nEducació i les TIC el Dg Des 16, 2012 5:41 am\nTrobo que la proposta que t'ha proporcionat la Carme és magnífica, oi? A més, el fet d'utilitzar la plastilina, permetrà que els nens i nenes creein fruites totalment diferents, originals i ben ceatives. Genial!\nNavegant per la xarxa, he topat amb els següents llocs web:\nBloc Fruites, potser et podria interessar per acompanyar el teu racó de fruites. Sempre va bé tenir a mà recursos i material per complementar l'aprenentatge dels racons. Aquí el tens: [Tienes que estar registrado y conectado para ver este vínculo]\nBloc Educació Infantil, un espai genial on podem visualitzar un vídeo que ens descriu l'experiència de fer fruites amb pasta de sal. Potser t'interessarà! Aquí el tens: [Tienes que estar registrado y conectado para ver este vínculo]


-xes-\t5 de juliol de 2016 - 7:35\nAra la CUP també son uns col·laboracionistes de les clavegueres de l’Estat?.\nAlguns mai tenen suficient.\nEsperem que els seus votants no siguin com els del PP i els demanin responsabilitats.\ncarme tall\t5 de juliol de 2016 - 19:00\nTot electe té l’obligació de denunciar les irregularitats que observi, siguin de qui siguin. Igualment que el denunciat té dret a defensar-se. I el poble té dret a saber-ho tot, inclòs el contingut de la resolució del Tribunal de Comptes. D’això se’n diu democràcia i transparència. Aleshores tothom pot tenir el suficient criteri per a saber que és veritat. On és el contingut de la resolució del Tribunal de Comptes?.\nSubscriptor Ramon Serna Ros\t10 de juliol de 2016 - 20:49\nI tu, XES, ets un col·laboracionista de les clavegueres genuïnament catalanes? Potser fan menys pudor? O és que tu també fas dinars de més de 300 euros a càrrec de l’erari públic? Et sembla normal que, tal com està el pati, un alcalde abusi d’aquesta manera? O com que és independentista no se li pot dir res? Doncs ja n’hi ha prou d’insultar la CUP, perquè qui està fent campanya contra la independència són precisament els cacics catalans amb aquestes actituds.\nSubscriptor Josep\t17 de juliol de 2016 - 11:30\nDiu a la Terribas que no tenia feina al Parlament i que només li van encarregar una pregunta que no va acabar de fer “per manca de temps”; així doncs, per què tants dinars i tantes “gestions”? Si hi anava sol tenia les dietes i si hi anva acompanyat no ho diu. Si hagués portat l’activitat amb què justifica els dinars, s’hauria defensat amb claredat Però, pel que sembla, es va desanimar. Podríem pensar, també, que es va espantar. Tot respira ambigüitat. La CUP va fer el que pertocava. I probablement l’OAC i el Tribunal de Comptes no ho van considerar delictiu perquè s’haurien trobat amb una infinitat de dinars de diputats de tota espècie pagats a compte dels fons públics.


Cuina | Terrassa | Menjador\nUs donem la benvinguda al nostre espai web, on esperem que hi trobareu tota la informació necessària del nostre restaurant. Contràriament, i davant qualsevol dubte, consulta o ampliació de la informació estarem encantats d’atendre la vostra petició, ja sigui personalment, per telèfon o correu.\nCan Merla us ofereix un espai agradable, tranquil i ampli, amb accés còmode i fàcil d'arribar-hi, disposant de dos amplis aparcaments per a vehicles. Disposa de dos parts clarament diferenciades: l'interior amb tres amplis menjadors i l'exterior, que amb temps estiuenc es el lloc ideal no tan sols per gaudir dels àpats, sinó també de la tranquil·litat exterior de l'entorn.\nEls nostres plats s'emmarquen dins la cuina tradicional casolana i de mercat, amb una amplia varietat de plats, essent la carn a la brasa, la nostra principal oferta i especialitat.\nEns caracteritza un renom la nostra oferta de carn a la brasa, pel fet que és un producte acuradament seleccionat i a més, sempre es cou en una extensa llar de foc de llenya. D'aquesta manera s'aconsegueix una cocció lenta i amb foc natural, arribant a obtenir aquest sabor tan característic.\nDisposem d'un ampli celler de vins i caves per a satisfer els paladars més exigents.\nEls nostres vins, caves, carns, fruita i altres productes, tenim cura que siguin sempre productes de la nostra terra.


← El Castell de la Suda o de Sant Joan\nEl Parc Municipal i la Llotja →\nEl Convent, fundat en vida de la Santa d'Assís, fou un dels primers de l'orde en instal·lar-se a Catalunya i és el més antic de Tortosa. El monestir és de clausura, però el claustre és visitable.\nAl recer del monestir de Santa Clara, es forma un dels barris més peculiars de la ciutat i sembla iniciar-se l'eixample medieval tortosí. Els carrers que dibuixen la seva estructura comencen pel carrer de Montcada, eix importantíssim a l'Edat Mitjana, per a pujar costeruts i estrets pel vessant nord de la muntanya fortificada del Sitjar, on actualment es troba la Residència Sanitària Verge de la Cinta.\nQuant al convent que donarà nom al barri, fou un dels primers de l'ordre en instal·lar-se a Catalunya i és el més antic de Tortosa. L'edifici pertanyent a l'estil gòtic, fou destruït parcialment durant la guerra civil de 1936-39.\nDe la primitiva construcció es conserven dues ales del claustre, prototipus del gòtic provençal i formades per arcs trilobulats sostinguts per columnes adossades, amb base bifoliada i capitells llisos. Sembla ser que fou reformat als segles XV i XVI. La rehabilitació de 1991 deixà al descobert el cinquè arc i columna de l'ala sud i en la restauració que es portà a terme durant l'any 1997 i 1998 es substituïren la majoria dels fusts, gairebé tots molt mal parats.


Jaume Barberà torna al 33 amb una nova temporada de "Retrats" - Diari de Girona\nJaume Barberà torna al 33 amb una nova temporada de "Retrats"\nBarberà amb Xevi Verdaguer a la Garrotxa. televisió de catalunya\nL'espai del canal 33 Retrats torna aquesta nit amb noves entregues, a partir de les 22 h. Per començar aquesta segona temporada, Jaume Barberà es desplaça a la Garrotxa, on conversa amb el psiconeuroimmunòleg Xevi Verda?guer sobre els hàbits alimentaris i la seva relació amb la salut hormonal. En la seva segona visita al programa, Verdaguer incideix en la importància que té l'alimentació en la salut humana i aprofundeix en els problemes que l'excés d'estrògens -una hormona necessària per al cos i que tenen tant els homes com les dones- causa a l'organisme.\nÉs normal que els homes tinguin pits? I que les dones tinguin dolors premenstruals? Segons Verdaguer, aquests són només dos dels símptomes més comuns d'una mala salut hormonal. Però el cas és que "hi ha tanta gent que pateix els símptomes de l'excés d'estrògens que ens hem pensat que és una cosa normal". Verdaguer afegeix: "Els estrògens ens poden donar més capacitat intel·lectual i milloren la circulació de la sang. Però el que convé és que el nostre cos els pugui anar eliminant correctament". Al llarg de la conversa, Verdaguer explica la manera com, a través de l'alimentació, es pot equilibrar la salut hormonal i, d'aquesta manera, millorar la qualitat de vida.


Adjudicació del contracte de substitució d'equips i òptiques per fonts led destinades a la millora de l'eficiència energètica de dues instal·lacions semafòriques. - iPUC.cat\nAdjudicació del contracte de substitució d’equips i òptiques per fonts led destinades a la millora de l’eficiència energètica de dues instal·lacions semafòriques.\n22 de març de 2016 ANUNCI d’informació pública, concessió d’aigües subterrànies procedents de les captacions Font Grossa, Font Fontanils I , Font Fontanils II i, dins de Fontanils, de dues zones amb petits drens. Clica per a veure la publicació oficial.\n14 de juliol de 2015 Anunci declarant deserta la contractació de l’alienació de dues finques patrimonials de l’Ajuntament: carrer de la Font, 66 i carrer Ample, 9 de Palafrugell. Clica per a veure la publicació oficial...


La ciutat moderna des del començament del segle XX l’han pensada generalment homes heterosexuals, blancs, en edat productiva i que van amb cotxe, per a homes com ells. El desenvolupisme més salvatge de les dècades del 1950 i el 1960 –a València, a partir de la riuada del 1957– s’ajusta perfectament a aquests patrons: projectes mastodòntics a major glòria d’una minoria i sense tenir en compte les ciutadanes i els ciutadans que hi viurien.\nPerò en tot aquell temps va haver-hi també persones que es van atrevir tant a desafiar les excavadores directament com a pensar una forma diferent de fer les ciutats i de viure-hi. I una d’aquestes persones fou una dona, mestressa de casa, periodista tot i que sense la carrera acabada i mare de tres fills, la qual, armada amb una màquina d’escriure i una pancarta, es va proposar frenar un tipus determinat de renovació urbana.\nJane Jacobs va nàixer el 4 de maig del 1916 als EUA, en un petit poble de Pennsilvània, encara que posteriorment se’n va anar a Nova York. Allí es va casar amb un arquitecte, va formar la seua família en un senzill apartament del Greenwich Village, va començar a interessar-se per les qüestions urbanes i va consolidar la seua vocació pel periodisme. No arribà mai a tenir cap títol universitari però va acabar treballant primer per a l’Office of War Information i després com a reportera per a Amerika, una publicació del Departament d’Estat dels EUA. Finalment esdevindria editora de la revista Architectural Forum. En els seus articles va polemitzar durament amb les tendències urbanístiques dominants en la dècada del 1950, que propiciaven el creixement dels suburbis i el culte a l’automòbil particular i les autopistes, junt amb la desvalorització dels centres urbans tradicionals, les demolicions sistemàtiques dels edificis i els barris antics en nom del progrés i la modernització, i la construcció d’enormes torres d’habitatges.\nL’any 1961 va publicar el llibre The Death and Life of Great American Cities (‘Mort i vida de les grans ciutats nord-americanes’), en el qual va postular que abans de canviar una ciutat o intervenir-hi, cal conèixer-la a fons, i això implica entendre on resideix la seua vitalitat, com l’usa el veïnat, què n’aprecien, quines activitats fan als seus carrers, com hi juguen les xiquetes i els xiquets i on ho fan... en definitiva, entendre les ciutats i aprendre a viure-les. Per això Jacobs va proposar baixar als carrers, parlar amb la gent i cartografiar l’entramat de relacions, vincles i contactes que genera una ciutat entre els seus habitants. Aquest missatge, el seu missatge, continua vigent després de la seua mort l’any 2006, i ha propiciat l’auge d’un nou urbanisme amb perspectiva de gènere i participació ciutadana. Un urbanisme de la comunitat i no de l’individu.\nQuan els anys 1960 Robert Moses, l’encarregat de parcs, carreteres i habitatges de Nova York, va intentar arrasar un barri per prolongar la cinquena avinguda, només un grup de mares i xiquets capitanejat per Jane Jacobs s’oposà al projecte. “Ningú s’oposa a aquest projecte; ningú, ningú, ningú, llevat d’un grup de... de mares”, arribà a dir Moses. Va perdre l’home poderós, van guanyar les dones i les criatures.\nNova York i la seua autopista ens podem semblar llunyans, però Salvem el Botànic, Salvem el Cabanyal, No al PAI de Benimaclet, Recuperem la Punta Aturem la ZAL, Per l’Horta, El Llit del Túria És Nostre i el Volem Verd, No a l’Hotelització de la Ciutat Vella i tantes altres iniciatives ciutadanes les tenim ben prop. Hi ha algú avui capaç d’imaginar el vell llit del Túria ocupat per una autopista? De segur que no, i ho devem a les veïnes i els veïns que van lluitar en el seu moment i que, com feia i deia Jane Jacobs, exigeixen als i les dirigents que es passegen pels barris i que parlen amb els que hi viuen abans de decidir el futur de les nostres ciutats.\nUbicació: C/ Marqués de Caro, 16\nEMT Línies: 28, 95, C1


Kadetten Schaffhausen – FC Barcelona Lassa: El líder no es deixa sorprendre (24-31)\nEls blaugranes continuen manant al grup A de la Champions després de guanyar amb autoritat a la pista de l’últim classificat\nEl Barça Lassa es manté ferm en la primera posició del grup A de l’EHF Velux Champions League. Els homes de Xavi Pascual han resolt amb solvència i contundència la visita a la pista de l’últim classificat, el Kadetten suís, per 24-31. Els blaugranes han anat per davant en el marcador durant tot el partit, i han tingut en N’Guessan, Lazarov, Saubich, Syprzak i Rivera, tots ells amb quatre dianes, els màxims golejadors. Després d’onze jornades, el Barça Lassa suma 20 punts –10 victòries– i haurà de confirmar la primera plaça en les tres últimes jornades.\nRendes per encarrilar el triomf\nEls culers no han badat i des del primer moment han imposat la seva qualitat sobre el parquet suís. Gràcies a atacs ràpids i aturades de Ristovski, els blaugranes s’han avançat ja des dels minuts inicials (1-4). Amb un ritme golejador alt, l’atac del Barça Lassa s’imposava al del Kadetten, tot i el bon rendiment de Bringolf, el porter local. El conjunt suís corria sempre que podia, però la defensa culer s’ha mantingut sòlida i l’avantatge del Barça Lassa ha tornat a ser considerable (6-10).\nEl Kadetten, en inferioritat per exclusió, ha renunciat al porter per atacar en igualtat numèrica. Davant d’una defensa blaugrana molt concentrada, la tàctica no els ha funcionat, i Viran Morros ho ha aprofitat per marcar des del seu camp. Una situació que es repetiria durant la resta del matx. El marcador s’ha clavat amb 7-12 per al Barça Lassa, fins que Syprzak ho ha tallat des dels sis metres. Els culers dominaven tots els aspectes del joc, i dos gols més de camp a camp de Saubich i Jicha –l’últim sobre la botzina– han donat pas al descans amb un clar 10-18.\nEn arrencar el segon temps, el Barça ha continuat aprofitant els atacs sense porter dels locals per mantenir el marge còmode al marcador. Així, una petita baixada de tensió ha situat el Kadetten una mica més a prop (17-23), tot i que l’avantatge blaugrana no ha perillat en cap moment. Víctor Tomás ha estat reservat per precaució (ha patit una contusió muscular a la cama dreta) i els gols s’han repartit entre totes les línies.\nA vuit minuts per al final, el parcial del segon temps (12-8) ha apropat el Kadetten, però dos gols de N’Guessan en un espai de 15 segons han tornat la tranquil·litat (22-28). El domini blaugrana ja no ha tornat a perillar i s’ha acabat imposant clarament a la pista suïssa. Un cop acabat el matx, el Barça Lassa desconnecta ràpidament de la Lliga de Campions, ja que tindrà menys de 48 hores de descans abans de jugar, al Palau Blaugrana, contra el Naturhouse La Rioja.


Un Far al Desert: d’agost 2013\nDesprés de parlar-ne fent unes cerveses, varem decidir de tornar a pujar a l'altre costat del Pirineus i compartir uns dies a les Gorges del Tarn amb la Montse, l'Edu i la Helen. Tot i que els primers dies varem fer un tram i uns riures amb la Montse (l'Edu i la Helen havien d'aixecar el país una mica més), visitant l'Abisme de Bramabiau i l'Avenc Armand, tot fent parada a la sortida de les Gorges de la Jonte, al petit poble de Meyrueis (alguns acudits dolents fabricats gràcies a aquest nom). Al final ens varem trobar als afores del poble de Sainte Enimie, en plenes Gorges del Tarn, per gaudir tots junts d'una bona estona i 23 Quilòmetres de baixada amb canoa pel riu!!!! Una meravellosa experiència recordada el dia següent per les "agulletes" jejejejeje.\nEns varem acomiadar d'ells a Millau, després de compartir bons moments, bon vi i menjar, i alguna cerveseta més; i nosaltres dos varem seguir en ruta fins a Albi, preciosa ciutat amb la seva catedral fortificada i els carrers empedrats plens de racons per descobrir. Al càmping "elitista" on varem dormir i a on els banyadors per la piscina han de ser obligatòriament com els calçotets boxers (imagineu l'estampa.....) vam intercanviar coneixements i informació amb dos nois de Madrid molt interessats en la història Catalano-Occitana i les terres compartides, així com qualsevol cosa relacionada amb la cultura i els paisatges del nostre petit país.......dos grans personatges.\nSortint d'Albi, a mitja hora cap al nord, es troba el poble de Cordes sur ciel. Fabulós poble medieval construït pel comte Raimond VI de Tolosa i ràpidament enriquit pels seus comerciants, on avui dia encara es pot disfrutar dels seus artesans del cuir, el vidre, la fusta i la ceràmica, mentre es contempla la fabulosa vista des dels contraforts. Mal lloc si a la teva parella li agraden aquests objectes artesans.......jejejejeje.\nArribats a Tolosa i amb la calor estiuenca de les terres del "migdia", després d'endrapar un bon àpat amb la conseqüent migdiada, varem anar a fer un tomb per la part antiga de la ciutat i els seus carrers plens de vida i al mateix temps tranquils. Moltes llibreries i bicicletes, jovent i una bona cervesa, fan que el record que ens emportem de Tolosa sigui molt bo :)\nDesprés de la ciutat comtal, varem anar tirant cap al sud per visitar el mític castell de Foix i els carrerons de la seva ciutat, tot fent cames pujant a les dues torres i preparar-nos així per la segona ascensió del dia, a la tarda, al màgic i especial "pog" de Montsegur que, si bé per nosaltres el castell no té importància, la història i les sensacions que a dalt de tot (i durant la pujada) es viuen, valen molt la pena.\nPer dormir varem descobrir, a deu minuts amb cotxe de Montsegur, al petit poble de Montferrier, un petit càmping molt familiar i amigable on varem poder descansar les cames i la ment a sota uns grans til·lers que ens donaven ombra i tranquil·litat, envoltats de majestuoses muntanyes i els seus records. Aquí us deixem l'enllaç del càmping.\nUn cop descansats varem dirigir-nos cap a Mirepoix, un poble emmurallat on la seva plaça principal és porxada, amb bigues de fusta i cases precioses, amb bon menjar i bastanta tranquil·litat. (repeteixo que el vi en aquestes terres val molt la pena, jejejejeje).\nA mitja tarda varem arribar a Carcassona per, en aquesta ocasió, disfrutar simplement de caminar pels seus carrers, comprovar botigues buscades i deixar passar el temps mentre el Sol es ponia i s'il·luminaven les seves muralles, donant el toc magistral a tot l'entorn medieval que s'hi conserva. I com no, sense perdre la tradició de no marxar d'aquestes terres sense un dels seus plats d'atracció, per sopar va caure la CASSOULET!!!!! sort que l'hotelet el teniem a vint minuts caminant......si no hagués costat bastant de digerir.......\nFinalment, el dia de tornada a casa, ens vam parar a una petita abadia, la de Sant Hilari, el qual és famosa per l'elaboració del primer vi escumós de la història anomenat Blanquette de Limoux, i per tenir una obra del mestre de Cabestany, famós escultor del s.XII que treballà en terres occitanes, al Monestir de Sant Pere de Rodes i a la Toscana entre d'altres indrets......una part més d'història.\nI després de la meravellosa i encorvada carretera fins a Font-Romeu, varem baixar cap a casa després de viure molt bones experiències en terres "germanes", descobrir molts llocs nous i recordar vells i bells records en llocs ja coneguts........una zona que no importa repetir perquè sempre et recompensa amb visions noves, sensacions retrobades i imatges que es guardaran per anar omplint el calaix dels viatges.\nAquí us deixem algunes fotos per entreveure el què es pot descobrir.\nPublicat per Inshala a 14:15 Cap comentari:


A l’aula d’Exploradors hem treballat l’hivern durant els mesos de gener i febrer. Ho hem fet seguint una sèrie de conceptes que tenim en un llibret que ens agrada mirar.\nHo hem fet a través de diferents activitats d’experimentació, comunicació i llenguatge i a través d’activitats de la vida diària, sobretot en l’arribada i treure’ns la roba (abric i buf) i en marxar (abric i de vegades buf).\nHem fet activitats com fer gel per pintar, fer contrast entre gel i infusió (contrast fred/calent), hem fet neu amb escuma d’afeitar i maizena, hem treballat fruites i verdures de l’hivern com la taronja, la poma, la patata i la col; amb aquest elements hem treballat la permanència de l’objecte, la invariància i processos de transformació, observant el causa-efecte.\nTambé hem emmarcat aquestes activitats amb el conte d’en Ramonet a l’hivern, que ens ha permès reforçar els conceptes i treballar-ne d’altres com content/trist/malalt.\nHa estat important la música per acompanyar les activitats, associant cançons a conceptes i poder anar a la sala multisensorial per centrar l’atenció tant en el compte com en determinats conceptes.\nCom sempre sempre que hem pogut n’hem fet fotografies que ens ajuden a recordar les activitats fetes i a reforçar els conceptes treballats.\nUs adjuntem els links dels Amides corresponents a les activitats.\nFRUITES I VERDURES HIVERN 2020 (activitats fetes de fruites i verdures)\nHIVERN EXPLORADORS 2020 (activitats fetes d’experimentació)\nCANÇONS HIVERN EXPLORADORS 2020 (cançons treballades)\nCONTE RAMONET A L'HIVERN (Amida per treballar el conte d’en Ramonet)\nEn Carnestoltes acaba d'arribar a l'escola per portar-nos els manaments que haurem de complir durant la setmana que ve, la més esbojarrada de l'any!\nQue comenci la gresca i VISCA EN CARNESTOLTES!!!\nClica la imatge per veure els manaments\nL'Informatiu de l'Arboç. Aula Artistes\nL'alumnat de l'aula dels Artistes, desprès de veure alguns informatius, parlar-ne i mirar les seccions que poden tenir els informatius que fan per TV, s'ha escollit indivisualment la secció que es volgués fer i pensar quina informació s'hi voldria explicar. Amb tot, el que s'ha anat treballant ha estat:\nPotenciar el pensament creatiu.\nPotenciar l’autoestima i l’autonomia.\nTreballar en equip respectant les idees dels altres.\nPensar idees (pluja d´idees) per tal de fer un projecte.\nDespertar la curiositat i la motivació pel projecte.\nBuscar diferents maneres de fer les coses.\nPensar i dur a terme entrevistes pas a pas.\nFer una estadística del temps del mes de novembre.\nConèixer les seccions d´un informatiu setmanal.\nComunicar-se amb altres persones de l´escola per buscar l´informació necessària per omplir les seccions.\nLes seccions escollides i/o temes treballats han estat:\nEl periodista corresponsal/entrevistador\nActivitats de Nadal a l'aula d'Exploradors\nAquest tercer trimestre, a partir de mitjans de novembre, hem començat a treballar el Nadal a l’aula. El fil conductor ha estat la cançó “M’agrada el Nadal” de la Dàmaris Gelabert. A partir d’aquesta, vam escollir una sèrie de conceptes a treballar, alguns potser ja els havien treballat en cursos anteriors i per tant l’objectiu ha estat reforçar-los. Els hem treballat a nivell de dibuix, foto, objecte, paraula i símbol.\nPer treballar cadascun d’ells hem realitzat una activitat específica dins de l’aula i després altres activitats tant a l’aula com fora d’aquesta. Per exemple hem treballat el concepte dimoni disfressant-nos de dimoni, veient una figura d’un dimoni, però també a la multi amb el mateix objecte i mirant i escoltant la cançó del dimoni escuat o bé davant del pessebre buscant i mirant la figura d’aquest.\nHem utilitzant vídeos de cançons per a treballar els conceptes i les hem mirat a l’Amida, tant a l’aula com a la multi:\nNADALES EXPLORADORS 19-20\nTambé ens ha anat molt bé un llibret en què hi havia els conceptes de Nadal que volíem treballar i d’altres que no hem treballat específicament però sí que hem pogut recordar. Aquest llibret el mirem i cantem cançons.\nDe les diferents activitats n’hem fet muntatges. Algun dels conceptes hem necessitat 3 sessions per fer l’activitat complerta.\nEn el recull trimestral trobareu més informació de cada activitat. Aquí us oferim els muntatges que hem fet de les fotos.\nACTIVITATS DE NADAL AULA EXPLORADORS 19-20\nEl 4t vídeo de l’Amida és la nadala amb la qual Músics i Exploradors us desitgen… BONES FESTES!!!!!!!\nEls Bombers hem fet Paper Reciclat\nL’aula de Bombers hem treballat, dins de coneixement del medi, el tema del reciclatge.\nHem vist com s'organitzen els diferents contenidors segons el tipus de residus que existeixen.\nHem comprovat que cada residu va a parar en un contenidor d'un color concret a través d'imatges, videos, explicacions i la pròpia experiència dels alumnes.\nHem vist la importància que té que tothom contribueixi amb el reciclatge per tal de reduir la contaminació i ajudar a preservar el planeta i el medi ambient.\nHem treballat les propietats dels diferents materials per saber-los identificar, així com hem ampliat vocabulari a partir dels temes específics treballats.\nA partir d'aquest treball de reciclatge, hem experimentat el procés per fer paper reciclat a partir de restes de papers en brut, papers de diaris ja llegits i cartrons extrets del contenidor blau de paper i cartrons.\nA més a més, els companys i companyses de l'aula d'Artistes ens han acompanyat amb l'experiment ajudant-nos a tallar els papers, experimentant amb les diferents textures i hem pogut explicar, tot treballant llenguatge i comunicació, tot el procés per tal d'elaborar paper reciclat.\nNo us perdeu el vídeo resum de com hem reciclat paper:\nEnguany les aules d'Inventors i Firaires hem fet l'activitat de plantar, cuidar i transplantar una mongeta.\nVam aprofitat que era ja primavera i abans vam observar i collir flors.\nAleshores vam experimentar amb les mongetes seques i el cotó i les vam plantar i regar. Vam escollir un lloc que els hi toqués el sol i vam observar com germinaven i creixin anant sortint una mongetera!\nUn cop va créixer una mica la vam traslladar a un test en terra i ara l'anem cuidant i observant com creix.\nAmb aquest experiment hem treballat conceptes de Descoberta de l'entorn, conceptes de Llenguatge matemàtic, hem treballat l'atenció, l'observació, etc i sobretot ha estat un treball d'Experimentació i Comunicació i llenguatge.\nAquesta experiència també queda emmarcada en el tema transversal del curs "Experimentem les ciències".\nUs adjuntem un vídeo per tal que pogueu veure com hem treballat.\nAh! també el presentem a un concurs d'àmbit estatal: IX Concurso Escolar. Cuidamos el Medio Ambiente\nClica aquí per veure'n el vídeo\nLa setmana més esbojarrada de l'any ja ha començat!!\nDivendres vam tenir l'arribada d'en Carnestoltes científic, i ens va portar els manaments. Cada dia hem de portar l'objecte que en Carnestoltes ens ha manat i així fins arribar al divendres, on farem la gran "passarel·la Gaudir", i podrem lluir les nostres millors disfresses!\nPreparats per aquesta gran setmana? Som-hi!!!\nClica la imatge per veure el vídeo dels Manaments!\nA través d'un vídeo, l'aula de Reporters ens mostra un munt d'activitats que han estat fent al llarg del primer trimestre a l'aula.\nA l'aula de Jardiners treballem el cargol\nSortida de Nadal d'Exploradors i Músics\nActivitats de Tardor a Músics i Exploradors


En estoc 175 Elements\n1/72 Banderes anarquistes\nPetit full amb 3 banderes històriques en paper texturat, d'unitats anarquistes de la Guerra d'Espanya a escala 1/72.\n1/72 Milícia soviètica\n5 figures en cada capsa.\n1/72 Fusellers de muntanya\nBosseta contenint 4 figures de fusellers de muntanya (altrament coneguts com a "miquelets").\nCapsa amb 2 models de muntatge ràpid --un tractor d'erugues de resina i un obús Schneider 155/13 de metall. El conjunt es completa amb un conductor de metall blanc. Calcomanies amb distintius de les Indústries de Guerra de Catalunya (IGC) i escoceses per a Very British Civil War (VBCW). Esquemes de muntatge i pintura basada en la gamma de Vallejo, al...\n1/56 Distintius de l'Hispano Suiza MC-36\nCalcomanies a escala 1/56 per fins a 3 diferents camions blindats Hispano Suiza MC-36 --2 de feixistes, 1 de republicà.


El govern de la UE, a debat | EUREM\nD’altra banda, ja centrats en la Comissió que s’està configurant, destacar el nom que es posa al comissari que gestionarà la immigració, com és Protecció de l’Estil de Vida Europeu. En principi aquest nom no hauria de generar controvèrsia, però amb la gestió de la immigració i dels refugiats que han fet els estats membres, sembla més un nom triat de cara a la galeria, de cara a agradar la ciutadania, que no pas amb la voluntat de fer polítiques per gestionar la immigració d’una manera integral, unida i amb visió de mitjà i llarg termini, que és com s’hauria de fer si volem una solució viable que generi estabilitat. De fet, la controvèrsia amb el nom, tot i que el nom no fa la cosa, ha generat moltes crítiques, especialment des del socialisme i l’esquerra en general, fins al punt que la presidenta sembla que s’està plantejant canviar el nom, i a més ha sortit en defensa de la tasca dient que Protecció de l’Estil de Vida Europeu vol dir respecte als drets humans, a les minories, a la dignitat humana, en fi, a tots els valors de la UE.\nAcabi amb aquest nom o amb un altre, la immigració s’ha de tractar amb voluntat política, unitat, rigor, respecte i generositat, perquè és un dels grans reptes que tenim sobre la taula. Esperem que aviat tinguem la nova Comissió Europea i que es posi a treballar perquè, a part de la immigració, reptes com l’economia, el canvi climàtic, el Brexit o la pròpia cohesió interna i institucional de la UE, són prou importants per tenir un govern a ple funcionament i tenint la ciutadania com a centre d’interès.\nAquesta entrada s'ha publicat en Sumari, Xavier Ferrer el 03/10/2019 per nuria.fernandez.\n← L’Europa que vol Emmanuel Macron La Unió Europea i Àfrica: una oportuntitat històrica →


ARRIBA UNA NOVA EDICIÓ DE LA FIRA D’ESTOCS DE SANTANYÍ\nEl municipi de Santanyí celebrarà aquest cap de setmana una nova edició de la Fira d’Estocs que organitza des de fa uns anys la Regidoria de Comerç de l’Ajuntament de Santanyí.\nA més de visitar el tradicional mercat que se celebra cada dissabte matí a la Plaça Major, aquest cap de setmana els visitants tendran l’oportunitat de poder comprar productes d’alta qualitat com roba, complements o decoració a preus molt rebaixats.\nEn aquesta ocasió hi participaran una vintena de comerços de Santanyí i fins i tot, els visitants podran degustar plats també a preus molt assequibles. La Fira d’Oportunitats durarà tot dissabte i també diumenge matí.\nL’Ajuntament de Santanyí impulsa aquests tipus d’iniciatives per reactivar l’economia del municipi, donar suport al comerç local i d’alguna manera, ajudar a pal•liar la disminució del consum que s’ha generat durant els darrers anys a causa de la gran crisi econòmica.\nEl batle, Llorenç Galmés i el nou regidor de Comerç, Antoni Matas\nClicau aquí per descarregar-vos el cartell


Advertiment a la població sobre les enquestes de salut a Olot i les Preses | ICS Girona\nAdvertiment a la població sobre les enquestes de salut a Olot i les Preses\nDarrerament alguns usuaris dels nostres centres de Salut a Olot i Les Preses han rebut la proposta telefònica per rebre una visita a domicili per enquestar-los sobre temes relacionats amb la salut. Sembla ser que en algunes ocasions es fan passar com professionals del CatSalut que interroguen sobre les malalties, l’atenció rebuda...\nAmb aquesta nota volem posar en coneixement de tothom que, d’una banda, el CatSalut realitza periòdicament el Pla d'enquestes de satisfacció (PLAENSA) per telèfon sobre els serveis de salut prestats, i de l’altra, el Departament de Salut realitza l’Enquesta de Salut de Catalunya (ESCA), sobre l’estat de salut de la població. En aquest darrer cas, es tracta d’entrevistes personals, que van precedides d’una carta signada pel conseller de salut on s’explica l’objectiu de l’enquesta.\nVolem deixar clar que MAI es concerta la cita al domicili telefònicament i MAI s'ofereixen regals a canvi.\nSegons hem pogut confirmar amb el cos dels Mossos d’Esquadra, es pot tractar d’una modalitat de venda agressiva. Per a qualsevol informació al respecte podeu posar-vos en contacte amb el vostre centre de salut o amb el 061 CatSalut Respon.


Lletraferits: L'arpa i les seves vibracions, 384\nCine Verdi Park. (VO)\nDirector Zeresena Mehari, any 2014.\nRodada a Addis Abeba, explica la historia real d'una adolescent de 14 anys, Hirut ,que és víctima dels rituals de la seva terra, Etiòpia, quan els nois rapten amb violència a la dona amb qui es volen casar.\nRodada ja feia temps, no ha sigut fins ara, que Angelina Jolie, dóna el seu ajut i també diners per posar-la en pantalla. Jolie, té curiosament també nacionalitat camboiana, un país asiàtic amb lleis ancestrals que es podrien comparar.\nMecon Getnet és l'advocada Meaza Ashenagi, que estarà sempre al costat de la nena.\nTizita Hagere, és Hairut.\nLa veiérem el dia de l'estrena i ens va agradar a tots. No és un documental, més bé un retrat actual d'Etiòpia amb les seves tradicions i valors, mostrada en aquesta pel·lícula per les lleis i, el consell d'ancians que jutgen el que la tradició ha dictat sempre.\nJo, d'Etiòpia en sé molt poques coses, quan estudiàvem és deia Abissínia, un estat independent d'Àfrica i un dels més antics del món, quasi mai colonitzat.\n( Rafel, segur que tu en sabries més coses, com que vol dir Difret)\nRafel 6 de maig de 2015, a les 9:26\nSegún he leído, este film está basado en un hecho real y rodado en "AMÁRICO", idioma oficial de Etiopía, donde la palabra "DIFRET" puede significar al mismo tiempo: "VALIENTE" y "VIOLACIÓN". Encontrarás más información en:\nMaria Teresa 6 de maig de 2015, a les 12:44\nGràcies, ja sabia que tindries resposta.


"La millora en els protocols pot convertir el Bitcoin en la nova targeta de dèbit" - somMartorelles\n"La millora en els protocols pot convertir el Bitcoin en la nova targeta de dèbit"\nCRIPTOMONEDES / Entrevista a José Antonio Bravo, responsable de fiscalitat de criptoactius de la consultora Àgora\nDijous, 19 de maig de 2022 | 17:04h\n"La millora en els protocols pot convertir el Bitcoin en la nova targeta de dèbit" | Jeremy Bezanger / Unsplash\nJosé Antonio Bravo Mateu és un dels tres màxims experts en l'àmbit de les critpmonedes, criptodivises i criptoactius a l'Estat. Llicenciat en Ciències Empresarials per la Universitat de València, té un Màster en Comptabilitat i Finances per la UOC i un Màster en Tributació i Assessoria Fiscal per UDIMA, És expert en Direcció i Gestió de la Informació i les seves Tecnologies per UAH. Ha treballat com a Director de Comptabilitat durant 18 anys a diverses empreses de la Comunitat Valenciana. Des de 2013 treballa com a assessor tributari i comptable sota la marca Negotians, i al novembre de 2021 es va incorporar a la consultora granollerina Àgora com a responsable de fiscalitat de criptoactius, sota la marca específica de Fiscalcrypto. Amb ell conversem.\n–Com podem definir les criptomonedes i derivats?\n–Jo les definiria com a actius digitals que es poden utilitzar com a mitjans de pagament peer-to-peer [entre iguals]. No és només una tecnologia, si no l'aplicació de diverses tecnologies basades al seu temps en tecnologies anteriors.\n–Quina és la seva gènesi?\n–Les criptomonedes apareixen amb la creació del Bitcoin, un programari d'open source [codi obert] que permet crear-ne la resta, al cap i a la fi variacions d'una tecnologia primigènia. El 31 d'octubre de 2008 va aparèixer un primer article científic que en feia referència, però encara ningú emetia bitcoins. Al gener de 2009 sí comença a funcionar i al maig de 2010 es produeix el primer pagament, indirecte, amb bitcoins.\n–I aquí va començar tot...\n–A partir d'aquí tot esclata i apareixen noves criptomonedes producte de la variació de parts del protocol inicial, amb emissió indefinida o variable, més unitats per millorar el Bitcoin. Però, fins al moment, tots els intents de millora no han cristal·litzat. Cap altra criptomoneda ha superat el Bitcoin. Moltes desapareixeran perquè no trobaran una utilitat real.\n–Quan en va sentir a parlar per primera vegada?\n–La primera vegada que vaig escoltar el terme bitcoin, va ser a principis de 2013, uns mesos abans de començar la meva activitat com a assessor fiscal independent. Sempre m'ha interessat el software lliure, i un dia vaig veure un article que parlava del Bitcoin com un diner programable, que es podia fer servir a Internet sense la intervenció de tercers de confiança. Com a economista, em va cridar l'atenció i vaig començar a llegir tot el que m'arribava a les mans. Vaig interessar-me en la vessant tributària i vaig aprofundir cada vegada més en aquesta temàtica, fins a dia d'avui.\n"La criptomoneda pot tenir usos especulatius com qualsevol altra moneda. Està pensada per transmetre valor, no per fer-se ric"\n–Passada una dècada, podem afirmar que la criptomoneda ha vingut per a quedar-se?\n–Bé, encara no podem dir que sigui un èxit. Hi ha països que l'economia més informal treballa amb bitcoins, és el cas de Nigèria. També n'hi ha que aprofiten la descentralització que proporcionen com a instrument contra la censura, per evitar bloquejos, com en el cas de Rússia, o com a valor resguard contra la inflació.\n–Hi ha països fins i tot que hi aposten amb la creació de granges...\n–Països com Bielorússia i Geòrgia han creat zones econòmiques de miners, és a dir xarxes d'ordinadors que competeixen per endevinar un nombre d'operacions complexes. Quan l'encerten reben una recompensa que queda en el llibre de registre, per assegurar que no es pugui revertir. És una forma de creació de Bitcoin, limitada a 21 milions d'unitats fins a l'any 2140.\n–Quines novetats tindrà la criptomoneda a curt termini?\n–Els canvis en la segona capa agregada a la cadena de blocs de Bitcoin permeten transaccions més ràpides. Per protocol aquestes transaccions es fan cada 10 minuts, en blocs d'un megabyte. Ara, la capa Lightining Network crea contractes entre usuaris o nodes per a petites quantitats (com les targetes de dèbit), fora de la xarxa de blockchain. Un informe de Morgan Stanley indicava que aquesta segona capa és més pràctica i té un cost menor que les targetes de dèbit, i a la llarga les pot substituir: criptomonedes basades en l'euro o el dòlar per a petits pagaments.\n"No podem dir encara que sigui un èxit, però cap criptomoneda ha superat el Bitcoin, tots els intents de millora no han cristal·litzat"\n–L'ús de la criptomoneda, doncs, es generalitzarà a l'economia diària?\n–L'ús final el desconeixem. La telefonia mòbil va néixer amb finalitats militars. Veurem quina és l'evolució. El Bitcoin té usos especulatius com qualsevol moneda de mercat i, de fet, té més difícil fer determinats moviments perquè tot queda registrat. Hi poden haver usos especulatius, és clar, però la criptomoneda no està pensada per fer-se ric, sinó per transmetre el valor.\n–Recomano que la gent n'inverteixi quan l'entengui. És una inversió com a resguard de valor, com abans ho eren els bons de l'Estat. És un actiu amb moltes oportunitats, sempre és alcista a llarg termini. Per invertir un 1-5% del teu capital.\nFiscalcrypto és la denominació que té la nova àrea especialitzada en fiscalitat de criptoactius d'Àgora, i de la qual n'és màxim responsable José Antonio Bravo, Fiscalcrypto va néixer fa mig any i disposa d'una web específica\n(www.fiscalcrypto.io), que de forma senzilla i intuïtiva permet fer reserves en criptomoneda i sol·licitar serveis com el de seguiment d'inversions, entre d'altres. "Per a mi, la integració a Àgora ha estat positiva, perquè em permet donar serveis especialitzats de tributació de criptoactius a més clients, i millorar els serveis que ofereixo als meus clients. Aquesta especialització és fonamental en una matèria que evoluciona a gran rapidesa com són les criptomonedes, i És un win-win tant per Àgora com per mi personalment", destaca Bravo. "Àgora és una empresa en creixement, que integra cada vegada més serveis, i aporta molt valor a un grup cada vegada més nombrós de clients. No tinc cap dubte de que Àgora pot oferir solucions a les demandes que tant particulars com empreses necessiten d’una assessoria integral", afirma José Antonio Bravo.\nC/ Josep Umbert i Ventura, 129 · GRANOLLERS\nwww.fiscalcrypto.io · 93 870 64 08