Anàlisi Socioeconòmica de Vilamajor: d’octubre 2009\nEvolució històrica del creixement vegetatiu en els municipis de Vilamajor\nLa publicació de les dades de moviments naturals de la població de l'any 2008 ens permet anar enrera en el temps i observar què ha passat a Vilamajor en els últims 30 anys:\nCreixement vegetatiu (*) acumulat de la població als municipis de Vilamajor: 1980-2008\n(*) Creixement vegetatiu: naixements menys defuncions.\nMoviments naturals acumulats de població a Sant Pere de Vilamajor: 1980-2008\nMoviments naturals acumulats de població a Sant Antoni de Vilamajor: 1980-2008\nEs poden apreciar quatre fases d'aquesta evolució, tant en termes absoluts com comparatius:\nFases del creixement vegetatiu de la població als municipis de Vilamajor: 1980-2008\n1ª Fase: 1980-1987:\nVenint d'una dècada dels 70 marcada per un repunt conjuntural dels moviments naturals, aquesta primera fase és la d'atonia: tant Sant Antoni com Sant Pere de Vilamajor es mantenen en creixements vegetatius nuls, tirant a negatius a Sant Antoni i positius a Sant Pere:\nCreixement vegetatiu acumulat de la població als municipis de Vilamajor: 1980-1987\nResultats acumulats en 8 anys:\n- Sant Pere: 3 persones.\n- Sant Antoni: -6 persones\n2ª Fase: 1988-1994:\nSant Antoni experimenta una recuperació en el seu moviment vegetatiu, mentre que Sant Pere de Vilamajor continua en creixements nuls.\nCreixement vegetatiu acumulat de la població als municipis de Vilamajor: 1988-1994\nResultats acumulats en 7 anys:\n- Sant Pere: 2 persones.\n- Sant Antoni: 26 persones\n3ª Fase: 1995-2000:\nTots dos municipis experimenten importants recuperacions del seu saldo natural de població, començant decididament Sant Antoni al 1996, i repuntant Sant Pere al 2000, any en què atrapa a Sant Antoni de Vilamajor. En aquests 6 anys l'increment vegetatiu de la població als dos municipis s'iguala, en uns 66-68 habitants acumulats.\nCreixement vegetatiu acumulat de la població als municipis de Vilamajor: 1995-2000\nResultats acumulats en 6 anys:\n- Sant Pere: 68 persones.\n- Sant Antoni: 66 persones\n4ª Fase: 2001-2008:\nÉs la fase dels increments vegetatius més important de la història de Vilamajor. Sant Pere comença a enfilar decididament, i Sant Antoni, més tímid fins el 2005, es recupera amb molta força a partir d'aquest any i s'equipara amb Sant Pere de Vilamajor en la línia de creixement.\nCreixement vegetatiu acumulat de la població als municipis de Vilamajor: 2000-2008\nEn aquests vuits darrers anys, el creixement acumulat als municipis de Vilamajor supera tot l'increment dels 30 anys anteriors. Però Sant Pere de Vilamajor supera en aquest interval llargament el creixement vegetatiu acumulat de Sant Antoni, d'unes 50 persones acumulades:\n- Sant Pere: 238 persones.\n- Sant Antoni: 187 persones\nLes dades recents posen de manifest però un canvi de tendència, que s'experimenta al 2006, any en què Sant Antoni comença a posar en marxa el seu boom immobiliari (*):\nCreixement vegetatiu anual de la població als municipis de Vilamajor: 2000-2008\nAixí, si de 2000 a 2005 Sant Pere havia estat molt per sobre de Sant Antoni de Vilamajor quant al creixement vegetatiu acumulat (170 contra 101 persones en total, respectivament), del 2006 al 2008, Sant Antoni igula i supera lleugerament Sant Pere (98 contra 93), tots dos amb espectaculars increments vegetatius nets per sobre de les 30 persones.\nIndubtablement, l'explicació fonamental d'aquest increment vegetatiu de la població als municipis de Vilamajor es deu a la vinguda de població de mitjana edat, i que per tant de forma més immediata entra en fase reproductiva.\nCal tenir en compte que la població total de Sant Antoni supera d'un 37% la de Sant Pere de Vilamajor, fet pel qual és normal que tant els naixements com les defuncions siguin més altes a Sant Antoni que a Sant Pere de Vilamajor, però hi ha dues diferències importants entre els dos municipis, com es pot apreciar analitzant la gràfica següent:\nProporció entre Sant Antoni i Sant Pere en diversos segments de població\nNota: la gràfica representa el major pes (en tant per 1) de la població de cada segment entre Sant Antoni i Sant Pere de Vilamajor.\na) D'una banda el major increment de població de mitjana edat que ha vingut a viure a Sant Pere, en termes relatius, respecte Sant Antoni, fet que explicaria l'increment de naixements de Sant Pere proporcionalment per sobre dels de Sant Antoni\nA la gràfica anterior aquest fenòmen es representa per la menor proporció que representa la població femenina de 25 a 44 anys, en ambdós municipis, respecte la proporció entre la població total dels mateixos; 1,23 respecte 1,37 al 2007.\nNaixements anuals als municipis de Vilamajor: 2000-2008\nEls naixements però es comencen a recuperar a Sant Antoni a partir del 2006, fet que explica l'empenta del creixement vegetatiu net que ha esdevingut a Sant Antoni en els darrers tres anys.\nb) D'altra banda un major component de persones de major edat a Sant Antoni que a Sant Pere, fet que explica en bona part el major nombre de defuncions, absolut i relatiu, a Sant Antoni que a Sant Pere.\nA la gràfica inicial d'aquest apartat aquest fenòmen es representa per la major proporció que representa la població de major edat -més de 64 anys- en ambdós municipis, respecte la proporció entre la població total dels mateixos; 1,39 si considerem els més grans de 64 anys, i 1,68 si tenim només en compte els més grans de 74 anys, respecte 1,37 de proporció entre les poblacions totals dels dos municipis al 2007.\nDefuncions anuals als municipis de Vilamajor: 2000-2008\nLes diferències entre Sant Pere i Sant Antoni quant a població de major edat s'estan reduïnt però, degut a un progressiu increment d'aquest segment de població a Sant Pere en termes relatius.\nLes previsions per al futur\nA curt termini, Sant Antoni recuperarà els seus increments vegetatius per sobre dels de Sant Pere, però més baixos que els que li correspondrien per la diferència existent en la seva població total.\nConjuntat amb una atonia relativa del creixement poblacional de Sant Antoni respecte el de Sant Pere, també es probable que més enllà dels propers 2 ó 3 anys els creixements vegetatius d'ambdós municipis tendeixin a igualar-se en termes proporcionals.\nMés endavant, l'increment de la taxa natural de mortalitat a Sant Pere i l'aturada dels moviments migratoris poden mantenir el reequilibrament del creixement vegetatiu relatiu de Sant Antoni, i probablement, degut a la major capacitat de Sant Antoni per fixar població jove, la superació posterior dels creixements vegetatius relatius, a favor de Sant Antoni de Vilamajor.\n(*) Si observeu la gràfica de l'enllaç veureu que al 2005, Sant Pere de Vilamajor experimenta una pujada inusitada dels habitatges iniciats: un 60% d'aquest increment es deu a una variable artificial: la pluja de permisos de construcció demanants (i que trigaran encara uns anys a ser executats) en previsió de dos factors: demanar-los abans de l'aprovació del nou Codi Tècnic de l'Edificació, que imposa criteris més sofisticats per als habitatges de nova construcció, i també en previsió de què el nou POUM, que llavors es posava en marxa, pogués a l'hora endurir o restringir determinades formes edificatòries a Sant Pere de Vilamajor.\nS'ensorra el creixement de la població a Vilamajor, i Sant Pere iguala Sant Antoni\nEl creixement interanual mitjà dels municipis de Vilamajor ha passat des del seu recent màxim històric de 400 persones/any al desembre de 2007 fins només les 240 persones/any del mes d'agost de 2009. Això significa una dismunició del 40% en el creixement de la població.\nEvolució interanual mitjana de la població a Vilamajor: gener 2003- agost 2009\nDades en habitants/any\nLa desigualtat entre municipis és manifesta, doncs la davallada a Sant Antoni ha estat molt més intensa que a Sant Pere de Vilamajor. Precisament, aquest mes d'agost, el creixement anual mitjà de Sant Pere ha igualat per primera vegada a la història al de Sant Antoni de Vilamajor: 119 persones en ambdós municipis.\nEvolució interanual mitjana de la població als municipis de Vilamajor: gener 2003- agost 2009\nA la gràfica es pot veure com la davallada comença a Sant Antoni a començaments de 2007, mentre que a Sant Pere es retarda fins el setembre de 2008, curiosament a l'inici de l'actual crisi econòmica.\nSant Antoni porta ja 20 mesos seguits disminuint el creixement anual mitjà de la seva població i ja es porta un any en aquesta situació a Sant Pere de Vilamajor.\nAquesta circumstància ha fet que des del juny de 2008 el creixement interanual mitjà de la població del conjunt de Vilamajor hagi vingut disminuïnt.\nUn zoom d'aquest evolució recent ens permet apreciar més les diferències entre Sant Pere i Sant Antoni:\nEvolució interanual mitjana de la població als municipis de Vilamajor: gener 2008- agost 2009\nL'anàlisi anterior s'ha efectuat sobre les sèries desestacionalitzades (increment mitjà interanual). Si agafem les sèries originals, que són les de l'increment interanual (població d'un mes respecte a la població del mateix mes de l'any anterior), es pot apreciar l'evolució corrent, que correspon a les gràfiques següents.\nEvolució interanual absoluta de la població als municipis de Vilamajor: gener 2005- agost 2009\nEvolució interanual absoluta de la població als municipis de Vilamajor: gener 2008- agost 2009\nEn aquestes sèries sense desestacionalitzar s'observa, entre altres coses, que l'increment interanual s'ha estabilitzat a Sant Pere de Vilamajor des de maig d'enguany, en unes 100-110 persones, mentre que a Sant Antoni la davallada és molt més profunda i aquest agost s'ha situat en uns mínims realment baixos: 50 persones de creixement interanual. En ambdós municipis, la regressió va començar en la primera meitat de 2008.\nEs constata doncs la paralització dels moviments residencials des de la perifèria vers Vilamajor.\nTant les dades de construcció d'habitatges, com les de transaccions d'habitatges guarden una correlació molt significativa amb aquestes dades d'evolució de la població als municipis de Vilamajor.\nNota: Les anteriors anàlisis han estat efectuades a partir de les sèries estimades d'evolució mensual dels respectius padrons de població, elaborades a partir de les dades oficials i de l'evolució economètrica de les dades mensuals oficials dels respectius censos electorals (INE). Aquestes sèries s'ajusten a finals de cada any amb les dades reals dels padrons de població.\nDèficit públic: 63.000 milions d'Euros\nAl setembre de 2009, els ingresssos no financers de l'Estat han pujat fins els 72.350 milions d'Euros, xifra que representa un 25% menys que el mateix periode de l'any passat i un 37% menys respecte 2007.\nDe la seva banda, les despeses han estat de 135.130 milions d'Euros, un 23% més respecte 2008 i del 33% més respecte 2007.\nEl dèficit no financer acumulat durant 2009 ha estat doncs de 62.780 milions d'Euros, xifra que equival al 6% del PIB. Respecte el 2008 aquest dèficit ha incrementat un 466% respecte 2008 i un 512% respecte 2007.\nIngressos, Despeses i Dèficit no financer de l'Estat. 2009\nDes del juny de 2008 els comptes de l'Estat s'han saldat amb dèficit, acumulant des de llavors 96.289 milions d'euros de dèficit total.\nEvolució del dèficit no financer de l'Estat: 2007-2009\nLes previsions del Govern són arribar a final d'any amb un dèficit de 85.000 milions d'Euros, tres vegades més que l'any 2008. Els experts eleven aquesta xifra a més de 100.000 milions.\nNo obstant aquestes dades, els Pressupostos per al 2010 preveuen un dèfict d'uns 32.000 milions. Veurem.\nEl finançament d'aquest dèfict es fa acudint a l'endeutament, que enguany significarà uns 22.000 milions d'Euros d'interessos. Per a l'any que ve, els Pressupostos de l'Estat destinen més de 23.000 milions Euros al pagament d'interessos.\nEspanya registra més morts per suïcidi que per accident de trànsit\nA Espanya mor més gent per suïcidi que en accidents de trànsit, un total de 3.263 persones el 2007 davant les 2.741 que van perdre la vida a la carretera aquell mateix any, segons dades facilitades per la doctora Pilar Sáiz, del departament de Psiquiatria de la Universitat d'Oviedo, en el marc del Congrés Nacional de Psiquiatria.\nCuriosament, Astùries és la Comunitat amb una major taxa de suïcidis, i Madrid on la gent viu tant bé, on més volen continuar gaudint de la vida que els donem.\nMorts per suïcidis. 2007\nFont: Elaboració pròpia amb dades de l'INE\nEn el conjunt del món s'estima que un milió de persones es treuen la vida, cosa que representa un suïcidi cada 40 segons, una xifra que supera les defuncions registrades en alguns conflictes bèl·lics.\nEl creixement interanual de la població de Sant Pere duplica el de Sant Antoni\nAl mes d'agost, el creixement interanual de la població empadronada a Sant Pere de Vilamajor s'ha situat en 107 persones, mentre que a Sant Antoni l'increment en els darrers dotze mesos ha estat de només 49 persones. Així, en el darrer any, Sant Pere de Vilamajor ha duplicat en aquest darrer any el seu creixement respecte el de Sant Antoni.\nAixí, es consolida la tendència iniciada ja al mes de maig de 2008 en què, per primera vegada a la història, Sant Pere va crèixer més en un any que Sant Antoni de Vilamajor.\nVariació interanual de la població als municipis de Vilamajor\nFont: Elaboració pròpia amb diverses dades del INE.\nVal a dir que a l'agost de 2008 el creixement interanual (165 persones) va ser un 54% superior a Sant Pere que en el mateix mes de 2009, mentre que a Sant Antoni va ser de 196 habitants, 4 vegades més que a l'agost d'enguany.\nLa població de Sant Antoni es situa un 35% per sobre de la de Sant Pere de Vilamajor, just la mateixa proporció que existia al maig de 2005, quan entre mig va arribar a ser un 39% superior.\nEn el què portem d'any la població de Sant Pere de Vilamajor ha crescut de només 65 persones, però a Sant Antoni ha crescut molt menys, de només 39 persones.\nVeure també: El creixement de la població es debilita més a Sant Antoni que a Sant Pere de Vilamajor\nAutor: Per SPectiVa 3 comentaris Tema: Societat\nSant Pere de Vilamajor, Matadepera de pobres\nAssistència dels regidors als plens de l'Ajuntament de Sant Pere de Vilamajor\nAssistència dels regidors als plens de l'Ajuntament de Sant Pere de Vilamajor en aquesta legislatura\nUn truc: Cliqueu sobre la imatge; s'obrirà una altra finestra. Llavors premeu la tecla "Ctrl" i sense deixar-la feu anar endavant i enrera la roda del ratolí (si en teniu). Així poder ajustar la mida del què tingeu en pantalla.\nVeieu també: Tots els plens de l'Ajuntament del 2008. Properament els del 2009.\nUns 3.000 vehicles entren i surten cada dia pel creuament de Les Pungoles a la BV-5108\nLes dades d'aforament de vehicles que passen diàriament per la BV-5108 (carretera de Cardedeu a Cànoves) proporcionades per la Diputació, tenen dos punt de mesura, un abans de l'entrada de Les Pungoles i l'altre després d'aquest trencall.\nAixò ens permet deduïr quants vehicles per sentit "es queden" entremig, és a dir, a Les Pungoles.\nLes dades per al 2008 signifiquen que la IMD (intensitat mitjana diària) de vehicles que entren o surten de Les Pungoles per la BV-5108 és d'uns 3.000 vehicles, pràcticament per meitats, entre els de direcció Vilamajor/Cànoves-Cardedeu i els de direcció de Cardedeu-Vilamajor. (Estadísticament, però, un 51% venen de Cardedeu).\nVeieu també: El trànsit a Vilamajor\nAutor: Per SPectiVa 1 comentaris Tema: Mobilitat\nEvolució històrica del creixement vegetatiu en els...\nS'ensorra el creixement de la població a Vilamajor...\nEspanya registra més morts per suïcidi que per acc...\nEl creixement interanual de la població de Sant Pe...\nAssistència dels regidors als plens de l'Ajuntamen...\nUns 3.000 vehicles entren i surten cada dia pel cr...


En aquesta secció es descriuen els recanvis (consumibles) que s'utilitzen a l'equip. Compreu els recanvis que proporciona el distribuïdor autoritzat de Canon que us va vendre l'equip. Seguiu les precaucions adequades quan manipuleu i deseu els recanvis.\nPer manipular i emmagatzemar consumibles, respecteu les precaucions indicades a "Posada en marxa" subministrades amb aquest producte.\nPodeu comprovar la quantitat actual de recanvis que queden. Comprovació de la quantitat restant de consumibles\nPer mantenir la qualitat de la impressió, la màquina realitza un calibratge automàtic segons els canvis en les condicions ambientals. La màquina també pot realitzar un calibratge automàtic quan s'encén o es recupera del mode suspensió. El calibratge utilitza el tòner i, en conseqüència, pot provocar una disminució de la vida útil dels cartutxos de tòner.\nEls cartutxos de tòner de color s'utilitzen fins i tot en la impressió en blanc i negre. Per tant, l'ús excessiu de la impressió en blanc i negre també pot provocar la disminució del nombre de pàgines imprimibles per cada color.\nPer a una qualitat d'impressió òptima, es recomana l'ús d'un tòner original de Canon.\nTòner original Canon\nCanon Toner T09 Black (negre)\nCanon Toner T09 Yellow (groc)\nCanon Toner T09 Cyan (cian)\n> Manteniment > Recanvis


UCEV - Ximo Puig es reuneix amb el Consell Rector de Concoval\nXimo Puig es reuneix amb el Consell Rector de Concoval\nLes cooperatives valencianes demanen al President la seua incorporació al diàleg social\nEl consell rector de la Confederació de Cooperatives de la Comunitat Valenciana s'ha reunit aquest dimarts amb el president de la Generalitat, Ximo Puig, a qui ha rebut a la seua seu del carrer Cavallers de València.\nIgual que va fer ja el 2015 a l'inici de l'anterior legislatura, el cap del Consell ha tornat a reunir-se amb el màxim òrgan de representació de les cooperatives valencianes per valorar la presència del cooperativisme en l'agenda política de la Generalitat. Durant la trobada, els consellers de la Confederació, entre els quals es trobava el president de FEVECTA, s'han traslladat a Ximo Puig la seua disposició a col·laborar amb el govern valencià en diversos dels aspectes que contribueixen a generar ocupació estable, riquesa i progrés en la Comunitat: finançament autonòmic, inversions de l'Estat, Agenda 2030, RSE, innovació, medi ambient, treball decent, contractació pública i educació.\nBona part de la reunió s'ha centrat en posar de manifest la necessitat de donar continuïtat al pla Fent Cooperatives. Per a la segona edició d'aquest Pla, que s'estendrà durant els anys 2020 i 2021, la Confederació ha exigit pressupost suficient i una gestió adequada que garantisca la seua íntegra execució. D'altra banda, Concoval també ha reclamat al president un servei propi per al Consell Valencià del Cooperativisme. Finalment, com en altres ocasions, les cooperatives han demanat la seua incorporació al diàleg social i que es reconega al cooperativisme valencià com a participant institucional.\nEn aquest sentit, el president de la Confederació de Cooperatives, Emili Villaescusa, ha recordat a Ximo Puig que "les cooperatives necessiten que el govern autonòmic enriquisca el diàleg social incorporant nous actors". I ha afegit: "el propòsit del cooperativisme sempre ha estat sumar, però volem que el que es faça per a les cooperatives es faça amb les cooperatives".\nPer la seua banda, el president de la Generalitat ha destacat que "el cooperativisme valencià és un pilar fonamental de la nostra economia, una economia arrelada al territori i que es va consolidant i modernitzant". I ha afegit que "cooperativisme i territori van units i aquesta unió és un antídot contra els efectes més perversos de la globalització". A més, ha assegurat el cap del Consell que "el cooperativisme és un model empresarial innovador, sostenible i inclusiu la contribució és imprescindible per a l'economia del coneixement que perseguim".\nVillaescusa ha agraït a Puig "l'esforç que està fent el Govern del Botànic per donar més visibilitat al cooperativisme, sobretot des de la conselleria d'Economia Sostenible".\nA més d'Emili Villaescusa, formen el consell rector Cirilo Arnandis, Emilio Sampedro, Carmen Picot, Vicent Diego, Ramon Ruiz, José Luis Ayuso, Isabel Montero, Luis Cervellera i José Vicente Segarra, que han traslladat també a Ximo Puig les principals inquietuds dels seus respectius sectors.\nLes cooperatives valencianes, impulsores del creixement econòmic\nLa Confederació de Cooperatives de la Comunitat Valenciana és el màxim òrgan de representació de les empreses cooperatives i de les seues organitzacions en l'àmbit autonòmic. No té ànim de lucre i associa a totes les entitats associatives de cooperatives existents a la Comunitat: la d’agroalimentàries, la de treball associat, la d'habitatges, la de consumidors i usuaris, la d'elèctriques, la de serveis i transports, i la de crèdit.\nAmb 2.435 cooperatives i una facturació en vendes de més de gairebé 6.500 milions d'euros, que representen el 6,2% del PIB, el cooperativisme valencià és el tercer més potent d'Espanya per nombre d'empreses i d'ocupació. S'estima que dos milions i mig de persones formen part d'alguna cooperativa en la CV, el que equival al 50% de la població d'aquest territori; és a dir: un de cada dos valencians és cooperativista.\nA més, València és la província d'Espanya amb més persones treballant en cooperatives. Quant a l'ocupació, el 85% dels treballadors i treballadores de les cooperatives són indefinits, destacant en un 49% la taxa d'ocupació femenina i en un 40% l'ocupació jove.


AJUTS DE MENJADOR I TRANSPORT PER AL CURS 2015/2016 ~ AMPA ESCOLA EL VINYET\nAJUTS DE MENJADOR I TRANSPORT PER AL CURS 2015/2016\n14.4.15 Ajuts, Beques Sense comentaris\nUs informem que ja s'ha obert el termini per presentar les sol·licituds pels ajuts de menjador i transport escolar per al curs 2015/2016.\nEl termini de presentació de sol·licituds s’acaba el dia 30 de maig (aquest any s'ha avançat)\nPer la seva tramitació us heu d'adreçar a l'escola. (adjuntem els impresos per tal que us els pugueu descarregar)\nLes línies d'ajut són les següents:\n1. Els ajuts de menjador obligatori van adreçats a aquells alumnes de primària i secundària que s’han de desplaçar obligatòriament perquè no tenen oferta educativa al seu municipi. En aquests supòsits el menjador serà gratuït.\n2. Els ajuts de menjador no obligatori: Es posen a disposició d’aquells alumnes que resideixen al municipi on està ubicat al centre escolar. Valoració segons renda familiar. Es poden sol.licitar per raons dedistància geogràfica (tenen una distància major a 3 km del domicili al centre escolar) i/o socioecònòmiques.\n1. Els ajuts de transport obligatori es dirigeixen a aquells alumnes que no tenen oferta educativa al seu municipi i per tant s’han de desplaçar de forma obligada. Aquells alumnes que tenen una parada propera de transport escolar poden fer ús del servei de transport escolar col·lectiu que ofereix el Consell Comarcal de forma gratuïta.Per aquells alumnes que no tinguin cap parada propera de transport escolar se’ls pagarà el viatge d’anada i tornada segons els preu que proposa el Departament d’Ensenyament.\n2. Els ajuts de transport no obligatori van destinats a aquells alumnes escolaritzats al mateix municipi de la seva residència però que es trobin a una distància de més de 3 km del centre educatiu. Pels alumnes que sol·licitin el transport escolar col·lectiu (perquè tenen una parada propera) la quantitat que hauran de satisfer és de 1,5 € alumne/dia; el 2n germà, 1 € alumne/dia, i a partir del 3r germà, 0,5 €/dia. Pel que fa als ajuts individuals (l’alumne resideix en un lloc sense parada propera del transport escolar i té més de 3 km des del domicili fins al centre escolar) es calcularan d’acord amb els barems marcats pel Departament d’Ensenyament.\n3. Els ajuts de transport post-obligatori incumbeixen a aquells alumnes escolaritzats al Solsonès que estudien un ensenyament post-obligatori i que si volen poden usar el servei de transport escolar, sempre i quan hi hagi places lliures. El preu del servei serà reduït a 1,5 € alumne/dia; el 2n germà, 1 € alumne/dia, i a partir del 3r germà, 0,5 €/dia


Energies renovables i la seva importància contra el canvi climàtic | Estalvi Tèrmic\nEstalvi Tèrmic / Medi ambient / Energies renovables i la seva importància contra el canvi climàtic\nEnergies renovables i la seva importància contra el canvi climàtic\nDe tots és sabut que en els últims anys l’augment de la temperatura de la terra ha incrementat considerablement. Tal és el reg que pateix el planeta terra que és necessari prendre decisions dràstiques a nivell mundial com reduir les emissions de CO₂ i invertir més en energies renovables.\nUna de les energies renovables amb major acceptació és l’energia eòlica.\nL’energia eòlica s’obté del vent, o per l’aprofitament de l’energia cinètica de les masses d’aire, convertint així l’energia cinètica en energia mecànica.\nÉs possible generar electricitat només procedent de l’energia eòlica?\nÉs possible. L’exemple ens el dóna Escòcia. Es preveu que per a aquest any 2020, Escòcia sigui 100% renovable. Tots sabem que el pròxim cim climàtic de les Nacions Unides se celebra el mes de novembre a Escòcia. El Regne Unit és considerat un referent mundial en renovables.\nAl seu torn, el Regne Unit deixarà d’utilitzar combustibles fòssils en 2020. Cinc anys enrere el 50% de l’energia consumida al país va ser procedent d’energies renovables com l’eòlica.\nFa cinc anys (2015), Escòcia va produir gairebé el 60% de la seva electricitat amb energia renovable. Durant el 2017 va ser del 68,1% i en 2018 del 74,6%.\nLa seva principal font de generació és l’energia eòlica, encara que també utilitzen altres com la solar, la geotèrmica, la biomassa, la hidroelèctrica o la hidrocinética. El fet de poder aconseguir un 100% d’energia procedent de renovables, faria que Escòcia se situés en la llista de països que han aconseguit l’objectiu de 100% renovable com Paraguai, Congo i Islàndia.\nL’organització Escocesa Scottish Renewables va informar recentment que Escòcia aconseguirà el seu objectiu enguany gràcies a la conscienciació que el Govern ha posat en l’assumpte, declarant l’emergència climàtica i comprometent-se a zero emissions per al 2045. Per a això, el Govern escocès implementarà una sèrie de mesures graduals que impedeixin la circulació de vehicles de gasolina i dièsel i fomentant la mobilitat elèctrica.


Les entitats d'infantesa de Castelló podran optar a les ajudes de Diputació per a potenciar la seua implicació en la cohesió social | Castelló Extra\nLes entitats d'infantesa de Castelló podran optar a les ajudes de Diputació per a potenciar la seua implicació en la cohesió social\nReclamen major atenció a l’alumnat més vulnerable perquè no acaben en casos de fracàs escolar\nLes associacions d’infantesa i joventut de la província de Castelló han transmés a la vicepresidenta de la Diputació, Patricia Puerta, el diagnòstic de l’actual situació que viuen com a entitats des de la irrupció del coronavirus en la vida diària i els reptes que han d’afrontar perquè el seu funcionament siga el més òptim possible . Ho han fet dins del fòrum creat per l’àrea de Benestar Social, liderada per la pròpia Puerta, que ha obert una sèrie de reunions sectorials “per tal de posar-nos en la pell dels col·lectius i conéixer de primera mà quines són les seues necessitats per a poder ajudar-los de la millor manera des de les nostres possibilitats”.\nDes del col·lectius de la infantesa han expressat la seua preocupació pel futur, en especial en aspectes com la bretxa digital i el fracàs escolar. En aquest sentit, els assistents han coincidit que s’ha d’actuar immediatament perquè l’alumnat amb menys recursos o en risc d’exclusió socials no es vegen “expulsats del sistema” per la falta de recursos o d’accés a les noves tecnologies. Així mateix, també han fet menció a “un notable increment de l’estrés en les famílies i xiquets i xiquetes amb trastorns d’aprenentatge, ja que consideren que “no s’ha adaptat la seua educació a les seues particularitats i això pot acabar en nous casos de fracàs escolar”.\nD’altra banda, tots els col·lectius han mostrat la seua temor per la “incertesa” que provoca el no poder garantir tots els llocs de treball. Moltes de les associacions s’han vist obligades a aplicar ERTOs que podrien acabar en acomiadaments, diuen, si s’apliquen retallades en les subvencions.\nDavant aquesta preocupació, la vicepresidenta ha dit que “agilitzarem la tramitació de les ajudes perquè s’ingressen el més prompte possible”. Puerta ha assegurat que, amb les noves bases de subvencions, “arribarem a més entitats socials de la província a l’haver incrementat la dotació de les mateixes i fent-les més obertes, accessibles i en igualtat de condicions”.\nD’altra banda, les associacions també han sol·licitat a les administracions públiques més certeses i indicacions per a poder preparar “des de ja mateix” el curs vinent, en especial per començar a escometre els canvis necessaris perquè l’atenció siga de la màxima qualitat possible.\nEn la reunió han participat les associacions Caixa de Colors, Creixem, Quisqueya, Ilewasi, APADACAS, PayaSOSpital i Creu Roja. La vicepresidenta Patricia Puerta els ha agraït la implicació “per la vostra magnífica tasca” i els ha estés la mà de la Diputació per a continuar millorant la qualitat de vida i els serveis essencials de la província.


La Coordinadora VERN\nCasal de Barri de La Verneda\nPrimaVern, festa de la primavera\nFesta Major de la Verneda – Sant Martí\n3er Concurs de fotografia de Festa Major\nArriba ja la III. edició del Concurs Fotogràfic de Festa Major!! Des del dia 2 de novembre fins final de Festa Major, pots participar del Concurs de Fotografia només pujant la teva foto a...\nActualitat / Agenda d'activitats / General\nII Marató Musical al Pere Calafell\nPer segon any, des de la Coordinadora d’Entitats VERN del barri de la Verneda, amb la col·laboració de l’Associació Maria Canals Barcelona, us convidem a participar en una nova Marató Musical. L’antiga escola bressol...\nEl MUR, galeria d’Art a l’aire lliure\nEn el marc de la commemoració del 35é aniversari de la construcció de l’obra “El Mur”, situada a la Plaça de la Palmera, de l’escultor Richard Serra; un grup de pintors de Sant Martí...\nConcurs cartell infantil Festa Major\nJa podeu participar al concurs de cartells infantils per la Festa Major de la Verneda – Sant Martí!! Com cada any el mes de novembre es celebrarà la Festa Major de la Verneda –...\nConvocatòria Sona Verneda\nBusquem grups per tocar a la Festa Major! Sona Verneda és un projecte coorganitzat entre la Coordinadora d’Entitats de la Verneda – Sant Martí (VERN) i el CC Sant Martí. L’objecte d’aquesta convocatòria és...\n23 de juny, SANT JOAN’19!!!\nAquest any, per segon cop, l’Associació de Veïns i Veïnes de Sant Martí de Provençals, els Castellers de Barcelona i els Diables i les Guspires de la Verneda i Sant Martí recolliran la Flama...\nPrimaVern ’19 – Festes de la primavera\n4 de maig Dia de la Dansa 2019 Un matí ple de ball per celebrar la commemoració del Dia Internacional de la Dansa. Gaudirem de tallers obert de diferents estils i exhibicions a càrrec...\nBD10: Orchestral Xperience!\nT’agrada la música? Toques algun instrument? T’agradaria participar en una nova experiència orquestral? T’agrada la música i l’audiovisual? No saps tocar un instrument però t’agradaria aprendre’n? Vine a viure l’Orchestral Experience BD10 El proper...\nSant Jordi a Sant Martí\nCom cada any les vacances de Setmana Santa finalitzen amb la dolça proposta de la Mona de Pasqua, però aquest any, a més a més, la xocolata es dona la mà amb una altre...\nEl passat dissabte 6 d’abril vam poder gaudir al barri del Bestiuari 2019. https://www.bestiari.cat/esdeveniment/bestiuari-2019/ La concentració de bèsties de foc, i algunes de pacífiques, al Parc de Sant Martí ens van fer gaudir d’allò...\nArxius Selecciona el mes octubre 2021 setembre 2021 juliol 2021 maig 2021 març 2021 novembre 2020 octubre 2020 març 2020 febrer 2020 gener 2020 novembre 2019 octubre 2019 setembre 2019 juny 2019 maig 2019 abril 2019 març 2019 febrer 2019 desembre 2018 novembre 2018 octubre 2018 setembre 2018 juny 2018 maig 2018 abril 2018 març 2018 gener 2018 novembre 2017 octubre 2017 juny 2017 maig 2017 març 2017 febrer 2017 desembre 2016 octubre 2016 setembre 2016 juny 2016 maig 2016 abril 2016 març 2016 febrer 2016 gener 2016 desembre 2015 octubre 2015 juliol 2015 juny 2015 maig 2015 abril 2015 març 2015 febrer 2015 gener 2015 novembre 2014 octubre 2014 setembre 2014 juny 2014 maig 2014 abril 2014 març 2014 febrer 2014 gener 2014 desembre 2013 novembre 2013 octubre 2013 setembre 2013 juliol 2013 juny 2013 maig 2013 abril 2013 març 2013 febrer 2013 gener 2013 desembre 2012 novembre 2012 octubre 2012 setembre 2012 juliol 2012 juny 2012 maig 2012 abril 2012 març 2012 febrer 2012 gener 2012 novembre 2011 octubre 2011 juliol 2011 juny 2011 maig 2011 abril 2011 març 2011 febrer 2011 gener 2011 desembre 2010 novembre 2010 octubre 2010 juliol 2010 juny 2010 maig 2010 abril 2010 març 2010 febrer 2010 gener 2010 desembre 2009 novembre 2009 octubre 2009 juny 2009 maig 2009 abril 2009 març 2009\nApunta’t al Orchestral Xperience!\nCoordinadora d'Entitats VERN de la Verneda - Sant Martí\nCentre Cívic Sant Martí (6a planta)\nPolítiques de privacitat de dades i cookies


El blog de Polseres Vermelles de Joan Pons©: Un petit avanç del ultim capítol de la temporada!!\nDilluns que ve, el capítol 13!!!El últim de la temporada!!Quines ganes,no?? Quin misteri de saber perquè l' Alex,quan el Benito va caure es va posar a somriure.En el capítol de dilluns el Roc coneix al Benito a la piscina entre la vida i la mort.Vosaltres creieu que el Roc es despertarà?? Jo crec que si !!! Molta gent diu que la clau perquè es desperti es tirant-se una altra vegada pel trampolí...\nL'Alex li ensenya les ales al Toni,i ell les toca.Per quin motiu li ensenya,si al capítol anterior havia mentit dient que no en tenia??? Com que a la Cristina li han donat l'alta,el Lleó es te que decidir pel que sent per ella,es un capítol mol important,tots el polseres s'hauràn d'enfrontar a les seves pors.Quines ganes de veure el capítol !!!\nEscrit per Joan Pons a les 12:09\nAina 30 d’abril de 2011 a les 12:17\nJo estic nerviosa perqe arribi an de passar tantes coses que penso si es podran solucionar enu un sol capitol igual de llarg qe els altres!\nHEROIS 30 d’abril de 2011 a les 12:59\nJo també estic nerviosa, però voldria aclarar que l'Alex no riu, si no que SOMRIU, són dues coses molt diferents.\nJoan Pons 30 d’abril de 2011 a les 13:47\nEs veritat,perdò ja u he canviat ☺\nClaudia! 30 d’abril de 2011 a les 14:03\nhahahhah quiines ganees!\nAleix Mestres Marquès 30 d’abril de 2011 a les 16:03\nJo crec que tot serà un somni del Roc, és a dir, el Roc és despertarà i veurà que tot és un somni i que cap dels Polseres no existeixen i que ho ha somiat tot.\nAina 30 d’abril de 2011 a les 19:33\nQue va aleix! Axo no podria ser!\nEs molt dificil\nBelen walpapeer yug noileben 30 d’abril de 2011 a les 20:05\nA veure, no relacionem la llegenda urbana del coma del nobita amb els polseres, OK???\na mes, el guio original es de 4 temporades, si fos un somni no tindria sentit, no a la primera part.\nPer cert, tinc unes ganes del capitol 13...\nbuff, no se si aguantare fins a la temporada number 2.\nes k em moru de ganes!!!\nVA, ROC, DESPERTA'T!!!\nTOTS ESTEM AMB TU!!!\nCristina 1 de maig de 2011 a les 12:53\naveure, lo de que el Roc despertarà i serà un somni és una tonteria...ja vam tenir suficient amb el final fals de Doraemon, que es van suicidar un munt de nens petits...enfi, deixem-ho estar. Tinc unes granes brutals del capítol! que maco el Toni que li vol tocar les ales a l'Àlex(L)\nGUSANITO 1 de maig de 2011 a les 13:34\nostres tu aket blog esta molt be!\nets un@ crack!!!!!!!\nXavi 2 de maig de 2011 a les 16:12\nEsta clar que despertarA!\nMarc 2 de maig de 2011 a les 19:57\n"Com que a la Cristina li han donat l'alta,el Lleó es TE QUE decidir " És: S'ha de decidir...\nPer la resta, felicitats pel blog, que faràs un cop s'acabi la 1 temporada en el blog?\nmarc 11 de maig de 2011 a les 19:19\nhola mireia contestam plis magrades\nUn petit avanç del ultim capítol de la temporada!!...


El 60 % dels petits comerciants de Mallorca empitjoren les vendes en temporada turística\n30 octubre 2020 00:26\ndBalears | 03 agost 2017\n«Panorama complicat el que es dibuixa per al petit comerç en plena temporada alta», així ha valorat la situació Pimeco després d'elaborar el darrer baròmetre en el qual es posa de manifest que el 60 % dels comerciants han empitjorat les seves vendes al juliol respecte al mateix mes de fa un any. Aquest baròmetre mensual mesura l'activitat comercial dels comerços unilocalitzats destinats a la venda de confecció, calçat i complements de vestir a Mallorca.\nA aquestes dades cal afegir que un altre 30 % simplement ha igualat les seves vendes tot i que la situació econòmica general i el mercat laboral ha millorat de forma ostensible en els darrers mesos. I la situació és encara més complicada a la part forana on la xifra de comerços que presenten resultats negatius arriba al 64 % per un 56 % a Palma.\nRespecte al mes de juny passat, els comerciants de Mallorca opinen que durant el mes de juliol les vendes s'han comportat una poc millor. Així, un 42 % dels enquestats consideren que les vendes han estat millor i el 38 % consideren que han estat igual que al mes anterior. El 20 % dels comerciants consideren que han estat pitjor.\nLa valoració global de l'activitat comercial (venda realitzada / afluència de clients) del mes de juliol en el conjunt de Mallorca és d'un 6,2 i experimenta un escàs increment d'una dècima respecte al juny. Això si, se situa 5 dècimes per sobre de la mitjana dels darrers 12 mesos (5,7) però alhora 4 dècimes per sota de l'índex fa un any.\nEl president de Pimeco, Bernat Coll, ha assenyalat: «És evident que les expectatives que el petit comerç tenia posades en aquestes rebaixes i en la present temporada turística no s'estan complint. La situació és preocupant fins a les zones turístiques però també als pobles de la part forana i reflecteix la necessitat de realitzar algun tipus de actuació per promocionar el petit comerç i els seus valors».\nEn aquest sentit Coll opina que ara estam recollint «els fruits de ser permissius amb l'obertura de grans macrocentres comercials que estan perjudicant al petit comerç que és el que dóna vida i cohesió als pobles i ciutats».\nPer Mimi, fa mes de 3 anys\nAixò ho podem agraïr als què ens duit Fan Mallorca i coses per l'estil!


Mai de 2016 – Assemblea de Vallcarca\nDebat urbanístic amb el veïnat a l’Escola Rius i Taulet #incidimVallcarca\n13 Mai, 2016 6 gener, 2017 assembleadevallcarcaDeixa un comentari\nEl passat dijous dia 12 en el marc de la campanya “Aturem el pla, construïm Vallcarca” vam realitzar un debat informatiu sobre la situació urbanística que afecta el barri, les propostes que tenim i el pla popular. La sala gran de l’escola Rius i Taulet de plaça Lesseps es va omplir de gom a gom i ens van acompanyar l’arquitecte Pedro Lorenzo, membre de l’Unió Internacional d’Arquitectes, i Action Without Borders explicant la metodologia plan barrio, la periodista Odei A. Etxearte explicant l’experiència del pla popular de Santa Coloma del qual n’ha escrit el llibre De suburbi a ciutat, i el col·lectiu d’arquitectes Volta afincat a Vallcarca explicant els eixos del nostre pla popular. Un pas més en l’objectiu de compartir amb més veïnat les nostres inquietuds i intentar canalitzar les nostres propostes per aconseguir el model de barri pel que treballem.\nLa Fusteria, nou equipament comunitari al barri\n10 Mai, 2016 13 Mai, 2016 assembleadevallcarcaequipament comunitari, fusteria, vallcarcaDeixa un comentari\nDes del passat 7 de maig s’ha obert un nou equipament al barri allà on hi havia l’antiga fusteria. Tot plegat després d’una jornada veïnal amb dinar popular i activitats a la placeta de davant del metro. Es va comprovar l’estat de l’espai del carrer Argentera, 24, i aviat s’hi faran més activitats i jornades de rehabilitació i adequació de l’espai per a usos comunitaris per part de diferents col·lectius del barri.\nTambé cal recordar que és un edifici simbòlic en tant que és l’últim en peus d’aquell tram del carrer Argentera. Des del pla urbanístic popular impulsat per l’Assemblea defensem la seva conservació i rehabilitació, ja que és la façana d’entrada al nucli antic del barri, també defensem la conservació de la plaça del metro a on el MPGM té previst construir un edifici que elimina aquell tram del carrer Argentera i la mateixa plaça. Nuñez i Navarro ja ha presentat les llicències per construir-hi, tot i que no han estat aprovades i el mateix regidor del districte, així com l’anterior gerent d’urbanisme han defensat públicament la importància de conservar la plaça i el carrer per a preservar el teixit urbanístic del nucli antic. Bagursa en un acte del tot irresponsable va enderrocar el sostre del pis superior i tot i les queixes veïnals no ha sigut reparat tot dificultant la conservació de l’edifici.\nMinut 3:27 BTV Notícies 73 (11/5/2016) http://www.btv.cat/alacarta/informatius/45122\nPodeu veure més fotos a: http://heuranegra.net/la-fusteria-es-del-barri/\n9 Mai, 2016 9 Mai, 2016 assembleadevallcarca3 comentaris\nEl dijous 12 de maig a les 18 h sessió informativa i debat sobre la situació urbanística de Vallcarca a la sala d’actes del col·legi Rius i Taulet, Plaça Lesseps 19.\nPedro Lorenzo arquitecte, parlarà sobre el procés participatiu de Vallcarca. Odei Etxearte periodista, explicarà el pla urbanístic popular que va haver-hi a Santa Coloma als anys 70 i del qual ha escrit un llibre: “De suburbi a ciutat. El pla popular de Santa Coloma.” I el col·lectiu Volta d’arquitectes presentaran el Pla Urbanístic Popular de Vallcarca impulsat per l’Assemblea de Vallcarca.\nLa problemàtica urbanística del barri al telenotícies de tv3\n1 Mai, 2016 2 Mai, 2016 assembleadevallcarca1 comentari\nVídeo: Vallcarca, mesures per refer un barri molt castigat


Putin, sobre el procés: «No volem que s'ensorri cap Estat europeu» - Diari de Girona\nEl president de Rússia diu que Espanya ha de resoldre els problemes amb Catalunya «amb diàleg»\nefe 07.06.2019 | 00:11\nPutin, sobre el procés: «No volem que s'ensorri cap Estat europeu» Diari de Girona\nEl mandatari va assegurar en l'entrevista que «en general és un mite que Rússia vulgui que Europa sigui feble».\nPrincipal soci econòmic\n«Per a què ho necessitaríem? El 40% de les nostres reserves d'or i divises estan denominades en euros. La Unió Europea (UE) és el nostre principal soci econòmic. Per a què voldríem que allà tot estigués convuls? No té sentit», va insistir.\n«Però es busca l'empremta de Rússia. Això també es refereix a Espanya. Espanya ella mateixa ha de decidir com conviure amb els territoris problemàtics, amb Catalunya, i al nord, amb el País Basc, etcètera», va recalcar en l'entrevista.\nPutin va assegurar que Espanya «ha de decidir com existir» i resoldre «els seus problemes regionals amb Catalunya i al nord» de l'estat. Segons l'agència de notícies russa TASS, Putin espera que Espanya resolgui el problema amb l'independentisme català «amb diàleg» i basant-se «en decisions legítimes».\n«Torno a reiterar: una solució positiva pot trobar-se només mitjançant la via del diàleg i el debat», va emfatitzar el president de Rússia. Putin també ha dit desconèixer que l'ambaixador espanyol a Rússia, Fernando Valderrama, hagués estat citat a Moscou en protesta per unes declaracions del ministre d'Afers Estrangers en funcions, Josep Borrell.\nLes declaracions de Josep Borrell es van produir el passat 23 de maig en una entrevista amb "El Periódico", en la que va afirmar: "Tenim un nou món que no hauríem pogut imaginar fa cinc anys. Trump no era president, no hi havia Brexit (...) Han canviat moltes coses. El nostre vell enemic, Rússia, torna a dir aquí estic jo, i torna a ser una amenaça, i la Xina apareix com un rival".\n"Perquè va ser citat l'ambaixador? No ho sé. El van citar al Ministeri d'Exteriors a l'ambaixador d'Espanya", ha assenyalat.\n"Ja no és ministre d'Afers Estrangers (Borrell) sinó un destacat polític del nostre temps. En qualsevol cas, es veu que, vol semblar-ho", ha dit el mandatari rus.\nSegons Putin, "s'hauria de recordar el període quan la Unió Soviètica va ajudar els republicans durant la Guerra Civil".\n"Hi ha moltes coses que recordar. Vull tornar a subratllar, i no només la Unió Soviètica, molts països van participar en els intents de frenar el nazisme, el feixisme, voluntaris van combatre en les files republicanes. Nosaltres, la Unió Soviètica, vam acollir, com sabeu, milers de nens espanyols. Molts es van quedar a viure al nostre país ", ha afegit.\n"És el desvari de torn", ha insistit. "Parlar d'amenaça per part de Rússia a Espanya, que es troba a l'altre extrem del continent europeu", ha sostingut Putin.\n"Que s'ocupi de les seves tasques el vostre ministre d'Afers Estrangers, que pensi en com desenvolupar les relacions en benefici dels nostres països i pobles. Tenim moltes posicions coincidents amb Espanya", ha ressaltat.\nEl president ha recalcat: "A Rússia s'estima a Espanya, i li desitgem prosperitat i tot el millor". Ha explicat que té "molt bones relacions amb el rei emèrit, Joan Carles I, i amb l'actual", Felip VI. "No sé d'on surten aquestes coses. Torno a dir-ho: el ministre es veu que ja no se sent ministre, sinó un polític, i vol amb aquestes declaracions reafirmar-se en aquesta condició. No passa res. Segurament treballa com a ministre fa poc temps. Passaran els anys i farà declaracions més sospesades", ha considerat Putin.


Església de la Puríssima Xiqueta -Benissa\nLa nova església, construïda en estil neogòtic de 1902 a 1929, és el símbol de Benissa per excel·lència\nEn 1902 es van iniciar les obres de construcció del nou temple parroquial de la Puríssima Xiqueta. I gràcies a les donacions de particulars i a la col·laboració de tots els ciutadans de Benissa, en 1929 ja s'inaugurava aquesta nova església que acabaria substituint a la vella església fortalesa de Sant Pere Apóstol.\nEs tracta d'un edifici d'estil neogòtic de tres naus. En ell destaca la bellesa del seu cimborri central –claraboia de l'interior de l'església, en el centre del creuer– i el seu altar, del qual crida l'atenció el reliquiari que conté un quadre pintat amb la imatge de la Puríssima Xiqueta, atribuïda a l'escola del pintor Juan de Juanes.\nCada any, les festes patronals de Benissa se celebren en honor de la Puríssima Xiqueta el quart diumenge d'abril. Un dels seus esdeveniments més celebrats és la processó que es realitza amb l'esmentada imatge de la verge. Per a això s'ha ideat un espectacular sistema hidràulic que baixa amb comoditat el reliquiari fins a l'altar, per a després col·locar-lo sobre les andes processionals. Aquest acte és conegut com "La Baixada de la Puríssima".


50 octubres - Escola Puigcerver\nEl dos d’octubre de 2018 l’Escola Puigcerver va fer 50 anys d’història: 50 octubres. L’equip docent, d’administració i serveis, exalumnes i autoritats locals vam participar en un acte al Teatre Bartrina de la nostra ciutat per tal de commemorar el mig segle i inaugurar d’una manera diferent el curs 2018/2019.\nAquest acte, presentat pel periodista Jordi Gil, va comptar amb les intervencions de la nostra directora, Eloïsa Sugrañes, una de les persones fundadores, Albert Masdeu, les reflexions lingüístiques en clau d’humor d’en Màrius Serra i el discurs de l’alcalde de Reus, Carles Pellicer. A més a més, va ser amenitzat per la companyia de ball Urban Empire, formada per dos exalumnes.\nEn acabar, diverses generacions d’alumnes i exalumnes van pujar a l’escenari i es van fer una fotografia commemorativa.


Intervenen un arsenal d'armes de foc i municions en un pis de Barcelona, on es reparaven per tornar-les a posar en funcionament\nAgents de la Policia Nacional han intervingut a Barcelona un arsenal d'armes de foc i material d'armament com cartutxos, projectils i maquinària per recarregar la munició, així com documentació diversa. Aquest material es trobava en un pis de Barcelona, on es restaurava per tornar-lo a posar en funcionament. S'ha detingut una persona i se n'han imputat dues més que presumptament pertanyien a un grup organitzat dedicat al tràfic d'armes desarticulat ja el passat mes de febrer a la mateixa ciutat.\n19/06/2010 - 10.36 Actualitzat 19/06/2010 - 18.10\nEls agents han trobat el material en un pis de Barcelona, on es reparava artesanalment per posar l'armament inutilitzat altre cop en funcionament en el mercat negre. El detingut és ara el centre de la investigació policial i està relacionat amb un armer ja detingut al febrer a Barcelona per fets similars. En l'escorcoll que s'ha fet al local els agents hi han trobat 6 armes llargues, 51 pistoles, 7 revòlvers, 15.000 cartutxos de diferents calibres, 25.000 beines, projectils, fulminants i pólvora. També s'han localitzat 20 canons en perfecte estat i armes inutilitzades, algunes amb certificat i d'altres d'antigues, adquirides en fires i a través de col·leccionistes.\nAquesta operació policial és la continuació de la que ja es va fer al febrer, quan es va desarticular un grup organitzat de traficants d'armes i municions. En aquella ocasió es van detenir sis persones i es van requisar 12 armes de foc i 25 matxets i baionetes, entre d'altres.\nDesarticulat un taller il·legal d'armes


Elionor i el seu Internat de luxe a Gal·les (76 mil €). Aquest castell medieval\nBarcelona. Dimecres, 10 de febrer de 2021. 11:59\nActualitzat Dimecres, 10 de febrer de 2021. 13:44\nElionor marxa a estudiar a l'estranger. Letícia planifica que el curs 2023, quan la princesa ja serà adulta, el passi fora, lluny dels paparazzi. Els propers dos cursos, des dels 16 anys i fins que sigui major d'edat, els passarà fora de la Unió Europea, concretament a Gal·les, al Regne Unit. Zarzuela informa que farà Batxillerat en règim d'internat a la institució educativa Col·legis del Món Unit al UWC Atlantic College de Gal·les. Hi anirà aquest estiu, entre agost i setembre.\nA diferència dels altres nets de Joan Carles, els 76 mil euros del curs (67 mil lliures) els pagaran Felip i Letícia. Que l'educació de l'hereva a la Corona no vagi a càrrec dels Pressupostos de l'Estat en una partida específica és una excentricitat. Després dels escàndols econòmics de les targetes black i les comissions de 100 milions a paradisos fiscals, Felip vol pagar ell de la seva butxaca l'educació de l'adolescent. Aquest és el col·legi d'elit on Elionor es farà major d'edat. Situat a un castell medieval del s. XII St Donat’s Castle, davant del mar:\nZarzuela vol defugir la imatge d'educació elitista i insisteix que el cost dels dos cursos no serà de 152 mil euros sinó de 76 mil pels dos anys, que pagaran Felip i Letícia pels dos cursos, insisteix que molts dels alumnes de fins a 80 nacionalitats hi estan becats. L'Estat espanyol assumeix directament el cost de tots els agents de seguretat d'Elionor, que seran diversos guardaespatlles per torns vivint a Gal·les dos anys. El cost multiplicarà per cent el d'Elionor. D'això no s'informa però pagarà l'Estat.\nCasa reial Felip internat al Canadà amb fotos de dones amb poca roba: masculinitat tòxica Marc Villanueva


Xerrada sobre la importància del Sòl Pelvià a Vida Meva, Sabadell.\nEstàs aquí: Inici / Xerrada de Sòl Pelvià\n17 febrer 2018 / de 10:30 - 12:00Gratuït\nLA IMPORTÀNCIA DEL SÒL PELVIÀ\nEl sòl pelvià és un conjunt de músculs situats dins la pelvis. Actualment, encara és una part del cos molt tabú, i desconeguda…però que realitza una funció molt important, tant en dones com en homes. Sobretot per prevenir incontinències (d’orina, de gasos o fecals) o per evitar prolapses. I té un paper fonamental també en les relacions sexuals i en tot el món de l’embaràs.\nSi vols conèixer bé el teu sòl pelvià i saber què podem fer per cuidar-lo i tenir-lo a punt, vine i ho descobriràs!\nEl taller està dirigit a tothom i sobretot a persones que no han fet mai hipopressives.\nA càrrec de l’Adriana, fisioterapeuta experta en el sòl pelvià.\nDate: 17 febrer 2018\nTaller del Menú InfantilXerrada d’Educació Emocional


"El nostre comerç, el comerç de sempre" - NEM Negoci Empresa Mataró\n“El nostre comerç, el comerç de sempre”\nInformació Comerç, VadeCompres\nCada dia veiem en els carrers comercials de Mataró més botigues tancades. La majoria a causa d’una molt baixa rendibilitat que les fa insostenibles.\nEls carrers del centre de Mataró han estat tradicionalment un pol d’atracció comercial, no solament pels clients locals sinó també per a moltes persones de la comarca. Ara però sembla que aquesta tendència minva: és difícil d’accedir al centre i hi ha problemes d’aparcament –pocs i cars-. Si no ho corregim acabarem sent insignificants en el mapa comercial comarcal i català.\nHi poden haver diverses causes però és molt evident, i ja fa molt de temps que se’n parla, que falta una bona política comercial amb visió àmplia endegada des de l’Ajuntament.\nSí que l’Ajuntament fa algunes tímides concessions a la Unió de Botiguers en matèria d’aparcaments, però el que necessita el comerç és una planificació global, molt més ambiciosa, de ciutat.\nTenim dos centres comercials ben aprop. Mataró Parc i el de Cabrera de Mar. Un i altre generen importants fluxos de gent, majoritàriament disposada a comprar. Caldria estudiar com generar prou interès perquè a bona part d’aquestes persones els sedueixi la idea d’entrar a la Ciutat. Facilitar-los l’accés? Crear espais d’aparcament amb microbusos llançadora fins al centre? L’Ajuntament hauria de veure els aparcaments com un equipament més de ciutat, com ho són els parcs o els centres esportius. Un espai al servei de la ciutadania que se’n serveix per a millorar la seva qualitat de vida directament o indirectament. Els aparcaments no són un negoci, són un servei imprescindible en una ciutat de les característiques de Mataró. Segur que també seria un molt bon motiu per atraure cap a la ciutat fer-hi bones ofertes lúdiques (potenciant el cinema al centre, fent actuacions musicals a l’aire lliure), culturals (posant a l’abast, amb propostes molt atractives, el patrimoni de la ciutat: Viladomat, Puig i Cadafalch, Nau Gaudí, Can Marfà, Ca l’Arenas…) o gastronòmiques, que avui, sortosament, ja estan reeixint.\nTenim molt clar que el comerç dona vida a les ciutats. Els que veritablement estimem Mataró no volem que la ciutat es desertitzi. Volem els carrers amb molts comerços que donen vida. Volem una ciutat potent pel que fa a la cultura, el lleure, la gastronomia i el comerç.\nFa unes dècades vam descobrir els grans centres comercials americans, els anomenats MALLS, als afores dels nuclis urbans, que a poc a poc es van anar estenent també per Europa. Aquests grans operadors, que no acostumen a deixar els seus beneficis a les ciutats ni en molts casos al país, ja estan en forta decadència als EUA. Es compten per centenars els que han tancat les seves instal·lacions. També en alguns punts d’Europa hi comença a haver la mateixa tendència.\nLa gent vol tornar al centre de la ciutat, vol viure-la perquè és atractiva. Fem que Mataró també ho sigui. Estem a uns quants mesos de les eleccions municipals, un bon moment per fer i refer projectes interessants. Aquesta pot ser la nostra gran oportunitat. Hem de saber-la aprofitar.\nPel que fa a nosaltres, la gent del comerç tenim molt clar que cada botiguer ha de pretendre que la seva botiga sigui digne, original, atractiva amb un bon assortiment i que la seva gent siguin els millors dependents del mon. Solament si estem convençuts del que fem i ens estimem la feina, els negocis seran més rendibles i nosaltres serem més feliços que en definitiva és el que compte.\nAquest estiu, amb la tranquil·litat que et dona el temps lliure, he pogut passejar per…\nEl cafè de les 15.15\nLa Unió de Botiguers de Mataró va activar des de fa ja uns mesos la…\n“Fer de Mataró un nou estil de ciutat”\nPot dir-se que sóc nova a Mataró, tot i que hi sóc nascuda. Als 13…\n“El Casc Antic abandonat”\nEls aparadors del centre tindran lones ignífugues per Les Santes\n2019 Negoci Empresa Mataró Avís Legal


Alps Suïssos: característiques, geologia, origen, flora i fauna | Meteorologia en Xarxa\nGermán Portillo | 09/09/2021 08:32 | Geologia\nUn dels sistemes muntanyosos més famosos de l'món, situat a Europa, són els Alps Suïssos. Es considera la serralada més llarga de tot Europa i s'estén a 8 països. Passa per Àustria, França, Alemanya, Mònaco, Suïssa, Eslovènia, Itàlia i Liechtenstein. Aquestes muntanyes ocupen un lloc important en la geografia d'aquests països, i moltes cultures es van originar en aquesta serralada.\nPer això, dedicarem aquest article a explicar-te totes les característiques, origen i geologia dels Alps Suïssos.\n2 Geologia dels Alps Suïssos\n3 Origen i formació dels Alps Suïssos\nEl paisatge muntanyós té una bellesa sorprenent i ha donat forma a la cultura de molts països. Aquests paisatges apareixen en moltes muntanyes i pobles de la regió i s'han convertit en una destinació turística molt popular. Aquestes àrees realitzen activitats d'esquí, muntanyisme i senderisme, I reben més de 100 milions de turistes cada any.\nEl primer està ubicat geogràficament a un arc de més de 800 quilòmetres al sud-est d'Europa. S'estén des de la regió mediterrània fins a la regió de l'Adriàtic. Es considera el nucli d'altres sistemes muntanyosos com els Carpats i els Apenins. Entre totes les seves muntanyes, podem trobar la muntanya Cervino, el Massís de la Muntanya Rosa i el Dom. El Mont Blanc és el seu bec més alt, i el Matterhorn és probablement el més reconegut per la seva forma. Totes aquestes característiques fan que els Alps Suïssos siguin considerats un dels sistemes muntanyencs més famosos de l'món.\nL'origen de la paraula Alps ara està clar. Pot provenir de l'celta, que significa blanc o alt. La paraula prové directament dels Alps llatins, passant pel francès. des el Paleolític tardà fins a l'actualitat, Tota la zona dels Alps ha estat un lloc on es van assentar moltes ètnies. En el testament es pot veure com ha progressat el cristianisme a Europa i s'han establert diversos monestirs a la muntanya. Alguns d'ells estan construïts a les zones més altes i poden créixer pobles al seu voltant.\nLa història ens diu que per entrar en altres regions i llocs religiosos, els Alps Suïssos es consideraven un obstacle insuperable. A causa de moltes allaus i llocs misteriosos, també es consideren llocs perillosos. Posteriorment en el segle XIX, la tecnologia podria permetre l'exploració i la investigació.\nGeologia dels Alps Suïssos\nTot el sistema muntanyós dels Alps té més de 1.200 quilòmetres de longitud i està completament ubicat al continent europeu. Alguns pics estan a més de 3.500 metres sobre el nivell de la mar i hi ha més de 1.200 glaceres. La cota de neu és d'uns 2400 metres, per la qual cosa hi ha molts llocs per al turisme de neu. Els pics estan permanentment coberts de neu, formant grans glaceres, i l'altitud es manté per sobre dels 3.500 metres. La glacera més gran és conegut pel nom d'Aletsch.\nEs considera el nucli d'altres sistemes muntanyosos, com el prealpino on s'ubica el bloc muntanyós de l'Jura. Algunes parts de la serralada s'estenen a Hongria, Sèrbia, Albània, Croàcia, Bòsnia i Hercegovina i parts de Montenegro.\nDes del punt de vista geològic, podem dividir aquesta serralada en una secció mitjana, una secció occidental i una secció oriental. En cada un d'aquests trams a diferents subseccions o subgrups de muntanyes. Geològicament, també podem distingir els Alps Suïssos d'al Sud, que estan separats d'altres regions per les valls de Valtelina, Pusteria i Gailtal. A el sud-oest es troben els Alps Marítims prop de la mar Mediterrània, formant una frontera natural entre França i Itàlia. De fet, és ben sabut que el Mont Blanc es troba entre França i Itàlia i té la glacera més llarg de França. La part occidental d'aquesta cadena muntanyosa s'estén fins al sud-oest de Suïssa.\nAlguns dels rius més importants d'Europa continental, com el Roine, el Rin, Hainaut i Delaware, neixen o flueixen a través dels Alps i desemboquen en el Mar Negre, la Mediterrània i el Mar de el Nord.\nOrigen i formació dels Alps Suïssos\nDonat la grandària de la serralada, la seva formació és part d'una seqüència força complexa d'esdeveniments geològics. Els experts en geologia creuen que es necessitaran quasi 100 anys per comprendre la gravetat de tots els esdeveniments geològics que condueixen als Alps Suïssos. Si el tornem al seu origen, podem veure que el primer es va formar a causa de la col·lisió entre la placa euroasiàtica i la placa africana. Aquestes dues plaques tectòniques han provocat inestabilitat en el terreny i l'elevació. El procés es completa en dues o més, cobrint un període de temps que dura milions d'anys.\nS'estima que tots aquests moviments orogènics finalment van començar fa uns 300 milions d'anys. Les plaques tectòniques van començar a col·lisionar a la fi de l'Cretaci. La col·lisió d'aquestes dues plaques tectòniques va provocar el tancament i subducció de la major part de el terreny corresponent a l'Oceà Tetis situat entre les dues plaques. El tancament i la subducció van ocórrer en el Miocè i Oligocè. Els científics han pogut identificar diferents tipus de roques pertanyents a les dues plaques de l'escorça, per la qual cosa va resultar ser prou fort com per aixecar el terra i formar aquesta serralada. També van aconseguir trobar algunes parts de l'antic llit marí pertanyents a l'oceà Tetis.\nEl principal objectiu de l'turisme és la flora i fauna a més dels bells paisatges. Hi ecosistemes naturals com escarpats penya-segats, valls, extensos pasturatges, boscos i alguns pendents drets. El desglaç de les glaceres ha format alguns llacs i la superfície de l'aigua està en calma, el que propicia el desenvolupament de la flora i la fauna.\nHi ha una gran diversitat en aquests llocs. Algunes espècies alpines típiques són les cabres salvatges o les cabres salvatges. Hi ha altres animals com antílops, marmotes, cargols, arnes i altres invertebrats. Després que els llops, óssos i linxs fossin realment exclosos a causa de les amenaces humanes, estan tornant als Alps Suïssos. A causa de la protecció d'alguns espais naturals, es torna més habitable per a ells.\nEn la flora trobem molts pastures i boscos de muntanya, amb molts pins, roures, avets i algunes flors silvestres.\nEspero que amb aquesta informació puguin conèixer més sobre els Alps Suïssos i les seves característiques.\nRuta completa cap a l'article: Meteorologia en Xarxa » Geologia » Alps Suïssos


Ràdio Balaguer - Miquel Plensa ha estat escollit nou president del Consell Comarcal de la Noguera. Com a primer repte s'ha marcat crear un pla estratègic comarcal per definir cap a on vol anar la comarca, quins reptes hi ha i com fer-ho\nMiquel Plensa ha estat escollit nou president del Consell Comarcal de la Noguera. Com a primer repte s'ha marcat crear un pla estratègic comarcal per definir cap a on vol anar la comarca, quins reptes hi ha i com fer-ho\nAquest dilluns al vespre s’ha celebrat la sessió constitutiva del Ple del Consell Comarcal de la Noguera per a la legislatura 2019-2023. Miquel Plensa i Martínez ha resultat elegit el nou president de l’ens comarcal per 10 vots a favor i 9 vots en blanc.\nEl Ple està format per 19 consellers i conselleres comarcals, que són alcaldes, alcaldesses, regidors i regidores dels ajuntaments de la Noguera sorgits de les eleccions municipals del 26 de maig de 2019, de tres grups polítics diferents (10 ERC-AM, 8 JuntsXCat, i 1 CP - PSC).\n• Miquel Plensa i Martínez (alcalde d’Algerri)\n• Lídia Ber i Salmons (alcaldessa de les Avellanes i Santa Linya)\n• Maria Cusola i Aumedes (regidora de l’Ajuntament d’Artesa de Segre)\n• Ester Guarné i Tanyà (regidora de l’Ajuntament de Balaguer)\n• Jaume Montfort i Samà (alcalde de l’Ajuntament de Bellcaire d’Urgell)\n• Isabel Planas i Aguilar (regidora de l’Ajuntament de Montgai)\n• Xavier Terré i Boliart (alcalde de l’Ajuntament de Vilanova de Meià)\n• Toni Sala i Blanch (regidor de l’Ajuntament de Ponts)\n• Eugènia Puig-Gròs i Clua (alcaldessa de l’Ajuntament d’Albesa)\n• Anna Calvís i Munsó (alcaldessa de l’Ajuntament de Menàrguens)\n• Sònia Valero i Dencas (alcaldessa de l’Ajuntament de Bellmunt d'Urgell)\n• Maricel Segú i Peralba (alcaldessa de l’Ajuntament de Foradada)\n• Xavier Castellana i Benseny (alcalde de l’Ajuntament de Vallfogona de Balaguer)\n• Mireia Burgués i Novau (alcaldessa de l’Ajuntament d’Àger)\n• Josep Torres i Flores (alcalde de l’Ajuntament de la Sentiu de Sió)\n• Josep Tapies i Ticó (alcalde de l’Ajuntament de Ponts)\n• Guifré Ricart i Real (regidor de l’Ajuntament de Balaguer)\n• Jaume Castellà i Secanell (regidor de l’Ajuntament de Preixens)\n• Jordi Manzanaque i Castet (regidor de l’Ajuntament de Menàrguens).\nMiquel Plensa va ser escollit fa uns dies pels consellers comarcals del grup d'ERC com a nou president del Consell Comarcal i substitueix a Concep Cañadell, de JxCat, al capdavant de l'ens comarcal.\nMiquel Plena és l'alcade d'Algerri des de l'any 2011, quan va accedir a l'alcaldia per primera vegada. Era també la primera vegada també que ERC arribava a l'ajuntament d'Algerri. Plensa va revalidar novament el càrrec d'alcalde en les passades eleccions municipals després que no es presentés cap més llista.\nDesprès de prendre posició del càrrec de president del Consell Comarcal, Miquel Plensa ha expressat en declaracions a la premsa que afronta el mandat 'molt conten, amb molta il•lusió, moltes idees i moltes ganes de treballar per la Noguera igual que ho ha fet per Alegerri'\nCom a primer repte s'ha marcat 'crear un pla estratègic comarcal per definir cap a on vol anar la comarca, quins reptes hi ha i com fer-ho, compta'n amb tots els actors socials i tots els alcaldes de la comarca.\nEn els propers dies es farà una sessió del Ple, anomenada del cartipàs, en què s’aprovarà la nova composició dels òrgans col•legiats i els òrgans unipersonals del Consell, les àrees de treball i els consellers i les conselleres responsables de cadascuna d’elles.


La batalla per l'opinió | Josep Gifreu | Articles | El Punt Avui\nLa batalla per l'opinió La batalla per l'opinió La batalla per l'opinió La batalla per l'opinió + La batalla per l'opinió E-mail\nLa batalla per l'opinió\nLa batalla per l'opinió La batalla per l'opinió La batalla per l'opinió La batalla per l'opinió La batalla per l'opinió E-mail\nA la vista del 9-N, crec poder argumentar que\nel recorregut de la confrontació pública pel control de la imatge i l'opinió sobre el procés ha estat i és tan o més important que el del conflicte entre governs\nLa batalla per la construcció d'una opinió favorable a una causa, un líder o un programa, conforma el nucli del joc democràtic. En un procés tan delicat, complex i lent com és el de la independència d'un país per mitjans pacífics, la batalla per la formació d'una massa crítica d'opinió favorable i majoritària esdevé l'objectiu estratègic prioritari. A la vista de l'experiència del 9-N, crec poder argumentar que el recorregut de la confrontació pública pel control de la imatge i l'opinió sobre el procés català ha estat i és tan o més important que el del conflicte entre governs i partits. En aquesta guerra, serà el “tribunal de justícia” de l'opinió (Noelle-Neumann) qui establirà la sentència definitiva. La meva conclusió provisional sobre l'estat d'aquest front és que la causa sobiranista catalana ha anat guanyant batalles decisives. Ho resumiré en cinc punts.\n1. El món ens mira i opina. Mai com ara Catalunya havia atret l'atenció mediàtica mundial. El procés català, l'estelada i el 9-N ja formen part dels titulars i headlines de diaris i noticiaris de referència. Dels 800 periodistes acreditats a Barcelona el 9-N, 200 eren de mitjans internacionals. Les manifestacions del 11-S van ser trending topic a les xarxes. El món ens observa amb més o menys curiositat, i els mitjans opinen amb editorials sobre el conflicte i reclamen per a Espanya el “model escocès” (per exemple, The Guardian o Bloomberg). Mai una campanya de la causa catalana havia sortit tan productiva.\n2. El procés centra l'agenda espanyola. Després de successives fases de desconsideració –del menyspreu a la burla, de la por a l'insult més barroer, de l'escàndol induït a la negació del problema –, el “bloc de Madrid” dels grans mitjans ha anat situant el procés sobiranista al centre de l'agenda mediàtica. No hi ha excepcions. I malgrat la dura i compacta bel·ligerància del bloc –amb alguna excepció, però amb incorporacions de nova planta, com la del “progressista” El País–, el “problema català” s'ha elevat a la categoria de “primer problema d'Espanya”.\n3. El ‘frame' bàsic és la independència. Només cal fer una ullada als titulars de la premsa internacional. La paraula clau de tots els titulars sobre el conflicte entorn del 9-N –de La Repubblica a la BBC, del Time a Clarín, de Le Figaro a Al-Jazira– era “independència”. És el marc més universal de comprensió d'un conflicte polític com el de Catalunya i Espanya.\n4. Mas guanya el duel. La gestió de la crisi entre el govern català i l'espanyol ha evocat el gran patró narratiu del western i el duel final. En aquest duel singular del 9-N entre Mas i Rajoy, tothom reconeixia la victòria de Mas. Ulisses enganya Polifem o David anorrea Goliat, escrivien els cronistes. I la imatge de Mas feia la volta al món com el Salmond català. Com l'estadista que, a l'europea, era capaç de sostenir rodes de premsa trilingües, en directe i sense límits, mentre Rajoy callava (com un “estafermo”, segons un paper clandestí de Pedro J.).\n5. Catalunya escriu un relat nou. Al costat del relat “Escòcia”, els catalans han escrit el que alguns ja han denominat l'“efecte Catalunya”. És nou en els annals de les democràcies europees perquè defensa el dret a la desobediència pacífica i democràtica. Comença així: “Una vegada hi havia una nació sense estat que aspirava a ser com les altres i va organitzar una votació, però l'estat la va declarar il·legal i llavors més de dos milions van sortir a buscar urnes i...”\nEl Punt Avui. Girona 15-11-2014, Pàgina 25\nEl Punt Avui. Nacional 15-11-2014, Pàgina 25


«1917»: la llarga trinxera cap a la genialitat cinematogràfica | NacióDigital\nfila 7: crítica de cinema\n«1917»: la llarga trinxera cap a la genialitat cinematogràfica\nSam Mendes dirigeix una de les millors pel·lícules de l'any, una experiència trepidant a través del front britànic de la Primera Guerra Mundial, amb un apartat tècnic absolutament brillant\nper Victor Rodrigo , 12 de gener de 2020 a les 19:25 |\nUna de les escenes de «1917», amb George MacKay com a protagonista | Universal Pictures\nLa humanitat és responsable de la gran majoria dels horrors que coneixem en aquest planeta, des dels inicis de la nostra petjada fins a les últimes exhalacions de la més estricta actualitat. Un d'aquests horrors ha estat reproduït centenars de vegades amb un caràcter romàntic, gairebé melodramàtic, al cinema: la guerra. Els conflictes bèl·lics han estat fonts d'inspiració des dels primers cel·luloides, amb un esplendor notori al Hollywood d'Or.\nDesenes i desenes de pel·lícules al llarg de les dècades han intentat retratar les guerres més importants de la humanitat, amb una tendència cap a les temàtiques de les dues grans guerres mundials. La Primera ha estat molt menys retratada a la gran pantalla i aquest passat 2019, el director Sam Mendes va decidir crear una obra mestra cinematogràfica per posar-hi solució. El film 1917 és una experiència emotiva, tensa i carregada d'una orfebreria tècnica a gran escala que posa els pèls de punta.\nNo s'ha fet millor pel·lícula sobre el primer conflicte mundial a gran escala des de la famosa Paths of Glory. A la retina queden els discursos de Kirk Douglas amb l'uniforme francès, sota la direcció d'un Stanley Kubrick tocat per la gràcia divina. La revolució de Mendes, però, és superior en tots els aspectes que es pot demanar d'una ambiciosa pel·lícula sobre la guerra. El britànic aconsegueix transportar l'angoixa, la realitat brutalment cruel de les trinxeres, la sang, el fang, les llàgrimes i el cansament als espectadors. Totes aquestes sensacions i sentiments són traslladats gràcies a un impecable llenguatge cinematogràfic a través de la càmera.\nEls plans seqüència de 1917 fan vibrar l'espectador, que es meravella per cada cantonada de les trinxeres, per cada racó de la guerra que retrata Mendes, fidel a una nul·la essència romàntica del cinema bèl·lic d'etapes anteriors. La genialitat del director britànic, amb un brillant equip tècnic, des dels càmeres fins als responsables del muntatge, glorifica un guió solvent, d'una història alternativa al que ens tenia acostumats el relat de la Primera Guerra Mundial, però amb els ja més que coneguts soldats britànics.\nLa càrrega emotiva passa per tots els racons de la pel·lícula, com bales xiulant al front, per sorpresa, gairebé aleatòries. El pes interpretatiu el porten sobre les espatlles dos joves actors britànics que mereixen un reconeixement, però n'hi ha un que hauria de ser dignificat, com a mínim, amb una nominació a l'Oscar. George MacKay i Dean-Charles Champan signen unes interpretacions notòries, absolutament naturals i amb unes característiques físiques d'època que fan encara més creïbles els seus personatges. No són estrelles en un repartiment; representen el soldat ras britànic, individualitats que poden ser extrapolades a qualsevol dels que veiem passar pels costats. Tot i això, MacKay recorda a Leonardo DiCaprio a The Revenant, amb una actuació que passa factura tant físicament com mentalment.\nDean-Charles Chapman i George MacKay, en una escena de «1917» Foto: Universal Pictures\n1917 és una experiència. El metratge passa pels ulls de l'espectador amb la sensació que tot està rodat en el mateix pla seqüència, creant una immersió com molt poques pel·lícules poden aconseguir a través de l'apartat tècnic i els escenaris. No hi ha cap bri melodramàtic que sobri, cap detall intranscendent i totes les aportacions acaben sumant a una història on el temps és el màxim enemic i la supervivència, l'únic requisit.\nCom un malson, la Primera Guerra Mundial passa a través dels ulls, l'angoixa i la por de George MacKay, en situacions tan surrealistes que les fa encara més creïbles en un escenari tan abismal com la PGM. La missió dels dos protagonistes, suïcida però amb una forta necessitat de ser complerta, posarà a prova tots els personatges, espectadors i els aventurers que es deixin absorbir per la pel·lícula. No serà cap sorpresa si guanya l'Oscar a Millor Pel·lícula. El viatge per la trinxera infinita ho val amb escreix.\nCultura i Mitjans, Sam Mendes, Dean-Charles Chapman, George MacKay, Colin Firth, Richard Madden, Mark Strong, Krysty Wilson-Cairns, Benedict Cumberbatch, Andrew Scott, 1917


Bloc de la Fundació Pere Tarrés: El Nadal més #handmade\n"Falten pocs dies per Nadal i encara no hem decorat casa nostra. Corre ràpid, anem a comprar uns llums, un arbre i unes quantes boles! La casa ha de fer goig, que tenim convidats!". De ben segur que aquestes frases ens passen pel cap aquests dies. Les presses i l’estrès fan que sovint no pensem prou en com podem decorar casa nostra i que ho fem perquè toca i perquè tot faci goig.\nSeria bo que decorar la nostra llar per Nadal fos una activitat per a gaudir-la, per fer-la amb il·lusió, paciència i, perquè no, també amb dedicació. Són moltes les botigues on podem trobar piles i piles d’ornaments per Nadal, i a més a un preu molt i molt econòmic. Però hem pensat com seria poder-ho fer nosaltres mateixos?\nCada dia generem quilos i quilos de residus, amb ells podem fabricar la nostra decoració de Nadal, o fins i tot ens poden ajudar a embolicar els regals. Segurament ara pensareu: "Sí, sí, és molt fàcil dir-ho, però el complicat és fer-ho, és que jo no tinc imaginació, no sóc pas creatiu".\nPer sort, la imaginació i la creativitat es poden educar i estimular i per fer-ho primer podem recórrer a aquelles persones que potser han treballat una miqueta la seva creativitat i que l’han ofert a tothom. Avui en dia internet ens ofereix un ampli ventall de llocs on poder anar a buscar aquesta creativitat.\nSón molts els blocs o webs que ens ensenyen com aprofitar residus per fer decoracions nadalenques. El millor és fer el tafaner, i a partir d’aquí les idees van sortint soles. Ens caldrà temps, paciència i dedicació, tres paraules que, en un món on la immediatesa sempre ocupa el primer lloc, costen de trobar.\nI en una societat moderna, plena de “hastags” i etiquetes cal dir doncs que ara és el moment del #handmade, #doitslow i del #doityourself. Us deixo algunes adreces per on començar:\nCap del departament de Tècniques i Recursos de la Fundació Pere Tarrés\nEtiquetes de comentaris: Creativitat, Decoració, Doitslow, Doityourself, Handmade, Imaginació, Nadal, Noe Bofarull\nNadal 8 de gener de 2013 a les 10:51\nRafael Nadal is second male player to complete the carrier of golden slam and Olympic gold medal .Very bright future in this player and all his carrier successfully .


Sant Antoni de Vilamajor- Mosqueroles - CEC Vilamajor\nSant Antoni de Vilamajor- Mosqueroles\n3 de nov. 2015, 8:41 publicada per Usuari desconegut [ actualitzat el 3 de nov. 2015, 11:41 ]\nJa tenim la propera sortida a la vista. Com ja us vaig informar serà de Vilamajor a Mosqueroles i és la primera sortida que faren dins de la nova activitat que té per nom El Camí.\nUna vegada arribem a Mosqueroles un autocar ens portarà de tornada a S. Antoni.\nTorno a recordar que per poder realitzar la sortida fan falta un mínim de 35 persones. L' autocar és de 55 places.L'adjudicació de places serà per ordre d'enviament del formulari.\nDificultat tècnica baixa/mitjana. Cal tenir en compte la distància a recórrer.\nRecorregut: 12 km aprox\nTemps del recorregut. Entre 3h-3:30 h\nRecomanable els bastons.\nPreu de la sortida: Portar l'import just\nSocis 6 €\nEL CAMÍ DEL MONTSENY\nEstà pensat per a tots els públics, ja que cadascú es pot fer les etapes a mida.\nPensat per a tots els públics i edats, amb un grau de dificultat majoritàriament baix o mig, cadascú se'l pot fer a la seva mida i nivell.\nEl Camí del Montseny :\nEl CEC. Vilamajor Proposa fins al juliol les següents etapes del Camí del Montseny:\nMosqueroles- Riells. 16 km\nRiells – Arbúcies. 20 km\nArbúcies – Viladrau. 15,3 km\nPer poder realitzar aquesta activitat es necessita llogar autocars .\nPerquè surti el més econòmic possible la sortida hauria de comptar amb un mínim de participants. Estimen aquets número en 35 . També hi haurà un límit de places que dependrà de la capacitat de l’autobús. Les places se adjudicaran per ordre d’inscripció.\nPer veure si la sortida es pot fer, rebreu un formulari que se haurà de contestar en un temps determinat, en cas de que el número de persones interessades no arribi al mínim, la sortida serà anul·lada.\nAquesta activitat és una bona manera de que coneguem el nostre país .Esperem que tingui una bona acollida.


Bankia Dualiza premia el projecte de l'IES Cotes Baixes orientat a la fabricació en 3D d'òrgans i parts del cos per a planificar operacions quirúrgiques - Alcoi23\nLa iniciativa compta amb el suport de la Conselleria de Sanitat ja que la seua posada en marxa es durà a terme en col·laboració amb l’Hospital Verge dels Lliris d’Alcoi\nEl projecte “Fabricació per a la Planificació Quirúrgica” de l’IES Cotes Baixes d’Alcoi ha resultat guanyador de les Ajudes Dualiza promogudes per Fundació Bankia, per la Formació Dual i l’Associació Nacional de Centres de Formació Professional (FPempresa). El projecte ha sigut premiat amb 10.000€ euros i té com a objectiu promoure entre l’alumnat la formació amb coneixements tècnics i pràctics en fabricació additiva. A la seua principal meta s’afig el benefici que el projecte aportarà a la societat en general ja que “així l’hospital podrà disposar de models tridimensionals fidedignes, basat en les imatges obtingudes per la TAC i la RMN abans de la cirurgia i així poder facilitar als cirurgians la presa de decisions davant un pacient determinat” explicava David Vidal i Sari Cortés Fillol, professors de Fabricació Mecànica i responsables del projecte en el centre educatiu.\nTal com han indicat Vidal i Cortés, “la impressió 3D s’està posicionant com un nou model de fabricació tant de prototips com de peces finals i per ells és molt important que els alumnes dels cicles de Fabricació Mecànica adquirisquen aquests coneixements. Actualment la teoria i pràctica relacionada amb aquesta matèria no apareix en el currículum de cap dels cicles formatius d’FP, però com veiem molt rellevant que els futurs professionals dominen aquesta tècnica vam posar en marxa aquest projecte que ha resultat premiat i que es podrà portar avant”.\nLa seua posada en marxa es durà a terme en col·laboració amb la Conselleria de Sanitat en particular amb l’Hospital Verge dels Lliris d’Alcoi. Un equip de metges, cirurgians i radiòlegs de l’hospital alcoià facilitarà al centre educatiu els models 3D virtuals a partir d’imatges mèdiques DICOM, generades per les Ressonàncies Magnètiques i TAC´s perquè els alumnes puguen realitzar un model físic fidedigne de l’òrgan o part del cos mitjançant impressió 3D amb materials polimèrics. D’aquesta forma els metges podran utilitzar procediments més precisos, intervencions més segures, menys temps d’intervenció, millora de la comprensió de la patologia, etc; un gran ventall d’avantatges de les quals es beneficiaran els usuaris de l’hospital.\nTal com ha explicat, a més, Sari Cortés “en aquest projecte és bàsica la implicació, sobretot de radiòlegs i cirurgians que ha de formar-se en programari específic, completament nou per a ells, per a poder aconseguir un model tridimensional virtual, així com la implicació dels professors que també han de formar-se per a poder al seu torn formar als alumnes en el programari i manejos d’equips d’impressió 3D per a obtindre així el model tridimensional físic”. En relació a l’estat del projecte ha destacat que “estem en formació tant metges com professors, hem assistit a algun congrés en matèria de fabricació additiva i també vam estar en MetalMadrid per a conèixer la tecnologia actual i els nous equips d’impressió 3D, ja que el centre ha d’adquirir-los com a part del desenvolupament del projecte”. Indicava a més que “també hem visitat l’Institut Bonova i l’Hospital de la Mar, a Barcelona, per a conèixer el projecte que estan duent a terme amb impressió 3D perquè guarda certa similitud amb el qual executarem des del nostre centre”.\nSens dubte, un nou repte educatiu per al centre, que té com a objectiu principal l’ús de la tecnologia per a millorar la vida de les persones. I, a més permetrà, que els alumnes del centre isquen preparats per a treballar en un camp de coneixement tan transversal com el binomi fabricació-sanitat.\nAnteriorAlumnes de l’Andreu Sempere retran homenatge als alcoians deportats als camps de concentració\nSiguienteOPINIÓ | El Centre d’Alcoi


Com ho fem - Escola Nova\nPartint de la nostra identitat i del nostres objectius, hem definit una línia metodològica del nostre centre que es basa en:\nUn enfocament constructivista de l’aprenentatge\nTenir en compte els coneixements previs dels alumnes, deixar espai per a aportar les seves experiències i els seus coneixements. Crear un clima tranquil i relaxat que fomenti la participació de tots els alumnes i la motivació pel que han de fer. Deixar temps suficient per acollir totes les propostes i intervencions a partir dels seus propis interessos. Procurar un temps suficient per desenvolupar totes les activitats d’ensenyament i d’ aprenentatge amb calma i deixant temps de cloenda per tancar el procés. Establir unes normes clares i entenedores que permetin el treball de forma autònoma. Seleccionar els continguts i els objectius que es volen treballar, a més a més de tenir clares quines són les capacitats o les competències que es volen assolir en l’activitat proposada, per tal que els nostres alumnes aprenguin d’una forma significativa.\nUna estratègia metodològica i una organització del grup que facilita l’aprenentatge entre iguals. Proporciona l’espai entre els alumnes per tal de fomentar l’escolta, l’ajuda, la cooperació entre ells. Facilita que comparteixin els seus coneixements amb la resta dels companys. Té en compte que dins el grup hi ha alumnes que tenen diferents formes d’aprendre i que tots poden contribuir a l’ assoliment del contingut treballat.\nUna incorporació progressiva dels recursos de les tecnologies de la informació i la comunicació\nEscollir un material adequat a l’ edat dels nostres alumnes que permetin treballar diferents aspectes de l’ aprenentatge, que permeti interactuar, que fomenti la creativitat i que s’adapti als interessos dels nens i nenes. Potenciar les noves tecnologies, com a recurs pedagògic habitual i afavorir el coneixement d’aquestes per part de l’alumnat.\nAmb un treball personalitzat de l’acció tutorial\nFacilita una dedicació individual per atendre als alumnes de forma individual i puguin expressar els seus neguits, alegries, propostes, posin nom als seus sentiments. Espai que afavoreixi l’autoestima, la relació en grup i la resolució dels conflictes.\nAdequar les propostes educatives a les necessitats particulars de l’alumnat, mitjançant les adaptacions curriculars i metodològiques que siguin convenients.\nUn treball per projectes basat en la interdisciplinarietat\nTreballa d’una forma global els diferents continguts i aconsegueix el desenvolupament de les capacitats i l’assoliment d’unes competències.\nEn una mirada sistèmica\nSi volem actuar des d’una vessant sistèmica haurem de mirar el sistema del nen/a, no només centrar la mirada en el nen/a en concret com a problema. Hem de mirar què està mirant el nen/a? Què hi ha a la família? Mirar sempre darrere del nen o la nena, mirar al pare i la mare. Cal tenir present que el pare i la mare són molt importants, els nens i nenes són fidels als seus pares Una mirada amplia. Hem de procurar no excloure a ningú,tenint en compte el lloc de cadascú a nivell de responsabilitats i reconeixement i tractar a l’altre com a legítim altre. Hem de fomentar l’equilibri en el donar i el rebre.


l’Assemblea Nacional Catalana Avala un declaració unilateral d’independència si l’Estat es nega a consultar els catalans | infotalqual\nLa presidenta de l’Assemblea Nacional Catalana (ANC), Carme Forcadell, ha exigit aquest dilluns que una eventual consulta d’autodeterminació a Catalunya tingui una pregunta “clara”, i ha destacat que no pot al·ludir a ‘terceres vies’ com ara el federalisme. (EUROPA PRESS)\nForcadell ha conclòs que qualsevol pregunta que no sigui clara serà un “frau” per als ciutadans, i ha confiat que les formacions partidàries del ‘dret a decidir’ seran capaces de tancar la pregunta i la data abans que acabi l’any.\nLa presidenta de l’ANC també ha advertit que la seva entitat està absolutament en contra de ‘terceres vies’ que tinguin com a objectiu evitar la independència, i ha assegurat que actualment “la moderació a Catalunya és que el poble pugui votar per decidir el seu futur”.\nA l’acte hi han assistit el líder de CiU al Parlament, Jordi Turull, la secretària general d’ERC, Marta Rovira, el diputat d’ICV-EUiA i membre de la Mesa de la Cambra catalana, David Companyon, i el primer tinent d’alcalde de l’Ajuntament de Barcelona, Joaquim Forn (CiU).\nnoviembre 4, 2013 en Catalunya. Etiquetas:Assemblea Nacional Catalana, Barcelona, Catalunya\n← Enfrontaments a Egipte i el judici a Mursi, ajornat\nVuit policies imputats a Barcelona per la mort d’un empresari en el Raval →


Inici - ASSOCIACIÓ BIZKAIGANE\nEl projecte de Bizkaigane va començar el 1983 amb tres joves de 25-26 anys, ja que no hi havia generacions de relleu en el sector agrari, i van tenir la idea d'instal·lar-se al sector però amb un punt de vista nou al no tractar-se d'un negoci familiar , ja que la idea era treballar en grup, i introduir la idea de la venda directa.\nVan començar venent llet, i quan va començar a baixar la demanda, llavors van començar a elaborar productes amb llet de vaca (formatge fresc, formatge curat, ...). Van ser agafant més terreny, i van haver de diversificar-se per aprofitar els terrenys, per la qual cosa van introduir ovelles en 2004. Alhora van començar a treballar en l'horta, fent un hivernacle tant per a autoconsum com per vendre en els mercats costat dels formatges, diversificant d'aquesta manera la producció. Van saltar a la producció ecològica cap a 2005 (temps en què va sorgir el de les vaques boges). Van apostar pel consum local, sent els seus clients tant particulars com establiments dels voltants, i van començar a oferir visites guiades (principalment amb ikastoles).\nAmb la posterior diversificació de la producció (es va començar a elaborar iogurt i algun altre producte), el negoci va començar a donar per mantenir-se a 2 persones més en el grup. Amb 5 membres en l'associació, es va aconseguir una major qualitat de vida (per poder agafar vacances, festa els caps de setmana, ... etc.). Durant molts anys han sigut 5 les persones que han format la societat Bizkaigane.\nEn els últims temps, estant ja 2 de les persones fundadores de el projecte Bizkaigane acostant-se a l'edat de jubilació, han entrat més persones joves fins a formar un grup de 9, creant-se un període de transició per a la realització d'una propera renovació generacional. Aquesta ha estat una de les diverses raons per les quals s'ha considerat convenient que l'associació Bizkaigane es transformi en cooperativa, la qual cosa ha tingut lloc a la fi de 2019, sent els seus membres 5 homes i 4 dones. Cada soci @ viu a casa seva, i vénen a la granja a treballar cada dia.\nAssociació Bizkaigane - Vídeo\n946 256 215 / 608 123 750\nLarragan aurrekoa s/n 48309 - Errigoiti\n© 2020 BIZKAIGANE Tots els drets reservats


Jardí Botànic de la Universitat de Valéncia | CULTURA I COMUNICACIÓ, GASTROBOTÀNICA\nDIES: 5 - 26 OCTUBRE 2014\nMATRÍCULA: 8 SETEMBRE - 1 OCTUBRE 2014\nSESSIONS: 5, 19 i 26 d'octubre, diumenges de 10 a 14h al Laboratori docent\nDIRIGIT A: qualsevol tipus de públic interessat en la nutrició, la cuina o la gastronomia, i la seua interacció amb els vegetals\nGastrobotànica o redescobrir els ingredients vegetals que formen part de la nostra cuina és la nova proposta del Jardí Botànic. I és que cada vegada emprem procediments més complexos i elaborats que han fet de la cuina tot un art, tècniques innovadores per a obtindre els sabors més exquisits que provoquen noves sensacions als nostres paladars.\nPerò el coneixement d’allò que mengem, dels ingredients que utilitzem a les nostres receptes, en general, continua sent molt escàs. Gaudim dels sabors, de l’aspecte i podem aprendre com ha estat preparat però desconeguem la seua història, les característiques i els secrets que amaguen els components del nostre plat. Ingredients que moltes vegades són vegetals o productes derivats i que no sabem de que espècies de plantes procedeixen, quines parts s’han usat o com s’han transformat.\nLa botànica, a través de les seues diverses disciplines, pot ajudar a descobrir eixos secrets que amaguen les espècies vegetals mengívoles i que resulten desconegudes per al gran públic. I quina millor manera de conèixer molt més d'elles que mitjançant aquest curs, on podrem analitzar-les, cuinar-les, preparar diverses receptes i, per supost, degustar-les al final de cada classe per valorar el nostre esforç. El curs, a càrrec de Víctor Benlloch, estarà estructurat en tres sessions que seran sempre en diumenge de matí.\n3ª SESSIÓ: FRUITS, LLAVORS I BOLETS


La Natura a la Baixa Tordera: Sobre el desgavell de la costa 12/5/2017\n#SabiesQue es van extreure uns 2,2 hm3 de material de la llera de la Tordera entre els anys 60 i 90 reduint l'aport de sorra al mar un 75% ?\nI aquí podreu escoltar com, encara, demanen "netejar la llera del riu", entre altres perles...\nObres a tota màquina per tenir a punt les platges del Maresme abans de l'estiu\nTelenotícies Comarques 12/5/2017\nMalgrat i Pineda de Mar estrenaran platges noves allà on el temporal de gener va destrossar el litoral. La construcció d'esculleres garantirà tenir-les a punt per la temporada d'estiu, tot i que la segona línia arribarà just per tenir un aspecte "acceptable"\nMireia Segú @Mirsegu 2 hHace 2 horas\nObres a tota màquina: les platges del #Maresme estaran a punt per l'estiu.La segona línia haurà d'esperar una mica. @ajmalgrat @pinedademar\nPreservem el Litoral participa en la reunió de la comissió parlamentària en què es debat el projecte de la Llei de Ports\nRàdio Arenys 12/5/2017\nMauricio Pulido i Jaume Soler (CUP), ahir a la mesa del Parlament (foto: CUP Arenys)\nL’entitat va demanar, entre altres coses, que la Llei inclogui l’obligació als ports a fer el transvasament de sorra així com la necessitat de crear una comissió interdisciplinària que hagi de donar el vistiplau en cas que es vulgui construir un nou port en alguna zona del territori.\nEls dos membres de la Plataforma que hi van participar aquest passat dimecres han estat els arenyencs, Jaume Soler i Mauricio Pulido. Aquest últim ha explicat que, en la intervenció, van puntualitzar diversos aspectes referents a l’esborrany del projecte de Llei de Ports. Un d’aquests passa per la necessitat que s’inclogui l’obligatorietat dels ports a fer el transvasament de sorra per evitar els problemes d’erosió a les platges.\nL’altra esmena passa per crear una taula interdisciplinària en cas que es plantegi la construcció de nous ports al litoral. En aquesta comissió hi participarien tots els agents implicats per valorar-ne els impactes ambientals i ecològics que suposaria. Així mateix, haurà de ser aquesta comissió qui aprovi o no la necessitat d’aquesta construcció. Mauricio Pulido posa com a precedent el projecte que s’ha presentat des de Tossa de Mar per construir un port esportiu.\nAl marge de demanar als parlamentaris que incloguin aquestes dues esmenes, des de la plataforma també es va deixar constància de la problemàtica que pateix el litoral maresmenc amb l’erosió de les platges cada vegada que hi ha un temporal.\nEls parlamentaris van demanar a la Plataforma que les puntualitzacions fetes les facin arribar per escrit a través d’al·legacions. Al marge de la plataforma Preservem el Litoral també va intervenir una representant de la plataforma cívica sobre la contaminació de l’aire així com un representant de la confraria de Pescadors de Catalunya.\nEtiquetes de comentaris: costa, espais-Pla de Grau (Malgrat de Mar), espais-Platja de Pineda, espais-riu Tordera, geologia, infrastructures, notícies, urbanisme


Els contes infantils tenen els seus propis clàssics i un d'ells és, sens dubte, l'elefant Babar. Recordo que, quan era petit, fa ai! massa anys, la meva germana gran em va passar els llibres que havia llegit quan tenia la meva edat i la veritat és que el personatge em va seduir. Ho tenia una mica oblidat perquè els anys no passen en va, però he revifat el record quan ha arribat a les meves mans la reedició en català del primer dels volums d'aquesta sèrie, "Història de Babar, el petit elefant" (Pagès editors)\nOscar Tusquets: "Viure no és tan divertit i envellir, un conyàs"\nUn diari i diverses llibretes revelen el Juan Marsé més corrosiu\nPer als que no van tenir el plaer de gaudir de la lectura de les aventures d'aquest personatge els explicarem que es tracta d'un nadó elefant que, havent quedat orfe a conseqüència de la mort de la seva mare per un caçador, es desplaça a la gran ciutat . Allí és localitzat per una dama que l'adopta i li ensenya els avenços i progressos de la civilització, una mica del que després desitjarà, al seu torn, fer partícips als altres elefants de la selva.\nEn realitat, la inventora d'aquest personatge antropomòrfic va ser la dona de l'artista plàstic Jean de Brunhoff, qui ho hauria utilitzat per entretenir els seus propis fills quan les mares tenien el costum d'explicar contes als petits abans que aquests es anessin a dormir. Els nens ho van haver de comentar amb el seu progenitor que va tenir l'encert de recollir la idea i plasmar-la sobre el paper. Així van sorgir els primers contes que van obtenir un èxit tan extraordinari com longeu, ja que ha arribat fins als nostres dies.\nBrunhoff va elaborar un dibuix de traços senzills, fàcilment reproduïble pels propis nens, el que, unit a la temàtica dels diferents episodis i a la utilització en la narració d'un tipus de lletra que, si bé manuscrita, és de traç clar i llegible, fan de Babar un personatge molt proper al col·lectiu de neolectors, el que no vol dir que no pugui interessar també a nens d'edats superiors.\nCom tot esquema narratiu té els seus detractors, Babar ha estat criticat per alguns estudiosos que li atribueixen una subliminal i suposada justificació de sistema colonial vigent en els anys trenta del passat segle, però sospitem que, si algú volgués avui posar en dubte aquestes històries ho faria més aviat per l'elogi implícit que fan de la vida urbana sobre la de la natura. Tot és segons de la color del vidre amb què es mira. A mi, francament, Babar em segueix agradant. I he comprovat que als nens de la meva família també.


Adults - Institut Xinès\nSiguin quines siguin les raons pels quals l’alumne aprendre xinès mandarí, tenim diversos cursos que s’adapten a les seves necessitats.\nInterès pel Llenguatge, Cultura i Costums Xineses.\nPer comprendre completament a la gent xinesa i la seva cultura és absolutament important tenir un bon domini de xinès mandarí. Així com qualsevol altre idioma, el llenguatge xinès conté moltes paraules i expressions que reflecteixen tradicions, valors i idees que han estat transmeses de generació en generació.\nPer millorar el teu CV i anar a l'avantguarda del món dels negocis\nDonat el pes polític, econòmic i comercial que la Xina experimenta en l'actualitat, dominar aquesta llengua s'ha convertit en un procés essencial.\nAltres raons són l'increment en les relacions comercials amb el país asiàtic, així com el progressiu intercanvi científic i tecnològic amb Espanya. Cada vegada és més demandat un perfil professional que inclogui xinès com a segon idioma, convertint-se en un important avantatge competitiu davant la resta de candidats.\nEn sectors com les finances o la banca, o algunes posicions dins de les vendes i màrqueting, són molt més exigents pel que fa al coneixement d'idiomes en els seus processos de selecció, sent les àrees en les que més es busquen professionals que tinguin un bon coneixement de xinès.