El model econòmic impulsat per Manresa 2022 | B Llibertari\nEn anteriors números del Pèsol Negre ja hem esmentat els interessos i les possibles conseqüències que pot tenir Manresa 2022.\nEn aquesta ocasió volem realitzar una crítica des d’una perspectiva econòmica. És a dir: analitzar què suposa apostar pel turisme com a model de desenvolupament. Per mirar el futur, ens va bé mirar endarrere.\nLes tràgiques conseqüències d’apostar per l’especulació urbanística de la construcció sense fre ja les hem vist i foren més evidents amb l’eclosió de la crisi econòmica del 2008. A Manresa sorgiren en un tres i no res desenes d’edificis nous que rosegaren l’ara tan esventada Anella Verda de la ciutat. Molts d’ells quedaren buits o a mig fer. S’estengueren polígons industrials i s’implantaren les grans superfícies d’oci i comercials que han anat minvant el petit comerç del centre. I és que el POUM del 1981 (revisat i actualitzat el 1997) permetia impunement seguir eixamplant i construint una ciutat que preveien havia d’arribar als 100.000 habitants. Els responsables polítics municipals d’aquest nefast plantejament esquitxen tant a Convergència com als successius governs Tripartits. Els responsables econòmics: els Bancs, les Caixes, les promotores, constructores i immobiliàries que aprofitant l’avinentesa també sucaren amb les obres públiques.\nAmb l’accentuació de la crisi tot esclatà: centenars de persones veieren com al perdre la feina se’ls esfondrà també el somni de tenir un habitatge propi mitjançant l’estafa hipotecària. Impulsar la construcció com a model de desenvolupament implica veure l’habitatge com un negoci.\nMentrestant, el centre històric de la ciutat s’anava deixant espatllar i queia en l’abandonament. Aquelles que diuen que el Barri Antic no es vol gentrificar, obliden a consciència que la primera fase de tot procés gentrificador és deixar que els barris es deteriorin per forçar una baixada dels preus dels immobles i permetre l’entrada dels mitjans i grans inversors. Atès que moltes immigrants han d’anar a viure als barris degradats degut a la seva situació precària, la premsa o la policia poden fomentar el racisme. L’immigrant és un boc expiatori: si el veí autòcton identifica la degradació del barri amb l’arribada de persones d’altres cultures, els autors verídics de la degradació—els bancs, propietaris i polítics—queden impunes. Avui ens trobem que Manresa és una de les ciutats de Catalunya amb més pisos buits per habitant, concretament 8.000 habitatges, que representen el 21%.\nResulta si més no ressenyable que les úniques que havien alertat d’avantmà i assenyalat l’absurditat d’aquest model especulatiu foren els col·lectius anticapitalistes de la ciutat, cosa que ningú sembla recordar.\nAra volem fer sonar de nou les alarmes. Si anteriorment el model de desenvolupament havia passat pel boom de la construcció, actualment la tendència de motor econòmic impulsada per les institucions sembla ser el turisme de façana. Altre cop s’utilitza la fórmula de buscar solucions ràpides a problemes estructurals.\nA ciutats com a Barcelona ja estem veient les repercussions que té apostar per aquest model. La sobresaturació turística està fent que cada cop menys veïnes puguin permetre’s viure als barris cèntrics de la Ciutat Comtal, desplaçant-se als barris perifèrics. Els propietaris de pisos fan moobing per fer fora als antics llogaters. A l’augment del preu dels lloguers s’hi suma l’augment del preu dels productes. A poc a poc i de mica en mica, es va canviant la fisonomia dels barris que s’omplen de botigues, bars hipsters, hotels i restaurants destinats a turistes. Aquest fet trenca també la possibilitat de crear qualsevol teixit associatiu. Un augment del turisme també suposa un augment d’efectius policials i del control social.\nA més a més, apostar pel turisme és apostar pel sector serveis. I més concretament, per l’hostaleria. Aquest sector és un dels més precaritzats i on la vulneració dels drets dels treballadors es fa més palès. Posant com a referència altre cop la capital catalana, allí el 97% dels contractes són en precari, més del 40% duren menys de set dies i el 50% són a jornada reduïda. A sobre, l’hostaleria és un dels sectors amb més hores extra en negre. Aquest és el model al qual ens volen sotmetre.\nÒbviament a ciutats com Manresa l’impacte que pot tenir l’onada turística serà menor a la de Barcelona. Si tenim en compte les previsions de l’Ajuntament, al llarg del 2022 haurien de venir 100.000 visitants: és a dir, de març a octubre, 500 visitants al dia. Cal tenir en compte però que els turistes no es repartirien equilibradament per tota la ciutat, sinó que bàsicament es passejarien (i alguns allotjarien) al Barri Antic i les Escodines.\nA partir d’aquí plantegem dues hipòtesis: si Manresa 2022 triomfa, es posarà en marxa la segona fase de la gentrificació, pensada a curt termini. Consisteix a dur a terme petites millores que en un principi poden suposar una alenada d’aire fresc per les veïnes fartes de l’abandonament, aprofitant les ajudes de diversos estaments institucionals i patrocinis d’empreses. Però Manresa 2022 és vist com un pla estratègic de primera magnitud: és a dir, està pensat per formular canvis a mitjà i llarg termini, a anys vista. I és llavors quan es veurà la veritable cara de la gentrificació amb la tercera fase: la que acaba amb l’expulsió de les habitants més empobrides dels barris cèntrics. Perquè això passi però, s’ha de mantenir un flux constant de turisme que és on es destinen actualment tots els esforços.\nLa segona hipòtesi possible és el fracàs rotund de Manresa 2022. Que malgrat els esforços de l’Ajuntament, les picades de porta al Vaticà i a la Conselleria de Cultura de Santi Vila, poca gent participi del tan esbombat esdeveniment i de la fal·lera ignasiana. En aquest cas es posaria en evidència l’absurda derivació de fons públics a equipaments innecessaris i estaments eclesiàstics en un nou nyap.\nCap de les dues hipòtesis ens sembla que aportin resultats desitjables.\nEn definitiva, Manresa 2022 segueix a la perfecció el plantejament neoliberal globalitzat del desenvolupament pel desenvolupament, basat en els treballs precaris i la gentrificació, tot negant els arguments tan necessaris que defensen un decreixement i un retorn a les autonomies econòmiques dels barris i municipis.\nAl cap i a la fi, el què volen algunes és fer diners a costa de les altres. Estem segures que als liberals manresans, per ateus que siguin, els hi és igual vendre la imatge de Sant Ignasi per tal de fer negoci. Vendrien la mateixa imatge de Durruti si fos rendible i hagués estat per les nostres terres.\nA Saco Man\nManresa, maig de 2017


Riberaonline: Castelló acollirà el II Congrés Internacional de Jocs en la Història per a parlar del joc en el temps lliure i a l’escola\nLa població de Castelló acollirà els dies 8 i 9 de novembre el II Congrés Internacional: Els Jocs en la història. La Diversitat lúdica a l'escola i al temps lliure, per a parlar del joc en totes les seves vessants i des des diferents perspectives i disciplines. Els organitzadors, la Universitat Jaume I, l'institut Ramon Muntaner i l'Associació Cultural La Tella, han obert aquesta setmana el termini per a presentar comunicacions i pòsters, termini que es tancarà el dia 10 de setembre d'enguany. També s'ha obert el període d'inscripcions per a poder assistir al congrés. En aquest cas tothom que n'estigui interessat té de temps fins al 30 de setembre per apuntar-s'hi.\n-El joc al llarg de la història i com patrimoni cultural immaterial.\nEl congrés té com a objectius comparar manifestacions lúdiques i presentar i intercanviar experiències de diferents regions i en diferents àmbits del joc com el d'oci, l'educatiu i la festa tradicional; valorar la importància del joc com un element inclusiu i imprescindible per al desenvolupament de la salut física i mental de la persona, entre altres .\nA més de la part més científica, que tindrà lloc a Castelló aquests dies 8 i 9 de novembre, el dia 10 de novembre el poble de Sant Mateu acollirà una part més pràctica i lúdica amb el Festival Maestrat Games. En aquest cas entitats i participants de diferents regions com la Comunitat Valenciana, les Illes Balears, Catalunya o Aragó coordinaran diferents jocs i tallers de birles, de pilota valenciana...


Imatge mitjançant Getty Images / Image Source\nEl 1972 va aparèixer a l’hospital Cedars-Sinai una aparició ‘inexpressiva’ amb una bata coberta de sang.\nAquest article sobre una aparició 'inexpressiva' en un vestit cobert de sang que suposadament va aparèixer a l'hospital Cedars-Sinai el 1972 no és un relat històric d'un esdeveniment presenciat per altres i transmès al llarg de quaranta anys. És només una mica de ficció sobrenatural que va guanyar divisa a Internet després d’aparèixer-hi Creepypasta (un lloc per a 'històries curtes dissenyades per desanimar i impactar el lector') al juny de 2012.\nEl juny de 1972, una dona va aparèixer a l'hospital Cedar Senai [sic] amb només una bata blanca i coberta de sang. Ara bé, això no hauria de ser massa sorprenent, ja que la gent sovint té accidents a prop i acudeix a l’hospital més proper per rebre atenció mèdica, però hi va haver dues coses que van provocar que la gent que la veiés vòmís i fugís terroritzada.\nEl primer és que no era exactament humana. s’assemblava a quelcom proper a un maniquí, però tenia la destresa i la fluïdesa d’un ésser humà normal. El seu rostre era impecable com un maniquí, desproveït de celles i maquillat.\njoe biden dóna suport a la defensa de la policia\nHi havia un gatet tancat a les seves mandíbules tan atordides que no es veien les dents, i la sang seguia escampant-se sobre la bata i al terra. Després se la va treure de la boca, la va llançar a un costat i es va esfondrar.\nDes del moment en què va passar per l’entrada fins que va ser portada a una habitació de l’hospital i netejada abans de ser preparada per a la sedació, va estar completament tranquil·la, inexpressiva i immòbil. Els metges van pensar que era millor frenar-la fins que les autoritats poguessin arribar i ella no va protestar. No van poder obtenir cap tipus de resposta d'ella i la majoria dels membres del personal se sentien massa incòmodes per mirar-la directament durant més d'uns segons.\nPerò el segon intent de sedar-la, va lluitar amb força extrema. Dos membres del personal van haver de mantenir-la premuda mentre el cos s’aixecava al llit amb la mateixa expressió en blanc.\nVa girar els seus ulls sense emocions cap al metge i va fer quelcom inusual. Ella va somriure.\nMentre ho feia, la metgessa va cridar i va deixar anar la sorpresa. A la boca de la dona no hi havia dents humanes, sinó llargues punxes punxegudes. Massa temps perquè la boca es tanqui completament sense provocar cap dany ...\nEl metge home la va mirar de nou un moment abans de preguntar-li: 'Què dimonis estàs?'\nEs va esquerdar el coll fins a l'espatlla per observar-lo, encara somrient.\nHi va haver una llarga pausa, la seguretat havia estat alertada i es podia sentir baixant pel passadís.\nQuan els va escoltar apropar-se, ella va llançar-se cap endavant, enfonsant-se les dents a la part anterior de la gola, arrencant-li la jugular i deixant-lo caure al terra, respirant a l'aire mentre s'ofegava de la seva pròpia sang.\nEs va aixecar i es va inclinar sobre ell, amb la cara perillosament propera a la seva mentre la vida li desapareixia.\nEs va acostar més i li va xiuxiuejar a l’orella.\nEls ulls del doctor es van omplir de por mentre la veia com s’allunyava tranquil·lament per saludar els homes de seguretat. La seva darrera visió seria veure-la com se’n festinava una per una.\nLa metgessa que va sobreviure a l'incident la va anomenar 'La sense expressió'.\nMai no es va veure mai més.\nquant es pot pagar legalment en monedes


Forn Marull | Forn Marull\nEns apassiona treballar els sabors,\nels gustos i les textures Forn Marull\nInici / Forn Marull\nEl Forn Marull és una empresa familiar fundada l’any 1956 que elabora un ampli assortiment de pa artesanal, brioixeria i pastisseria\nEl Forn Marull compta amb tres establiments i una vintena de treballadors. L’empresa ha estat premiada amb vàries distincions del sector i ha rebut dues cartes de mestre artesà alimentari, així com la denominació d’origen del bunyol de l’Empordà.\nGràcies a la trajectòria, la bona feina a l’obrador i la qualitat dels seus productes Forn Marull ha assolit el reconeixement dels seus clients entre els que s’hi compten personatges emblemàtics com el cantaautor Lluís Llach, o l’expresident de la Generalitat de Catalunya, Pasqual Maragall, entre altres.\nAl llarg dels darrers anys els establiments de Forn Marull han rebut diferents distincions com el títol de Mestre Artesà Alimentari per la tasca de flequer realizada durant tants anys, que van rebre Josep Marull Serrats i el seu fill, Josep Marull. També cal destacar l'obtenció de la "e d'Empordà" com a garantia de qualitat dels seus productes, concretament pels bunyols de l'Empordà. D'altra banda Forn Marull forma part del Gremi de Flequers de les Comarques Gironines i disposa del distintiu "És farina de Girona" que acredita que utilitza aquest producte com a matèria primera.\nL'empresa va néixer l'any 1956 per iniciativa de Josep Marull Serrats, quan decideix tirar endavant el negoci on havia fet d'aprenent al costat del forner Narcís Combis Entressera. Durant aquest període inicial, Josep Marull Serrats va seguir fent les tasques de flequer tal i com s'havien fet des del principi, i poc a poc va anar fent creixer l'empresa. Al principi, quan acabava de fer el pa del dia, l'anava a repartir pels pobles del voltant amb un carro estirat per cavall.\nAmb el temps es van anar diversificant els productes que s'elaboraven i també els que es comercialitzaven a la botiga, on al principi hi atenia Consol Salvà, dona de Josep Marull. Una part de la feina es va modernitzar, amb la instal·lació per exemple la màquina de pastar, però en canvi es va mantenir el forn de llenya fins l'actualitat, per tal de seguir fent el pa tal com s'havia fet sempre.\nAnys després Josep Marull Salvà va entrar al negoci familiar i més tard l'esposa d'aquest, Dolors Feixas, també s'hi va incorporar. Va ser en aquesta època que es va començar a elaborar nous productes de brioxeria, i amb ells l'arribada de nous clients.\nAls anys 90 la tercera generació de la família s'incorpora a l'empresa. És Eduard Marull Feixas, que cursava estudis de pastisseria a Barcelona, qui introdueix noves elaboracions gastronòmiques, gràcies a la seva formació. És en aquesta que s'amplia el Forn Marull amb nous establiments a la Bisbal d'Empordà i a Flaçà.\nLa trajectòria de l'empresa està marcada pel caràcter familiar que ha permès garantir els processos orginals d'elaboració del pa, els brunyols de l'Empordà, el carquinyolis, els xuixos, i els altres productes de pastisseria. Una combinació perfecte de la tradició de tres generacions i la innovació de les darreres tendències en pastisseria i xocolateria.\nEduard Marull Feixa, Dolors Feixa i Josep Marull. Una combinació perfecte, resultat de la tradició de tres generacions i la innovació actual.\nLa trajectòria artesanal del forn ha permès garantir els processos originals d'elaboració del pa.\nL'empresa va néixer l'any 1956 per iniciativa de Josep Marull Serrats. En aquesta foto veiem el fundador recollint el títol de Mestre Artesà concedit per la Generalitat de Catalunya.


El blog d'en Pere Nieto: Escola i adoctrinament.\nEscola i adoctrinament.\nAvui han sortit unes declaracions meves al Diari Ara parlant sobre com es viuen als claustres les acusacions d’adoctrinament que es fan a les nostres escoles. Com que un article d’aquestes característiques sols pot recollir una part del que plantejo aprofito per parlar-ne una mica més en aquest article.\nD’entrada és cert que avui dia els mestres anem amb més compte amb el que diem a les classes. No tothom igual, per exemple jo, a nivell personal ni veient companys i companyes propers, tinc la sensació d’autocensura. Altres mestres sé que ho estan fent. En tot cas la situació no és còmode. Posar-nos nosaltres mateixos traves per tractar qualsevol tema amb els nostres alumnes és una renúncia que haurem de saber superar. L’escola és vida, no pot quedar al marge del que està passant a la nostra societat. No podem fer una bona escola si no s’empapa del que passa al carrer, i al revés, que la nostra societat visqui, a fons, allò que passa a les aules. En moment d’una hipersensibilitat social com l’actual és molt més difícil. No és bo que l’escola sigui el centre d’atenció per un tema com aquest.\nA l’escola sempre estem en contacte amb la visió polític i social. Ho estem en aspectes que surten al temari de treball. Però sobretot ho estem en els aspectes més quotidians. Quan plantegem les relacions entre nois i noies, quan fomentem més o menys la participació a l’escola, quan parlem de la diversitat familiar, quan tractem els possibles conflictes que es produeixen a l’hora de l’esbarjo o quan escoltem les vivències d’alumnes cada dia a l’aula, estem en contacte amb la realitat, i per tant amb la política i i ho fem des de visions diferents ideològiques, religioses, culturals...i això és tan positiu com allunyat de l’adoctrinament.\nPlantejar-se que actualment l’escola adoctrina no és tan sols fals sinó que a més és absurd. En primer lloc per la professionalitat de la immensa majoria de mestres, en segon lloc per la diversitat ideològica dels docents i en tercer lloc perquè l’adoctrinament, per sort, no aconsegueix alumnat que pensi de forma igual. Sóc nascut l’any 1967 i per tant vaig viure a l’escola anys intensos a nivell polític. Vaig tenir mestres franquistes (un parell de militars, per exemple, que ho expressaven sense complexes), comunistes i mestres que mai es van posicionar. Ara, fa poc, ens hem retrobat una part d’aquells alumnes que vam estudiar junts la EGB i us asseguro que la diversitat ideològica també és molt gran. Això sí, ens van transmetre interès pel que passa al nostre entorn, sentit crític i en genral força respecte per les altres opinions.\nEls temes polítics, fins i tot els que semblen ara com ara tabú, s’han d’afrontar. Però també crec que cal tenir en compte alguns aspectes. En primer lloc és bo que surti des del propi alumnat. És a dir que nens i nenes, nois i noies puguin expressar què els preocupa, com ho veuen, què volen saber. En segon lloc s’ha de fer posant en valor la diversitat d’opinions, tant dels nostres alumnes com de la societat en general. I en tercer lloc s’ha de fer fomentant sobretot el sentit crític, és a dir ajudant a que cada alumne es vagi construint la seva pròpia identitat a partir d’allò que veu i analitza.\nI com a escola és important fer-ho amb transparència, donant resposta als possibles neguits que tinguin les famílies. Cal apostar per una relació de confiança entre famílies i escoles. Però sobretot cal que la societat faci confiança en l’escola. Els mestres hem de poder seguir acompanyant als nostres alumnes en el procés d’anar coneixent la societat que els envolta. I ho hem des de la professionalitat, però sense por. Una escola que renuncii a parlar de la societat és una escola molt més perillosa.\nPublicat per Pere Nieto a 12:56\nCarme Beltran ha dit...\nEls mestres "eduqueu" en valors i esperit crític. Doneu eines per a pensar i fer-se, cadascú, una idea. Els pares també fem aquestes "ensenyances". Quan veus al diari "La Razon" un article que parla del institut del teu fill:com a pares ens reunim per a recolzar a la direcció per la gran feina que estan fent, ens preocupa molt que això hagi sortit de les mateixes famílies del centre. Ni han parlat amb el centre ni amb l'AFA.Els adolescents estan molt sensibilitzats per el que estem vivint, amb respecte, cada un amb el seu criteri i amb moltes ganes de diàleg.\n24 de desembre de 2017 a les 18:43


L'Hotel Corona Tortosa està situat a prop de la zona turística de Tortosa. En les proximitats podrà trobar restaurants, bars, botigues, comerços i una parada de transport públic. A 100 m hi ha una discoteca i la platja més propera està a 20 km.\nLes habitacions estan dotades de TV via satèl lit o per cable, connexió a Internet gratuïta, llit doble i calefacció central. A petició, es pot disposar d'habitacions equipades també amb una petita cuina, nevera i minibar.\nA l'exterior hi ha jardí amb parc i piscina d'aigua dolça, així com terrassa per prendre el sol. Una opció és al Delta de l'Ebre.


Crònica regata 15 de juliol 2012 – Club Mar i Vent Canet\nPublicat el 15/07/2012 16/07/2012 per clubmarivent\nDirecció 160 graus, intensitat 12-16 nusos.\nSortida a les 13:35h.\nVent de Xaloc que ha rolat una mica a migjorn, mar creuat amb corrent de llevant, que ha provocat confusió i ha originat problemes mentre esperaven a que el Lilu arribes. Xoc de grans dimensions emtre Albert Capell i Jordi Cirera, que ha provocat forat doble a la popa del Menchu IV!!.\nLa sortida ha sigut neta, sense OCS, destacar que teniem a regatistes poc habituals, com en Toni Balcells i els nouvinguts com en Sergi Sainz.La familia Carrasco ens ha honorat amb la seva brillant actuació.\nLa primera cenyida s’ha fet per estribord, tot i que en Lile i Oriol Carrasco han virar ràpid per babord triant tactica arriscada, que no els ha anat malament. A la primera boia Skalivat ha passar primer, seguir del Lilu, però un error de principiant, ni veure la següent boia on era plantada ha fet que els carrascos prenguessin les dues primeres posicions.\nAl traves en Lilu i en Xavi Oliver han estretat avantatge, passant a segona i tercera posicio a la segona cenyida.\nEl vent anava pujant d’intensitat i els patins negociaven ones cada cop més grans, amb orçades ràpides i rumbs oberts molt divertits.\nAl arrivar a la boia per iniciar la popa el capicua i skalivat eren a prop però la popa del Carrasco Senior ha sigut bona i ha enfilar be la darrerz cenyida, tot i que L’Oliver a afeitat millor la boia guanyant-li barlovent al 393, la lluita final ha sigut pel orimera de Sant Pol.\nSegon Oliver, tercer en Lilu, seguit d ‘en Remy i l’Oriol.\n1./ Xavier Carrasco\n2./ Xavier Oliver\n3./ Josep Ma. Masriera\n4./ Remy Rondeau\n5./ Oriol Carrasco\n6./ Dani Wirt\n7./ Jaume Vivo\n8./ Toni Balcells\n9./ Bernat Coll\n10./ Joan Xapelli\n11./ Toni Carmona\n12./ Carles Alberti\n13./ Sergi Sainz\n14./ Josep M. Flotats\n15./ Joan Astals DNF\n16./ Jordi Cirera DNF\n17./ Albert Capell DNF\nPD: Francisco Cañas DNS(no ha navegado)\n6 thoughts on “Crònica regata 15 de juliol 2012”\n16/07/2012 a les 7:59 AM\nUn plaer haver pogut participar un cop més en una regata del Mar i Vent. Gràcies per voler-nos-hi!\nSi he guanyat aquesta regata ha estat només per gat vell, perquè l’Skalivat tenia més velocitat i feia un bon angle de cenyida, i ho ha fet gairebé tot impecablement… però ha anat a buscar una boia a la ratlla, i allà no hi era.\nL’Oliver i el Lilu han sortit molt bé i s’han escapat a la primera cenyida, després que jo hagi badat amb el rellotge i els hagi donat un avantatge de dues o tres eslores. També ha sortit bé el Bernat Coll. L’Oriol ha sortit tapat i ha virat de seguida per buscar vent net. S’ha arriscat però ha fet be, i ha arribat a la primera boia enganxat amb mi i per darrere dels dos escapats.\nLlàstima que l’Oliver i el Lilu no havien fet allò que sempre s’ha de fer abans de sortir: localitzar totes les boies i agafar referències del recorregut. Tot l’avantatge que tenien els ha anat en contra i s’ha convertit en terreny perdut.\nHa estat un dia divertit, si bé el mar creuat feia que cenyir amurat a babord sense perdre sobrevent fos difícil.\nGràcies a tots, fins a la pròxima!\n16/07/2012 a les 10:47 AM\nUltiimo parte médico del estado de Menchu V\nEl paciente, aunque de avanzada edad, mantiene las constantes vitales y está fuera de peligro. El equipo médico dirigido por Alfonso Clavero está interviniendo quirúrgicamente desde esta misma mañana y se espera su total recuperación y llegada a la playa del Mar i Vent este próximo viernes.\n16/07/2012 a les 11:02 AM\nSols demanar-vos disculpas ja que la regata va començar amb una mica de retard per mea culpa,,.. però em va semblar que teníam que esperar a dos companys que per causes\nno voluntaries a ells varen arribar amb una mica de retard.\nDiumenge tots en punt\n16/07/2012 a les 12:00 PM\nEn primer lloc, moltes gràcies per esperar-me a la sortida, encara que la tardança tenia causa justificada i vaig portar justificant metge per si el comitè me’l demanava, vaig estar al hospital de visita a un soci que va tenir un ensurt, però ara es troba fora de perill i amb moltes ganes d’agafar l’alta, des de aquí molts ànims Francesc i molts records de tota la penya!!!\nAnem a la regata. Sortida arran de barca, costava cenyir, la corrent i les onades feien difícil mantenir la cenyida i la velocitat, l’Oliver com sempre a davant, cenyint i corrent i el Cap i Cua una mica més enrere però com sempre a la vanguardia. Jo, al no trobar-me massa còmode en aquell rumb vaig optar per anar per baix, i a la 1ª boia ens vàrem trobar amb el Skalivat un pel destacats dels Carrasco, però com ja ha explicat el Xavi Carrasco, per la inèrcia d’altres diumenges, per que no vèiem la boia i per que no som gats vells, ens en vàrem anar camí de Còrsega, metres els Carrasco es colaven tranquil•lament cap a la segona balisa. A partir d’aquí, persecució del grup, a la tercera boia agafo l’interior de l’Oriol ( va fer una excel•lent regata però conforme anava pujant el vent, el múscul l’anava traint. Senyors, son 16 anyets, ja ens podem anar calçant !!) A la segona cenyida, en lloc d’allargar el bordo i virar sobrat, jo virava curt tot esperant la rolada a Garbí, què era el més normal, però això no va passar i aquell parell de davant encara es van allunyar més. En la tercera i definitiva, ho torno a provar però tampoc, el vent tot i pujar no va rolar, així que un tercer lloc, que donades les circumstancies no està gens malament. A l’última cenyida l’Oriol no va poder aguantar la quarta posició i el Remy, que el venia seguint, el va poder passar. En general la gent s’ho va passar d’allò més be, tret del Cirera que abans de la sortida ja lluïa un parells d’ulls de bou a la popa.\nTot i la molt bona participació, em trobat a faltar els que van anar a la Copa d’Europa celebrada aquest cap de setmana a Torredembarra. En Freddy Balcells, el David Sainz, la Maria i la Irene Sainz i al Xavi Vila, que va acabar en una meritòria 4ª posició en la categoria de segones. Em trobat a faltar també a molts dels habituals, a veure si el proper cap de setmana superem la vintena Animo als altres participants què facin la seva aportació a la crònica des de altres posicions i perspectives.\n16/07/2012 a les 1:46 PM\nPerdoneu que torni a intervenir per fer quatre comentaris:\n1. No sabia res de la topada Capell-Cirera! Esperem que el Menchu es refaci, està en bones mans, però… si és veritat que divendres torna a casa m’afaito el bigoti! És més difícil això que no pas que el X. Vila amolli en un babord-estribord.\n2. Jo, com a convidat, no he de dir res de la puntualitat, però pel que dieu l’espera estava plenament justificada. Res a dir, només faltaria. A més, el vent que feia ens va permetre fins i tot als de Sant Pol venir, (guanyar), i tornar en un tres i no res.\n3. L’Oriol encara té 15 anys (ens podem anar calçant, sí).\n4. Enhorabona als valents del campionat d’Europa.\n17/07/2012 a les 9:24 AM\nDues acotacions als encertats comentaris de Capicua… és veritat que és més difícil que Menchu torni aquest divendres reparat que el Vila amolli a babord…..però hauras d’afaitar-te el bigoti o un altre cosa…\nEl vent ens va permetre als de Sant Pol venir, però no tots vam poder tornar… 😦\nAnteriorCrònica regata Sant Pere 2012\nSegüentRegatistes de Club Mar i Vent a COPA D’EUROPA , Torredembarra


Canvia el mapa de zones d'escoles bressol públiques de Terrassa; com afecta les famílies? | La torre del Palau\nCanvia el mapa de zones d'escoles bressol públiques de Terrassa; com afecta les famílies?\nLa ciutat passa a separar-se de quatre a dos districtes per la franja de 0 a 3 anys\nper La torre del Palau , 7 d'abril de 2021 a les 19:00 |\nEl nou mapa escolar de Terrassa per la franja 0-3 anys es divideix en dues zones. | Ajuntament de Terrassa\nL'Ajuntament de Terrassa ha modificat el mapa escolar per la franja de zero a tres anys, que passa de quatre a dues zones. La nova divisió es caracteritza per una zona nord per sobre del passeig del Vint i-dos de Juliol i una de sud per sota. Com a excepció, tal com es pot veure al mapa inferior, l'entorn de la llar d'Infants Núria quedarà a la zona sud.\nAmb aquest nou mapa, segons l'Ajuntament, es garanteix que totes les famílies tinguin accés a una llar d'infants de la Generalitat (totes tres s'ubiquen al nord de l passeig del\nVint-i-dos de Juliol) i a més, s'amplia la possibilitat de tria de les famílies en funció de la conciliació o el projecte educatiu que els sembli més interessant, segons la regidora d'Educació, Teresa Ciurana.\nTot el que has de saber sobre les portes obertes i la preinscripció a les escoles bressol públiques de Terrassa\nLes famílies podran visitar els centres fins el 28 d'abril i el 5 de maig començarà el període de preinscripció\nSobre la divisió de nord i sud, la regidora apunta al factor socioeconòmic, ja que assegura, "en general, el nivell de renda a la zona oest és superior a la zona est, de manera que una divisió est- oest accentuaria la segregació".\nL'Ajuntament de Terrassa destaca el "cas a part" de l'escola bressol municipal L'Esquitx, de Can Parellada, que a causa de la baixa natalitat "tindria moltes places vacants si només donés servei a l'entorn proper". Per això, aquest centre es posarà a disposició de tota la ciutat. De la mateixa manera, els veïns del Districte 7 podran accedir a tots els centres públics de la ciutat.\nSocietat, mapa, zona escolar, Ajuntament de Terrassa, institut, escola bressol, escola, educació, Terrassa\nDivisions que fan perdre qualitat de vida\nPer Mare decebuda el 8 d'abril de 2021 a les 22:48\nL’Ajuntament hauria de promoure la conciliació de les famílies, la proximitat i la comoditat en la mobilitat, i sobretot garantir l’accés a una escolarització de qualitat. Separar amb una línia la ciutat, per un eix impostat, que no respecta la naturalesa dels barris no té cap sentit. Ara podrem anar al Cap del nostre barri, al centre cívic, però les criatures les haurem de portar ben lluny, amb cotxe, omplint de fum la ciutat, pagant hores d’ampliació horària per poder, després de l’excursió, arribar a temps a treballar. Perdent, en definitiva qualitat de vida per una divisió que no té cap fonament. Una gran decepció.\nPer Alfredo el 8 d'abril de 2021 a les 22:32\nEl concepte proximitat ha estat sempre la millor manera de fer l'assignació de escola, obligar als pares que tenen una escola a 500m. de casa a desplaçar-se dos i tres Km. per portar els infants es senzillament una bajanada Demografia i un compàs per favor!!


En marxa una nova línia de crèdits de CESCE per a empreses internacionalitzades | PIMEC\nEn marxa una nova línia de crèdits de CESCE per a empreses internacionalitzades\nEl govern espanyol ha aprovat la creació d’una línia extraordinària de cobertura de crèdits de circulant en el marc de la crisi provocada per la covid-19 que gestionarà la Companyia Espanyola d’Assegurances de Crèdit a l’Exportació (CESCE), que estarà dotada de 2.000 milions d’euros i que anirà destinada a empreses internacionalitzades o en procés d’internacionalització.\nA continuació us detallem les condicions generals necessàries per accedir a un préstec d’aquesta línia, us responem a les preguntes més freqüents que poden sorgir i us donem algunes recomanacions sobre com aprofitar la línia.\nCondicions generals préstec-aval\n_Empreses que hagin vist afectada la seva activitat per la situació d’emergència de la covid-19 i que s’enfrontin a un problema de liquiditat o manca d’accés al finançament.\n_Que siguin empreses internacionalitzades.\n_Empreses en què el negoci internacional, segons l’última informació financera disponible, representi almenys un terç de la seva xifra de negoci.\n_Empreses que siguin exportadores regulars (empreses que hagin exportat regularment durant els últims quatre anys independentment de l’import exportat).\nPer crèdits amb venciment superior al 31/12/2020, el principal no podrà excedir de:\nDoble massa salarial 2019.\n25% facturació 2019.\nNecessitats liquiditat justificades per 18 mesos en casos de pime.\n_Les entitats es comprometen a mantenir almenys fins al 30 de setembre els límits de les línies de circulant concedides a tots els clients i, en particular, a aquells clients les línies dels quals siguin avalades.\nElegibilitat del préstec\n_Crèdits de circulant formalitzats amb posterioritat al 17 març 2020.\n_Els avals podran sol·licitar-se fins al 18 de setembre 2020.\n_Els acreditats no poden figurar en situació de morositat en la CIRBE a 31 desembre del 2019 ni amb situació impagament amb empreses sector públic.\n_Els acreditats no poden estar en procediment concursal o preconcursal ni en situació de crisi a 31 desembre de 2019.\nCondicions aval per a pimes i autònoms.\n0,2 % per a avals amb un venciment de fins a 1 any.\n0,3 % per a avals amb un venciment superior a 1 any i fins a 3.\n0,8 % per a avals amb un venciment superior a 3 anys i fins a 5.\n_80 % de l’import dels préstecs.\n_Fins a 5 anys.\n_L’entitat té l’obligació de garantir que els costos de les noves operacions finançament que es beneficiïn d’aquests avals es mantindran en línia amb els costos carregats abans de de l’inici de la crisi de la covid-19, tenint en compte la garantia pública de l’aval i el seu cost de cobertura.\n_Nous crèdits de circulant necessaris per a la companyia exportadora que responguin a noves necessitats de finançament derivades de la crisi sanitària de la covid-19 i no a situacions prèvies a la crisi actual.\n_El finançament avalat no es podrà aplicar a la cancel·lació o amortització anticipada de deutes preexistents.\nVeure afectada la seva activitat per la situació d’emergència de la covid-19 i ser empresa exportadora d’acord amb allò definit en els requisits d’internacionalització.\n4) Import a sol·licitar\nL’empresa ha de sol·licitar l’import en funció de l’impacte en la seva tresoreria per la situació actual d’alarma de la covid-19.\n5) Puc aplicar el suport financer a pagament de quotes de préstec corrents?\nNo, ja que el pagament de quotes es planteja per a noves necessitats de finançament derivades de la crisi sanitària de la covid-19.\n6) Em poden cancel·lar una línia en contrapartida de la signatura d’aquesta?\nNo, els préstecs que es beneficien de l’aval CESCE han de respondre a noves necessitats de finançament.\nUs recomanem que tingueu en compte els següents punts:\n-Cal evitar les garanties personals, ja que l’entitat ja disposa del 80% aval.\n-No acceptar productes contrapartida (ex. pòlisses assegurança o semblants).\n-Respecte a tipus interès hem de tenir millors condicions que les que l’entitat ens apliqui en aquests moments seguint l’establert en el reglament CESCE subscrit per part de les entitats i que determina que:\nL’entitat té l’obligació de garantir que els costos dels nous crèdits de circulant que es beneficiïn d’aquests avals es mantindran en línia amb els costos carregats abans de de l’inici de la crisi de la covid-19, tenint en compte la garantia pública de l’aval i el seu cost de cobertura.\n-Respecte a si ens proposen de fer una pòlissa amb venciment a un màxim de 5 anys per renovar una d’existent:\nRecordar que només s’autoritza nou finançament.


Hora del conte dedicada a la Salut Mental amb Lídia Clúa\nEs farà el dimecres, 9 d'octubre, a 2/4 de 6 de la tarda.\nUna de les activitats que es farà és l'Hora del conte que enguany anirà a càrrec de Lídia Clúa. La rondallaire serà el dimecres 9 d'octubre a la Biblioteca de Taradell, a partir de 2/4 de 6 de la tarda per explicar R.A.R.A, un conte que ha escrit i que explicarà per a l'ocasió:\nLes rutines són importants per ELLA, molt importants. Però un dia se li trenca la jugada, i ara què? No pot continuar... Mira que és rara... Per sort ELL és el seu millor amic i l'ajudarà, però resulta que sense saber-ho ELL també té les seves rareses. No serà que tots plegats som una mica raros?\nEl lema d'enguany del Dia Mundial de la Salut Mental és 'Parlar i escoltar, salvar vides' d'acord amb la temàtica sobre el suïcidi escollida en la celebració a nivell nacional. L'objectiu dels diferents actes és combatre l'estigmatització entorn els problemes de salut mental desmentint prejudicis i apropant la realitat de la salut mental a la població.


Tallers diversos a la nostra Escola d’Hostaleria | INS Cavall Bernat\nArròs: amb llamàntol, amb verdures i bacallà, de crancs i sípia, caldós d’escamarlans, de capipota amb escamarlans, amb sípia i carxofes\nPaella: de marisc, de mar i muntanya\nRisotto: de trompetes de la mort amb gorgonzola, de gambes i cecina, de cloïsses amb menta fresca, de marisc, de moixernons amb verduretes, de calamarsets i navalles, de carxofes i pernil ibèric,…\nEn aquest taller aprendrem la part bàsica dels arrossos i practicarem tres elaboracions.\nEs farà el dimecres 1 de febrer de 19:00 a 20:30 al Restaurant Escola Torre Mossèn Homs. Carretera de Castellar, km 19. El preu és de 5 €/persona.\nTALLER DE VINS I TAPES\nVoleu aprendre el secret del maridatge entre vins i tapes?\nNo us perdeu aquest taller. Amb una selecció de vins entre els quals trobarem els Vins Grau de Maians, empresa col·laboradora de l’institut, i les tapes preparades per l’alumnat de Direcció de Serveis us llepareu els dits.\nEs farà el dilluns 20 de març de 19:00 a 20:30 al Restaurant Escola Torre Mossèn Homs. Carretera de Castellar, km 19. El preu és de 5 €/persona.\nTALLER DE CERVESA i FORMATGES\nA Catalunya tenim una gran tradició cervesera i darrerament han aparegut al mercat diferents tipus de cerveses artesanes d’una gran qualitat. Segur que heu sentit a parlar de: les Ales, Real Ale, Indian Pale Ale (IPA), Bitter, Mild, Strong. Les combinarem amb formatges seleccionats (de llet de vaca, ovella i cabra)\nAquest taller es farà el dilluns 24 d’abril de 19:00 a 20:30 al Restaurant Escola Torre Mossèn Homs. Carretera de Castellar, km 19. El preu és de 5 €/persona.\nComencem a fer salivera amb Sashimi de tonyina, foie micuit, gambes a la sal, ballà confitat amb tomàquet, calamar a l’andalusa,….\nEn aquest taller aprendrem a fer algunes tapes bàsiques que ens permetin continuar investigant en aquesta part de la cuina.\nAquest taller es farà el dimecres 10 de maig de 19:00 a 20:30 al Restaurant Escola Torre Mossèn Homs. Carretera de Castellar, km 19. El preu és de 5 €/persona.\nPodeu fer la inscripció:\na) Per telèfon, trucant al 937851143\nb) Per e-mail, al a8053251@xtec.cat\nEl pagament es farà el dia del taller.


La meditadora llueix mascareta i es reivindica com a símbol de calma contra el coronavirus - À Punt\nLa meditadora llueix mascareta i es reivindica com a símbol de calma contra el coronavirus\nL’estudi d’Escif demana mantindre el monument i diu que el cost de desmuntar la falla seria “infinitament més elevat”.\nFigura de la falla d’Escif, Manolo Martín i José Ramón Espuig, a la qual s’ha afegit una mascareta en referència a la crisi del coronavirus / Rober Solsona (Europa Press)\n11 de març 2020 - 13:33\nL’artista urbà Escif, un dels responsables de la falla municipal de València, proposa mantindre la dona meditadora “fins que es reprenguen les Falles”. La figura, a la qual se li ha col·locat una mascareta que evoca la situació de la crisi sanitària pel Covid-19, es convertiria en “símbol de paciència, calma i esperança tan necessari en aquests dies”.\nEn un comunicat emés per l’estudi Brillo y Sabor, l’autor del monument “Açò també passarà” –juntament amb els artistes fallers Manolo Martín i José Ramón Espuig– es posa de manifest que la situació davant el coronavirus és “una crisi mundial molt difícil de combatre”. “No existeix vacuna contra la malaltia i les infraestructures sanitàries es queden xicotetes per la velocitat de propagació”, apunten, a més d’insistir que les úniques armes per a combatre aquesta crisi “són la paciència, la calma i l’esperança”.\n“Hem d’aconseguir desaccelerar el moviment de la societat el temps suficient perquè la gent ja infectada passe la malaltia i no la continue propagant”, argumenten. Paciència, calma i esperança. Aquests són precisament els valors que transmet la gran dona meditant en la plaça de l’Ajuntament. “Una de les funcions primàries de la cultura és la de reforçar l'imaginari simbòlic de cada societat. La batalla contra el coronavirus és una batalla de comunicació i conscienciació”, destaquen sobre una actitud que, diuen, han d’assumir els mitjans de comunicació per tal d’ajudar a restablir la calma.\nQue el món es recolze en València per a superar la crisi\nPer aquests motius, des de l’estudi del grafiter advoquen per mantindre la gran meditadora a la plaça. “Permetem que el món sencer es recolze en València per a superar aquesta crisi. Regalem-li al món l'antídot per a superar aquesta crisi”, animen.\nQuant als aspectes tècnics derivats de prendre una decisió com aquesta, entenen que els costos de desmuntar, emmagatzemar i tornar a muntar la falla serien “infinitament més elevats” que mantindre l’estructura a la plaça. En aquest sentit, asseveren que l’estructura d'aquesta falla és “molt forta i podria fàcilment aguantar sis mesos intacta”.\n“Podria considerar-se que el monument ocupa un espai de trànsit, però entenem que la previsió de convertir en zona de vianants la plaça acompanyaria aquesta decisió”, continuen, a més de precisar que es podria delimitar el perímetre del monument per a facilitar el flux de vianants. “Això també passarà”, conclouen citant el lema de la falla.


Tallen un carrer a Riudoms per una fuita de gas\nEls bombers ha informat que no hi ha hagut cap afectat i no s'ha hagut de desallotjar els veïns\ndijous, 16 d’agost 2018 - 12:50h | Actualitzat a 16/08/2018 12:55h\nImatge del carrer de Sant Bonifaci tallat per la fuita de gas. | Carles Viñuales\nAquest dijous, 16 d'agost, a les 10.57 hores, els Bombers de la Generalitat han rebut un avís per una fuita de gas a Riudoms, en concret al carrer de Sant Bonifaci número 4. Així doncs, s'han enviat un parell de dotacions per tal que posessin fi a aquest problema. A més, fins al lloc de l'incident, s'hi ha traslladat la policia local i un tècnic de la companyia de gas.\nSegons han informat els bombers, no hi ha hagut cap afectat i no s'ha hagut de desallotjar els veïns de la zona, ja que es tracta d'un incident a la via pública. Els bombers han establert un perímetre de seguretat per tal que ningú prengui mal i la ciutadania estigui segura.\nUn cop se solucioni, es restablirà la normalitat a la zona i s'obrirà la circulació del carrer afectat, tant als vehicles com als visitants. De moment, els bombers i el tècnic de la companyia encara estan realitzant diverses tasques per tal d'acabar amb la fuita de gas.\nEls Bombers treballen per solucionar la fuita de gas del carrer de Sant Bonifaci de Riudoms, | Carles Viñuales\nUna mala combustió de l'aire condicionat provoca una fuita de gas a Tortosa\nEl passat dissabte, 11 d'agost, una fuita de gas en un aparell d'aire condicionat del mercat de Tortosa, va provocar que es tallés la circulació a l'avinguda de la Generalitat. Així doncs, la Policia Local, en detectar la fuga, va donar l'avís als Bombers, els quals van establir un perímetre de seguretat i fins que no es van detectar paràmetres negatius del gas, no es va restablir el trànsit, tant a vianants com a vehicles.\nFins al lloc de l'accident, s'hi van traslladar un total de tres dotacions dels bombers, a més dels agents de la Policia Local de Tortosa. Així doncs, els Bombers, un cop van trobar el punt de la fuita, van prendre les mesures amb l'explosímetre, el qual va marcar positiu en monòxid de carboni. El problema venia donat per una mala combustió del cremador de gas de l'aire condicionat del mercat tortosí. A les onze del matí, l'explosímetre va donar xifres negatives en monòxid i es va restablir la normalitat de la zona.


El Parc de Nadal més circense a Valls | Diari de Tarragona\nEl Parc de Nadal més circense a Valls\nLa proposta s’allargarà fins al pròxim 2 de gener i l’objectiu és aplegar petits i grans i que experimentin els tallers\n31 de Diciembre de 2017 - 10:39 hs\nDues nenes jugant i experimentant al taller de circ de la carpa de la Companyia Passabarret. FOTO: PERE TODA\nEl Parc de Nadal de Valls dedica l’edició d’enguany a la temàtica del circ i els jocs populars. La proposta va començar el dijous 28 de desembre a la tarda. L’escola Enxaneta acull el taller de circ més gran de Catalunya a càrrec de la Companyia Passabarret.\nPer la seva part, Dèlia Batet de la Companyia Passabarret va explicar ahir que «els tallers de circ estan pensats també per als adults». Les activitats circenses van des dels equilibris sobre objectes a les tècniques aèries, així com malabars, xanques o la corda fluixa. També destaquen les propostes per als més petits amb un espai de fins a cinc anys. I és que la Companyia Passabarret fa quatre anys que participa en el Parc de Nadal cedint la carpa i ensenyant a tots els nens les diferents disciplines del circ.\nEl Parc de Nadal de Valls té com a eix central els jocs populars, amb el segell distintiu d’uns materials que els han aportat els ciutadans Es posa èmfasi en la idea del reciclatge i ja fa tres anys que es realitza a l’escola Enxaneta de Valls.\nDiferents escoles de Valls i associacions han recollit els últims mesos taps de suro, brics de plàstic... material reciclat que permetrà a tots els nens realitzar les manualitats o poder jugar. Com a novetat d’enguany, 22 bars de la localitat s’han sumat a la iniciativa i han recollit material reciclat. Els tallers sobre jocs populars començaran el 2 de gener fins al dia 4 i es faran les activitats de circ a la carpa. Imma Piñas, de l’entitat Cel Rogent i dinamitzadora, va assegurar que «l’objectiu del Parc de Nadal és que el nen experimenti, i ho faci tot ell».\nLes associacions plantegen vuit tallers de temàtica teatral i castellera entre altres, que es divideixen en diferents grups d’edat.\nLes dotze entitats participants del Parc de Nadal són Cel Rogent-Educació Ambiental, que coordina els continguts, l’Associació Verge de la Candela, l’Agrupament Escolta Verge de la Candela, l’Associació Porta Oberta, l’Associació Trèvol, la Colla Joves Xiquets de Valls, el cor Koré de l’associació coral Suite Cor, la Coral infantil Cors Alegres, l’Esplai Esquirols, Teatralitzat i la Unió Anelles de la Flama, així com la Companyia Passabarret, amb la carpa i els seus jocs d’habilitats circenses.


▷ ⭐Definició de esfèrula⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de esfèrula\nDefinició de esfèrula\nA continuació pots descobrir La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula esfèrula, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot utilitzar en un context real aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple entendre què significa esfèrula.\nPetit cos esfèric.\n¿Cóm es diu esfèrula en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice esfèrula en catalán?\nSi vols aprendre com es diu en espanyol esfèrula has de entendre que la seva traducció és esfèrula pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar esfèrula\nA mesura que la infecció en els pulmons creix, les esférulas es rebenten, escampant-les endosporas a la membrana pulmonar.\nCadascuna de les nombroses endòspores potser creixi […] convertint-se en esférula.\nQualsevol d’aquests mètodes […] identifica les esférulas de la Febre […] de la Vall sota el microscopi o créixer el fong de la […] Febre de la Vall de l’extracte de la biòpsia, dóna una prova concreta de quina part de la biòpsia ( «lesió») té lloc la infecció de la Febre de la Vall.\nAquests agents són espècies de fongs dimórficos que […] es propaguen com llevats […] miceliales a la terra i com esférulas que contenen endòspores […] en els teixits de mamífers.\nLes esférulas i les endòspores es poden visualitzar amb tincions de calcoflúor, Papanicolau, hematoxilina-eosina […] i Gomori […] metenamina en mostres d’esput, pus i biòpsies de teixits.\nUn cop dins de l’hoste, les artroconidias pateixen […] un canvi morfològic a esférulas.\nDins d’aquestes hi ha […] centenars de endòspores ovoides de 2 a 3 micres que poden convertir-se elles mateixes en esférulas que contenen endòspores i que disseminen la malaltia a tot el cos.\nCada esférula fins i tot està […] farcida amb endòspores més petites.\nLes proves intradèrmiques d’hipersensibilitat per a les preparacions […] derivades dels micelis fúngics […] (amb coccidioidina) o de les esférulas (amb esferulina) han estat útils […] per als estudis epidemiològics [.. .] però poden donar resultats falsos negatius en casos individuals, especialment si la malaltia està avançada.\nLes espores infectades creixen a la membrana del pulmó i es transformen en quists […] microscòpics anomenats esférulas (petites esferes).\nAixí mateix, els taques a la pell de la Febre de l'[…] Vall no contenen esférulas.\n1. Projecte sobre esférulas d’impacte extraterrestres.


Holiday home Comercial Road Esporles Mallorca Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBanyalbufar, Mallorca, Espanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Comercial Road Esporles\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Esporles, Holiday home Comercial Road Esporles és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home Comercial Road Esporles, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de piscina exterior. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday home Comercial Road Esporles no troba competidors en cap categoria.


Marc Márquez completa el primer reconeixement mèdic postoperatori - Marc Márquez\nMarc Márquez completa el primer reconeixement mèdic postoperatori\nDues setmanes després de ser operat a la Clínica Mayo de Rochester (Minnesota), Marc Márquez ha passat el seu primer reconeixement mèdic postoperatori.\nL’avaluació ha tingut lloc a l’Hospital Ruber Internacional de Madrid, amb un equip mèdic format pel Dr. Joaquin Sánchez Sotelo, el Dr. Samuel Antuña i el Dr. Angel Cotorro. La valoració de l’evolució inicial després de la intervenció quirúrgica a l’húmer dret de Márquez ha estat positiva.\nL’equip mèdic ha recomanat continuar amb exercicis controlats durant les properes quatre setmanes. Està previst que el vuit vegades Campió del Món se sotmeti a la seva propera revisió mèdica d’aquí a quatre setmanes.\nMarc Márquez, Pilot de l’equip Repsol Honda: “Avui he tingut una revisió mèdica a Madrid i els metges estan contents. Tinc el braç immobilitzat i estarà així les properes setmanes. Les meves sensacions fins ara són positives perquè no tinc dolor, això és molt important .Em permet descansar i seguir les regles dels metges: una dieta sana, beure molt i sortir a passejar amb els nostres gossos, perquè és important que el cos no estigui inactiu.El més important que em diuen els metges és que ara he d’estar tranquil i ser pacient”.\nDr. Sanchez Sotelo, MD PhD, President de la Divisió de Cirurgia d’Espatlla i Colze de la Clínica Maig: “Marc Márquez s’ha sotmès avui a una revisió mèdica a Madrid amb el Dr. Antuña, el Dr. Cotorro i jo mateix, confirmant una evolució positiva de la ferida quirúrgica, a partir d’avui començarà a fer exercicis controlats de mobilització passiva de l’espatlla i del colze fins a una nova revisió d’aquí a quatre setmanes.”


Espectacular cartell de Denis Besó per a La Passió d'Altea 2019 - Altea Digital\nEspectacular cartell de Denis Besó per a La Passió d’Altea 2019\nAlcalde i regidor de Cultura participen en la presentació del cartell.\nDivendres passat a la vesprada tenia lloc a la Casa de Cultura la presentació del cartell de La Passió d’Altea 2019 creat per Denis Besó, el “Davallament de la Creu”, a qui ha portat 3 mesos d’intens treball, el resultat és espectacular donat els seus grans dimensions i intens colorit. A la cita acudien, al costat de representants de Pla i Revés i protagonistes de l’escenificació, l’Alcalde, Jaume Llinares i l’edil de Cultura, Diego Zaragozí.\nEn el transcurs d’aquesta presentació, Alcalde i regidor de Cultura, agraïen al grup de teatre alteà, Pla i Revés la posada en escena, un any més, de la Passió d’Altea. Una representació que ja s’ha convertit en símbol de la Setmana Santa alteana després de 38 anys de representació.\n“Per a mi és un honor estar hui ací. És una obra impressionant que mereix ser mostrada i que la gent puga gaudir-ne”; començava dient el primer edil alteà. Jaume Llinares donava l’enhorabona a Pla i Revés per la trajectòria de La Passió i mostrava el suport institucional a la representació. “Cada any continua arribant Setmana Santa i seguiu oferint La Passió. Crec que ha arribat l’hora que reba un reconeixement públic i una manera seria aconseguir catalogar a La Passió com a Bé de Rellevància Local i aquesta seria una fita a aconseguir d’aquí a dos anys, quan se celebren els 40 anys de representació”; assenyalava Jaume Llinares, qui reconeixia que “no és fàcil que una activitat es faça durant 40 anys i la Passió està a les portes. Tampoc és fàcil aconseguir aquesta distinció com a Bé de Rellevància Local, perquè s’han de presentar molts mèrits, però crec que La Passió els té i seria un objectiu bonic per celebrar els 40 anys “.\nEn nom de Pla i Revés, el seu president, Joan Carratalà, parlava de la importància que per al grup té aquest any La Passió, ja que aquest any l’entitat compleix 40 anys i també per la Capitalitat Cultural Valenciana d’Altea. “Per a nosaltres ha estat un repte la representació de La Passió durant 38 anys. Aquest any tindrà el format dels últims anys i es representarà en valencià el dissabte 6 d’abril i en castellà diumenge 7 a Palau Altea. El protagonista tornarà a ser el mateix, ja que a Jesús el encarnarà Marian Martínez i el director serà el de sempre, Vicent Lloret, que gràcies a ell tira endavant la representació “. “Quant al cartell, de nou l’ha realitzat Denis Besó i crec que aquest any ha superat les expectatives”; ha conclòs Carratalà, però no sense abans convidar alteans, residents a la comarca i visitants a gaudir de La Passió 2019.\nLa representació en valencià del dissabte 6 d’abril tindrà lloc a les 20:00h i la de diumenge 7, en castellà, a les 19:00h. El preu de les entrades és de 6€ per localitat i estes es poden adquirir amb antelació a Casa de Cultura, confraries de Setmana Santa, Carnisseria Orquín, Teixits Llinares, Arroseria Tossal Roig, supermercat El Poblet d’Altea la Vella i El Xiringuito; a més de la taquilla de Palau Altea el mateix dia de les representacions.\nCom a protagonista de la representació, Marian Martínez donava les gràcies als assistents a la presentació i també al director per haver comptat de nou amb ell per encarnar Jesús. “Espere que la gent vaja a veure La Passió i vull donar les gràcies a tots els que formen Pla i Revés i treballen perquè l’obra tire endavant cada any i seguir fent cultura popular. A veure si entre tots podem seguir mantenint La Passió i continue per sempre”; comentava Martínez.\nPer la seua banda, el director de l’obra, Vicent Lloret, explicava que “l’obra tira endavant gràcies, principalment a la voluntat dels actors, perquè sense ells seria impossible realitzar-la”.\n“Vull agrair a l’Ajuntament d’Altea el que sempre estiga donant suport a la representació. Sense ell seria difícil de tirar endavant perquè les despeses són enormes i ens ajuda en tot el que pot “; declarava Lloret.\nEl director de La Passió qualificava de “impressionant” el cartell. “És una obra per estar en un museu, és espectacular. “Aquest any Pla i Revés compleix també 40 anys i esperem que complisca molts més”, concloïa el director de La Passió.\nEra Diego Zaragozí, regidor de Cultura, el qual posava fi a les intervencions agraint en primer lloc a les persones que han donat suport a Pla i Revés durant els seus quatre dècades d’existència, “en temps bons, en temps regulars i en temps dolents, que segur també n’hi ha hagut en aquests 40 anys que donen per a molt”.\nLa descripció de l’obra, com no podia ser d’altra manera, la realitzava l’autor, que explicava que “és una obra ambientada en el Renaixement. Una explosió d’idees pintades a l’oli sobre llenç. Aquesta obra té els colors venecians. Utilitzen pigments vermells, que en l’època venien d’Amèrica i eren tan cars com l’or “.\n“El dramatisme de la il·luminació ve de l’època de Caravaggio. La teatralitat i les tonalitats de pell dels personatges, reflecteixen el moment. El quadre està pintat a la diagonal que era comú en l’època del Renaixement. Les tres Maries en triangle que representaven la vida, la mort i la reencarnació. Ho he pintat amb molt d’amor i espero que agrade “.


La Cambra de Comerç de Tortosa, dona suport a la iniciativa del Port de Tarragona, de mantenir les inversions previstes. | Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Tortosa\nLa Cambra de Comerç de Tortosa, dona suport a la iniciativa del Port de Tarragona, de mantenir les inversions previstes.\nFrancesc Faiges, president de la Cambra, ha fet una valoració molt positiva de l’anunci del Port de Tarragona de mantenir les inversions previstes (150 milions d’euros en els propers quatre anys) per tal de facilitar la recuperació econòmica, arran de la crisi provocada per la pandèmia de la Covid-19.\nDes de la Cambra ja fa setmanes que estem treballar amb un programa que hem anomena’t: “Que cap empresa tanqui”, i aquesta decisió del Port de Tarragona, reforça aquesta línia de treball, i estem convençuts que pot ajudar a moltes empreses del nostre territori. La del Port, és una decisió valenta i, sobretot, responsable.\nEl president de la Cambra ha recordat que, “és en moments com aquests quan es veu la veritable vàlua de les persones. Josep Maria Cruset, com a president del Port, ha sabut estar a l’alçada de les circumstàncies. Tant de bo les administracions en prenguin bona nota i se n’adonin que ara més que mai el que les empreses i la societat necessitem i n’esperem d’elles és que vagin a una i, sobretot, siguin capaces d’executar les inversions i accions imprescindibles que ens permetin emprendre la reconstrucció l’endemà mateix de sortir del confinament”.


Les arrels del millor Barça\nEl podi de la Pilota d'Or, amb tres futbolistes blaugrana, confirma l'èxit d'un model de planter imposat fa trenta anys\nRAQUEL FARRÉ ·11/01/2011 - 04:31h\nRAQUEL FARRÉ -\nDeixeu que marquin, no defenseu! Deixeu-los marcar!" Convèncer un equip de nanos d'entre 10 i 11 anys que, per allò que els anglesos van anomenar fair play (joc net), han de deixar que el contrari faci un gol sense posar-hi cap impediment no és una empresa senzilla. La cosa es complica si el partit és una final i l'oponent, el gran rival. Però així es va decidir el torneig Vila de Peralada del 2007. "Hauríeu d'haver vist la cara que feien els nens. No entenien que l'entrenador els ordenés que es deixessin fer un gol. I els pares... La cara que feien el pares!", recorden els presents.\nL'equip aleví del Barça jugava contra l'Espanyol i un futbolista culer va prendre mal, els blanc-i-blaus van xutar la pilota fora del camp perquè atenguessin el nano i, en la represa, Mamadou, del Barça, despistat, no va tornar la pilota a l'Espanyol i va marcar l'1 a 0. Tot seguit, l'entrenador del Barcelona, Albert Puig, va indicar als seus jugadors que deixessin fer un gol a l'Espanyol sense posar-hi cap trava. "L'educació ha de prevaler sobre la competitivitat. Sense voler-ho, Mamadou va marcar en una jugada poc esportiva", va explicar el tècnic. Al final, el Barça va guanyar 2 a 1.\nAls equips inferiors s'ensenya primer a ser persones, encara que costi un gol\nFa uns mesos que Albert Puig ja no s'asseu en una banqueta. Ara coordina l'àrea de futbol formatiu blaugrana, l'envejat planter del Barça que ahir a Zuric va acaparar el podi del premi al millor jugador del món del 2010.\nSandro Rosell ha confiat a Guillermo Amor (per qui el Barça va haver de canviar les normes de la Masia, que no permetien la residència de menors de 14 anys) i al mateix Puig l'herència del projecte que un dia van iniciar Laureano Ruiz i Oriol Tort (un gran detector de joves talents) i van continuar Jaume Olivé, Lluís Pujol, Antonio Carmona, Joan Martínez Vilaseca, Quique Costas i Albert Benaiges, entre d'altres. "Intentem seguir la dinàmica i l'estil que es va crear fa 30 anys, una idea innegociable", assegura Puig.\n"Cruyff i Rexach van marcar-nos el camí", afegeix sobre el model futbolístic l'entrenador del primer equip, Pep Guardiola, criat també al planter. "El moment que ara vivim neix d'aleshores", insisteix. Alguns discrepen i atorguen la paternitat del patró de joc a un altre holandès: Marinus Michels, que va entrenar l'equip en dues etapes (1971-1975 i 1976-1978) i va convèncer la directiva que el futbol base del club s'havia de professionalitzar.\nMichels, als anys setanta, va demanarprofessionalitzar l'estructura de base\nAra bé, ningú discuteix que l'empremta de Cruyff determina el segell Barça. Que la sacralització del model implantat pel Flaco (l'aposta pel joc ofensiu a partir de la possessió de la pilota, la combinació al primer toc, l'aposta pel jugador tècnic i d'intel·ligència tàctica) diferencia el Barça de la resta de clubs.\nAl planter blaugrana els entrenadors inculquen als nanos des de ben petits la mateixa filosofia. "Aquí tots sabem a què juguem. El model és innegociable", sentencia Guardiola. "Segurament per això aquí és més fàcil fer el salt del filial al primer equip", afegeix Sergio Busquets.\nActualment, 15 equips formen el planter blaugrana. Uns 250 nens entre els 7 anys (prebenjamins) i els 18 (juvenil B). Alguns arriben al club després de destacar a l'escola de futbol del Barça, que ara dirigeix Benaiges, però la majoria es fitxen d'altres equips. El club treballa amb 26 observadors que busquen joves talents per tot Espanya. "No és una feina, és un vici", fa broma un dels veterans del grup, Germán Vaya, conegut com a Mani, que controla Andalusia.\n«No és una feina, és un vici», afirma un dels 26 observadors que busquen talents\n"La captació és bàsica, fonamental, però insuficient si no hi ha una bona formació després. No n'hi ha prou amb captar un jugador, els joves s'han d'acabar de formar en un futbol tan específic com el nostre", destaca Pep Boada, cap dels observadors del Barça. Per això Rosell ja va anunciar en campanya que el club havia d'aconseguir que els entrenadors del planter es poguessin dedicar professionalment a la seva tasca, cosa que fins ara no passava. De fet, d'aquí pocs dies ha de començar el primer curs d'entrenadors que ofereix el club.\nMacarrons per a Xavi\nXavi, per exemple, va arribar al Barça als 11 anys tot i que Tort el va voler fitxar quan només en tenia sis. El migcampista jugava al Terrassa i, després que Antonio Carmona li fes un seguiment exhaustiu, va aterrar a l'aleví blaugrana, que aleshores entrenava Juan Manuel Asensi. D'entre tots el tècnics que han dirigit Xavi, l'egarenc destaca Joan Vilà. "Amb 15 o 16 anys ja era un gran jugador, però ens els últims quatre o cinc ha arribat a l'excel·lència", apunta Vilà sobre Xavi en una entrevista concedida als mitjans del club. I continua: "Primer va aprendre a mirar, després a interpretar el joc i, finalment, a triar la millor opció possible". Com que era massa petit per desplaçar-se tot sol fins a Barcelona, el club va posar a la seva disposició un taxi que compartia amb altres companys del planter que vivien als afores de la ciutat. L'equip s'entrenava tres dies a la setmana als camps annexos al Miniestadi.\n«Tots sabem a què juguem, el model és innegociable», diu Guardiola\nXavi no va viure doncs a la Masia, però sí que hi va menjar molts macarrons i va protagonitzar trapelleries amb bons amics com Mario Rosas. "El futbolista més virtuós que he vist mai", assevera el de Terrassa. Mario no va triomfar al Barça i ara juga al Salamanca.\n"El talent és innegociable. Busquem jugadors amb una gran qualitat tècnica, intel·ligència tàctica i velocitat de pensament i execució. Però per a cada posició necessitem que tingui unes qualitats intrínseques que hem definit clarament en l'última trobada d'observadors", revela Albert Valentín, responsable de gestió de la secretaria tècnica blaugrana.\nIniesta va aterrar a la Masia amb 12 anys. Estrella d'un torneig infantil de futbol, el de Brunete, l'aleshores capità de l'Albacete va enamorar els observadors de mig món. El fet que el Barça comptés amb una residència com la Masia va resultar determinant perquè el de Fuentealbilla acceptés l'oferta blaugrana, tot i que l'escalf de la resta de residents i dels responsables de la casa no van estalviar-li dies de plors.\n"Ara la psicòloga ajuda molt; hem anat incorporant a la Masia professionals de diversos àmbits que eviten situacions com aquella. Vaja, les intenten detectar abans que es produeixin. El nostre model és el més integral i complet", defensa Carles Folguera, pedagog i director de la residència des del 2001 (abans se n'havia fet càrrec la família Farrés), i durant molts anys porter de l'equip d'hoquei patins.\n"Si els pares no es mouen per cap vinculació sentimental amb un equip concret i la qüestió econòmica no és molt diferent entre un club i un altre, les famílies valoren especialment com estan atesos aquí els nanos", assegura.\nQuant a la formació intel·lectual, cada vegada són més els nois de la Masia que superen la selectivitat. "Jo els dic: il·lusió, tota, però quants han arribat? Deu, dotze? Heu d'invertir en els estudis. Però sé que en el fons pensen que seran un d'aquells pocs que arribaran al primer equip", explica Folguera mentre assenyala les orles que pengen a les parets del menjador amb les fotografies de tots els nois que hi han passat.\nA la residència culer (l'antiga Masia de Can Planes i inaugurada com a residència per a les promeses del Barça el 1979) hi viuen actualment 60 esportistes d'entre 11 i 18 anys. 48 són futbolistes, 11 juguen a bàsquet i un a hoquei. A l'hora de dormir, però, la majoria no ho fa a la Masia, sinó a unes estances que el club va habilitar al lateral del Camp Nou, a la zona més pròxima a la residència. Amb la inauguració de la nova Masia, dins la ciutat esportiva de Sant Joan Despí el director general del club, Antoni Rosich, calcula que estarà a punt pel pròxim curs escolar, es tornarà a agrupar els joves, que disposaran, a més a més, d'unes instal·lacions molt més modernes i adequades.\nEl fitxatge de Leo Messi, que no va viure a la Masia, va estar a punt d'anar-se'n en orris per culpa del Jocs Olímpics de Sydney. Alertat per un col·laborador a l'Argentina, Josep Maria Minguella va aconseguir que el Barça fes una prova a Messi quan tenia 13 anys. El davanter va viatjar des de Rosario fins a Catalunya amb el seu pare perquè Rexach, director esportiu del club, l'avalués, però Rexach, que havia de donar el vistiplau al fitxatge, era aquells dies a Austràlia.\nA la fi, Charly va arribar a Barcelona abans que al pare de l'argentí se li acabés la paciència i se'n tornés amb el nano a casa. "En cinc minuts ja vaig dir que sí", recorda. Feina va tenir després per convèncer la directiva de Joan Gaspart perquè paguessin les despeses del tractament mèdic que necessitava Messi que, amb 1,47 d'alçada, patia problemes de creixement.\n"A partit de la pròxima temporada, dins del futbol 7 [fins a infantil] apostarem pel talent català", avança Puig. "A l'infantil B, si el talent és gran l'introduirem de qualsevol lloc d'Espanya. I a partir del cadet intentarem globalitzar la recerca de talents, tot i que sempre tenint clar que la força del planter ha de ser d'àmbit català".


L'extrany cas de la tortuga que va posar ous a la platja de La Mata, a Torrevella.\nA final de setmana ens hem quedat - de nou - sorpresos per la visita de una femella de tortuga babaua (Caretta caretta L.) a les nostres costes per tal de fer allò que li indica el seu instint de conservació de l'espècie; desovar. I enguany concretament ha sigut a la platja de La Mata a Torrevella.\nJa l'any passat hi ens va visitar una altra, a la platja de Sant Joan.\nHi ha un parell de coses certes quant a les tortugues marines en general. Una és que les femelles tornen a posar els ous al lloc on nasqueren. Una altra és que assoleixen la maduresa sexual a prop dels 17-30 anys.\nEstà clar que tornen a casa - si més no així ho crec-.\nUn parell de preguntes per tal de pensar:\nCom eren les nostres platges fa uns 30-50 anys (per posar un període més ample, perquè clar, no sabem ben bé l'edat d'estos animals que n'hi han post)? Quantes postes s'hauran perdut per l'ús turístic intensiu de les nostres platges -ombrelles, camions de netetja de l'arena de la platja, etc. -? Quantes platges verges hi resten?\nUn dels texts diu:\n«el primer hallazgo recogido científicamente en el litoral mediterráneo fue en 2001 en Almería, y desde entonces se han documentado siete u ocho casos».\nLes qüestions que m'envaeixen el cap són les següents: Quin es l'esforç científic per tal d'estudiar este fenomen? Hi ha cap universitat o institució que ho estiga estudiant amb un esforç de mostreig constant? Estes 7 o 8 troballes "científiques" es produeixen dins del marc d'un autèntic projecte d'investigació científica o són més per casualitats, com és el cas actual?\nVaig més enllà; quantes postes durant tot este temps hem destrossat al posar l'ombrella, o quan ha passat el camió / tractor que netetja l'arena? Potser que la seua amenaça, durant tot este temps, no només haja sigut la pesca accidental, fantasma, i els plàstics. També la perduda d'hàbitat, a les nostres costes, hauria tingut més importància que no hem valorat (o no l'hem volguda valorar, arran del nostre model turístic i de desenvolupament econòmic). No de bades al nostre territori esta catalogada com a VULNERABLE.\nCal replantejar-s'ho tot...\nDiario INFORMACIÓN #1\nDiario INFORMACION #2\nCal destacar el paisatge i/o el tipus de platja on ha anat. La platja es troba just al costat del Parc Natural de la Mata, en una zona que fita amb les característiques antigues de tota la platja: el cordo dunar de darrere de la platja. Presumiblement, ha tornat al lloc que va veure quan nasqué, fa pot ser com a mínim 30 anys.\nI clar fa 30 anys encara la zona no estava tan urbunitzada com ara. O pot ser té 50 anys, i llavors, la platja d'aleshores era totalment verge.\nPublicat per Rafa Faravahar a 15:00 Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: mars i oceans, tortugues marines\nUbicació: Platja de la Mata\nBalenes i taurons al canal d'Eivissa.\nI un altre any més, en una data pareguda, tornen a apareixer els rorquals comuns (Balaenoptera physalus (Linnaeus, 1758)). Fa molts anys els especialistes deien que les costes del migjorn valencià eran zones mortes quant a la presència de cetacis. Ara, diuen que més sovint s'acosten més al litoral.\nEn canvi, molts d'ací hem pensat que hi havia una mancança d'estudis i per això no s'en tenien dades. Que el canal d'eivissa era una "autopista" de balenes. A mesura que es fan esforços per conèixer-los s'obtenen resultats. I es demostra allò que es pensava fa ja 20 anys, i que només servia per a calificar-nos com a bojos.\nNotícia al Diario INFORMACIÓN.\nNotícia a La Marina Plaza (recomanat, pel seu contingut en fotos del fet).\nMés info: CRAM - Rorquals comuns.\nTambé s'han deixat veure dofins a la bocana del port de Dènia: notícia Marina Plaza. Malauradament no encerte a identificar quina espècie pertanyen els exemplars de la foto. però per la proximitat al port molt possiblement es tracte de dofins mulars, encara que no es poden descartar que siguen dofins comuns, ja que tenen un dibuix sospitós darrere l'aleta dorsal.\nPer altra banda també cal esmentar que a prop d'eixa zona, en eixos mateixos fons un parell de vaixells pesquers del port de Dènia, han capturat en díes diferents un parell de peixos xovatos (Hexanchus griseus Bonaterre 1788), un cada vaixell. El 29 de maig s'informava que el vaixell d'arrosegament "Mondúver" en pescava un exemplar. El 9 de juny era el "Mediterraneum" que n'agafava un altre.\nEls pesquers al·leguen que els han trobat a relativa poca profunditat - per l'ecoloogia d'esta espècie - . Pero també caldria plantejar-se la possibilitat que estiguen faenant a més profunditat que de costum, ja que corren remors per la comarca que no hi ha pesca, vaja que no es pesca res de res. Ací ho deixe ja que ara per ara són pures especulacions.\nMés info: CRAM - peix xovato\nNotícia INFORMACIÓN 09.06.2015\nNotícia LEVANTE 29.05.2015\nPublicat per Rafa Faravahar a 17:31 Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: avistament, Cetacis, rorqual comú, Tauró\nEl passat dimarts, 23 de setembre es produïren un parell de tempestes més o menys intenses, una al migdia a la Marina Alta i una altra de vesprada a l'interior de l'Alacantí i Marina Baixa.\nD'ambdues en prengué constància (fotogràfica i del radar de l'AEMET) i ací us mostre els resultats:\nFotos del cumulonimbus que deixà pluges a part del nord de la comarca de la Marina Alta. Presa des de Calp, en diferents moments evolutius.\nI ací la seua situació al radar (Múrcia):\nRastre de l'activitat del cumulonimbus al radar de la AEMET. Típica taca el·lipsoïdal de tempesta; amb un nucli amb les pluges més intenses (groc) i la disminució progressiva de la intensitat de la pluja (verds i blaus)\nJa de vesprada a la Canyada del Fenollar (Alacant) vaig veure-ne un altre que afectava a l'interior, entre les comarques de l'Alacantí - Marina Baixa:\nEl seu rastre al radar:\nEs pot apreciar un nucli amb precipitació més intensa de color groc, però en este cas molt més xicotet.\nPublicat per Rafa Faravahar a 13:47 Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: núvols i tempestes\nL'extrany cas de la tortuga que va posar ous a la ...


Sitgesinfoguia – L’Ajuntament aprova un paquet de 36 inversions i actuacions derivades del romanent\nL’Ajuntament aprova un paquet de 36 inversions i actuacions derivades del romanent\nEl Ple de la Corporació ha aprovat per unanimitat el conjunt d’inversions derivades del romanent. Del total de 19,1 milions d’euros de superàvit de 2017, l’Ajuntament destinarà 6,9 milions d’euros a millores per a la vila, 7,9 milions es destinaran a garantir la sostenibilitat financera i 4,3 milions es reserven per a despeses que vagin sorgint en el que queda d’exercici. El regidor d’Hisenda, Josep Moliné, anuncia durant el ple que “de cara a l’exercici vinent abaixarem els impostos”.\nEl Ple de la Corporació ha aprovat amb el suport de tots els grups municipals el conjunt d’inversions previstes per a 2019, amb un import de 6,9M€ que es destinaran a millores per a la vila. Aquest paquet d’actuacions és possible gràcies al superàvit de l’Ajuntament de 2017, de 19,1M€. De la resta, 7,9M€ es destinaran a garantir la sostenibilitat financera de l’Ajuntament (inclouen 6,8M€ d’amortització i interessos de préstecs que deixaran el deute de l’Ajuntament a zero) i 4,3M€ es reserven per a despeses que vagin sorgint en el que queda d’exercici. El paquet d’inversions serà fruit del romanent positiu de l’Ajuntament i permetrà, entre d’altres, rehabilitar el Palau Maricel de Terra, adquirir l’edifici del Patronat i fer el condicionament de l’antiga carretera de Les Botigues.\nEl regidor d’Hisenda, Organització i Govern Obert, Josep Moliné, ha destacat que “aquest és un dels dictàmens més importants del ple per a la vila de Sitges després d’anys d’esforços que venen del govern anterior i també per part de la ciutadania. Durant temps, hem passat moments molt difícils i ara aquest punt aprova inversions per aconseguir un futur millor per a Sitges i donar al municipi i a la ciutadania allò que es necessita”.\nEn el torn de les intervencions dels regidors, la regidora no adscrita Carme Gasulla va explicar el seu vot considerant que “es tracta d’un paquet d’inversions favorable” i alhora va plantejar alguns dubtes sobre el percentatge d’èxit del període d’execució. Per la seva part, el portaveu de NH, Lluís Marcé, va afirmar que aquest romanent “és gràcies a la pressió fiscal. Hi ha un moment que al contribuent hem de tornar-li l’esforç que fa”. En resposta a NH, el regidor d’Hisenda, Josep Moliné, va anunciar que “de cara l’exercici vinent abaixarem els impostos”. Per al regidor de la CUP, Pol Vigó, “aprovem 26 projectes i modificacions de crèdit que permetran respondre a les necessitats de la vila. Caldrà destinar els superàvits per aconseguir un Sitges habitable per a tothom”. El portaveu de C’S, Manuel Rodríguez, assegura que “tenim per fi inversions sostenibles molt esperades com la de la carretera de Les Botigues de Sitges, però trobem que ha faltat iniciativa política. Ara toca apostar per projectes i arreglar els carrers de Sitges”. El portaveu de Sitges en Positiu, Ricard Vicente, va afirmar que “estem contents que hi hagi diners per poder fer inversions però insistim en plantejar el dubte de com hem arribat fins aquesta situació de superàvit. Trobem que hi ha manca de gestió i creiem que és el moment de fer un canvi de paradigma i que hi hagi una nova manera de fer més eficient”. Per a la portaveu de Sitges GI, Vinyet Lluís, “arribar a aquest punt per Sitges és un orgull que ja m’hagués agradat a mi”.\nEl ple ha aprovat també inicialment l’Ordenança de transparència, accés a la informació i govern obert per regular el compliment de les obligacions de I’Ajuntament de Sitges en matèria de transparència, garantir el dret d’accés a la informació pública i establir les bases per avançar en polítiques de govern obert, afavorint la participació dels ciutadans en el disseny i la implementació dels programes de gestió municipal. D’aquesta manera, l’Ajuntament de Sitges es converteix en un dels primers de Catalunya en disposar d’aquesta ordenança.\nEl ple de la corporació ha aprovat una modificació del pla d’Ordenació Urbanística Municipal en relació a la regulació de l’ús d’habitatges d’ús turístic i que arran de l’audiència Pública planteja algunes modificacions per tal de tenir un creixement d’aquesta tipologia d’habitatges més controlats. Segons la regidora de Promoció Econòmica, Aurora Carbonell, “hem portat a terme audiències públiques que ens han servit per recollir aportacions molt interessants que hem volgut tenir en compte. Hem filat més prim en la regulació urbanística per controlar el creixement dels habitatges d’ús turístic i que no es concentri al centre”.\nEn l’àmbit de la infància, el ple de la Corporació ha donat llum verda a la sol·licitud de Sitges per adherir-se a la convocatòria d’UNICEF del programa Ciutats Amigues de la Infància que, segons la regidora de Benestar i Família, Mireia Rossell, representa “un reconeixement del treball que duem a terme els serveis municipals cap a la infància i un compromís també de millora”.\nEl Ple ha començat amb l’aprovació del nomenament del nou Jutge de Pau substitut, Miguel Àngel Hernansaez, que agafa el relleu de Joan Miret. Per la seva part, Fermin Gravulosa continuarà exercint les funcions com a Jutge de Pau Titular.\nDurant la sessió plenària, l’alcalde de Sitges, Miquel Forns, ha anunciat també que l’Ajuntament de Sitges “compareixerà davant el contenciós administratiu interposat per la Delegació del Govern contra la consulta popular de Les Botigues de Sitges i que recordem no s’ha celebrat”.\nEsdeveniments d’especial interès per a la vila\nEl ple de la Corporació ha aprovat la Declaració del Congrès European Robotics Forum com Esdeveniment d’Especial Interès per a la vila. El Departament de Turisme i Platges de I’Ajuntament, que vetlla per la promoció turística de la vila i per promocionar i dinamitzar diferents sectors econòmics, a través del Sitges Convention Bureau va proposar a l’Institut de Robòtica per la Dependència de la Fundació Ave Maria i a la BCO Congressos, presentar la seva candidatura per acollir el Congrés ERF- Robotiks, Sitges 2020.\nEl congrés ERF-Robotiks és I’esdeveniment més influent de la comunitat de robòtica a Europa. Reuneix entre 800 i 1000 experts europeus en robòtica de més de 40 països, entre investigadors, enginyers, gerents, empresaris i funcionaris de financiació pública.\nS’organitzen conferències, debats i tallers relacionats amb el camp de la robòtica, aborden temes socials i tècnics actuals. També es fan exposicions i demostracions de robots. Aquest congrés portaria a Sitges entorn als 1.000 participants procedents de més de 40 països, amb un impacte econòmic calculat de 900.000 € d’ingressos directes. Se’n beneficiaria el sector hoteler, la restauració, el comerç, el transport i les empreses turístiques del municipi. El darrer congrés es va dur a terme a Finlàndia.\nEl ple ha aprovat també declarar el Congrés Internacional de Ciutats Educadores com a esdeveniment d’especial interès per a la vila. Es tracta d’un esdeveniment on es realitzaran conferències, presentacions d’experiències, taules rodones de representants polítics i experts, i visites d’estudi. La trobada serveix també per establir relacions de col·laboració entre Ciutats Educadores. Es comparteixen coneixements i experiències en l’àmbit de I’educació, entesa en un sentit ampli, com a instrument essencial per a la inclusió social, permetent el desenvolupament personal i col·lectiu, i la millora de la convivència i la solidaritat. El Congrés se celebra cada dos anys i hi solen assistir entre 800 i 900 persones. El primer Congrés es va celebrar a Barcelona I’any 1990, des d’aleshores s’ha realitzat cada dos anys en diferents països. L’any passat es va fer a Portugal.\nNova plaça a Sitges “1 d’Octubre”\nEn l’apartat de les mocions, s’ha aprovat el nomenament de la “PLAÇA 1 D’OCTUBRE DE 2017”. Hi han votat a favor de PDECAT-DC, d’ERC, la CUP, SeP i la regidora no adscrita Carme Gasulla; s’han abstingut NH i SitgesGI; i han votat en contra C’S i PP. Amb l’aprovació s’iniciaran ara els tràmits per al nomenament de la rotonda situada a la confluència de l’Avinguda Sofia amb l’Avinguda del Camí deis Capellans com a “Plaça de l’’1 d’octubre de 2017” i es demanarà un informe a la Comissió Municipal de Toponímia. La moció respon a una petició proposada per les entitats de la Societat Recreativa El Retiro, el Casino Prado Suburense, el Grup d’Estudis Sitgetans, l’Agrupació de Balls Populars de Sitges, Òmnium Cultural Garraf i Assemblea Nacional Catalana Sitges.


> Vist als mitjans > “2020, l’any que hem tornat als llibres”, article publicat a l’Ara Llegim\nArticle del Jordi Nopca publicat a l’Ara Llegim el 21 de desembre de 2020. Fes clic per veure l’article original\nEl creixement de l’índex de lectura i el compromís dels clients han fet possible la recuperació\n“Fins al començament de l’estiu la perspectiva era magra: des de llavors ha millorat molt. La gent ha tornat a les llibreries amb moltes ganes. Et fan saber que els agrada triar i remenar. T’expliquen què han llegit i busquen més recomanacions. Ara que s’acosten les festes de Nadal, l’afluència de clients torna a ser notable: com que no es pot viatjar gaire lluny, els llibres són una bona opció, ja sigui com a regal o per a consum propi”. Aquesta és la crònica que fa Marta Ramoneda, llibretera de La Central, d’aquest any 2020: les seves valoracions haurien sigut molt diferents en ple confinament domiciliari, en què la venda de llibres es va arribar a desplomar més d’un 60%. Aconseguiran tancar l’exercici amb pèrdues d’entre l’1% i el 2% a La Central del carrer Mallorca de Barcelona i d’entre el 8% i el 10% al local del Raval, xifres molt més positives que les prediccions de la primera meitat d’any.\nLlavors es feia difícil imaginar que el tancament a casa esperonaria la gent a llegir. “Molts es van adonar que la lectura era una finestra per poder passar el temps, per trobar-se a si mateixos i per entretenir-se”, opina Aniol Rafel, d’Edicions del Periscopi, que contra tot pronòstic ha aconseguit tancar un dels millors anys de l’editorial. “La tendència negativa del març, l’abril i el maig s’ha anat corregint i l’hem arribat a trencar: nosaltres acabem el 2020 creixent. Hem facturat un 80% més”, afegeix Rafel. Encara que la tendència general sigui d’una caiguda d’aproximadament el 5%, Edicions del Periscopi no és l’única editorial que tancarà l’any per sobre de la mitjana: Comanegra, dirigida per Joan Sala, aconseguirà repetir les xifres del 2019. “Les primeres setmanes de confinament ens vam adonar que el sector tenia un dèficit enorme de venda per internet. Hi havia Amazon, Casa del Llibre, Fnac i poca cosa més –comenta Sala–. De seguida van sortir iniciatives com Llibreries Obertes i Adopta una Llibreria, pensades per donar suport al comerç de proximitat. La venda per internet va acabar creixent un 20% respecte a l’any anterior”.\nL’inici de la remuntada\nEl gran canvi va començar quan les llibreries van poder aixecar la persiana. “Vam observar de seguida que la motivació de la gent per tornar-hi era molt gran –explica Sala–. Les llibreries petites i mitjanes, el comerç de proximitat, en van sortir beneficiades. L’índex lector havia pujat durant el confinament i feia que es volgués llegir més. També hi havia una solidaritat molt gran amb el sector”. El 83% dels enquestats en un estudi del Gremi d’Editors de Catalunya afirmaven que la lectura els havia ajudat a passar el confinament, xifra molt menor l’any anterior (67,5%).