Cases Rurals » Cerdanya\nCal Mateuet, és un antic paller rehabilitat, convertit en 3 cases rurals independents: El Paller, El Badiu, La Morera, una d'elles adaptada per a persones amb discapacitats, des de les quals oferim tranquil·litat i vistes meravelloses, sense oblidar l'hort per desconnectar del dia a dia.\nEsglésia, s/n Travesseres\nTel: (+34) 973 515 170\nCal Zet, ofereix unes magnífiques vistes i total tranquil.litat. Amb una capacitat total per a 12 persones, pot funcionar de manera autònoma i independent. Ideal per a grups de 12, 10, 6 o 4 persones. S'ofereix servei de cuina. Ben situada respecte les pistes d'esquí alpí i nòrdic i d'Andorra i França.\nMajor, 17 Montellà 40 - 45 €/pers.\nTel: (+34) 973 351 613 - (+34) 973 515 105\nCA L'ESCOLÀ lloguer complet\nConjunt de 3 allotjaments independents amb una capacitat de 2-10 persones. El Paller, disposa de tres habitacions amb bany i una sala d'estar-cuina-menjador. La Casa, té una capacitat per sis persones, distribuïdes en tres habitacions totes amb bany. La Cort, té una capacitat per a dues persones i està adaptat per a discapacitats\nTel: (+34) 973 51 51 44 - (+34) 690 08 33 80\nTorre Gelbert, us convida a relaxar-se i gaudir d'uns dies inoblidables envoltats de natura. Disposem de quatre apartaments independents totalment equipats. La finca està dividida per la frontera francesa, ubicada al cor de la Cerdanya en un marc privilegiat per la natura.\nTel: (+34) 972 88 00 71\nCA L'ISIDRÓ per habitacions\nLa casa està elvoltada de prats i boscos amb vistes a la Serra del Cadí, un lloc ideal per estar tranquil. 3 habitacions dobles i 1 cuadruplei una triple, amb bany propi a cadascuna d'elles.\nCarrer Castellina, 3 Lles de Cerdanya\nTel: (+34) 973 515 064 - (+34) 679 935 357\n--- Alp Bellver de Cerdanya Bolvir Das Fontanals de Cerdany Ger Guils de Cerdanya Isòvol Lles de Cerdanya Llívia Meranges Montmellà i Martinet Prats i Sansor Prullans Puigcerdà Riu de Cerdanya Urùs


Plàtan fregit a l'estil cubà Tostones\nPlàtan fregit a l'estil cubà "Tostones"\nPlat molt tradicional a tota l'Amèrica llatina.\nChatinos, Tachinos, Patacones o Tostones, així és com a Cuba s'anomena aquesta guarnició que habitualment se serveix juntament amb el Congrí, la Ropa vieja o el Puerco asado, tot i que també es pot servir com a aperitiu directament. Si feu una jornada gastronòmica cubana, que no falti cap d'aquests plats: el secret es combinar-ho tot plegat.\nPer fer-ho, us caldrà fer servir plàtan mascle, sobretot per la seva resistència i pel seu gust similar a la patata, no tan dolç com el plàtan femella clàssic. De fet, acompanya molt bé la carn per aquest motiu, és com menjar patates fregides.\nEl plàtan mascle sempre s'ha de cuinar ja que el seu contingut és gairebé tot midó, el que resultaria indigest en cru.\nAquesta recepta i la seva elaboració me l'ha transmès la meva amiga Mailén, natural de Cuba, així com la resta de plats cubans que trobareu en aquest blog.\n1 plàtan verd mascle\n- Els "tostones" també es poden remullar abans de la segona fregida\n- Es poden servir-los sense sal\nPodeu trobar aquests plàtans mascle en qualsevol botiga llatina o fins i tot, als ja tradicionals "paquis" que tots tenim a prop de casa.\nHeu de seleccionar els que estiguin verds i durs de textura.\nTalleu el plàtan a rodanxes d'uns 3 centímetres aproximadament.\nPeleu-los amb el mateix ganivet, La pell és dura, però es pelen amb facilitat.\nLa pell, a les escombraries, no es pot aprofitar, a no ser que tingueu porcs a casa.\nPoseu els trossos de plàtan a fregir amb l'oli fred.\nEls haureu de fregir dues vegades i la primera fregida és per segellar la pell. Per tant, no volem que l'oli sigui gaire fort.\nAls dos o tres minuts, li doneu la volta i veureu que comencen a agafar una mica de color.\nAquest és el punt que busquem per totes dues bandes.\nSeguidament, retireu el plàtan del foc i reserveu-lo sobre un paper absorbent.\nAra, espereu una estona a que es refredin una mica i evitar cremar-vos.\nAgafeu una mica de paper de cuina.\nCol·loqueu un tros de plàtan fregit a sobre.\nCobriu-lo amb el mateix paper.\nI ara, amb un got resistent, aixafeu el tros de plàtan.\nHeu d'aplicar una mica de força i heu de procurar que quedi ben aplanat per totes bandes.\nDesplegueu el paper i comproveu-ho.\nJa en tenim un!\nS'acostuma a aconsellar fer ús d'un got, però a Cuba molta gent ho fa directament amb la mà.\nCom us agradi més.\nAneu aixafant tots els trosso de plàtan.\nI els reserveu. Poseu a escalar l'oli, ben roent, com si es tractéssiu de fregir unes patates.\nQuan l'oli estigui a punt, ja podeu tornar a fregir aquestes llesques de plàtan que heu aplanat.\nDeixeu-ho un parell de minuts per cada banda, fins que tingui un atractiu color daurat.\nReserveu-los sobre un paper absorbent de nou.\nAquí podeu veure la diferència entre un que no he fregit i un d'acabat.\nFinalment, tireu per sobre una mica de sal en escates.\nI ja els podeu servir, calentons millor, però freds estan molt bons també.\nI aquí teniu els "tostones" cubans!\nAixí estan bons, tot i que poden semblar una mica tontos. Per això, la meva recomanació personal és servir-los com a acompanyament d'altres menjars cubans, ja que el secret està la barreja.\nEls tastem? Uhhhmmmmm!\nRon amb coca-cola\nAlguns em titllareu de cutre des de una òptica europea, i ho entenc. Però si heu estat a Cuba sabreu que el rom es pren a totes hores i també s'utilitza en àpats. No hi ha tanta cultura de maridatge com aquí. La gastronomia cubana és senzilla i, de vegades, el millor acompanyament resulta ser el més quotidià.\nPer cert, la coca-cola pot estar esbravada i calenta si voleu, però això sí: el rom ha de ser autèntic de Cuba (Santiago, Caney, Varadero, Legendario, etc).... no coman mielda señores!.\nRECEPTA PAS A PAS: Menjar blanc\nPAS A PAS: Pa amb llard i sucre


Formació i ajuts Premi Nacional de Sociologia i Ciència Política Semblanzas José María Maravall Herrero\nSemblança del Sr. José María Maravall Herrero\nJosé M. Maravall Herrero neix a Madrid el 1942.\nLlicenciat en Dret a la Universitat Complutense de Madrid, és doctor en Dret per aquesta Universitat (1969), doctor en Sociologia per la Universitat d'Oxford (1975), i D.Litt (Hons) per la Universitat de Warwick (1985).\nÉs Honorary Fellow del St. Antony's College de la Universitat d'Oxford (1984) i Fellow de la British Academy (FBA) el 2002.\nObté la Càtedra de Sociologia a la Universitat Complutense de Madrid el 1981 i, des de llavors, desenvolupa una dilatada tasca docent. Abans, i en repetides ocasions des de 1973, ha visitat per impartir cursos, conferències, etc. el St. Antony's College de la Universitat d'Oxford, la Universitat de Warwick, el Departament de Ciència Política de la Universitat de Nova York, el Center for European Studies de la Universitat de Harvard, el Departament de Ciència Política de la Universitat de Colúmbia i la Jean Monnet Chair de l'European University Institute de Florència.\nDes de 1992 és director del Centre d'Estudis Avançats en Ciències Socials de l'Institut Juan March.\nDe 1982 a 1988 va ocupar la cartera ministerial d'Educació i Ciència a Espanya.\nTé una extensa obra bibliogràfica en espanyol i en anglès, de la qual es poden destacar les publicacions següents: Dictadura y disentimiento político (1978), La política de la transición (1982), Las reformas económicas en las nuevas democracias -amb L.C. Bresser i A. Przeworski- (1993), Los resultados de la democracia (1995), Regimes, Politics and Markets (1997), Democracy and the Rule of Law -amb A. Przeworski- (2003), El control de los políticos (2003), Controlling Governments -amb I. Sánchez Cuenca- (2007), etc.\nTé les Grans Creus de Carles III i d'Alfons X el Savi, i és Chevalier des Palmes Academiques (França).


Formentera reclama més control de la processionària i la millora de Correus | RadioIlla Notícies Formentera\nInici Actualitat Formentera reclama més control de la processionària i la millora de Correus\nVotació durant la sessió plenària d’aquest matí. Foto: CIF\nFormentera reclama més control de la processionària i la millora de Correus\nEl Consell ha celebrat avui la sessió ordinària del ple de novembre, sessió on s’han aprovat dues propostes presentades per l’equip de govern que reclamen que es desenvolupi per part del Govern un nou pla de tractament de la processionària del pi, i una altra perquè es garanteixi la prestació del servei postal de Correus a l’Illa. A més, el Ple ha guardat un minut de silenci per les víctimes mortals assassinades enguany amb motiu de la commemoració avui del Dia Internacional per a l’Eliminació de la Violència contra la Dona.\nPer unanimitat, el Ple ha aprovat una proposta presentada pel conseller de Medi Ambient, Antoni Tur, que sol·licita a la Direcció General d’Espais Naturals i Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient i Territori del Govern balear que realitzi els tràmits adients per a la redacció del Pla de control biològic de la processionària del pi a Formentera per al període 2022-2025, i que destini una partida pressupostària per a aquesta finalitat. El conseller ha assenyalat que “la solució tècnica més efectiva és el tractament aeri amb helicòpter a totes les masses boscoses que estiguin afectades per la processionària, incloent-hi les zones més properes al litoral i a les zones humides”.\nDefensa de Correus\nA la sessió s’ha donat suport per part de tots els grups a la proposta d’acord en defensa del servei públic de Correus a Formentera. El conseller de Serveis Generals, Bartomeu Escandell, ha explicat que a causa de la retallada que s’ha fet a Formentera en els darrers anys en aquest servei públic, actualment ja sols queda l’oficina de Sant Francesc i sense atenció a la tarda. Per això hem fet aquesta proposta per demanar als òrgans i administracions competents que es torni a donar un servei públic de qualitat a la nostra illa”.\nA la proposta s’insta la SAE (Societat Correus i Telègrafs), la Societat Estatal de Participacions Industrials (SEPI), al Ministeri d’Hisenda, al Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana i al Govern estatal que s’adoptin les següents mesures necessàries per garantir la prestació dels serveis postals i la seva permanència a Formentera: per una banda, amb cobertura dels llocs estructurals suprimits, també el manteniment de la qualitat de les condicions laborals que garanteixi una plantilla suficient que permeti les corresponents substitucions per malaltia, permisos o vacances. En darrer lloc, es demana que es garanteixin els compromisos de finançament que permetin la correcta prestació dels serveis postals i assegurar que es rebi el repartiment de correspondència cinc dies a la setmana com disposa la directiva postal europea.\nD’altra banda, s’ha aprovat una proposta presentada per Sa Unió i pactada amb l’equip de govern relativa a l’arxiu del Consell. La proposta insta a considerar una nova ubicació de les dependències de l’Arxiu històric de l’illa dins la redacció del pla de reorganització d’espais i usos dels edificis on el Consell presta serveis públics. A més, s’insta la institució a digitalitzar la documentació existent i demanar tots els arxius de Formentera que ara són als arxius d’Eivissa. La consellera de Patrimoni, Raquel Guasch, ha destacat que “precisament aquesta legislatura s’està adequant l’Arxiu i ordenant la documentació per oferir el millor servei a la ciutadania”; així mateix, Guasch ha recordat que el procés de digitalització de l’Arxiu d’Imatge i So “ja està en marxa i enguany, per exemple, s’han digitalitzat més de 1.600 documents”.\nEl Ple ha donat també suport unànime a una proposta de Sa Unió per reiterar de nou a la companyia subministradora del gas butà i propà a restablir el correcte funcionament de servei de repartiment d’aquest recurs de necessitat bàsica i reforçar els mitjans tècnics i humans per garantir el correcte subministrament a domicili de tots els usuaris de l’illa. D’altra banda, s’insta el Govern balear a obrir un expedient informatiu sobre aquesta situació.\nAltres propostes de Sa Unió\nD’altra banda, Sa Unió ha lamentat el rebuig del ple del Consell a la seva proposta en matèria de parets de pedra seca. El conseller Javi Serra demanava que es tingui en compte la problemàtica en la seva rehabilitació i construcció i, per tant, l’adaptació de les bases de les subvencions a la realitat actual dels materials disponibles i professionals existents a Formentera. Així, ha proposat l’ús de materials que ja s’han fet servir en altres elements patrimonials com els aljubs, les capelles de cisternes o les torres de defensa.\nA més, des de la coalició PP-Compromís, s’ha qüestionat l’oposició de l’equip de govern a implementar mesures per aturar el descens de la ramaderia a l’illa així com a la posada en marxa d’un pla de recuperació i potenciació del sector.\nAixí mateix, des de Sa Unió s’ha demanat també per la concessió de la cafeteria del Poliesportiu Antoni Blanc, de la que no hi ha encara bases per iniciar un nou procés de licitació.\nPel que fa a les carreteres, des del grup opositor s’ha recordat que el Consell en té la competència directa, i que no s’estan duent a terme millores a la xarxa perquè no es vol invertir de les arques pròpies fins a signar un nou conveni amb el ministeri quan, recalcaven, l’anterior conveni va finalitzar el 2015.\nFinalment, el Ple ha aprovat amb els vots a favor de tota la cambra una proposta institucional, amb motiu del 20 de novembre, Dia Internacional de la Infància. En la declaració s’ha recordat els reptes que encara té pendents el Consell de Formentera perquè els drets de la infància siguin una realitat i s’han compromès a seguir duent endavant mesures encaminades a seguir posant en el centre de l’activitat política els drets dels infants.\nA la segona, presentada de manera conjunta per tots els grups, la presidenta del Consell i consellera d’Igualtat, Ana Juan, amb motiu del Dia Internacional per a l’Eliminació de la violència contra la Dona en la qual ha reiterat el compromís del Consell amb la lluita contra la violència que s’exerceix contra la dona, pel simple fet de ser-ho, i contra les seves filles i fills.\nFormentera reclama més control de la processionària i la millora de Correus, Formentera reclama un nou pla de control de la plaga de la processionària i una millora del servei de Correus, Ple ordinari de novembre de 2021 del Consell de Formentera


El suport al comandament centralitzat pel coronavirus cau més de 17 punts en un mes | NacióDigital\nEl suport al comandament centralitzat pel coronavirus cau més de 17 punts en un mes\nUn 60,4% d'enquestats pel CIS creu que caldria mantenir les mesures estrictes més temps i tan sols un 28,8% aposta per garantir més llibertat de moviment\nper Roger Tugas Vilardell , 19 de maig de 2020 a les 12:54 |\nPedro Sánchez, amb el ministre Salvador Illa i el doctor Fernando Simón. | Flickr PSOE\nEl suport a que el govern espanyol mantingui un comandament centralitzat contra el coronavirus, retallant competències a les autonomies, segueix sent lleugerament majoritari a l'Estat però s'ha ensorrat 17,4 punts en un sol mes. Segons el baròmetre del CIS del maig, fet públic aquest dimarts, un 55,9% dels espanyols defensa que el govern espanyol ha de prendre les decisions per combatre la pandèmia, un percentatge que s'elevava fins al 73,3% en el sondeig de l'abril.\nEn canvi, un 36,6% ja opina que aquestes decisions haurien de correspondre a les comunitats autònomes, quasi 16 punts més que fa un mes. Per partits, la defensa de les competències autonòmiques és molt elevada en l'electorat d'ERC (86,8%) i JxCat (94,9%), però també lleugerament majoritària en PP (50,6%) i Vox (52,3%). Els comuns estan dividits (50% a favor del comandament únic i 43,4%, del descentralitzat), mentre que la situació actual és defensada pels votants de PSOE (75,5%), Podem (74,5%) i Cs (55,8%).\nLa gestió de la pandèmia del govern espanyol, de fet, no genera massa confiança. N'hi desperta molta o bastanta a un 46% dels enquestats, mentre que n'hi transmet poca o gens a un 48,4%. A més, un 60,4% creu que caldria mantenir les mesures estrictes més temps, un 28,8% apostava per garantir més llibertat de moviment i un 6,2% no opinava i confiava en els experts. Les entrevistes del baròmetre es van fer entre el 4 i el 13 de maig, després d'anunciar-se a finals d'abril a desescalada en quatre fases.\nEn tot cas, un 74,9% afirma que els partits haurien de donar suport a l'executiu central i deixar les crítiques per un altre moment, per tan sols un 19,7% que avalen l'oposició crítica. Sigui com sigui, un 89,6% creu que, després de la pandèmia caldria afrontar reformes en la sanitat, sobretot dotar-la de més despesa (86,7%), augmentar-ne les plantilles (84,4%) i les instal·lacions i recursos materials (83,1%) i millorar la coordinació entre comunitats (82,5%).\nAquest baròmetre del CIS no repeteix aquest cop la polèmica pregunta sobre el combat de les fake news i la limitació de les fonts d'informació a les oficials que va generar controvèrsia fa un mes. Sí que demana, però, per l'ingrés mínim vital que ultima el govern espanyol. Un 83,4% d'enquestats avala la mesura i tan sols un 12,4% s'hi oposa.\nEl PSOE guanyaria unes noves eleccions i Cs pugnaria pel tercer lloc, segons el CIS\nSocietat, Covid-19, salut, coronavirus, comandament, centralitzat, cau, punts, CIS, baròmetre, suport, autonomies, estrictes, mesures, desconfinament


AMI i ACM convoquen al món local dissabte per rebutjar els atacs de l’estat espanyol contra els ajuntaments – L'independent\n14 de setembre de 2017 11 de gener de 2019 Redacció\t0 Comments\nL’Associació de Municipis per la Independència (AMI) i l’Associació de Catalana de Municipis (ACM) han anunciat aquest dimecres una convocatòria de tots els alcaldes i alcaldesses del país a la Plaça de Sant Jaume per aquest dissabte, 16 de setembre a les 12h del migdia per mostrar el rebuig “a una justícia espanyola que persegueix mitjans de comunicació, paperetes, urnes…i ara alcaldes i alcaldesses després de perseguir la mesa del Parlament i el Govern”. Aquesta ha estat una de les accions que han anunciat les dues entitats després de l’anunci fet per la Fiscalia de l’Estat espanyol de citar a declarar més de 700 alcaldes per haver signat un decret de suport polític al referèndum de l’1 d’octubre.\nEls alcaldes i alcaldesses catalans aniran a declarar, en el cas de ser citats, davant la fiscalia amb “positivitat i tranquil·litat” perquè “no tenim res a amagar” i amb l’únic l’objectiu clar de poder donar veu als ciutadans l’1 d’octubre. Així ho han explicat la presidenta de l’Associació de Municipis per la Independència (AMI), Neus Lloveras i el president de l’Associació de Catalana de Municipis (ACM), Miquel Buch, que han quedat “bocabadats” per l’anunci fet per la fiscalia de citar a declarar més de 700 alcaldes i alcaldesses d’arreu del país.\nLes dues entitats que han garantit unitat d’acció municipalista davant d’una actuació del ministeri públic espanyol trepitja “drets bàsics com el dret de llibertat d’expressió de les persones”, segons ha dit Neus Lloveras qui ha qualitat l’anunci de la fiscalia com “fet sense precedents en una democràcia”. Buch ha assegurat que tot plegat és fruit d’una acció desesperada de l’Estat per frenar el referèndum: “Si una persona la persegueix la justícia té un problema. Però si són més de 700 alcaldes els perseguits per la justícia qui té aquest problema no són els alcaldes. És la justícia espanyola”.\nL’Associació Catalana de Municipis, associació a la que pertany Barberà del Vallès, és l’entitat municipalista de referència a Catalunya. Compta amb més d’un miler d’ens locals associats: 928 ajuntaments, 35 EMD’s, 41 Consells Comarcals, 4 Diputacions, 3 Consorcis i 4 Mancomunitats.\n← Les Candidatures Alternatives del Vallès donem suport al referèndum de l’1-O\nAterratge d’emergència d’una avioneta, sense problemes a Sant Quirze →\nEl ple de la Diputació de Barcelona exigeix l’alliberament dels presos polítics i el retorn dels exiliats\n27 d'abril de 2018 11 de gener de 2019 Redacció\t0\nLa Gent Activa visita el Molí d’en Rata de Ripollet\n24 de maig de 2013 Redacció\t0


nòmades: Fabricant òrgans.\ndiumenge, 27 de gener de 2008\nÚltimament no fem més que rebre noticies que semblen de ciència ficció relacionades amb la biotecnologia i la recerca biomèdica.\nFa uns dies, investigadors de la Universitat de Minnesota ens sorprenien amb la creació “de novo” d’un cor funcional de rata a partir d'un cor mort. La tècnica en qüestió no és pas megasofisticada, però sí sorgida d’una imaginació portentosa. En primer lloc, el cor s’ha de “buidar”. Això ho van aconseguir amb una mescla de detergents que arrossega totes les cèl·lules cardíaques, deixant sols la Matriu Extracel·lular (ECM), és a dir la carcassa (figura 1).\nFigura 1: procés de "buidatge" del cor. Partint del cor original (esquerra), el pas de diverses solucions de detergents (i suposo que algun que altre enzim) van "digerint" el cor i arrosegant les cèl·lules (imatge central), fins deixar-ne sols la carcassa, coneguda com matriu extracel·lular o ECM (dreta).\nAquesta carcassa és molt important per a un teixit, doncs permet a les cèl·lules establir-se i agafar forma i funció. És l’esquelet de l’òrgan, al igual que nosaltres sense esquelet seriem una massa informe, els nostres òrgans sense ECM no serien funcionals, doncs els diferents tipus cel·lulars que ens formen no “sabrien” on col·locar-se.\nLa segona part és encara millor. Per que un cop hem obtingut la carcassa cal “farcir” el cor. Però no de qualssevol manera, sinó de forma ordenada. Calen cèl·lules epitalials, musculars, nervioses, .... cadascuna al lloc correcte. Evidentment, a Minnesota no van contractar un becari xino per anar col·locant les cèl·lules una a una. Van fer una aproximació més imaginativa. Van agafar un poti poti de cèl·lules cardíaques de fetus (de rata), on hi ha tota mena de tipus cel·lulars, entre ells els més interessants: cèl·lules mare. Així que van farcir la carcassa del cor amb la barreja cel·lular, van deixar que la natura seguís el seu curs i... patapam! Després de 4 dies van començar a detectar contraccions als cors, que s'estaven refent tot solets. Després de 8 dies, els cors bategaven amb normalitat ... Está vivooooooooo.\nOh my god! It's alive!\nUn cop més, les cèl·lules mare arriben al rescate. Els mecanismes exactes es desconeixen, però aquesta tecnologia obre les portes d’un futur ple de possibilitats, la fabricació d’òrgans. Us imagineu poder agafar el cor d’un cadàver, buidar-lo, posar-li cèl·lules mare nostres (del nostre propi cor o medul·la) i tindre en 1 setmana un cor nou, llest per trasplantar sense haver d’esperar un donant?\nUs deixo un video sobre el tema:\nPublicat per Asimetrich en 14:41\nEtiquetes: bioètica, biomedicina, biotecnologia, ciència, natura, recerca\nEl llindar ha dit...\nAsimetrich m'ha agradat molt aquest post. M'ha deixat molt flipat lo de la bossa on es posa el "poti-poti” de cèl•lules. Tan sols un petit dubte tècnic que no se si sabràs la resposta, però el deixo anar. Suposem que s’entenen tots els mecanismes per a crear un cor artificial, que la tècnica funciona i que ja estem preparats per a posar el cor a un ésser viu, ja sigui una rata del laboratori o una persona, és igual. El meu dubte es basa en el rebuig, ja no per les cèl•lules que hi ha a l'interior, ja que provindrien de cèl•lules mare del propi receptor, sinó per l’ECM. Com dius en el teu post, aquesta ECM provindria d’un cadàver, per tant, tindria els antígens, les proteïnes de membrana que no serien propis del receptor. Saps com faran per evitar el rebuig que causin aquestes proteïnes? Bé, suposo que igual que quan es trasplanta un cor, que es busca un donant compatible. Què en penses?\ndilluns, 28 de gener de 2008 a les 12:18:00 CET\nMolt bona la pregunta.\nEn primer lloc aclarir que l'ECM no està format per c'el·lules, sinó per proteïnes com Laminina, Elastina, Fibronectina, cloagen i proteoglicans que han estat secretades per cèl·lules. A més, la composició de l'ECM varia depenent de l'òrgan. Els adipòcits (un exemple)secreten proteïnes i formen estructures tipus Scaffold (traduit seria com andami)que donen morfologia al teixit adipós.\nD'aquí es pot deduir que en no haver-hi cèl·lules, no hi ha antígens... no hi ha rebuig.\nTot i que no se si a l'ECM hi queden antígens enganxats, però jo diria que no.\nPer últim apuntar que l'ECM és un gran desconegut, però cada cop està guanyant més rellevancia el seu paper en el correcte funcionament de les cèl·lules que s'hi enganxen.\ndilluns, 28 de gener de 2008 a les 13:02:00 CET\nAlbertinho ha dit...\nJo això de la matriu extracel·lular no ho havia sentit mai! Sobre lo dels antígens per lo que dius aquestes proteïnes semblen cridades a fer una estructura fibrosa, un entramat de fibres que conformin un cos. A més aquestes proteïnes haurien de ser com proteïnes "estàndard" secretades per qualsevol cèl·lula que sigui del mateix tipus en qualsevol individu sa. Per tant no estem parlant de proteïnes específiques de membrana que sí que formarien els antígens.\nVaja no sé..estava ara pensant-hi, no sé si vaig errat. Grans possibilitats per això s'obren davant d'aquests descobriments.\ndimecres, 30 de gener de 2008 a les 23:27:00 CET\nSí, exacte, és una estructura que anomenen scaffold (andami) formada per diverses proteïnes... filaments que acomoden les difenets cèl·lules. De fet, de l'ECM no es parla gaire,però cada cop pren més rellevància en el bon funcionament dels òrgans. Jo amb el que més he tractat ha estat amb l'ECM del teixit adipós ... i va sr per escriure un projecte. Com pots veure, doncs, no és que en sàpiga molt del tema, i tampoc puc aprofondir-hi massa... però segur que en sentim a parlar més en un futur proper\ndijous, 31 de gener de 2008 a les 13:19:00 CET\nCoses que passen ... el mal gust de l'atzar\nDubtes ... reflexions ... contradiccions\nAlerta, transgènics a la vista\nCoses que passen ...\nEl pitjor negoci\nEvolució a una placa petri\nEl món perdut


Xina Copper Mash Factory, Fabricants i Proveïdors - RUIJIA\nCasa > Catàleg de cerveseria > Bar cerveseria equips > Coure equips d'elaboració de cervesa\nMash de coure\nRaspall de coure La nostra pasta de coure s'utilitza en pub, bar i restaurant. És un logotip de luxe, serà atractiu per al client, anomenat "punt d'inflamació". Per al dipòsit de mash cooper, també es va anomenar "tanc de coure vermell". Cooper mash 4 tipus de tipus: 1. Xarxa cooper 2 recipients macerats 2. Vermell cooper 3 vasos puré 3. Vermell ...\nEl nostre puré de coure s'utilitza en pub, bar i restaurant. És un logotip de luxe, serà atractiu per al client, anomenat "punt d'inflamació".\nPer al dipòsit de mash cooper, també es va anomenar "tanc de coure vermell". Cooper mash 4 tipus de tipus:\n1. Els vaixells de cooperació roja 2\n2. Els vaixells de cooperació roja 3\n3. Els vaixells de cooperació vermella 4 recipients\n4. Els vaixells de cooperació vermella 5 recipients\nEspecificació de puré de coure\nPresentació de puré de coure\nPer al dipòsit d'aigua calenta, necessita subministrar energia calenta per a la propera cervesa, estalviarà més temps de preparació.\nCom elaborar cervesa d'equips de cervesa de cervesa de 300L?\n1. Comproveu l'equip: assegureu-vos que el tatuatge de maceració / ebullició, la taca de torbellino / torbellino, la canonada, les vàlvules, els calibres i l'aigua, el poder i el recurs de vapor puguin funcionar bé. Si no hi ha cap problema, rentar tot l'equip i preparar-se per alimentar el material.\n2. Esterilització d'aigua calenta: A. Afegint 300 kg d'aigua neta a la massa / bullir, comença a escalfar. Durant la calefacció, barrejant de manera intermitent per assegurar-se que s'escalfi uniformement. Quan la temperatura arribi a 90 ℃, deixeu de calefacció.\nB. Obriu la vàlvula de matèria primera i la vàlvula de flux posterior del triturat / trompa d'ebullició, inicieu la bomba de puré, utilitzeu aigua calenta per esterilitzar la canonada, reciclant-se 5 min i parada. A continuació, connecteu el dipòsit de mostreig de l'intercanviador de calor al tauler de maceració i ebullició, feu que l'aigua calenta recicli durant 5 minuts. Tanqueu la vàlvula de mostos a l'intercanviador de calor.\nC. Obriu l'entrada de material a la tuneladora, bomba l'aigua calenta a la tuneladora i, a continuació, tanqueu la vàlvula del material a la part inferior del triturat / bullir, obriu la vàlvula de refredament a la tuneladora, reciclo 5min. A continuació, bomba l'aigua calenta del port d'hidromassatge tangencial a la trompa d'hidromassatge per rentar els grans gastats.\n3. Prepareu l'aigua de producció: afegiu-hi aigua (uns 260 quilograms) al tauler de maceració i ebullició, al mateix temps, canvieu la calefacció elèctrica i comencen a escalfar-se. Durant la calefacció, barrejant-lo de manera intermitent per assegurar-se que l'aigua es calenta de manera uniforme. Quan la temperatura arribi a 55 ℃, deixeu de calefacció i obriu les vàlvules de material a la malta / trompa d'ebullició i la tun de laut, bomba l'aigua de producció a la tun de laut.\n4. Alimentació a 55 ℃ (descomposició de proteïnes): comença a mesclar la tassa de cervesa, afegiu l'ordi fresada a la tun de lautrina, barregeu-ho de manera uniforme, deixeu de barrejar i, a continuació, comença a temps (per fer cervesa de blat de moro, afegiu l'ordi al principi, després de barrejar uniformement, afegiu blat i després barregeu de manera uniforme). Mantingueu la temperatura a 55 ± 1 ℃ durant 70 min.\n5. Produir aigua de puré: afegiu aigua calenta fins a 300 kg en el triturat / trompa d'ebullició, comença a escalfar, quan la temperatura arriba a 100 ℃, deixeu de calefacció; obriu una vàlvula relacionada, engegueu la bomba i comença a fer-la maceració.\n6. Produir aigua massissa 66 ℃ (sacarificació d'almidón): després d'acabar la descomposició de proteïnes, fixeu la temperatura de la massa. Comenceu el mesclador de la tun de lauter, bomba l'aigua calenta de la malta / trompa d'ebullició a la tun de laut, aixequeu la temperatura a la temperatura de conjunt (generalment és de 66 ℃) per massar, el temps de mash és generalment de 60 a 70 min.\n7. Després de completar la preparació, establir la temperatura de matar l'enzim, començar a barrejar, bomba l'aigua calenta de la malta / trompa d'ebullició a la tun de lautàrcia, aixecar la temperatura fins a 78 ℃, deixar de barrejar, romandre durant 10 a 15 minuts, deixeu que formi el llit del filtre per si mateix.\nII. Presentació de Wort Lauter\n1. Flux de retrocés: Preste atenció al temps de quietud, una vegada arribat el temps requerit, comença a retrocedir en el temps. Obriu la vàlvula de material, la vàlvula de reflux i la bomba de mostassa a la tassa de laire, flueixi el herba a la tija durant 5 a 10 minuts. Quan el wort es torneu brillant i net, tanqueu la vàlvula de refredament de la tun. Obriu la vàlvula de reflux en el triturat / trompa d'ebullició, bomba la menta a la mata / tija d'ebullició.\nNota especial: quan s'utilitza la bomba de mostassa per treure el mostó de la tun\nel cabal de flors ha de ser controlat amb molta cura i mantenir l'estabilitat de\n2. Prova del primer herba produïda: després de 20 minuts de farigola, tome alguna mostra del most per provar la concentració del most original:\nA. Tractament de mongetes en calent: agafeu un barril de mostres de prova del dipòsit de macerat i ebullició, i després afegiu-les al tambor de l'aigua de l'aixeta lentament, refredant el most al 30 ℃ (també es podrien acceptar altres mitjans de refredament, però es prohibeix l'aigua freda agregueu-vos a l'herba), i tremolant, quedant-se equilibrat.\nB. Proves de sucre: utilitzeu el mesurador de sucre elèctric per provar el sucre del most i gravar les dades.\n3. Rentar els grans gastats: quan el llit del filtre sorgeix després d'emmarcar el herba original, comença a rentar el gra gast. Bomba l'aigua del torbellino a la tunela a través de les canonades de flux posterior, i seguiu rastrejant (no s'ha de posar en marxa directament) el triturat per revoltar. Després de la recuperació de grans gastats, remenant de 3 a 5 minuts i després de 10 a 15 minuts. Seguiu el pas 1 de "Wort back flow" per obtenir la segona vegada. Si és necessari, podeu utilitzar el mateix mètode per obtenir tres vegades més.\n4. Proves de concentració mixtes: després de rentar el gra gastat dues vegades i tres vegades, comproveu la concentració mixta (calculeu en funció de la quantitat total d'evaporació amb un 10%, temps d'ebullició amb 60 minuts, si la concentració de la mosto és 10BX després de bullir, la concentració mixta es controlarà de 9,3 a 9,5 BX).\nNota especial: durant el procés de rentat, si el most no és clar o difícil de remullar, remoure el most i quedar-se durant 10 min, torni a fluir de nou fins que estigui clar i clar.\n5. Extracció de grans extrets: després de rentar els grans gastats dues o tres vegades i provar la concentració mixta de la herba fins a complir els requisits, deixeu de fer la cura. Obriu la presa de corrent i desguàs de la tun de lauter, descarregueu l'herba residual a la tassa de laure i, a continuació, obriu la porta de la palla, utilitzeu el rasclet per treure els grans gastats (nota: si us plau, no obriu violentament la porta de blat gastat per evitar danys o deformant la porta de la palla).\n6. Neteja: després d'haver acabat de treure els grans gastats, utilitzant aigua neta per rentar la paret de la tunera, el fons fals i el raker, obriu la sortida de drenatge a la part inferior de la tun per a descarregar el desguàs.\nIII. Presentació d'ebullicio de mongetes\n1. Escalfament: quan el nivell de les mostres abasti la jaqueta de calefacció o el tub de calefacció elèctric, comença a escalfar-se. Durant el període de calefacció, presti atenció per començar la barreja de manera intermitent.\n2. Escalfament de la maceració: comença a temps quan l'herba s'està bullint, el temps d'ebullició total és de 60 min, mantingueu sempre bullint l'herba. El control de la concentració de la fermentació final és de 9.5 a 10.5 BX, si la concentració no arriba a 9.5BX en el temps necessari, es podria retrasar adequadament durant un temps.\n3. Afegiu el llúpol: després de bullir 5 minuts i 5 minuts abans de finalitzar l'ebullició, afegiu-hi llúpols amargs i llúpol d'amanida respectivament. La quantitat és de 120 g (0,04%) i 60 g (0,02%).\nNota especial: A. Durant l'ebullició, controleu cuidadosament l'electricitat, la font de vapor, l'herba calenta per evitar el desbordament, per evitar escaldes.\nB. Després de pesar el salt, el paquet original s'ha de segellar immediatament i es mantindrà en el refrigerador a l'antioxidació.\nIV. Introducció al Wirl Whirlpool\nDesprés d'ebullició, atureu la calefacció elèctrica. Obriu la vàlvula de material a la part inferior de la tija de maceració i ebullició, la bomba de les mostres i la vàlvula d'entrada tangencial de la túnel d'hidromassatge, bomba tota la mora de la malta / trompa d'ebullició a la túnel d'hidromassatge. A continuació, tanqueu la vàlvula del material a la part inferior del triturat / tija d'ebullició, obriu la vàlvula de material del túnel d'hidromassatge i reciclo durant 15 minuts. Tanqueu les vàlvules i les bombes relacionades i romandre durant 40 min. A continuació obriu la sortida de drenatge del túnel d'hidromassatge, descarregueu el tub (tingueu cura de mantenir-se lluny del filtre de la canonada per evitar escaldar-la)\nV. Instrucció de refredament de les mostres\n1. Comprovació: comproveu l'intercanviador de calor de la placa, les vàlvules, els indicadors, l'aigua glicòlic, l'aigua de l'aixeta, l'oxigen (l'oxigen pur embotellat) funcionant bé o no, si tots funcionen bé, es prepara per refredar-se.\n2. Neteja: connecteu les línies de canonades de ferralla amb el fermentador, esterilitzeu els dipòsits de fermentació per quatre passos completament, tanqueu les vàlvules a la posició (avís especial: l'H2O2 residual en la canonada, l'intercanviador de calor hauria de ser descarregat aproximadament abans de refredar-se)\n3. Refrigeració: obriu l'aigua de l'aixeta, la vàlvula d'aigua de glicol, la bomba d'aigua de glicol i, a continuació, obriu les vàlvules de les mostres, la bomba de bàlsam, la vàlvula d'oxigen per refredar el most. Controlar la temperatura de refredament: cervesa d'ordi: 9,0 ± 0,5 ℃, cervesa de blat 13,0 ± 0,5 ℃\n4. Descarregueu l'herba residual: abans de refredar-lo, utilitzeu herba per expulsar tota l'aigua de neteja residual en l'intercanviador de calor, deixeu que la verdura passi als fermentadors.\n5. Oxigenació: mentre es refreda el mosto oxigenant ininterrompudament el most i la dosi de l'oxigen serà de 1 a 2 vegades de herba. (Quan la bombolla del vidre de la vista és igual a la herba, està bé. al fermentador, l'oxigenació continuarà duent fins a 30 minuts).\n6. Recuperació: després de refredar el most, utilitzant oxigen per conduir el most residual a la línia de canonada als fermentadors. A continuació, netegeu el triturat / trompa d'ebullició, la tosca de torradora / torbellino i tota la línia de canonades, l'intercanviador de calor durant 10 min.\nHot Tags: puré de coure, Xina, fabricants, proveïdors, fàbrica, en venda\nUn parell de: Equip de cultiu de coure\nSegüent: Laboratori d'anàlisi de cervesa\nEquip de Cerveseria Hotelera 300L\nEquip de cervesa cervesera de l'hotel 1000L


Can Torrents (Palau-solità i Plegamans) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n41° 35′ 25″ N, 2° 11′ 05″ E / 41.590288°N,2.184666°E / 41.590288; 2.184666\nÉs una masia típica de planta rectangular amb planta baixa i un pis. La façana té una amplada de 15 metres, més els cinc de la part afegida a l'esquerra. La coberta és de dues aigües, de teula àrab i de poca pendent. Carener perpendicular a la façana principal. La porta d'entrada és d'arc de mig punt adovellada i desplaçada cap a l'esquerra. Té una era i un porxo amb un pilar de secció circular. La part esquerra de la façana presenta un cos de casa afegit posteriorment.\nL'interior de la masia ens mostra la típica distribució de sempre: una gran sala d'entrada, amb l'escala al fons d'accés al pis; a l'esquerra, el gran menjador, i a la part de la cuina, i, amb comunicació per una petita porta a la part interior, on encara es conserva l'antic forn de pa. Més endins, i baixant uns esglaons, es pot entrar al primitiu celler, que conserva tot l'embigat antic, apuntalat amb llargues bigues; al fons hi ha els cups i una finestra que comunica a l'exterior, per on tiraven directament el raïm.\nA part del vell pou, la masia conserva algunes dependències antigues annexes a l'era que eren els antics corrals. A la façana oest, hi ha una petita rajola de terra cuita amb la data de 1745 gravada, segurament corresponen al any en què es devia fer la reforma aprofitant els elements ja construïts primitivament. Encara es conserva l'antic forn de pa i el primitiu celler, que conserva tot l'embigat antic.\nEl vestigi més antic que hi trobem, és una rajola cuita amb la inscripció de l'any 1745. Aquesta masia, com la major part de les de la rodalia, està mancada de documentació que ens ajudi a poder fer-ne un testimoniatge històric amb profunditat.\nL'any 1889 la masia va ser comprada per Esteve Llacuna al propietari Folguera. Després de la compra s'hi van instal·lar uns masovers i la família venia a passar les vacances. La masia ha anat passant de pares a fills dins la família Llacuna. El nom de Torrents es creu que pot provenir pel torrent prop de la casa.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Can Torrents\n↑ 1,0 1,1 1,2 «Can Torrents». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 setembre 2016].\n↑ 2,0 2,1 Associació Cultural QU4TREPINS estiuet de Sant Martí de 1994, pàgs. 9 a 14 (Diposit Legal B. 15.549-1991)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Can_Torrents_(Palau-solità_i_Plegamans)&oldid=19470159»\nLast edited on 14 gen 2018, at 21:17


Čajkovskij Apartments Brno República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nČajkovskij ApartmentsČajkovského 19, Pisarky, Brno, República Txeca, 616 00 - Veure al mapaExcepcional9,8Basada en334comentarisČajkovskij ApartmentsVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure més fotos9,8 Excepcional valoració dels hostesVeure tots els comentaris"Nice, comfortable apartment, welcoming and helpful host, goo..."PeterSlovakiabalcó/terrassaVeure més fotosExcel·lent ubicació 9,4Veure el mapaVeure totes les 43 fotos9,4UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nOpcions d'habitacióVeure les fotosApartament de luxe amb terrassa (Deluxe Apart...62 m2plat de dutxa1 llit extragran i 1 sofà l...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Superior amb Balcó (Superior Apart...42 m2plat de dutxa1 llit extragran i 1 sofà l...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosTwo-Floor Premier Apartment48 m2plat de dutxa1 llit doble i 1 sofà llitFixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Estudi (Studio Apartment)30 m2plat de dutxa1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Estudi (Studio Apartment)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Superior amb Balcó (Superior Apart...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Superior amb Balcó (Superior Apart...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Superior amb Balcó (Superior Apart...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Estudi (Studio Apartment)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Estudi (Studio Apartment)Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Superior amb Balcó (Superior Apart...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosApartament Estudi (Studio Apartment)Fixa les dates per veure preus\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualČajkovskij ApartmentsAtrium ApartmentsJacob BrnoGrandezza Hotel Luxury PalaceValoració dels clientsExcepcional 9,8 (334 comentaris)Excepcional 9,4 (651 comentaris)Excel·lent 8,9 (1047 comentaris)Excepcional 9,3 (2087 comentaris)BarriPisarkyCentre de BrnoCentre de BrnoCentre de BrnoWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Esmorzar disponible Esmorzar disponible Esmorzar disponible Esmorzar disponibleSeleccionar datesVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjament\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Cajkovskij Apartments està situat idealment a Pisarky; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Cajkovskij Apartments asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com camp de golf (a 3 km), piscina exterior, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Cajkovskij Apartments.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Čajkovskij Apartments de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Passeig Saladar, 34, local 4 (Dénia) Veure mapa\nSushiber és un restaurant de menjar japonès amb tocs peruans i mediterranis únics que no podràs perdre.\nSituat al centre de Dénia, la seua cuina es defineix per ser tradicional amb sushi atrevit, perfeccionista i moderno.Su èxit resideix que preparen els plats a l'hora i de forma artesanal amb els millors productes de mercat, primant la qualitat, el sabor i la excel·lència.\nNou restaurant Sushiber en Passeig Saladar, 4 a Dénia\nSushiber, el teu restaurant de cuina japonesa al centre de Dénia.\nEn Sushiber trobaràs una àmplia gamma de plats nipons amb un toc peruà, elaborats amb les millors matèries primeres, seleccionades a consciència com la seua Tonyina Roja Buefin de Arrom Barcelona. Una selecció d'entrants que pots demanar per compartir, com ara l'amanida d'algues wakame, amb tot el sabor de la mar, textura suau, les irresistibles gyozas cruixents, yakisobas, tempures i molts més.\nA més, podràs degustar saborosos plats de peix com el tataki de tonyina amb salsa d'anguila, sushi variat com els nigiris de llobarro amb salsa ponzu o els nigiris de salmó soasado amb crema d'ají. I per descomptat, la millor manera d'acabar serà provar els seus deliciosos mochis fets a mà.\nDeixa't sorprendre per la seua nova carta exquisida, plena de sabors del Japó, molt a prop teu, en Passeig Saladar, 34, local 4.\nPasseig Saladar, 34, local 4 (Dénia) - Obrir a Google Maps\nEl restaurant japonès Sushiber obre un nou local a Passeig Saladar, 34\nMenú d'empresa 2018 a Sushiber\nProva la millor menjar japonès ara a domicili gràcies a Sushiber\nGaudeix de dilluns a divendres d'un menú deliciós amb diversos plats de sushi a Sushiber\nSushiber, el teu nou restaurant japonès a Dénia\nInma Mena diu:\n12 juny, 2018 a les 8: 37 pm\nEstà tot exquisit i la qualitat és excelente.Vale la pena anar a conèixer sushiber ... jo per descomptat que repetiré ....\nAna Mar El diu:\n16 març, 2018 a les 12: 06 am\n16 març, 2018 a les 12: 05 am\nManuela Novak diu:\n15 març, 2018 a les 11: 08 am\nEl menjar és molt ric i molt ben decorat ... Felicitats a tots\n13 març, 2018 a les 8: 03 pm\n13 març, 2018 a les 7: 45 pm\nEspero poder anar aviat una salutació a tot l'equip !! iber ets un crack ens veiem aviat !!!


distraccions: La banda de Pica Pau\nPublicat per laura a 12:46\nQuè bonic que és en Harry! M'encanta. Una abraçada\nEl llop també és un dels meus preferits! Ja veig que l'has versionat en bon temps: sense els guants... Però igualment t'ha quedat perfecte!\nSí, Descabdello, sense buf, ni guants, ja fa molta calor, un bañador li escauria més. A més, les orelles les he deixat tal qual i sense les galtes. M'agradava més així.


Chirming El Pòster - Revista de disseny\nDimarts 4 Maig 2021\nEl Pòster Quan Sook era jove, va veure un bonic ocell a la muntanya, però l'ocell va fugir ràpidament, deixant només el so enrere. Va mirar al cel per trobar l’ocell, però tot el que podia veure eren branques d’arbres i bosc. L’ocell seguia cantant, però no tenia ni idea d’on era. Des de ben jove, l’ocell era per a ella les branques d’arbres i el gran bosc. Aquesta experiència la va fer visualitzar el so dels ocells com el bosc. El so dels ocells relaxa la ment i el cos. Això em va cridar l'atenció i la va combinar amb la mandala, que representa visualment curació i meditació.\nNom del projecte : Chirming, Nom del dissenyador : Sook Ko, Nom del client : Sejong University.\nEl Pòster Sook Ko Chirming


Des de l'illa: de març 2009\nEl fet de treballar en l'educació, ací a Mallorca, m'ha fet plantejar-me en nombroses ocasions la lluita per la meua cultura, la catalana. Per què fer-lo i el més important, com? Cal dir que des que vaig començar a treballar en aquesta feina, he considerat com a condició irrenunciable el fet de fer-lo en català, naturalment. No sempre ha estat fàcil. Els dutes han aparegut i també els dilemes morals, he hagut d'inventar-me recursos i ser flexible sense renunciar a res. No cal dir que la meua experiència ha enfortit les meues conviccions, car per a mi no existeix un altre camí. Fer-lo seria anar contra mi mateix, però també mancar al respecte als meus alumnes.\nL'entorn del meu institut, l'IES Borja Moll, en el qual treballe des de fa quatre anys, suposa tot un repte per a la meua professió, des de diverses perspectives, socials, culturals, familiars, lingüístiques etc. El barri és un dels més degradats de la ciutat de Palma, amb un teixit social d'orígens molt diversos. Al meu institut hi ha alumnes de més de 50 nacionalitats diferents. Xinesos, equatorians, colombians, romanesos, dominicans, ucraïnesos, marroquins, senegalesos, ghanesos, només per citar-ne uns quants. Els nascuts a Mallorca o a la península, la minoria, són d'ètnia gitana, o bé descendents de peninsulars que vingueren a treballar als anys 60 i 70 a l'illa. El barri presenta un paisatge desolador, blocs de pisos que cauen, alt índex d'atur, drogodependència, fort absentisme escolar, presència policial contínua, tràfic de drogues al carrer, violència entre comunitats etc.\nEn definitiva, una manca de perspectives per les quals l'educació pot esdevindre una autèntica taula de salvació. I és per tant, especialment important que aquesta es faça en la llengua pròpia de les Illes Balears. El català.\nEn primer lloc perquè aquest mosaic cultural, de col·lectius amb tan poques coses en comú entre si, necessita un eix vertebrador que els connecte amb el lloc on viuen més enllà de la seua procedència, que per suposat cal valorar i respectar. L'altra opció suposa la llei de la selva, o el model anglosaxó, amb una orientació racista disfressada de relativitat cultural. Que cada comunitat visca dins el país, emprant per al seu entorn limitat ( gueto ) la seua llengua, sense que els siga necessari aprendre la llengua anglesa. Per què afirme que açò és racisme? En primer lloc perquè aquesta situació contribueix a crear guetos, comunitats tancades entre individus d'una mateixa procedència, i en segon lloc, per què mentre un individu no domine el màxim nombre de recursos d'adaptació a la societat en la qual viu, estarà en inferioritat d'oportunitats enfront d'una altra persona que si domine aquests recursos. La llengua és una de les eines d'adaptació a una societat més importants. Els guetos aïllats contribueixen a crear una imatge estereotipada dels nouvinguts. Aquesta imatge estereotipada els resta possibilitats laborals, de relació amb altres persones, i en definitiva de créixer com a individus dins el seu entorn.\nLa meua experiència personal, em fa riure'm d'aquells que afirmen que els nouvinguts són una amenaça per a la nostra cultura. Aquesta tesi ridícula ha tingut molts adeptes entre part del nacionalisme català, hereu d'una classe que tractà amb menyspreu els immigrants de parts de l'estat menys riques. El problema el tenim nosaltres, i cal entendre, que si els nouvinguts són un repte, també suposen una oportunitat.\nVaig ser durant dos cursos tutor del grup d'acollida. Només hi havia un alumne nascut a Mallorca. Em tocà enfrontar-me als pares desesperats ( comprensiblement ) per les dificultats d'idioma que els suposaven les classes en català. Deu de ser frustrant voler ajudar en els deures el teu fill i no entendre res. Però, en un perfecte castellà ( tots plegats no durien més d'un any ací ), els vaig explicar que el fet d'aprendre en català, apart de ser la llei a les balears, els anava a obrir les portes per tindre moltes més oportunitats en el futur, que el professorat, començant per mi, anava a garantir que tots els continguts s'entengueren, explicant-los de manera individualitzada en a llengua que calgués: castellà, anglès, àrab o patois...\nAixí, amb aquesta garantia, els meus alumnes han superat totes les reserves, i han interioritzat la llengua catalana com un fet natural en mi, i per tant un fet natural en valencians i mallorquins. Alguns inclús proven de xarrar-la amb mi, o imiten el meu accent valencià apitxat.\nDes de sempre he mostrat interés per les seues arrels: terra, cultura, creences, història personal, i intentat compartir allò que conec dels seus països. la relació ha de ser en les dos direccions. Si ells senten que el seu origen es valora, també senten interés en el nostre.\nEn fi, la naturalitat sempre ha esta la millor defensa en aquesta trinxera que suposa estimar una llengua i utilitzar-la en tots els àmbits de la nostra vida.\nQuelcom que fem, per cert, milers i milers de valencians, brigadistes lingüístics en la resta del nostre territori. A Catalunya o a les Illes, estem ajudant a salvar la llengua catalana des de la base. Milers i milers de persones que parlen el valencià del seu poble a joves de l'altra punta del món, nouvinguts com ells en una terra que els ha acollit i els ha donat treball. Un treball que se'ns negava en el País Valencià, durant anys de menyspreu institucional cap al fet de ser llicenciat i valenciano-parlant. Un perfil massa perillós per a aquells que ostenten el poder i ens imposen l'auto-odi . No tindrem futur fins que s'entenga que l'educació és la primera línia del front per a la integració, i hi haja la voluntat de respectar el català a València.\nPublicat per Marc Peris a 11:25 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: art, brigadistes, català, educació, en la trinxera, nouvinguts\nPublicat per Marc Peris a 1:49 Cap comentari:\nJa fa molt de temps que vaig escriure l'anterior post, però els resultats electorals en El Salvador avancen en aquesta direcció i m'omplen d'esperança en el procés polític que s'està vivint a Amèrica Llatina. El procés encetat aquests anys al subcontinent era quelcom que s'havia avortat de manera violenta durant el període 60-80. Però la injustícia i les ferides tard o d'hora afloren, no es pot soterrar un conflicte social irresolt amb receptes neoliberals, que només agreugen la situació de desigualtat.\nEl govern ha dut a terme una campanya bruta basada en la por, en la propaganda anticomunista, però el poble ha recolzat l'FMLN per produir un canvi necessari.\nLa pobresa extrema, la violència policial i de les maras posen a les persones contra la espasa i la paret. És el típic cas d'utilització del Lumpen par part del sistema per canalitzar l'odi i la frustració contra el propi poble.\nUna estratègia d'extermini gestada en les altes esferes i dirigida al gueto. Una estratègia, que parteix des dels barris de Los Ángeles, amb una tensió generada de manera artificial entre grups ètnics diferents, per fomentar l'odi racial i dividir als oprimits en cercles concèntrics ( per raça, per zona, per orígen... ), malgrat que tots comparteixen una mateixa classe. És el mateix per totes les grans ciutats monstruoses americanes: Mèxic DF, Caracas, Medellín, Rio de Janeiro, Panamà City etc. El sentiment grupal es transforma en una rebel·lió indeterminada ( i controlada ) cap a la societat en general, l'organització dels jòvens es centra en activitats nocives per a la comunitat basades en el narcotràfic i la violència sectària. És la màfia, la llei del més fort, en realitat, el feixisme.\nEl gran repte del futur, serà acabar amb la socialització de la violència a Amèrica Llatina. A Veneçuela no s'ha aconseguit extirpar-la del barrio adentro després d'anys de revolució bolivariana, i aquest ha estat un dels grans fracassos del Chavisme. La pobresa no és tan extrema, però perviu l'organització social de xaboles, l'urbanisme del gueto que caldria repensar. La favela, el cerro, el barrio, tots són part del mateix fenomen, resultat d'anys de creixement urbà descontrolat i dels abismes socials propis d'Amèrica Llatina, una forma de racisme estructural del sistema, que ara, els governs progressistes, haurien de tindre en el punt de mira. Mentre es mantinguen aquestes mancances en les infraestructures i en les opcions vitals dels seus habitants, continuarà la violència.\nPublicat per Marc Peris a 5:22 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Amèrica Llatina, Maras, Procés Bolivarià, Revolució, Violència


DOSA3D ha estat implementat pel GRAP-UdL i Sanitat Vegetal - Granollers Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » DOSA3D ha estat implementat pel GRAP-UdL i Sanitat Vegetal\n6 abril 2018 a 15:00\nReduir l’ús de fitosanitaris sense perdre eficàcia en el tractament, no només en arbres fruiters, sinó també en vinyes, oliveres, ametllers i cítrics (cultius 3D), és el que permet DOSA3D, un sistema desenvolupat pel Grup de Recerca en AgròTICa i Agricultura de Precisió de la Universitat de Lleida (GRAP-UdL) en col·laboració amb el Servei de Sanitat Vegetal del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya.\nDOSA3D s’ha desenvolupat en el marc del projecte AgVance del Pla Nacional R+D i és el resultat de l’ampliació del sistema DOSAFRUT (només per a fruiters) als cultius esmentats i que actualment, suposen una superfície de 306.000 hectàrees a Catalunya, de 4,5 milions d’hectàrees a Espanya i de 9,5 milions a la Unió Europea.\nLes proves realitzades en l’etapa inicial en Fruits de Ponent, Sanui Fruits, Nufri, Codorníu, Soldebre, Cooperativa d’Exportadors de Cítrics d’Alcanar, Cítrics Terres de l’Ebre i Vivers Alcanar han demostrat que es poden aconseguir estalvis de producte fitosanitari que, en funció de la situació de partida, poden ser del 40%, sense comprometre l’eficàcia dels tractaments. Solament a Catalunya, els tractaments fitosanitaris, suposen una factura anual d’uns 50 milions d’euros.\nEl sistema DOSA3D permet ajustar la dosi segons les característiques estructurals de la plantació i l’eficiència de l’equip de tractaments fitosanitaris. Estableix la dosi òptima a partir del volum de caldo adaptat a las necessitats de l’aplicació, tot tenint en compte el cultiu, la plaga o malura a controlar, el producte a aplicar i l’equip de tractaments. Pot ser utilitzat com a simple calculadora de la dosi o com sistema de gestió dels tractaments amb accés permanent als càlculs realitzats anteriorment.\nDOSA3D es pot emprar amb tot tipus de polvoritzador hidràulic amb assistència d’aire, operant en fruiters, vinyes, ametllers, oliveres i cítrics en formació continua (mur, espatllera) o en plantacions d’arbres aïllats. Això sí, és imprescindible que l’equip d’aplicació de productes fitosanitaris estigui en perfecte estat funcional i degudament calibrat. En aquest sentit, assenyalar els bons resultats del programa d’inspeccions obligatòries del Departament d’Agricultura que, des de finals del 2016, afecta tots els equips censats.\nExplica l’investigador del GRAP-UdL i enginyer del Servei de Sanitat Vegetal, Santiago Planas, DOSA3D contribueix a donar compliment a la Directiva europea d’ús sostenible dels productes fitosanitaris que obliga a implantar programes de gestió integrada de les plagues per reduir el seu consum i conseqüentment, els riscos pel medi ambient i les persones.\nEl sistema es troba a disposició dels usuaris en català, castellà i anglès al web www.dosa3d.cat, a l’aplicació android a Google play i aviat a iOS. Enguany s’intensificaran els treballs de validació i difusió mitjançant les Agrupacions de Defensa Vegetal de Catalunya i el Servei de Sanitat Vegetal del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat.\n#DARP #DOSA3D #fitosanitari #sanitat vegetal #UdL


La marxa de les dones a Washington - À Punt\nLa marxa de les dones a Washington\nLes manifestants han interpretat l'himne de protesta "Un violador al teu camí" en arribar davant la Casa Blanca.\n18 de gener 2020 - 22:18\nManifestacions a Washington DC i altres ciutats dels Estats Units contra el president nord-americà, Donald Trump, en l' anomenada Marxa de les Dones. Aquesta marxa anual va començar fa quatre anys, a l' endemà de la investidura de Trump.\nLa protesta es va convocar per a defendre els drets de les dones, en reacció a unes declaracions masclistes de Trump. Enguany, la marxa l' ha encapçalada el col·lectiu feminista xilé, Las Tesis. Les manifestants han interpretat l' himne de protesta "Un violador al teu camí" en arribar davant la Casa Blanca.


Mestratge en direcció d'institucions sanitàries\n0\t1\t2\t3\tMestratge en direcció d'institucions sanitàries\tCom cada any, i des de fa ja més de 10 anys, els alumnes del Mestratge en direcció d’institucions sanitàries de la UAB, amb el coordinador de la docència de la càtedra de Gestió, Direcció i Administració Sanitàries, Dr. Ricard Armengol, van venir a fer una visita al nostre Hospital i així conèixer de primera mà la realitat dels hospitals comarcals de muntanya.\nDesprés de la benvinguda per part de la Regidora de Sanitat de l’Ajuntament, la Dra. Montserrat Bonet, el Gerent de la FSH, el Dr. Mateu Huguet va exposar la ponència Els Hospitals comarcals en entorns geogràfics no metropolitans. A continuació, els alumnes van fer un recorregut per les instal·lacions de la FSH, amb les explicacions pertinents i responent a les preguntes, per part de la Dra. Boniquet i del Dr. Fàbrega. Un cop acabada la visita, van anar al Parc del Segre a gaudir dels esports d’aventura i després de dinar van fer una visita guiada pel centre històric de la ciutat


Programa – Festival Panoramic\nDe 16 a 19 h Worskshop: «Intimitat especulativa. Afectes especials»\nA càrrec de l’escriptora i artista visual Alicia Kopf\nEspai: Espai d’Arts de Roca Umbert. La Miranda\n18 h El festival obre les portes. Recorregut inaugural per la ciutat:\n18 h Museu de Ciències Naturals de Granollers\n18.30 h Museu de Granollers\n19 h Cinema Edison\n20 h Roca Umbert Fàbrica de les Arts\nEspai: sala Nau B1\nDe 20.15 a 21.30 h Ponència inaugural «Última Thule, la colonització de l’espai»\nA càrrec de Joan Fontcuberta; director del Festival i Guillem Anglada-Escudé, astrofísic\nEspai: sala Nau B1 de Roca Umbert\nDe 10 a 14 h i de 17 a 21.45 h Projeccions de la Secció Oficial de Films i Panoràmic Kids (Anul·lada tota l’activitat)\nD’11 a 14 h Visionat dels projectes seleccionats a la convocatòria Open Panoràmic (Anul·lada tota l’activitat)\nUn grup d’experts visionarà i comentarà amb els artistes participants els projectes seleccionats per l’equip de Panoràmic Granollers. Activitat coordinada per Jesús Vilamajó.\nArtistes: Albert Bayona, Enric Mauri, Daniela Olave, Florence Girardeau, Helene Veilleux, IC Visual Lab, Jakub Wawrzak, Nikita Svertilov, Pepon Meneses Gutiérrez i Svetlana Tritskaya\nDe 16 a 19 h Workshop: «Intimitat especulativa. Afectes especials» (Es realitzarà íntegrament dijous 17 d’octubre)\nDe 17 a 21.45 h Projecció en loop dels projectes seleccionats aOpen Panoràmic (Anul·lada tota l’activitat)\nDe 18 a 19 h Conferència “Carrera espacial a la Luna: un salto de gigante” (Anul·lada tota l’activitat)\nA càrrec de Carlos González Pintado, cap d’Operacions i director adjunt del complex de la NASA a Madrid. Va ser l’enginyer que va captar la primera comunicació que va confirmar l’allunatge i el va transmetre a la NASA d’Estats Units d’Amèrica.\nEspai: Museu de Ciències Naturals de Granollers\nDe 19 a 20 h Conferència: «Ciència-ficció feminista: Steven Universe» (posposat a divendres 25 d’octubre a la mateixa hora i al mateix lloc)\nA càrrec de Marta Roqueta.\nDe 19 a 20.40 h Projecció de la pel·lícula Apollo 11 (Anul·lada tota l’activitat)\nDe Todd Douglas Miller.\nActivitat de pagament. Consulteu preus a: www.cinemaedison.cat\nOrganitza: Cinema Edison\nEspai: Cinema Edison\nDe 19.30 a 20.30 h Vine a veure els planetes Júpiter i Saturn des de Roca Umbert (Anul·lada tota l’activitat)\nDe 20 a 20.15 h Presentació i projecció del curtmetratge 50 anys… I la lluna! (posposat a diumenge 20 d’octubre a les 18h al mateix lloc)\nA càrrec d’Albert Jordana, Albert Quer i Ramon Daví. Una producció de VOTV\nDe 20.15 a 21.45 h Projecció de la pel·lícula Apollo 18 (posposat a diumenge 20 d’octubre després del curtmetratge de VOTV)\nDe Gonzalo López-Gallego (2011)\nDe 20.30 a 21.30 h Mapping Kubrick’s Odyssey (Anul·lada tota l’activitat)\nDe Sílvia Isach i Roger Subirana\nD’11 a 14 i de 17 a 21.30 h Projeccions de la Secció Oficial de Films, Panoràmic Kids i Open Panoràmic\nD’11 a 14 h Workshop: «Albus colonus»\nD’11 a 12 h Conferència: «Spacewar! a Observation: retrospectiva de l’espai al videojoc»\nA càrrec de Marc Bellmunt.\nD’11.30 a 12 h Projecció de la pel·lícula The Grand Day Out\nDe Nick Park (1955)\nEspai: CAM – Centre d’Arts en Moviment de Roca Umbert (Panoràmic KIDS)\nDe 12.30 a 13.15 h Projecció de la pel·lícula Something funny happened on the way to the moon\nDe Bart Sibrel (2001)\nLloc: CAM – Centre d’Arts en Moviment de Roca Umbert\nDe 12 a 13 h Visita guiada amb Marcel·lí Antúnez\nA la seva exposició Transelenita\nEspai: la Tèrmica de Roca Umbert\nDe 17 a 22.30 h Projecció en loop dels projectes seleccionats en la convocatòria Open Panoràmic\nDe 18 a 19 h Presentació i projecció del documental Era rusa y se llamaba Laika\nA càrrec del seu autor Joan Fontcuberta\nActivitat de pagament. A partir de 9 anys.\nDe 19.15 a 20.30 h Conferència: «Cap a una capitalització de l’espai: el projecte fotogràfic d’Ezio d’Agostino»\nA càrrec d’Andrea Soto Calderón, doctora en Filosofia. Actualment desenvolupa un projecte d’investigació entorn les imatges a La Virreina, Centre de la Imatge.\nDe 20.30 a 21.00 h Presentació i projecció de la pel·lícula Viaje a la Luna\nA càrrec del seu autor Frederic Amat\nDe 20.30 a 21.30 h Mapping Kubrick’s Odyssey\nDe 20.30 a 21.40 h Projecció de la pel·lícula Apollo 11\nD’11 a 14 h i de 17 a 20 h Projeccions de la Secció Oficial de Films, Panoràmic KIDS i Open Panoràmic\nD’11.30 a 12.30 h Visita comentada a l’exposició «Space dogs»\nEspai: Museu de Granollers\nDe 12.30 a 13.45 h Projecció de la pel·lícula The Cosmic Eye\nDe Faith Hubley i John Hubley (1986)\nDe 18 a 18.15 h Presentació i projecció del curtmetratge 50 anys… I la lluna! (Nova data)\nDe 18.15 a 19.45 h Projecció de la pel·lícula Apollo 18 (Nova data)\nDe 19 a 20.40 h Projecció de la pel·lícula Apollo 11\nConsulteu preus a: www.cinemaedison.cat\nDe 19 a 20 h Conferència: «Ciència-ficció feminista: Steven Universe» (Nova data)


Per una banda, perquè ha rebut el Premi Josep Mercader Cuina 2021. Els Premis Josep Mercader són diversos reconeixements a tota una trajectòria professional de cuiners, enòlegs, responsables de sala, productors i divulgadors de la cultura culinària catalana. En el cas de La Cuina de l’Empordanet, el Consell Assessor del Gastronomic Forum Barcelona ha decidit per unanimitat guardonar la tasca de difusió de la cuina i el territori empordanesos que el col·lectiu ha tirat endavant de forma ininterrompuda des de la seva constitució l‘any 1995. Han recollit el premi bona part dels cuiners integrants de La Cuina de l’Empordanet, en un acte d’entrega celebrat a l’Auditori del Fòrum.\nDe forma paral·lela, el col·lectiu ja havia estat present a la programació del Gastronomic Forum unes hores abans amb dues sessions a l’Espai Catalunya del certamen. La primera ha anat a càrrec de Quim Casellas i Àlex Peiró, xef i sommelier del restaurant Casamar de Llafranc, sota el títol “Sabors d’avui amb productes de sempre”. La segona, amb el nom “Plats tradicionals amb productes de proximitat”, ha comptat amb Eneko Agote, xef del restaurant La Blanca de Llafranc. Totes dues ponències s’han basat en productes que compten amb el segell de qualitat agroalimentària Girona Excel·lent, com els vins dels cellers Hugas de Batlle i Pere Guardiola, la ginebra Gin Nut, els productes de la sidreria Mooma o els de Peixos Mielgo.


La república buida | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nLa república buida\nEls seus progenitors van fugir. Van faltar reiteradament a la seva paraula: ni la van construir, ni la van implementar, ni després la van defensar\n23 SET 2018 - 11:18\tCEST\nConcentració davant Economia el passat 20 de setembre. m. Minocri\nNi tan sols va néixer morta, com succeeix amb els nonats que moren abans de veure la llum. No va ser ni tan sols concebuda. L’embaràs sencer va ser una ficció. Histèric és el qualificatiu mèdic que reben.\nUn cop proclamada, en tota la seva buidor, per dues vegades, cap efecte es va deduir de les paraules buides que van fingir la seva existència. Els seus progenitors van fugir. Van faltar reiteradament a la seva paraula: ni la van construir, ni la van implementar, ni després la van defensar. Tenien potser alguna cosa a defensar?\nVa ser una derrota sense pal·liatius, per més que ara es pretengui perllongar el combat amb noves expectatives de nous plans per a noves ruptures que ningú creu, entre els quals s’inclou la misteriosa activitat que significa “fer república”. No és un problema per als celebrants, hi estan habituats. Les celebracions d’aquests dies s’ajusten perfectament a les necessitats deduïdes de la història mitificada: aquí només se celebren derrotes, a falta d’acceptació i de satisfacció amb les victòries, que n’hi ha, i moltes, però no són del gust ni del grat secessionista.\nEl referèndum de l’1-O va ser, pel que sembla, la culminació sentida i explicada com si fos una presa de la Bastilla, la caiguda del Mur de Berlín o l’entrada de la divisió Leclerc a París. Dies que duraran anys, reciten entusiasmats els mestres narradors del conte independentista. Després d’aquesta falsa victòria poden arribar tantes derrotes autèntiques com calgui, perquè els cors independentistes estan ja reconfortats en la seva heroïcitat narcisista. Ja està tot fet, ara només falta que el desig, la idea, es faci realitat algun dia, d’aquí el “fer república”, equivalent al “anar fent”, “anar tirant”.\nNo hi ha repúbliques sense republicans. Molts són els que es confonen: creuen que perquè hi hagi república cal aconseguir el buit on era encara el cos del rei. S’equivoquen: hi ha repúbliques monàrquiques com hi ha monarquies republicanes, en què el cap de l’Estat no té poders i se sotmet a la sobirania del Parlament i a la voluntat del Govern sorgit de les majories.\nLes repúbliques contemporànies han convertit el cos del rei en una mera forma, un símbol buit de poders reals, i d’aquí que trobin models molt perfeccionats en les monarquies europees. Espanya n’és una. Hi ha també repúbliques buides, com la processista, embolicada tan sols en la nostàlgia d’antics símbols, paraules i dates, però sense cap capacitat per donar-los vida i contingut.\nQui omple la buidor de la república, paradoxalment, són els instints legitimistes i monàrquics del nacionalisme independentista hegemònic, erigit en un sistema en què cada sobirà designa el seu successor, allunyat ja no del poble sinó fins i tot del partit. Torra va ser designat per Puigdemont, com aquest ho va ser per Artur Mas, sortit directament de la cuina de Marta Ferrusola i del nucli dur familiar del pujolisme, amb la vaga esperança que guardés el tron a Oriol Pujol Ferrusola.\nBuida, monàrquica i per postres, sense republicans. No hi ha república sense republicans i només cal llegir la llei de transitorietat jurídica, aprovada la infausta matinada del 8 de setembre, i en vigor sobre el paper a les 48 hores de la celebració del referèndum, per adonar-se que no són veritablement republicans els que en reclamen una de catalana. La menys republicana de les tasques complertes per aquesta república buida es va complir llavors, en el moment en què jurídicament es pretenia que veiés la llum. Era una república sense divisió de poders, excloent, d’una meitat dels catalans contra l’altra, comminada a adherir-se o ser titllada de traïdora a la pàtria. El seu republicanisme és tan autoritari i oportunista, conjunturalista és el qualificatiu de Jordi Gràcia en aquestes pàgines (El medio plazo y las analogías históricas, 21 d’octubre del 2018), que pot generar un moviment mimètic excloent de signe contrari. La república buida, incapaç d’abraçar una comunitat sencera, ha generat dues repúbliques contraposades i barallades a l’hora del seu estèril part.\nNo hi ha republicans, o els que creuen ser-ho ho són només de boquilla. Els falta l’essencial, que són les virtuts cíviques. No hi ha república sense virtuts republicanes, totalment absents en un moviment que adopta tints religiosos i sectaris. La república és qualsevol cosa menys una efusió sentimental. O l’exaltació dinàstica dels successius reis pujolistes. Les virtuts cíviques d’aquests falsos republicans són només realitat en els deliris de grandesa en què es veuen a si mateixos com Gandhi, Mandela o Luther King.\nEls falta, sobretot, una de les majors virtuts cíviques: l’amor a la veritat, la lucidesa per reconèixer la realitat de les coses, la valentia per acceptar les derrotes pròpies i les victòries alienes. Ho va escriure Camille Desmoulins, figura major de la revolució francesa, en el seu periòdic Le Vieux Cordelier: “El que escau a la república és anomenar els homes i les coses pel seu nom”. Això que exhibeix ara el moviment independentista no és una república, o en tot cas és una república buida, nul·la.


I ningú ho sap, només jo. | olordemandarina\n13 Juliol, 2017 ~ Lita\nPer entendre la mort la vaig haver de veure. Fins aleshores no l’havia vist, me l’havien explicat: la mort dels avis, algun tiet…, però la mort del pare la vaig veure cara a cara. Ens va sorprendre a tots dos, bé, el pare feia uns dies que sentia que arribava, jo no, no havia imaginat que el pare podia morir com ho va fer i deixar-me mentre parlàvem. Li va faltar l’aire perquè la seva sang s’escolava per algun forat que no sabíem, i es va ofegar, mirant-me, i ja va estar. Encara ploro quan ho escric. Quantes vegades hauré d’escriure la teva mort per deixar de patir-la? Vull elaborar-la, contextualitzar-la en quatre marges que la continguin, en un document que la guardi així: “Mort del pare” i punt, i prou.\nFins aleshores no havia sabut mai enfrontar-me al dolor, em refereixo a aquell dolor que t’esgarrapa el cos de cap a peus mentre prova d’instal·lar-se en el cor i el travessa com una daga. I el dol, el dol és aquesta daga clavada que no vols treure, que et manté connectada a la mort, que a la vegada és el darrer de vida que em queda del pare, perquè sé que un dia hauré de deixar aquesta mort que ara em fa tanta companyia. El trànsit de tot el que fins ara ha estat present i que avui és passat i ja sempre parlaré de memòria. I fa tant mal!\nPlorar, plorar i plorar fins que un dia ja no plores més i m’he endurit per fora, i per dins m’he tornat més tova, fràgil i vulnerable, i ningú ho sap, només jo. Llavors pots arrencar-te la daga del cor: oh sí, si us plau, no puc més!, tot exhalant un crit que et torna a la vida, perquè mentre, eres una mica mort. I llavors representa que ja has passat fulla i que pots tornar a fer vida “normal”, vida viva. I jo, ja no sé, ja no sé ser jo altra vegada, i ningú ho sap, només jo.\n< Previous Rufus Wainwright\nNext > La meva àvia materna bevia el cafè amb la cullereta.


SOL·LICITUD LLICÈNCIA D’OBRES MENORS SOL·LICITUD LLICÈNCIA D’OBRES MENORS model instància\nmajor d’edat, amb DNI núm. ……….. actuant en nom\npropi/o en representació de ….………...\n(acreditar la representació)\ni domicili a efectes de notificació a……….\n……...població……… CP……….. i\namb domilici a Cunit a...………\n1.- Que vull obtenir llicència urbanística per a la següent actuació\n(detallar el que es vol fer):\nUbicació de la finca……….……….\n2.- Que, amb aquest objectiu, adjunto la documentació detallada en\ns’adjunta amb aquesta sol·licitud\n(posar una X al que correspongui)\n3.- Per a fer l’obra necessita ocupar la via pública?\nSI (en aquest supòsit, i un cop autoritzada la llicència, demanar-ho amb una\nantelació mínima de 7 dies hàbils i comunicar si és necessari tallar el\ntrànsit o no)\n4.- Activitat associada?\nPer tant, SOL·LICITO:\nQue em sigui atorgada la llicència urbanística per dur a terme les obres\nVull rebre la notificació per mitjà electrònic SI\nDEPARTAMENT D’OBRES – AJUNTAMENT DE CUNIT\nD’acord amb la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, us informem que les dades facilitades seran incorporades en el corresponent fitxer automatitzat per a la gestió específica de la vostra sol·licitud. El responsable del fitxer és l’Ajuntament de Cunit i s’informa a la persona interessada de la possibilitat d’exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, en els termes inclusos a la legislació vigent, mitjançant escrit adreçat a qualsevol dels punts d’atenció ciutadana.\nDocumentació segons procediment: (MARCAR AMB UNA “X”)\nReforma integral en l’interior d’habitatges i/o locals sense\nafectar l’estructura de l’edifici ni modificar-ne l’ús o\nreformes parcials d’edificis protegits pel catàleg de\na) 2 Projectes signats per tècnic competent (incloent memòria tècnica, plànols i pressupost). Adjuntar fitxa de Residus.\nb) Assumeix de direcció d’obres.\nc) Estudi de Seguretat i Salut o estudi bàsic, segons RD 1627/97.\nd) Designació del Coordinador/a de seguretat i salut, quan sigui exigible segons el RD 1627/97.\nConstrucció auxiliar i/o similar d’estructura lleugera (fusta,\nmetàl·lica, alumini...). No habitable (si es habitable és obra major)\na) Quadre urbanístic POUM\nb) 2 Projectes signats per tècnic competent (incloent memòria tècnica, plànols i pressupost). Adjuntar fitxa de Residus.\nc) Assumeix de direcció de les obres.\nd) Estudi de Seguretat i Salut o estudi bàsic, segons RD 1627/97.\ne) Autorització de la Comunitat de Propietaris en Règim de Propietat Horitzontal, si s’escau.\nInstal·lació de terrasses cobertes o semicobertes\ndestinades a una activitat\na) Quadre justificatiu del compliment de l’ordenança de terrasses:\nb) 2 Projectes tècnics signats per tècnic competent (incloent memòria tècnica, fotografies, plànols, pressupost i fitxa de residus)\nc) Full assumeix del tècnic competent. d) Estudi bàsic de seguretat i salut (EBSS).\ne) Autorització de la Comunitat de Propietaris en Règim de Propietat Horitzontal (si s’escau).\na) 2 Projectes signats per tècnic competent (incloent memòria tècnica, plànols i pressupost).\nb) Adjuntar Fitxa de Residus. c) Superfície m2 de la piscina d) Assumeix de direcció d’obres\ne) Estudi de Seguretat i Salut o estudi bàsic, segons RD 1627/97, visat. f) Designació del Coordinador/a de seguretat i salut, quan sigui exigible\nsegons el RD 1627/97. g) Autoliquidació\nObres de modificació, restauració, protecció i/o tancaments de façanes, mitgeres, patis, terrats, cobertes, balcons i/o elements sortints a més de 3 metres d’alçada.\n2 Projecte tècnic signat per tècnic competent (incloent memòria tècnica,\nfotografies, plànols, pressupost i fitxa de residus)\nFull assumeix del tècnic competent, de la bastida i de la direcció de\nl’obra corresponent a la façana.\nAutorització de la Comunitat de Propietaris en Règim de Propietat\nHoritzontal (si s’escau).\nCas de necessitar tanca de protecció i/o altre medi auxiliar,\naquestes han d’estar contemplades a la memòria i l’assumeix.\nEn cas d’ocupació de via pública, s’aportarà plànol de planta de\nl’ocupació de vorera. En qualsevol cas, s’ha de garantir un pas lliure\nmínim per a vianants de 0,90 m.\nQuan per les dimensions de la vorera s’hagi d’envair la calçada, no\npodrà iniciar-se cap actuació en tant no es disposi de la corresponent\nObra amb plataforma elevadora o operaris penjats amb\narnés: Cal aportar:\nFull d'assumeix de tècnic competent.\nGrues de construcció o altres aparells elevadors per a la construcció en la via pública a) 2 Projectes tècnics de la instal·lació visat i signat per tècnic competent (incloent\nmemòria tècnica, plànols i pressupost).\nb) Assumeix de bon funcionament i seguretat de la grua durant la seva permanència a l’obra.\nc) Certificació de la casa instal·ladora, subscrita per tècnic competent, que acrediti el bon estat dels elements de la grua i assumeixi la instal·lació fins deixar-la en perfectes condicions de funcionament.\nd) Certificat .a efectes de tramitació de llicencia ., d’inspecció de grua desmuntada i compliment de les condicions per ser muntada, expedit per una entitat d’inspecció i control\ne) (EIC) (amb excepció de les grues torre auto desplegables de tipus monobloc de moment nominal menor o igual a 170kNm amb període d’inspecció no vençut, en que no és necessària la inspecció desmuntada).\nf) Pòlissa d’assegurança amb cobertura de 600.000 €.\ng) Document GR-1, GR-2 i GR-3 vigent, segellat per l’entitat d’inspecció competent. (Aportar en un màxim de quinze dies de finalitzada la instal·lació). h) La tanca de protecció ha d’estar contemplada en la memòria i l’assumeix, i\ns’aportarà plànol de planta a escala d’ocupació vorera. i) Autoliquidació\na) 2 Projectes tècnics visat i signat per tècnic competent (incloent memòria tècnica, plànols i pressupost).\nd) Pòlissa d’assegurança amb cobertura de 600.000 €.\ne) Certificat a efectes de tramitació de llicencia d’inspecció de grua desmuntada i compliment de les condicions per ser muntada, expedit per una entitat d’inspecció i control (EIC) (amb excepció de les grues torre auto desplegables de tipus monobloc de moment nominal menor o igual a 170kNm amb període d’inspecció no vençut, en que no és necessària la inspecció desmuntada). f) Document GR-1, GR-2 i GR-3 vigent, segellat per l’entitat d’inspecció\ncompetent. (Aportar en un màxim de quinze dies de finalitzada la instal·lació). g) Autoliquidació\na) 2 Projectes tècnics de la instal·lació visat (incloent memòria tècnica, plànols i pressupost).\nb) La tanca de protecció ha d’estar contemplada en la memòria i l’assumeix, i s’aportarà plànol de planta a escala d’ocupació vorera.\nc) Autoliquidació de les taxes per llicència d’obres menors.\na) 2 Projectes tècnics de la instal·lació signat per tècnic competent visat (incloent memòria tècnica, plànols i pressupost).\nObres necessàries per a la instal·lació d’ascensors o d’altres\naparells elevadors que no afectin l’estructura de l’edifici\na) 2 Projectes tècnics de la instal·lació signat per tècnic competent (incloent memòria tècnica, plànols i pressupost). Adjuntar fitxa de Residus.\nb) Assumeix de direcció de les obres.\nc) Estudi de Seguretat i Salut o estudi bàsic, segons RD 1627/97 d) Autoliquidació.\nEn cas de panteó\na) Memòria tècnica, plànols i pressupost. b) Autoliquidació\n(no inclosos en catàlegs d’interès històric artístic)\na) 2 Projectes tècnics d’enderroc visat i signat per tècnic competent (incloent memòria tècnica, plànols i pressupost).\nb) Assumeix de direcció d’obres i de permanència. c) Fotografies de l’edifici mida 10x15 en color.\ne) Designació del Coordinador/a de seguretat i salut, quan sigui exigible segons el RD 1627/97.\nf) Avaluació del volum i característiques dels residus (Decret 161/2001). g) Cas de necessitar tanca de protecció i/o bastida i/o altre medi auxiliar,\naquestes han d’estar contemplades a la memòria i l’assumeix, i s’aportarà plànol de planta de l’ocupació de vorera.\nh) En qualsevol cas, s’ha de garantir un pas lliure mínim per a vianants de 0,90 m. Quan per les dimensions de la vorera s’hagi d’envair la calçada, no podrà iniciar-se cap actuació en tant no es disposi de la corresponent llicència d’ocupació de via pública.\nPer sol·licitar la devolució del dipòsit previ per la gestió de les runes:\nCALDRÀ PRESENTAR EL CERTIFICAT DE GESTIÓ DE RESIDUS DE\nGeneralment L’EMPRESA QUE FA L’OBRA és la que gestiona les runes i entrega el\nCERTIFICAT DE GESTIÓ DE RESIDUS al titular perquè l’entregui a l’Ajuntament.\nSi compra un sac homologat haurà d’assegurar-se que l’empresa subministradora\npugui obtenir un CERTIFICAT DE GESTIÓ DE RESIDUS de l’abocador corresponent\non porti les runes. Segurament li demanaran una còpia del permís d’obres.\nEls sacs es poden comprar a les cases de material de construcció amb servei de\nrecollida que han de garantir l’expedició del certificat de l’abocador.\nQuan l’obra estigui acabada es presentarà a l’oficina d’atenció a la ciutadania (OAC) el\nCERTIFICAT DE GESTIÓ DE RESIDUS, que s’adjuntarà a la SOL·LICITUD DE\nDEVOLUCIÓ DEL DIPÒSIT, on ha de constar el número de compte bancari, ja que la\ndevolució es farà per transferència.\nLLEGIT I CONFORME, NOM I COGNOMS: DNI:\nPer sol·licitar l’ocupació de la via pública:\nCAL DEMANAR-HO AMB UNA ANTEL.LACIÓ MÍNIMA DE 7 DIES HÀBILS I\nUN COP OBTINGUDA LA LLICÈNCIA D’OBRES.\n(NO podrà iniciar-se cap actuació a la via pública en tant no es disposi de la\ncorresponent llicència prèvia d’ocupació de la via pública)\nL’OCUPACIÓ DE LA VIA PÚBLICA HA D’ESPECIFICAR CLARAMENT ELS\nM2, DIES I HORARI I SATISFER LA CORRESPONENT AUTOLIQUIDACIÓ.\nTAMBÉ S’HA D’ESPECIFICAR SI ES NECESSARI TALLAR O NO EL\nD’acord amb la Llei 39/2015, de procediment administratiu,\nestan obligats a\nrelacionar-se a través de mitjans electrònics els següents subjectes:\n- Els que exerceixin una activitat professional per a la qual es requereixi\n- Els qui representin a un interessat que estigui obligat a relacionar-se\nelectrònicament amb l’administració (per exemple Comunitats de\nDescargar ( - 9 página - 166.93KB)\nMemòria tècnica 2004\nUnitat Funcional Colorectal 35 Unitat Funcional de Mama 25 Informació sobre el dolor postquirúrgic 84,6% Compliment dels protocols de dolor postquirúrgic assignats 91,8% Avaluació\n• Hospital del Mar: director mèdic de l’IMAS, directora de Comunicació i Atenció a l’usuari de l’IMAS, secretària delegada de l’IMAS com a representant del serveis jurídics,\nMemòria tècnica 2007\nArticles originals en revistes internacionals 6 3 Articles en revistes internacionals (revisions) 1 Articles en revistes internacionals (notes) 4 1 Articles originals en revistes\ncorresponent a l’exercici fiscal de l’any 2019 dels membres de la unitat familiar, d’acord amb el que disposa el punt novè la Resolució de 29 de setembre del conseller d’Educació i\n10.Los datos de votantes en las últimas elecciones correspondientes a una determinada ciudad muestran que el 73,5% de los hombres censados ejerció su derecho a voto, mientras que el\nMemòria pressupost Imatges Armari Plànols 1 Situació 2 - Emplaçament\nmelamina de haya y cantos de PVC de 2mm, acabado por las dos caras Pies niveladores de PVC de 4 cm, para evitar la humedad y desniveles que pueda tener el suelo.. Estos pies pueden\nCOL LEGI OFICIAL D APARELLADORS, ARQUITECTES TÈCNICS i ENGINYERS D EDIFICACIÓ DE...\n• Tràmit col·legial de custòdia i arxiu documentació de seguiment de la Direcció d’execució de material de l’obra: per presentar per la custodia i arxiu en el Col·legi, la\nAixò es tradueix en l’annexió a l’espai de la plaça de la zona de vianants provinent dels dos trams de vial existents, es a dir, el tram del carrer de Gràcia i el tram del carrer\nCatàleg de projectes d'investigació i memòria d'investigació 2005\nCatàleg de projectes d'investigació i Memòria d'Investigació 2004\nMemòria tècnica 2001\nMemòria tècnica 2003


Una empresa ha d'estar disposada a portar a terme canvis constants. 👉Així ho entenem des de Transports Codina i per això aquesta vegada hem creat un equip transversal per aplicar la metodologia de les 5s.\n5s és la correlació de 5 fases: 🔸classificació, 🔸organització, 🔸higiene, 🔸disciplina i 🔸estandardització que un cop juntes i ben aplicades es converteixen (o s'han de convertir) en una filosofia de l'empresa per un millor rendiment i qualitat.\nLa transversalitat de l'equip fa que sigui una aposta estratègica. El formen:\n✅Carme Calahorro (administració)\n✅Quim Monje (magatzem)\n✅Anna Garolera (atenció al client)\n✅Dani Orra (tràfic)\n✅Olga Cortés (expedicions)\nTots ells son els responsables de liderar el projecte 5s a Transports Codina. Gràcies per formar-hi part i tot el suport en el seu bon desenvolupament. La seva aplicació serà, sens dubte, una millora per tots els agents interns i externs de Codina.


Seguim treballant els diferents codis culturals a la ciutat — Ajuntament de Vic\nSuport municipal als barris\nSou aquí: Inici → Actualitat → Seguim treballant els diferents codis culturals a la ciutat\nCarrer de les Basses, 3\nTel.: 93 886 21 00\nExt. 15603 / 21206\nSeguim treballant els diferents codis culturals a la ciutat\nDurant aquests últims anys, des de diferents serveis i entitats de la ciutat, s’ha detectat que hi ha aspectes relacionats amb la diversitat d’orígens de la població que generen xocs culturals i dificultats a l’hora de treballar i intervenir amb les famílies i persones nouvingudes. Davant d’aquest escenari, des de l’Ajuntament de Vic, s’ha proposat efectuar un treball transversal entre tots els agents socials implicats (serveis municipals, centres educatius, entitats socials, etc.) per començar a portar a terme accions a tota la ciutat amb les comunitats, famílies i persones nouvingudes.\nImatge de la trobada amb la comunitat ghanesa del passat mes de març\nA finals del curs acadèmic 2016/2017 una trentena de professionals de la ciutat de Vic van assistir al seminari "Estratègies d’intervenció amb famílies i joves migrats” conduït per l'Associació Sociocultural La Formiga. El seminari va introduir els aspectes psicosocials de les societats d’origen, el procés migratori i la construcció identitària dels fills de les famílies migrades de l’Àfrica Sudsahariana posant el focus en la criança i l’educació a l’àmbit familiar dels infants, la relació homes-dones i els aspectes religiosos i comunitaris de les comunitats de Nigèria i Ghana.\nA l’inici del curs acadèmic 2017/2018 es va plantejar un canvi de rumb del projecte “Codis culturals” per tal d’aterrar-lo als centres educatius, d'on originàriament havia sorgit la demanda de treballar entorn aquest tema. En aquesta línia, es va fer una reunió amb les direccions d'escoles i instituts de Vic amb l’objectiu de detectar reptes prioritaris i iniciar dues proves pilot; una en l’àmbit de primària i, l’altra, en el de secundària. Es va acordar que a primària es treballaria la parentalitat positiva amb les famílies de la comunitat ghanesa i, a secundària, es faria un treball amb les comunitats musulmanes per trobar eines útils perquè l’alumnat pugui afrontar l’època dels exàmens finals de curs amb garanties i evitar que aquesta pràctica afecti el seu rendiment.\nPrimària: eines de parentalitat positiva per a les famílies de la comunitat ghanesa\nDesprés d’una primera trobada d’intercanvi d’impressions duta a terme entre alguns centres escolars i diferents representants de la comunitat ghanesa el passat desembre de 2017, es va consensuar fer una actuació per treballar eines de parentalitat positiva entre les famílies de la comunitat.\nDurant els mesos de gener i febrer es va visitar als diferents representants religiosos de la comunitat ghanesa per informar-los d’aquesta proposta, que van acollir amb entusiasme. A principis de març es va fer una primera gran trobada amb la comunitat ghanesa a un dels espais de reunió de la comunitat: el local de l’Associació de Ghanesos a Osona ubicat a la carretera de Barcelona. Hi van participar representants de la comunitat, de centres escolars i de l’àmbit municipal. En aquest acte es va transmetre a la comunitat ghanesa la importància de treballar conjuntament alternatives educatives al càstig físic, tot facilitant eines de parentalitat positiva. L’objectiu de la trobada va ser plantejar la qüestió, resoldre dubtes i emplaçar a les famílies a treballar-ho més a fons a través d’una actuació en el marc de l’escola.\nDurant el mes de maig d’aquest 2018 s’han desenvolupant diverses sessions de parentalitat positiva a pràcticament tots els centres educatius de la ciutat. En aquestes sessions hi han participat famílies d’origen ghanès interessades, personal de l’escola, educadores de l’Àrea de Benestar i Família i un agent del Servei de Suport Lingüístic de l’Ajuntament que ha fet la traducció simultània per una major entesa entre totes les parts participants.\nSecundària: final de curs i Ramadà\nA finals del mes d’abril d’enguany es va fer una trobada amb les direccions dels instituts, tècnics de l’Ajuntament de Vic i membres de les tres comunitats musulmanes de la ciutat amb l’objectiu d’elaborar conjuntament un document amb algunes idees clau en referència al Ramadà i una sèrie de recomanacions pensades per a què els joves musulmans puguin encarar el tram final de curs amb garanties. Molts centres de secundària de la ciutat i la pròpia comunitat han detectat que l’alumnat musulmà aprofita el desconeixement dels membres de la comunitat educativa per justificar absències i, a la vegada, existeixen tabús i estereotips entorn aquesta pràctica religiosa que no s’ajusten a la realitat.\nEl document, que actualment s’està repartint pels diversos centres i que va signat per les mateixes comunitats musulmanes, inclou l’explicació bàsica de què és el Ramadà i referències del profeta. Així mateix, dona recomanacions i pautes per afrontar el període d’exàmens finals amb les màximes garanties de rendiment acadèmic.\nParal·lelament, s’ha convidat els centres de secundària a informar i formar el seu professorat en aquesta qüestió per tal que disposin de les eines i recursos necessaris a l’hora de tractar amb l’alumnat i les famílies. També s’ha recomanat treballar el Ramadà amb tot l’alumnat des de l’aula, en hora de tutoria, religió, o l’espai que creguin convenient, per fomentar-ne el coneixement. A més a més, s’ha convidat els centres de secundària a fer trobades amb les famílies d’alumnat musulmà obertes a tothom que hi estigui interessat, per tal de compartir inquietuds i visualitzar aquesta col·laboració a l’hora d’afrontar les dificultats que puguin sorgir en aquest període.


No tot va sempre sobre rodes: Valoració de la Fira de la Candelera 2009\nValoració de la Fira de la Candelera 2009\nAhir dilluns 9 de març de 2009 es va reunir el Comitè Executiu de la Fira de la Candelera per fer una valoració de l'edició d'enguany. Jo com a representant de la CUP hi vaig assistir-hi i també vàrem fer les nostres aportacions, que es basen en els següents apunts:\nBalanç econòmic: Hem demanat un balanç econòmic de la Fira per veure si era justificat l'augment de les tarifes que s'ha aplicat aquest any i del qual la CUP es va abstenir quan es va aprovar en el ple municipal. Se'ns ha comunicat que ja se'ns passarà aquesta informació.\nFira d'Entitats: hem defensat que han de ser les entitats qui han de decidir com han d'estar presents a la propera Fira. Des de la CUP creiem, i així ho hem dit, que el carrer Pere Calders i la nova zona del Molí poden ser un bon indret per les entitats. Des de l'equip de govern s'ha informat que abans de l'estiu es convocarà una reunió amb les entitats per parlar del tema.\nMillora senyalització: hem demanat que es senyalitzi millor el C/ Pere Calders per aconseguir que sigui un carrer més transitat i així també es revitalitza la part final del Passeig del Terraplè.\nVisibilitat dels punts d'informació: enguany el punt d'informació de la plaça de l'ajuntament practicament ni es veia. Se'ns ha informat que l'any vinent es millorarà.\nAquesta reunió ha estat més aviat una pluja d'idees i valoracions dels diferents membres del Comitè Executiu i esperem que alguns d'aquests temes es vagin concretant en properes reunions. De pas si algú de vosaltres té algun comentari o aportació us animo a què la deixeu en forma de comentari.\nSi s'ha de fer una valoració cal presentar un balanç de despeses i ingressos. Feu bé de demanar-lo...\nJo vaig tenir una parada i us puc comentar que: em van cobrar 80 euros per 2 metres, em van posar una multa de 90 euros per aparcar el cotxe al carrer Puigcerdà i a sobre com que va ploure sempre vaig vendre poc... vaja un fracàs.\nS'hauria de ser més flexible amb el tema de l'aparcament, em vaig fixar que enguany es van posar les botes posant multes. I tenint en compte que no es pot aparcar enlloc...\n10 de març de 2009, a les 9:14\nPues la grua es va posar les botes. S'hauria de demanar informació al respecta, per valorar el paper de la Policia Local, en la seva bassant preventiva/repressiva i formular propostes de millora pels propers anys.\n10 de març de 2009, a les 17:23\nPel que fa a les multes, si jo evito deixar el cotxe mal aparcat, no hi ha dret que vingui un/a senyor/a i per la seva cara bonica hi aparqui sense més. Així que totalment d'acord amb les multes. (és cert que en casos excepcionals es poden fer excepcions, i potser la Fira n'és un, però queixar-se de que et posen una multa quan has fet una infracció em sembla molt egoista).\nI pel tema del preu de la parada... 80€ per 2 dies i mig tampoc em sembla cap barbaritat. Fins i tot vaig veure uns paradistes que repartien informació als seus clients queixant-se de que els havien apujat el preu de la parada un % elevadíssim (ara no recordo si parlaven del 75%) i acabaven dient "...i això ho fa un ajuntament d'esquerres!!!". Suposo que el que ells volien és que la llum, la parada, la neteja, la seguretat... les paguem entre tots, i el benefici de les vendes embutxacar-se'l ells solets, que això si que és d'esquerres!!!\nAra puc deduir què pagaven els paradistes l'any passat, i només puc dir que, ja era hora que es fes una miqueta més de justícia!\n11 de març de 2009, a les 14:27\nRespecte al temes de les tarifes si que és cert que aquest any han augmentat força i des de la CUP ens vàrem abstenir perquè l'argumentació de l'equip de govern era que els costos de muntatge i d'instalacions de la Fira havia augmentat però no van presentar cap estudi econòmic per justificar l'augment. Per això ara hem demanat un balanç econòmic per veure si era necessari o no aquest augment de tarifes. De totes maneres hi ha moltes modalitats de paradetes. N'hi ha que paguen poc però per exemple els stands comercials paguen més de 1.000 €.\n11 de març de 2009, a les 15:59\nEi Molinenc! vaig deixar el cotxe al mateix lloc on el deixo moltissimes vegades durant tot l'any. La diferència és que la resta de l'any no me'l multen i per la Fira si... que curiós...\nNo estava mal aparcat, no estava a sobre d'una acera, no molestava a ningú i durant tot l'any hi aparquen cotxes sense que passi absoltutament res... tampoc sóc tonto i no deixaré el cotxe mal aparcat perquè me'l multin, no creus?.\nPer cert, no em posen mai multes perquè jo també miro d'aparcar bé, ara per la Fira això és impossible!.\n12 de març de 2009, a les 9:47


El Foradot – Pàgina 4 – laveujovetv.cat\n8 març 2014 Written by Artur\n15 juliol 2013 Written by Artur\nCom tothom sap el pseudònim es la denominació que hom fa servir per substituir el nom real, fent-se unes vegades per ocultar la personalitat, altres per modèstia, o per ressaltar amb un nom més sonor el propi. ORIGENS DELS PSEUDONIMS L’ús del pseudònim ve de molt lluny. Sembla que el clàssic Homer, el de l’Odissea, […]\n4 març 2013 Written by Artur\nLa recent abdicació del papa Benet XVI, fa pensar que en el món, durant tota la historia, l’efecte “abdicació” ha estat una constant en tots els estaments, des de els més Alts als insignificants. Així han abdicat monarques, papes, caps d’estat, presidents de govern i altres tipus de presidents i comandaments de diversa índole. D’abdicacions […]