Hotel Città 2000 Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel Città 2000Via Della Tenuta Di Torrenova 60, Roma Est, Roma, Itàlia - Veure al mapaNotable7,5Basada en264comentarisHotel Città 2000Veure més fotos"Place itself excellent, staff wonderful."PamelaUnited StatesVestíbulVeure més fotosVeure totes les 34 fotosMolt bona ubicació 7,0Veure al mapa7,0UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsaire condicionat\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualHotel Città 2000L'OttavaHotel CassiaCiampino Central ApartmentsValoració dels clientsNotable 7,5 (264 comentaris)Notable 8,0 (162 comentaris)Notable 7,3 (425 comentaris)Excel·lent 8,2 (112 comentaris)BarriRoma EstRoma EstRoma NordAeroport de CiampinoWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjament\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop7 kmCiampino–Aeroport Internacional G. B. Pastine (CIA)31 kmAeroport Leonardo da Vinci, Fiumicino (FCO)estacions de tren i autobús500 mEstació de Metro de Torrenova700 mEstació de Metro de Giardinettihospitals i clíniques1,3 kmFondazione Ime Istituto Mediterraneo Di Ematologiafarmàcies2 kmCuppoletti Pharmacybotiga de conveniència3 kmCoopcaixer automàtic500 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat a Roma Est, Hotel Città 2000 és el lloc perfecte per gaudir de Roma i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Ostia Antica - Ciutat Port de l'Antiga Roma, Archi di Claudio Golf Club, Pas de Capannelle. El Hotel Città 2000, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Roma, el Hotel Città 2000 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatCaixa forta a l'habitacióplat de dutxaassecador de cabellempolles d'aigua de cortesiaTV satèl•lit/cableMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantEl restaurant només és obert de dilluns a dijous. Comentaris recents de clients


Raimon segons Josep Pla\nJaume Vicens | 27 març 2018\nL’any 1966, Josep Pla va escriure un article que va titular Raimon com a poeta. Aquest text està inclòs en el volum que fa deu de l’obra completa editada per Destino, titulat Retrats de passaport. Es tracta d’una selecció de texts que l’escriptor empordanès en la introducció defineix com a gènere del retrat literari. El text dedicat a la figura de Raimon és molt extens perquè Pla, cosa habitual en ell, aprofita el tema per afegir-hi comentaris paral·lels. Reproduïm avui al dBalears la part específica, central en el llarg article, referida al cantant de Xàtiva.\nEl mes de setembre de 1965, Pla va anar a un festival del disc i de la cançó catalana que es va celebrar a Lloret de Mar. Hi havia de cantar Raimon. L’escriptor qualifica el festival d’agradable, però molt mal organitzat. Hi cantaren remarcables figures de la cançó i escriu que «Foren cançons tristes, originades per les desgràcies de tot ordre que aquest món proposa, algunes francament de cementiri, d’un necrofilisme accentuat.» El festival acabà «precàriament» perquè Raimon no s’hi va presentar. Pla no explica els motius. L’any següent, també a Lloret, es va repetir el festival. Raimon hi comparegué i Pla qualifica el recital de magnífic. Després va tenir ocasió de sentir-lo en una audició que es va organitzar en un local de Banyoles, ple de joventut, i encara més tard a la Bisbal.\nMés endavant, Pla visita València. Acompanyat de Joan Fuster, anaren a veure Raimon a Xàtiva. Escriu l’empordanès... «Vaig passar uns quants dies al carrer Blanc, a casa seva mateix, on la seva mare contribuí decisivament a fer-nos la vida agradable.» Pla explica que Raimon el va interessar des del primer moment i comença a analitzar el seu estil artístic... «En un moment determinat llança els seus crits alternats amb una modulació afectuosíssima, suavíssima, sobretot en la modulació de les vocals obscures, la o i la u. Una personalíssima novetat.» Pla també informa que va caure en l’error de creure que les lletres de les cançons de Raimon les havia escrit Joan Fuster.\nL’escriptor de l’Empordà conta les experiències que va viure en el decurs de diferents recitats als quals va assistir i en concret les d’un concert celebrat a Pals, amb la presència de molta gent jove. Escriu... «L’espectacle era una mica insòlit. La guitarra era molt desguitarrada. Ningú no sabia qui era aquell jove més aviat petit, rossenc, esprimatxat, en cos de mànigues —l’ideal de Raimon és estar en cos de mànigues—, que exhalava, en català de València, una vociferació fenomenal. Raimon emetia les seves abruptes cançons i tothom havia quedat bocabadat.»\nPla ofereix dades biogràfiques de Raimon, facilitades per Joan Fuster. Fill d’un pare fuster, va estudiar gràcies a beques. La vocació frustrada d’historiador, els seus viatges, les seves estades a París. L’escriptor qualifica Raimon de jove tímid, però només en aparença, perquè al darrera del posat, s’hi amagava un jove valent, curiós i inquiet, disposat, amb mitjans molt precaris, a «... arribar a desentranyar, fins on fos possible, els misteris del teatre de la vida.» Va ser precisament en el recital de Banyoles on Pla es va convèncer que estava davant una cosa nova, que la situació de la massa psicològica —les paraules són seves—, de la massa en ascensió, havia fet una volta de campana. Pla experimenta una sensació aclaparadora —art i expectació humana— que el va fer comprendre que estava davant una altra generació.\nL’escriptor completa la seva crítica i diu que Raimon es fa entendre de manera perfecta, molt eficaç; interpreta les seves cançons de manera molt precisa. Valora la seva falta «de gesticulació, de verbositat, de pintoresquisme, de tipisme, d’abjecte folklore de taquilla.» Pla accedeix a les lletres de les cançons, les llegeix amb atenció i arriba a la conclusió, «extremament fàcil, al meu entendre», que el cantautor sobretot és un considerable poeta, per damunt del domini de la tècnica musical. Escriu Pla: «La música té realment importància, però a mi em fa l’efecte que en les cançons de Raimon la cosa essencial és la lletra i el que la lletra conté de poesia. En l’obra d’aquest xicot hi ha un poeta, al meu entendre, de gran eficàcia.»\nPla escriu que el de Xàtiva és un jove molt cultivat. Malgrat la seva presentació popular, en mànigues de camisa, «... és un universitari del temps que vivim, poc donat a la manera de ser barroca.» L’empordanès va tenir ocasió de veure la seva biblioteca de Xàtiva, molt ben escollida, excel·lent perquè Raimon, segons informa Pla, va tenir molts bons mestres, Joan Fuster i alguns professors de primer ordre, de la universitat de València, com va ser el cas del poeta i llatinista mallorquí, Miquel Dolç. L’empordanès fa esment a les lectures de Raimon; Carles Riba, Foix o Espriu, entre molts altres. Tot aquest bagatge cultural va conduir el cantautor a poder fer una aportació molt personal, sense la mínima presència de manierisme literari; una aportació directa, eficaç, clara, «d’impressionants efectes humans.»\nContinua Pla afirmant que Raimon sembla haver nascut amb el do de l’expressivitat esquemàtica, realitat que només es pot aconseguir «mantenint desperts, lúcids i deliberatius tots els sentits i tots els estats interiors, inimaginables sense una força de manifestació complicada però congènita, que ha permès, en el camí de la poesia que porta al cap, grans i magnífics efectes.» Aquests efectes, afegeix l’escriptor, tenen per origen la lletra de les seves cançons molt més que la música que hi projecta, que no és res més que acompanyament. I finalment l’escriptor aclareix: «És la lletra el que porta Raimon a llançar els seus crits esqueixats alternats amb caigudes en deliqüescències suavíssimes, amb els seus galls patètics i modulacions que realitza amb les vocals obscures. Tots aquests elements donen a l’artista una densitat personal, una autenticitat que no té, en el nostre món i en la poesia que cultiva, comparació possible i que explica els fenomenals projectes d’adhesió admirativa i d’entusiasme de què es objecte.»\nDes de sempre he estat un fervent seguidor i admirador de Raimon. Per això mateix ara lament molt el seu silenci (massa antic i massa llarg) sobre la situació de gran de injústicia que ara patim.\nPrecisament ara que es pot tornar dir allò de " hem vist tancats a la presó homes plens de raó".\nHo dic amb gran tristor.


e-colònies.cat : Escoles sostenibles\nActualitzat el 19/11/2012\nL'augment de la quantitat de residus per gestionar implica la necessitat de desenvolupar la recollida selectiva i les infraestructures de tractament, tant a nivell global com a nivell local. En aquest sentit, els centres educatius tenen un paper important pel que fa a la conscienciació dels infants i joves.\nLa prevenció dels residus és una qüestió urgent per a tots els països de la Unió Europea. La quantitat de residus domèstics generats s’ha doblat en els darrers 40 anys i ha augmentat al ritme d’un 1% a un 2% anuals. L’any 2007, als Estats membres de la Unió Europea es van generar una mitjana de 522 kg de residus municipals per persona, segons l'Eurostat. Aquests residus són el resultat de modalitats de producció i de consum no sostenibles. A tall d’exemple, el consum de productes –inclosa la producció, el transport i la distribució– representa gairebé un 50% de les emissions que contribueixen al canvi climàtic.\nEn aquest context, la prevenció s’ha convertit en un concepte simple i bàsic per a la solució del problema de les quantitats cada cop més elevades de residus, però també com a element que recorda la importància de la disminució dels recursos naturals.\nQui pot intervenir per prevenir els residus\nCada dia, a casa, a l’oficina o a l’escola, fent la compra o fent bricolatge. Tots nosaltres podem prevenir la producció de residus amb accions ben simples. Hi ha molts actors que tenen un paper important per conscienciar els ciutadans i les ciutadanes de la necessitat de la prevenció (les autoritats o les administracions públiques, les associacions, les ONG locals, regionals, nacionals i les xarxes europees, les empreses i les indústries,...).\nUn dels agents més importants per conscienciar els infants i joves, però, són els centres educatius. És per aquest motiu que moltes escoles i instituts aprofiten la Setmana Europea de la Prevenció de Residus per treballar accions de sensibilització a escala local. D'altres participen durant l'any en el programa Escoles verdes ja que estan adherides a la Xarxa d'escoles per a la sostenibilitat de Catalunya.\nQuè pot fer l'escola per prevenir els residus\nA més, els centres educatius també poden fer més sostenible la seva activitat i així també fomenten les pràctiques dels alumnes i les seves famílies. Algunes de les propostes que poden dur a terme són:\n- Abans de comprar el material escolar nou, comprovar les existències i l’estat del material de l’any anterior per veure si es pot reutilitzar. Per als articles que s’hagin de comprar nous, optar pels materials amb ecoetiqueta o pels que us semblin més sòlids i resistents.\n- Escollir articles recarregables, reutilitzables o reciclables que es puguin fer servir durant un període llarg de temps i productes etiquetats amb l’ecoetiqueta europea.\n- Per al berenar, posar els aliments en un recipient reutilitzable i la beguda en una cantimplora, en lloc de fer servir una bossa o una ampolla i llençar-les a les escombraries cada vegada.\n- Reduir els residus de paper escrivint a totes dues cares dels fulls i no imprimir les pàgines que realment no siguin necessàries. Es pot guardar el paper imprès per reutilitzar-lo com a paper en brut.\n- Portar els cartutxos de tinta i els tòners buits al proveïdor per reomplir-los. A més de ser una mesura ecològica, aquesta petita acció genera activitat i contribueix a crear nous llocs de treball.\nPotser t'interessa: Especial medi ambient, La reducció d'embolcalls d'esmorzars i pícnics.


Joc en línia: Estsilon\nNoms alternatius: Estsilon\nEstsilon joc en línia - joc gratuït MMO de navegador del gènere històric. Aquest és un joc únic en què els creadors van treballar per excloure les deficiències principals dels jocs actuals. Estsilon línia - disseny absolutament original. Creu-me, que fins ara no vaig poder trobar res com això!\nEstsilon joc en línia - joc gratuït MMO de navegador del gènere històric. Aquest és un joc únic en què els creadors van treballar per excloure les deficiències principals dels jocs actuals. Estsilon línia - disseny absolutament original. Creu-me, que fins ara no vaig poder trobar res com això! Per moure en el món de la gent de les cavernes és suficient per fer un sol pas. Estsilon Registre en línia es mourà a l'edat de pedra. Aquest és un procés bastant simple que no requereix injecció de programes de client. Participar en un joc Estsilon la següent: escriviu el nom del seu personatge i indica la paraula, llavors correu electrònic, contrasenya i data de naixement. Després d'introduir les dades, feu clic al botó Entra. Benvingut al món, on se sabrà la veritat i comprendre la veritat, tan generós i cortès, i el despietat i poderós! Registrar Estsilon passat, així que per on començar? Per entendre el mecanisme del joc, anar a través del curs de capacitació a la foguera. Per completar aquesta missió, vostè pot obtenir algunes coses útils i augment d'un punt en el rendiment. A més de la capacitat per controlar el joc, necessita tenir una comprensió completa dels seus components. L'acció té lloc a les aèries (continent i illes del mar) i el metro (subterrani laberint) llocs. A tot arreu es pot trobar una gran varietat d'animals, els habitants d'aquest món increïble. La caiguda d'alguns recursos que poden ser útils per crear ungüents, roba i armes. Cova del poble - el lloc principal dels salvatges. Consta de 9 llocs:-La cova d'incendis cap rideable Cova de camp Cave mestre espiritual de la batalla-Hut Antistesa i Comerç Opifeksa altar del temple-cova de gel encara en el joc hi ha un poble de pescadors, on, si cal, pot comprar un vaixell. El seu llanxa ràpida moviment al mar, i s'encarregarà de la recerca apropiada. El joc també compta amb una línia Estsilon dos forts: continent i la illa. I si la família és un d'ells - que aporta una sèrie de beneficis. Per jugar el joc en línia Estsilon ha de començar a definir qui vols ser. Després de tot, els guerrers i mags tenen diferents característiques i habilitats. Per al guerrer, el paràmetre més important és el físic. Encara ha de preocupar sobre la criança de la ira i l'habilitat. Si poseu - el mag, no tot l'èmfasi en la racionalitat. També val la pena veure, que amb un augment dels nivells, pot posar les coses necessàries. Així que, amb el caràcter definit. El que realitzarà en el joc? La seva lluita per l'existència consisteix en la recol · lecció, la caça, la creació d'ungüents, roba i armes, duels, les guerres, i es comuniquen entre si. Recursos en el joc són diverses plantes i fongs, arrels, roques, branques, i els que són seleccionats per als animals. Identificar els recursos que s'extreuen a la Cova dels Esperits. Només després que estan llestos per al seu ús. Els recursos s'utilitzen per a diferents propòsits. Per exemple, alguns poden menjar i millorar el seu rendiment. Amb el coneixement de les receptes, els recursos necessaris per a la producció d'ungüents. I, vostè pot participar en l'intercanvi de recursos en les coses correctes, i el comerç amb altres jugadors. Estsilon pot jugar, participar en el treball pacífic. Però hi ha al joc i un sistema ben desenvolupat de la lluita. Es tracta de duels, batalles en grup amb els jugadors i trobades grupals amb els animals. En participar en les batalles, es guanya la experiència. Les armes en el joc són les pedres, ganivets, destrals, pals, garrots. En rebre cada nou nivell, vostè serà més i més convençut d'originalitat i jocs divertits. Per cert, els nivells tenen les seves pròpies característiques i avantatges. Per exemple, en el nivell 4 té l'oportunitat de millorar les seves habilitats professionals. Fins al nivell 5 pot provocar la batalla i en la capacitació de mestres crit o l'evasió. Llavors aquesta oportunitat s'haurà anat. Per als mags sobre el nivell del caràcter depèn de mannà per unitat de raonabilitat. Comença a jugar el joc en línia Estsilon ara! Et trobo a faltar simplement no tenen! Submergeix-te en el misteriós món de l'antic, sentir la seva atmosfera i gaudir del joc! Jugar aEstsilon\nVídeos i captures de pantalla per al joc Estsilon


Vic celebra la Festa de Lectors de Cavall Fort - VilaWeb\nDissabte 11.10.2008 06:00\nVic celebra la Festa de Lectors de Cavall Fort\nLa revista hi va néixer l'any 1961\nVic s'omplirà de l'esperit i els dibuixos de Cavall Fort aquest cap de setmana. Els lectors de la revista hi han organitzat una festa per retre homenatge a tots els dibuixants i escriptors que han fet possible la revista aquests últims quaranta anys. Hi ha programades una trentena d'activitats, la majoria adreçades al públic infantil, però també hi haurà taules rodones, conferències, i una subhasta d'obres de dibuixants de la revista.\nL'activitat més vistosa es farà demà, diumenge, amb el dibuix d'una tira gegantina que encerclarà la plaça Major.\nEn seran el motiu principal bruixes, bruixots i mags i la dibuixaran il·lustradors de Cavall Fort com Pilarín Bayés, Fina Rifà, Picanyol, Oriol Garcia, Lluís Farré i Christian Inaraja. L'activitat es farà a les onze del matí. A migdia, autors de literatura infantil participaran al Cafè dels Escriptors, hi seran, entre altres, Josep Albanell, Mercè Canela, Joaquim Carbó, Lola Casas, Albert Jané, Pep Molist i Josep Vallverdú.\nAvui i demà hi haurà activitats a diferents places de la ciutat, com una narració de contes, lectura de poemes per a infants, tallers, música, dansa, cercavila, i una desfilada de Jeps i Fidels, en què es convida tothom a disfressar-se d'aquests dos personatges. El fi de festa serà a les sis de la tarda a la festa major.\nUna revista nascuda al bisbat\nCavall Fort va néixer el desembre de 1961 a l'empara dels secretariats catequístics de Vic, Solsona i Girona, que van donar cobertura legal a la revista quan era impossible d'obtenir permís per a editar una publicació periòdica en català. El tiratge inicial de 10.000 exemplars es va ampliar de seguida i amb el temps va anar creixent en format i nombre de pàgines. En fou el primer director Josep Tremoleda, un dels fundadors i impulsors de la publicació. El 1979 el va substituir Albert Jané, i des de 1998 ho és Mercè Canela.\nL'any 1990 Cavall Fort va començar a publicar un suplement per als lectors més petits (a partir de cinc anys), el Tatano, de periodicitat bimensual, que al 2005 va esdevenir una revista independent. El 1999 Cavall Fort va debutar a internet.\nArtistes de prestigi han fet portades per a Cavall Fort, entre els quals Andreu Alfaro, Frederic Amat, Antoni Clavé, Josep Guinovart, Joan Miró, Antoni Tàpies, Albert Ràfols Casamada, Josep Maria Subirachs, J.J. Tharrats i Joan Pere Viladecans.


Simfonia Metàl·lica - JUDAS PRIEST + BARÓN ROJO 24-06-2004\nJUDAS PRIEST + BARÓN ROJO 24-06-2004\nPavelló Olimpic (Badalona)\nEn els darrers anys un concert de Barón Rojo se m’havia fet en diferents ocasions poc menys que avorrit i tediós. Els anys, el record de la formació original, la tossuderia en mantenir el grup viu etc.…, ves a saber que ho ha provocat, però no puc dir el mateix en aquesta ocasió.\nL´absència d´interminables solos i d´altres “entreteniments” habituals en els seus concerts, com fer cantar el públic, van jugar a favor del show en sí al centrar-se en els temes ja que en la seva carrera són molts, bons i llegendaris.\nVan obrir amb Barón Rojo i gaudint d´un so, llums i mitjans (com ells mateixos van agrair als JUDAS) destacables van oferir un bon nombre de clàssics per satisfer tothom. Campo de concentración, Rockstimulación (inesperada), Són como hormigas, Las flores del mal, Cueste lo que cueste (el material més nou que van tocar), Cuerdas de acero, Con botas sucias... i la gran sorpresa Assault Attack, la versió de MSG del Perversiones amb el mateix Michael Schenker a l´escenari, bastant demacrat per cert.\nPel demés comentar que Armando continua tenint un gran protagonisme en el grup. Carlos segueix posant voluntat en les seves interpretacions vocals. Curiós si més no, el bis amb Resistiré amb les llums del pavelló enceses, suposo que ningú l´esperava.\nExpectació és la paraula que definiria l´estat d´ànim dels seguidors del metall des que es va donar a conèixer la reunió dels Judas Priest. Es podia copsar a l´ambient en la visita a territori català que va tenir lloc a l´olímpic de Badalona. Mai vaig tenir ocasió de veure aquesta formació anteriorment, i tot i que el grup amb Ripper Owens oferia un bon nivell en directe (no tant en els nous temes), la llegenda és el que farà que triomfi aquesta reunió.\nL´inici amb The Hellion-Electric Eye mostraba dues coses clares. Un Halford amb certa desgana, força estàtic i sense la brillantor interpretativa esperada, tot i ser prou bona i un set-list de clàssics previsibles per satisfer als seguidors, de fet era el que tothom volia no?\nBreaking the law, Living after midnight, Metal God, Painkiller... i tants altres temes immortals del metall, potser l´única "sorpresa" seria Turbo. Les contínues desaparicions de Halford de l´escenari, fet massa habitual en molts grups, i les poques vegades que es va dirigir al públic forgen la idea que aquest retorn no és sincer, alguns direu que cap ho és i que els diners manen..., però que seria de nosaltres sense els somnis i utopíes.\nLa posada en escena va ser sobria, sense grans escenografies (un teló amb la portada del darrer DVD), bones llums, so correcte, moto (no a Painkiller com era costum en els darrers temps sino com en els temps vuitanta) i el saber fer dels músics.\nDesprés d´un bis, prou extens això si, ens deixava Judas Priest amb aquest regust agredolç i amb ganes de més, era el que hom podia deduir pels crits del personal i pel retard alhora de deixar el pavelló. Un bon vespre malgrat tot.


Jutjats de Vilafranca del Penedès | Ajuntament de Vilafranca del Penedès\nInici / Directori / Jutjats de Vilafranca del Penedès\nJUTJATS DE VILAFRANCA DEL PENEDÈS\nEls jutjats de primera instància i instrucció tenen el seu àmbit d'actuació en el partit judicial corresponent. S'ocupen de la primera instància en el procés civil. Pel que fa al procés penal, s'ocupen de la investigació dels delictes dels casos d'agressions contra la dona i dels judicis de faltes.\nTots els partits judicials disposen d'un servei de guàrdia permanent per poder atendre els casos de màxima urgència. Aquest servei treballa en estreta relació amb els cossos de seguretat, que són els encarregats d'atendre el ciutadà des del moment en què aquest es considera víctima d'un delicte.\n93 657 01 00\nTelèfons del Servei de Justícia a Vilafranca del Penedès:\nJutjat de Primer Instància i Instrucció número 1:\n93 657 01 10\nJutjat de Primer Instància i Instrucció número 2:\n93 657 01 20\nJutjat de Primer Instància i Instrucció número 3:\n93 657 01 30\nJutjat de Primer Instància i Instrucció número 4:\n93 657 01 40\nJutjat de guàrdia: 93 657 01 04\nOficina d'informació: 93 657 01 00\nFiscalia: 93 654 01 02\nClínica medicoforense: 93 657 01 15


Cinema vell que fa olor de naftalina. Només val la pena per escoltar Àngela Molina cantant\nDues paraules defineixen aquesta pel·lícula: Cinema Vell. Vell amb v d'antic, no amb B de bonic. 'El último traje' fa olor de naftalina gairebé tant com el vestit que un Miguel Ángel Solá disfressat de vell jueu polsegós passeja per mig món en una aventura inversemblant. No sé molt bé qui pot voler veure aquest film. No tant per la seva història, que potser en altres mans, amb una altra música, amb un altre look, podria haver estat interessant, sinó pels seus esmorteïts resultats. Ni tan sols Ángela Molina és capaç de salvar un film que s'enfonsa des de la primera seqüència. És una llàstima veure un actor de llarga carrera com Miguel Ángel Solá interpretant a aquest personatge que sembla sortit del repartiment d'una obra de teatre d'aficionats.


400 persones boicotegen l'acte de VOX a la Fonda Nastasi de Lleida - Teleponent\nInici Política 400 persones boicotegen l’acte de VOX a la Fonda Nastasi de Lleida\n400 persones boicotegen l’acte de VOX a la Fonda Nastasi de Lleida\nUnes 400 persones protesten contra l'acte de precampanya de Vox\nUnes 400 persones han protestat aquest dilluns al vespre contra un acte de precampanya del partit d’ultradreta VOX que ha comptat amb la presència d’un dels seus líders, Javier Ortega Smith i el candidat per Lleida a les eleccions del 10-N, Miquel Bonastre.\nUn fort cordó policial dels Mossos d’Esquadra ha impedit que els manifestants s’atansessin a les portes de l’hotel-restaurant on s’ha portat a terme l’acte de VOX. Hi ha hagut escridassades quan anaven arribant els assistents i quan s’ha acabat el míting ha tingut lloc un moment de tensió perquè han sortit alguns dels participants amb banderes espanyoles i s’han tirat pedres des del punt de la protesta. La mobilització ha obligat a tallar la carretera N-240 d’accés i sortida de Lleida.\nDurant tot el dia, a través de les xarxes socials s’ha convocat una protesta a l’acte de Vox que ha tingut lloc en un establiment hoteler situat al davant del Campus d’Agrònoms de la UdL. Tot i que l’acte no començava fins a les vuit del vespre, mitja hora abans han començat a arribar persones per protestar i al final se n’han aplegat unes 400.\nEls Mossos d’Esquadra han muntat un important dispositiu de seguretat per evitar que els manifestants s’atansessin a les portes del restaurant. Així mateix, un dispositiu de la policia espanyola amb diverses furgonetes d’antiavalots també s’ha situat al perímetre de la Fonda del Nastasi.\nL’acte de Vox ha comptat amb l’assistència d’aproximadament unes 200 persones. Alguns dels assistents s’han enfrontat verbalment amb els manifestants i també s’han viscut moments de tensió en el moment que arribava gent al míting amb banderes espanyoles.\nQuan s’ha acabat l’acte, alguns manifestants han tirat pedres i llavors els Mossos d’esquadra s’han posat els cascs i els escuts. Després els manifestants han anat abandonat el lloc de forma progressiva i el dispositiu ha finalitzat.\nArticle anteriorUn grup de persones tallen la C-26 a l’alçada de Balaguer\nArticle següentDenunciat penalment un conductor per circular a 192 km/h al seu pas per Ciutadilla


Anem de càmping dins de casa - totnens\nruta: INICI » sortir en família » activitats familiars » Anem de càmping dins de casa\nAnem de càmping dins de casa\nFa temps que teníem pensat fer un post com aquest. Des de la nostra experiència com a pares en un moment o altra ho hem practicat a casa amb els amics dels fills. Ara, que toca confinar-se, els amics ho poden fer cadascun a casa seva. Passar una nit a casa i dormir fora de l’habitació en un racó especial és una bonica experiència. Anem de càmping dins de casa muntant un campament per sopar, fer jocs de nit i dormir.\nAnem de càmping dins de casa muntant un campament\nEls nens segur que s’engresquen de seguida, de fet haurien de ser ells qui muntin la tenda de campanya i escullin el lloc on volen acampar. Com que les mides de cada casa son diferents us haureu d’adaptar i incorporar més o menys coses. Per fer-ho més divertit millor sortir de l’habitació dels nens, el menjador o fins i tot el corredor poden ser un bon lloc.\nEl terreny. Si ho creieu convenient poseu una manta a terra. Us servirà per marcar els límits del campament però també per fer una mica més confortable a l’hora de dormir.\nMunteu una tenda. Si en teniu una i es factible la podeu obrir. En cas de no tenir-la en podeu muntar un tipi o una tenda de campanya com els exemples que us portem al post. Ara bé, un parell de cadires i un llençol gran faran el mateix efecte.\ndel pícnic a casa, amb tapers i pica-pica, truita de patata, fruita…\nSopar de carmanyola. Fem un pícnic. A la tarda els nens us poden ajudar a preparar un sopar fred o calent però que es pugui posar en un taper. Els nens han de menjar a terra com ho farien si van de campaments sense menjador. Mireu com d’espectacular pot quedar preparar un taper gran on amb diferents tapers petits a dins.\nJocs de nit. Imprescindible la llanterna. Tancar els llums i jugar a cartes, preparar un joc d’ombres, llegir un conte, explicar contes seguint una narració tot enfocant objectes… Els jocs s’han d’adaptar a l’edat dels nens.\nPreparar-se per dormir. Si teniu sac de dormir ara és l’hora de treure’l. Depenent de de l’estació on prepareu aquest campament agafeu una manta gran o amb un llençol ja en tindreu prou.\nL’esmorzar. Si els nens volen allargar el campament hauran de pensar amb l’esmorzar. Deixeu que agafin, la nit abans, el que necessitin així podran esmorzar al campament quan vulguin.\nSegurament amb una nit no en tindran prou.\nQuan el confinament acabi podeu fer la proposta amb els amics\nAnem de càmping en família\nQueda clar que quan passi el confinament les sortides amb nens seran una activitat fonamental per fer en família. Passejar, anar en bici, fer esport a l’aire lliure, viatjar i anar de càmping amb nens. Mar, muntanya, camp, parcs, pobles, ciutats, museus, activitats… ens estan esperant. Desitgem que tot vagi molt bé.\nAprenem els nombres amb els més petits a INSTAGRAM


Us agraden les gambes? Doncs avui esteu d'enhorabona!.\nEn el marc de la campanya gastronòmica de Vilanova es pretén difondre i donar a conèixer la seva meravellosa gamba. Excel·lent producte autòcton i que identifica la zona, com ho és també la coneguda gamba de Palamós.\nSe'ns proposa doncs, entre d'altres, un plat que no us podeu perdre: l'all cremat fet amb gamba de Vilanova.\nCom ja sabeu, habitualment l'all cremat es fa amb peix, un peix que es pugui tallar bé com el lluç o el rap. Però la gent de Vilanova ens convida a donar-li a la gamba tot el protagonisme d'un all cremat. Com tots aquests guisadets (o ranxets) val la pena deixar reposar el plat una bona estona, i degustar-lo quan tot els gustos s'han barrejat bé.\nVoleu saber més sobre l’All Cremat? Poodeu fer clic en el següent enllaç:\n12 gambes de Vilanova\n15-20 grans d'all pelats\n4 tomàquets madurs, pelats i picats\n2 culleradetes de polpa de nyora\n6 patates mitjanes, tallades esqueixades\n1 litre i quart de fumet de peix o aigua\n1 copeta de brandi o rom\nEl més important: disposar d'unes bones gambes vermelles de Vilanova.\nPeleu les patates.\nI peleu també els alls.\nTalleu les patates a trossos, tot esqueixant-les.\nD'aquesta manera deixaran anar el midó durant la cocció, el que ens lligarà la salsa.\nA continuació, ratlleu els tomàquets.\nI els reserveu.\nEn paral·lel, poseu a bullir el brou de peix i el reserveu.\nAra, a la cassola en la que farem el plat, tireu-hi un bon raig d'oli d'oliva i enrossiu-hi els alls just fins al punt que no es cremin.\nVigileu-los bé: han d'estar daurats però mai cremats, ja que amargarien el plat.\nPasseu-los directament al morter.\nAra, amb compte que us pot esquitxar (RISC DE CREMADES!), tireu el tomàquet. Si cal, aparteu la cassola del foc uns instants. abaixeu una mica el foc.\nDeixeu sofregir el tomàquet i abaixeu una mica el foc si cal.\nTrinxeu bé els alls fregits dins el morter.\nUs ha de quedar una pasta com aquesta.\nIncorporeu la pasta d'all al tomàquet.\nRemeneu-ho bé i deixeu que s'acabi de fer el tomàquet fins que pràcticament no quedi líquid.\nA continuació afegiu-hi el pebre vermell.\nI la carn de nyora. La podeu extreure de nyores naturals escaldades amb aigua calenta, però també podeu comprar la carn de nyora ja preparada.\nBarregeu bé el conjunt i, si voleu, tireu-hi una mica de vi blanc sec.\nDeixeu que redueixi fins que tot plegat sembli que caramel·litza o es comença a enganxar una mica.\nA continuació tireu dins la cassola les patates tallades.\nDoneu-li unes voltes.\nLes patates han de quedar ben impregnades d'aquest sofregit. Podeu torrar lleugerament les patates vigilant no se us cremi el sofregit. En qualsevol cas, no més de 4-5 minuts.\nI ara si, ja hi podeu tirar el fumet de peix o aigua i ho deixeu coure a foc mig durant uns 18-20 minuts (depèn del tipus de patata emprat). Dit d'una altra manera, fins que la patata sigui tova.\nEn paral·lel, poseu a escalfar una paella amb una mica de sal en escates.\nMentre es couen les patates amb el fumet, poseu una mica d’oli a la paella i marqueu les gambes per les dues bandes.\nAra, tireu el conyac i ho flamegeu. (COMPTE! PERILL D'INCENDI!). Vigileu molt sempre que flamegeu a casa. La campana extractora ha d'estar apagada i heu de tenir a mà una tapa de grans dimensions per ofegar el foc si cal.\nHa de cremar fins que s'apagui el foc i es consumeixi tot l'alcohol.\nApagueu el foc i reserveu les gambes amb la mica de suquet que tenen.\nMentrestant, les patates van fent xup-xup! Saleu-ho una mica.\nProcureu sacsejar la cassola de tant en tant. Això farà sortir el midó i lligar la salsa, però també per a que les gambes vagin deixant el seu suc i es barregi tot amb les patates.\nQuan les patates siguin cuites, afegiu a la cassola les gambes...\n... i el suc que han deixat anar al flamejar.\nTrinxeu una mica de julivert fresc.\nDecoreu la cassola amb el julivert i deixeu-ho coure tot plegat 5 minuts més.\nLlavors, apagueu el foc i deixeu reposar el plat.\nI ja teniu el plat acabat.\nEscalfeu-lo una mica abans de servir-lo a taula.\nNom: Gramona Gessamí 2018\nVarietat/s: Moscatell, Sauvignon Blanc\nColor groc palla brillant, amb reflexos minerals. Explosió aromàtica en nas, com si d'un passeig de primavera es tractés, ens Recorda la frescor de l'aire pur, pom de flors blanques. Es saborós i franc en boca de pas fàcil.\nRECEPTA PAS A PAS: Wok de gambes amb gingebre\nRECEPTA: Musclos al vapor de vermut Miró\nper Albert Vilas 2 Comentaris


Piragüisme a Cercs -La Baells, al Berguedà FOTO: Olga Madrid\nper Redacció 7 de juliol de 2020\nSi caminar no acaba de ser la teva activitat física preferida, ves amb bicicleta! El conjunt de rutes BTT i de carretera de les comarques de Barcelona té poques coses a envejar a la xarxa de senderisme: hi ha itineraris urbans amb vistes al mar, vies més tècniques per carreteres de muntanya, recorreguts rurals entre vinyes... Són tantes les opcions al teu abast que et serà fàcil escollir la més adequada al teu perfil. Algunes de les més maques les trobaràs al Parc del Montnegre i el Corredor. Si vols viure una veritable aventura en bicicleta, puja pedalant des del Mediterrani fins a la muntanya tot travessant ermites històriques, boscos solitaris i petits nuclis rurals.\nUna altra manera de fer esport mentre gaudeixes de la bellesa del paisatge és muntar a cavall: les pinedes del Maresme, els aiguamolls del Baix Llobregat, els penya-segats del Garraf, les vinyes del Penedès o les muntanyes abruptes del Berguedà són alguns dels entorns magnífics que pots descobrir a lloms d’aquests animals. Tant és que siguis un genet expert o n’estiguis aprenent, recórrer al trot els espais naturals és una experiència que mai no oblidaràs. I si et sembla que anar a cavall és el privilegi d’uns pocs, abandona aquesta idea! A les comarques de Barcelona són moltes les hípiques que ofereixen rutes eqüestres de qualitat a preus més que raonables. També l'oferta d’itineraris i rutes de la Xarxa de Parcs Naturals.\nEstació nàutica de Vilanova i la Geltrú FOTO: Diputació de Barcelona\nEstació nàutica de Santa Susanna FOTO: Diputació de Barcelona\nSi el que t’agrada és més aviat pujar, tens moltes possibilitats de tocar roca a prop de Barcelona. A banda de Montserrat, la gran meca catalana de l’escalada, trobaràs parets precioses i vies ferrades al turó del Puigsagordi, situat entre els termes municipals de Centelles i Balenyà. La via ferrada de les Baumes Corcades s’enfila fins al cim de la muntanya per les feixes de pedra més verticals i, durant l’ascens, gaudiràs d’unes vistes increïbles sobre la plana de Vic, ben emparada pel Castell de Tona. I a Vallcebre, un nou conjunt d’instal·lacions esportives, l’espai actiu Vallcebre, t’està esperant amb vies ferrades i rutes d’escalada de nivells diferents. Ja no tens excusa per començar a grimpar!\nEstiu Natura Coronavirus


la ridícula megalomania agressiva ultranacionalista... de Grècia - BARCELONA RADICAL\nla ridícula megalomania agressiva ultranacionalista... de Grècia\nDe totes les megalomanies ultranacionalistes del món actual, cap no és com la grega, que reclama per a si la glòria de les gestes d’Alexandre de Macedònia, conegut com Alexandre el Gran, i també l’ús exclusiu del nom de Macedònia. I ho fa molt seriosament i per partida doble: en dret internacional, a bloquejat l’ingrés de la República de Macedònia a l’OTAN i a la Unió Europea justament perquè s’atreveix a dir-se Macedònia; i als carrers, on els ultrapatriotes esbronquen els turistes macedonis que visiten Grècia.\nAquesta guerra de la identitat històrica no amaina malgrat que està entrant en el que es podria dir el ridícul històric, sinó que va a més amb la protesta oficial macedònia del mes d’agost contra la fustigació dels seus turistes als carrers de las ciutats gregues només pel fet de ser macedonis.\nLa raó autèntica de la posició d’Atenes és un misteri. És un misteri que no li ha impedit argüir molt seriosament davant l’OTAN i la UE que el passat macedoni i les gestes alexandrines són exclusivament patrimoni dels grecs. I els macedonis d’avui dia són –segons Atenes– uns immigrants eslaus que es creuen macedonis. I segons el Govern grec, usurpen la memòria històrica quan s’atreveixen a dir-se Macedònia. Fins i tot el nom oficial adoptat per Skopje per poder continuar aspirant a l’OTAN i la UE –República successora de l’Antiga República iugoslava de Macedònia– és un abús per a Atenes, perquè el nom Macedònia és una exclusiva grega.\nA Skopje –i fins a cert punt, també en certs cercles atenesos– es vol explicar l’obstinació grega amb remotes rancúnies de les guerres civils gregues que van seguir la Segona Guerra Mundial en les quals els comunistes van rebre ajuda militar dels macedonis de Iugoslàvia. A aquesta hipotètica rancúnia s’uniria una por instintiva d’Atenes a una eventual contaminació ètnica del país per la immigració (la clandestina i la real) creixent provinent d’Albània, Macedònia i Kosovo.\nLa raó formal de la postura del Govern atenès és molt difícil de defensar. No només és molt remota la pretesa hel·lenitat de les falanges de Filip i Alexandre per voler-la fer valer avui dia, sinó que els drets històrics recents invocats per Grècia tampoc s’aguanten drets.\nI és que Atenes afirma que la seva Macedònia –les províncies de la frontera septentrional del país– li pertany des de la guerra balcànica de 1912-13, en la qual Sèrbia, Bulgària, Montenegro i Grècia van derrotar l’imperi otomà i li van arrabassar gairebé totes les possessions que tenia a Europa. I els turcs llavors van renunciar –diuen a Grècia– als territoris històrics de Macedònia a favor de Grècia (el 50% dels mateixos), Sèrbia (40%) i Bulgària (10%).\nEl punt feble d’aquesta tesi és que els turcs van renunciar a uns territoris a què ells mai no van dir macedonis. En l’organització administrativa de l’imperi otomà, el país estava dividit en parcel·les similars als departaments francesos, anomenades vilaiats. I als corresponents tractats de pau que van concloure la guerra de 1912-13 Istanbul va renunciar tan sols als vilaiats d’Üsküb (la Skopje d’avui), Monastir (Bitola) i Selanik (Tessalònica); de Macedònia no se’n va dir ni una sola paraula.\nPerò… si els turcs no van firmar la pèrdua de Macedònia, per què no se l’havia de quedar Grècia? Per manca de voluntat no devia ser…\n8-IX-13, V. Popescu, lavanguardia


Qué Fem • Centre Condal\nEn l’espai de tallers artístics oferim diferents nivells de dificultat. Aquests nivells venen donats per l’habilitat pròpia de cada jove. Els tallers que conformen l’àrea d’artesania són:\nTaller de pintura, papercraft, d’estampació i enquadernació\nEls usuaris que hi participen pinten quadres, fan collage, postals de Nadal, punts de llibre, estampen targetes. A través d’aquests tallers es pretén treballar l’art en l’àmbit del coneixement de l’Educació Plàstica i Visual.\nEls usuaris realitzen peces de ceràmica que couen en un forn proper al centre.\nEls alumnes realitzen peces com arracades, anells, collarets, penjolls, imants, clauers, etc. Elaboració de peces artesanals amb valor social. Peces úniques personalitzades i dissenyades per cada usuari.\nÉs una activitat que es duu a terme al terrat del palau Foronda. Un Hort Urbà adjudicat per l’ajuntament i guanyat sota concurs. Aquest projecte d’hort urbà conreat per persones amb discapacitat intel·lectual és un projecte comunitari, que millora la qualitat de vida de les persones a través de l’ús de les plantes com a mitjà d’inclusió social i benestar.\nMitjançant aquest projecte, volem realitzar una activitat per ensenyar als nostres usuaris, el correcte funcionament dels horts i com es distribueixen els aliments als men’jadors comunitaris i els bancs d’aliments de la ciutat.\nAixò permetrà que es generi inclusió social partint del rol actiu que cadascun d’ells té dins del projecte, amb el que es promouen valors com el treball en equip, la responsabilitat, la paciència i l’autocontrol que permet treballar aptituds professionals i potenciar l’autonomia.\nEstà destinat a pintar roba a mà i es treballen productes com pitets de rus, davantals, agafadors de cuina, ventalls, tovalloles per nadó, bosses amb nanses gran, etc.\nEs desenvolupa la creativitat i el treball de tipus experimental on els usuaris aprenen les tècniques bàsiques pròpies dels sistemes de reproducció de les arts gràfiques.\nEs tracta d’un taller on es pretén treballar als mateix temps les habilitats manipulatives, ocupació laboral y dinàmica de grups.\nEs realitza a la cuina de l’associació de veïns “Amics del Passatge Pellicer”. Es treballa la creació original de receptes, la dosificació, percentatges, temps, seguiment de pautes d’elaboració…\nLa música suposa una ajuda en determinats trastorns i disfuncions per afavorir el benestar físic, mental i emocional. Ens aporta beneficis a nivell sensorial, emocional, cognitiu i motor, a més d´estimular la creativitat.\nLa musicoterapia Estimula l’ús de la memòria, l’atenció i del treball en grup omplint el temps amb activitats satisfactòries. Desenvolupa la creativitat i l’experimentació musical com a instrument teràpeutic. Propicia diferents canals de comunicació. Assoleix una recompensa psicològica amb el descobriment d’habilitats desconegudes o la recuperació d’habilitats abandonades. Desenvolupa la coordinació dels moviments ajudant a la rehabilitació.\nEn definitiva, afavoreix el desenvolupament integral de les persones i en millora la qualitat de vida.\nActivitats d’ocupació terapéutica\nAquest espai s’ha fet servir des del primer moment com opció de valoració de les habilitats individuals.\nAmb les feines de pretaller es pretén iniciar els joves en les manualitats, amb intenció de veure les seves disponibilitats i destreses motrius. En funció d’aquest estudi es faran les derivacions cap als diferents tallers.\nEn tot moment es tindrà en compte el seu estat emocional i es respectaran els seus desitjos davant les feines proposades. No es pretén una producció, i per tant es tindrà en compte l’actitud, el respecte per si mateix i envers els altres, l’acceptació de les normes de funcionament del centre, així com respectar les pròpies produccions i les dels companys, i tenir cura de les instal·lacions i material, tant propi com comunitari.\nLes feines es plantejaran des del punt de vista terapèutic, mantenint aquesta postura per davant de qualsevol altra.\nActivitats d’ajustament personal, activitats que pretenen l’habilitació estructural de la persona i una millora en la seva relació amb l’entorn.\nTaller d’integració al carrer, autonomía i transició a la vida adulta Taller d’habilitats socials i comunicació Taller de coneixements acadèmics funcionals Taller d’informàtica Activitat física i esportiva\nTaller d’integració al carrer, autonomía i transició a la vida adulta\nL’objectiu general és el desenvolupament de les habilitats necessàries per orientar-se i desplaçar-se de la manera més eficaç i eficient, tant a peu com en mitjà de transport pel barri i l’àrea metropolitana de Barcelona, atenent a les diverses opcions i alternatives d’itineraris possibles.\nEl nostre plantejament terapèutic consisteix en estar sempre oberts a totes les possibilitats que l’entorn ofereix: botigues, restaurants, espectacles, exposicions, etc. Aquestes són les nostres eines de treball ja que de fet, el més important pels joves que acollim és que puguin adaptar-se, en funció de les seves possibilitats, a la societat a la qual pertanyen.\nDesenvolupem programes on els nois i noies del centre participen d’activitats quotidianes i essencials per a la vida adulta en societat. Mitjançant l’entorn més proper al Centre treballem el coneixement del transport perquè puguin anar i venir sols. També aprenen el valor del diners i adquireixen el coneixement que comporta saber qué es pot comprar a cada lloc, i on ubicar les diferents botigues.\nEl treball d’aquesta realitat quotidiana els permet normativitzar les seva vida diària i viure d’una manera organitzada la seva realitat social.\nL’adquisició, desenvolupament i potenciació d’aquelles habilitats relacionals imprescindibles per a desenvolupar-se d’una manera eficaç dins del seu entorn. Millorar els aspectes bàsics de la comunicació, que estan en la base de la interacció amb els altres. Afavorir un comportament assertiu que millori la capacitat de demanar ajut, expressar opinions, fer i rebre crítiques, afrontar la frustració. En aquest taller es treballa l’expressió i la comunicació verbal i no verbal i es fomenta el manteniment i reforç de la lecto-escriptura.\nTaller de coneixements acadèmics funcionals\nMantenir i aprofondir en els conceptes i coneixements acadèmics que van anar adquirint durant el seu procès, sovint, irregular i discontinu d’inserció en la etapa escolar. Taller de Llengua Catalana, Llengua Castellana, (Anglès), Aritmètica, Coneixement del medi Natural, Coneixement del medi Social.\nL’activitat està plantejada de manera que complementi el que es treballa en el taller de comunicació, per tal que els usuaris s’adonin que les noves tecnologies són una eina i un recurs molt vàlid per treballar i ampliar coneixements.\nProcurem que els usuaris, en la mesura de les seves possibilitats, puguin ser coneixedors de totes aquelles eines que els proporciona la informàtica per tal d’accedir a la informació o per comunicar-nos.\nPer no descuidar la salut i la cura del cos, pal·liar el sedentarisme que suposa la jornada, des del centre animem a potenciar i facilitem als nostres usuaris la pràctica esportiva. Recorreguts a peu, entrenaments de futbol i basquet en instal.lacions de l´Escola Industrial, Realització d´exercicis en els aparell biosaludables del Turó Park. Jocs psicomotrius a la sala gimnàs cedida pel Centre Cívic Urgell.\nLa realització regular i sistemàtica d’una activitat física és una pràctica summament beneficiosa en prevenció, desenvolupament i rehabilitació de la salut, així com un medi per enfortir el caràcter , la disciplina, la presa de decisions, i el compliment de les normes. amb la pràctica d´una rutina setmanal aconseguim: Relax i benestar, Millorar la pressió i el cor, aconseguir objectius, millorar la resistència aeròbica, i augmentar l’autoestima.


Junts per Rubí proposa un canvi en la gestió del manteniment de la ciutat\nDimecres, 17 abril 2019 20:21\nUna de les dificiències de manteniment que ha volgut mostrar JxR\nJunts per Rubí (JxR) considera que cal un canvi en la gestió del manteniment de la ciutat. Per a JxR aquest canvi ha de reforçar la idea que la brigada ha de tenir un full de ruta centrat gairebé en la seva totalitat en el manteniment de la ciutat.\nSegons el cap de llista de JxR, Jaume Buscallà, “la brigada en moltes ocasions canvia el seu full de ruta, de vegades el mateix dia, per cobrir una determinada necessitat en un determinat barri i que un determinat veí ha reclamat en una reunió x i que es converteix en una exigència política per satisfer una determinada agenda”. Per tant, proposa que no es pugui canviar el full de ruta de la brigada quan vulguin els polítics.\nA banda d’això, també proposen que la figura de l’agent cívic s’instauri de forma permanent i que faci una doble funció. Per una banda, que constatin i prenguin nota de les necessitats de manteniment de la ciutat i per una altra, que informin i estiguin més a prop del ciutadà del que ho van estar quan formaven part de plans d’ocupació.\nTot això servirà, segons Buscallà per reforçar la idea de civisme de ciutat que arribi a tots els rubinencs.\nAquest és un dels eixos que proposa JxR per a les eleccions municipals, però no és l’únic perquè per una altra banda també vol crear un hotel d’entitats a l’edifici municipal del carrer Margarida Xirgu.\nAquest edifici estaria destinat a totes les entitats de rubinenques que no disposen de lloc on reunir-se, ni d’espai de gestió. Segons Buscallà, “es tracta d’una demanda dels membres de diferents entitats que ve de lluny i que no s’ha arribat a satisfer mai”.\nDes de JxR consideren que és l’edifici més idoni per fer un hotel d’entitats perquè està molt ben situat i resoldria la necessitat de les entitats de disposar d’un lloc comú on ubicar la seva seu i diversos espais, com ara sala de reunions i despatxos.\nJaume Buscallà, cap de llista de JxR


Programa YUZZ “Jovens amb Idees” a la Universitat de València | OTRI Universitat de València\nInicio > Noticias > Programa YUZZ “Jovens amb Idees” a la Universitat de València\nPrograma YUZZ “Jovens amb Idees” a la Universitat de València\nS’ha llançat la VI edició del Programa YUZZ orientat a la captació i promoció del talent de jóvens d’entre 18 a 30 anys amb projectes de negoci.\nEn aquesta nova edició, la Universitat de València, a través del Vicerectorat d’Investigació i Política Científica, s’incorpora com a Centre del Programa YUZZ. Aquest Programa està coordinat pel Centro Internacional Santander Emprendimiento (CISE) i compta amb el mecenatge del Banc Santander i la col·laboració de més de 40 entitats locals públiques i privades compromeses amb la innovació i l’empreniment al territori nacional.\nEl programa YUZZ es desenvolupa en més de 35 ciutats amb centres de formació propis en cada localitat. YUZZ compta a més amb el suport d’altres entitats i organitzacions a nivell nacional com Indra, Secot, la Fundació Princesa de Girona o la Fundació INCYDE.”\nQuè oferix el Programa YUZZ?\nEls candidats seleccionats s’incorporaran al programa i podran beneficiar-se de l’accés al centre YUZZ de la Universitat de València, ubicat físicament a la seu de “California Spain-Campus” del VLC/CAMPUS (Campus d’Excel·lència Internacional) a l’Edifici Beatriu Civera del Campus de Tarongers.\nDurant 5 mesos els candidats comptaran amb espai físic per a desenvolupar la seua idea, podran relacionar-se amb altres emprenedors i rebre formació d’una xarxa de més de 200 experts professionals que els guiaran, junt amb un tutor individual, en la realització del pla de negoci més viable per a cada projecte.\nUna vegada finalitzat el procés de formació i assessorament, els millors jóvens de cada un dels centres YUZZ realitzaran un viatge a Silicon Valley, la meca mundial d’innovació en l’àmbit de les noves tecnologies, on se’ls brindarà accés a fòrums de finançament, assessorament en internacionalització i contacte amb inversors.\nA més, els tres millors projectes de tot el país rebràn una dotació econòmica per a ajudar-los a posar en marxa el seu negoci: 30.000 EUR per al primer premi, 20.000 EUR per al segon i 10.000 EUR per al tercer.\nEl termini per a participar al programa romandrà obert fins al 19 de febrer i els interessats a desenvolupar la seua idea de negoci i optar als 200.000 euros en premis, hauràn de presentar la seua candidatura a través d’un formulari disponible en www.yuzz.org\nTríptic del Progama (pdf)


Els Reis d'Orient arribaran a Castelló d'Empúries el 5 de gener amb música i dansa - Empordà\nEls Reis d'Orient arribaran a Castelló d'Empúries el 5 de gener amb música i dansa\nUna recepció en tres espais del municipi permetrà als nens i nenes veure Ses Majestats\nEMPORDA.INFO 11.12.2020 | 17:33\nImatge d'arxiu dels Reis a Castelló\nMalgrat les dificultats i complicacions que suposa l'organització d'actes d'aquestes característiques, la Comissió de Reis i l'Ajuntament de Castelló d'Empúries han treballat de valent perquè ses Majestats arribin a la vila comtal el proper dia 5 de gener. L'arribada però, no serà tal i com estem acostumats perquè s'ha hagut d'adaptar a la situació actual; s'han habilitat tres espais per poder fer la recepció: l'envelat de la Plaça de les Palmeres, el Pati del Palau dels Comtes i la Sala Polivalent. A cada lloc s'hi acollirà la comitiva formada per la Banda de percussió dels Senyors del Foc, una companyia de dansa (Esbart Dansaire de Castelló d'Empúries, Escola de Nou Moviment i Col·lectiu el Paller o l'Espai En Dansa), els Reis Mags i un dinamitzador que animarà l'ambient. L'espectacle a l'envelat de la plaça de Les Palmeres d'Empuriabrava, començarà a les cinc de la tarda, a un quart de set de la tarda es portarà a terme a la Sala Polivalent i a dos quarts de vuit de la tarda es tancarà el cicle al Pati del Palau dels Comtes.\nPer a poder-hi accedir, tothom haurà de descarregar-se la seva entrada numerada (https://castelloempuriabrava.koobin.com/) i validar-la a l'accés del recinte. Es fa una crida a les famílies perquè per cada nucli familiar, a part dels infants, només hi vagin dues persones adultes i vetllar així, perquè hi hagi el major nombre de criatures possible. Es demana també, que només s'apuntin a un dels tres recintes i que en el cas de tenir l'entrada i finalment no poder assistir a l'esdeveniment, es notifiqui a cultura@castello.cat. Les entrades es podran reservar a partir de dilluns, 14 de desembre.\nPel que fa al carter reial, aquest any s'ha optat per habilitar un campament a l'espai del Pati del Palau dels Comtes perquè els nens i nenes puguin dipositar la seva carta en una bústia màgica, sota l'atenta mirada del Patge Reial. Per a poder-hi entrar, i mantenint els protocols establerts per la Generalitat, també s'hi haurà d'accedir amb entrada. En aquest cas, cada família s'haurà d'inscriure a un dels tres torns (de dos quarts de sis a dos quarts de set de la tarda, de dos quarts de set a dos quarts de vuit de la tarda o de dos quarts de vuit a dos quarts de nou del vespre); l'aforament serà limitat a 20 famílies per torn.


Apartment Skagen 575 with Terrace Skagen Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Skagen 575 with Terrace\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Skagen, no busqui més enllà de Apartment Skagen 575 with Terrace. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Skagen 575 with Terrace també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Skagen. L'hotel ofereix aparcament de cotxes, habitació familiar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Apartment Skagen 575 with Terrace es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, renta vaixelles, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Apartment Skagen 575 with Terrace és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Skagen.


Homenatge a la Constitució a Ribadavia (Galícia), 1990 | Wikimedia\nLa Constitució Espanyola ja ha complert quaranta anys, tot i que és innegable que arriba a aquesta edat amb un dèbil estat de salut. El 6 de Desembre de 1978 se segellava la transició d’Espanya d’una dictadura a una democràcia liberal, refrendada per la primera Constitució democràtica en la història del país, ja que la Constitució de Cadis de 1812 mai no va reconèixer el sufragi universal.\nEn paraules de Manuel Vàzquez Montalbán, la Constitució naixia com a resultat d’una correlació de debilitats; és a dir, s’assumia la posició de força que mantenia el règim franquista per a guiar el procés cap a la democràcia que estava per venir. Això no significa que hi haguessin renuncies per part dels qui tenien la batuta; sabien que l’anhel de la gran part de la població era fer aquest pas cap a la democràcia, i, estant Franco mort, ja no es podia mantenir el règim franquista a base de cops de porra.\nAixí, en un dimecres de Desembre, s’aprovava en referèndum la Constitució Espanyola que dura fins a dia d’avui. En total, foren 17.872.271 milions de ciutadants i ciutadanes que es varen mobilitzar a les urnes, el que representava un 67.11% del total d’electors. La victòria pel sí es va segellar amb el suport del 88.54% dels participants, un èxit rotund. Després de tants anys de dictadura, l’arribada de la democràcia era una bona noticia.\nCatalunya fou unes de les Comunitats Autònomes que amb més bons ulls van mirar el nou text fundacional: un 90.46% dels electors li varen donar el seu vist i plau. No importava, en aquell moment, que s’inclogués la Monarquia amb calçador en contra l’opinió de la societat espanyola tal i com va confessar en un descuit Adolfo Suàrez. La Constitució marcava un punt i apart en la història d’un país que patia de forma ininterrumpuda desde l’inici del cop d’Estat contra la II República al Juliol del 1936.\nDiverses generacions que havien nascut i viscut la posguerra, veien, per primera vegada, l’opció de viure protegits amb drets i llibertats constitucionals. La Constitució va ser, lògicament, fruit dels temps convulsos d’on se sortia. Però han passat quaranta anys. Les lectures que s’han de fer de la Constitució no han de ser de la nostàlgia del que es va deixar enrere, sinó des de la voluntat d’adaptar-se al que està per venir. I hi ha una sèrie de fets que, mirant-los avui en dia, desperten dubtes sobre la seva validesa a l’hora de representar els diferents pobles que conformen l’Estat espanyol.\nDeia Thomas Jefferson, un dels pares de la Constitució americana de 1776, que tant la Constitució com les lleis haurien d’expirar regularment al cap de 19 anys, a no ser que fossin renovades de manera activa durant la legislatura. El seu raonament es basava en tres principis:\nTant la Constitució com les lleis han de representar la voluntat de la gent.\nLa voluntat de la gent varia a mesura que creixen i neixen noves generacions.\nEl dret a revocar una llei passada no és el mateix que el dret a triar les lleis pròpies.\nSi fem els números i ens preguntem quanta de la gent que viu avui en dia va votar el text central de la nostra democràcia, i tenint en compte que per votar havies de tenir 21 anys, veiem que aproximadament tant sols un 30% de la població que viu avui a l’estat espanyol va tenir l’oportunitat de pronunciar-se. És a dir, qui va poder votar la Constitució té avui en dia, com a mínim, 61 anys.\nPotser no cal llegir Jefferson per a arribar a la conclusió que aquest fet significa un greuge comparatiu per aquelles persones que neixen avui en dia. La majoria dels habitants d’Espanya d’avui, i en major mesura en un futur, ho faran sota unes lleis heretades per uns quants polítics, tots homes, que vivien uns temps que poc o res tenen a veure amb els actuals.\nUn dels canvis que per sort han portat els nous temps és el moviment feminista. El patriarcat perdura avui en dia, i encara exerceix la seva cadena en infinitat d’escenes quotidianes. Però poc a poc la societat madura no tant cap a la igualtat formal (que encara queda camí) com a la igualtat real. Per això no és comprensible que La Constitució, el text sagrat per a tota democràcia, fos elaborada exclusivament per homes.\nSet foren els “Pares” de la Constitució: Gabriel Cisneros, de la Unión de Centro Democrático (UCD); Manuel Fraga Iribarne, Ministre d’Informació i Turisme durant el Franquisme; Miguel Herrero y Rodríguez de Miñón, de la UCD; Gregorio Peces-Barba, diputat del PSOE; José Pedro Pérez-LORCA, també de la UCD; Miquel Roca i Junyent, fundador de Convergència Democràtica de Catalunya i Jordi Solé Tura, del Partit Socialista Unificat de Catalunya (PSUC).\nDeixant a banda que la composició i elecció dels “Pares” fundadors ja revela la correlació de debilitats que comentàvem, el fet que la nostra Constitució no consti de cap “Mare” és, en si mateix, una anomalia democràtica important. I una raó per a repensar-la i reformular-la.\nI, és clar, això no seria així si la Consitució s’hagués demostrat fàcilment modificable amb el pas del temps. Però no ha estat així. De fet, és la Constitució menys reformada de tota la Unió Europea. En aquests quaranta anys de història democràtica, la Constitució tan sols ha estat modificada en dues ocasions. La primera, durant el juliol del 1992, va ser per adequar-se als requeriments del Tractat de la Unió Europea (conegut com a Tractat de Maastrich). Concretament, la reforma va consistir simplement en afegir, en l’article 13.2, l’expressió “y pasivo”, que feia referència a l’exercici del dret a sufragi dels estrangers en les eleccions municipals.\nSi la primera reforma venia més aviat per la necessitat d’homologar-se amb altres realitats jurídiques, la segona reforma, l’any 2011, es va percebre com una traïció a la població. El dia 23 d’agost, en plenes vacances d’estiu i lluny de la pressió mediàtica, es modificava l’article 135 establint en el text el concepte d’estabilitat pressupostària per satisfer els interessos del deute per davant dels interessos de la població espanyola. Espanya renunciava pràcticament, però sobretot, simbòlicament, a la seva sobirania. Aquell fet iniciaria la fi del sistema bipartidista i una onada de descontent amb les institucions que dura fins avui en dia.\nAvui, quaranta anys després, hi ha molts motius per a modificar la Constitució. Sigui per la necessitat de fer del Senat una cambra territorial funcional, per introduir-hi la possibilitat de fer un referèndum, o per modificar la llei electoral. Però potser el millor argument és per fer-la adequada als temps on vivim. Una Constitució viva que ens inclogui a totes.\nLa Constitució d’ahir compleix 40 anys: moment de…


La companyia Kilalia es forma l’any 2006 a Girona arran d'un curs de Teatre Socioeducatiu que es duu a terme a l’Estació Espai Jove de Girona, organitzat pel Departament de Joventut de l’Ajuntament de la ciutat i l'escola de formació teatral El Galliner. Kilalia neix amb la convicció que el teatre és una eina de transformació social i, per aquest motiu, es manté obert a les demandes socials de l’entorn. Per tant, cal remarcar que el seu objectiu és intervenir amb diferents col·lectius i entitats de caire socioeducatiu. Val a dir que, com s’ha esmentat anteriorment, la companyia Kilalia entén que la via del teatre social és important per abordar diferents aspectes de la societat actual pel que fa al seu potencial transformador, però també en relació amb l'exploració de les noves tècniques creatives, artístiques i dramàtiques que proposa el teatre com a eina d’intervenció social. Per aquesta raó, Kilalia des del moment de la seva creació està en constant formació.\nMarc Badia Gorchs\nEducador Social i Diplomat en Ciències Empresarials. Actualment treballant en el Centre d'Acollida per a Persones Sense Sostre "La Sopa" de Girona. Realitza diversos cursos de Teatre, Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nGemma Canadell i Bussó\nDiplomada en Educació Social i Postgrau en Artteràpia per l'UDG. Amb 10 anys d'experiència en diferents àmbits de l'educació social, especialment en infància i adolescència Actualment. Treballa com educadora social en un projecte d'acollida i dinamització per a nois i noies de 16 a 20 anys nouvinguts a Salt amb l'associació Eina. Realitza diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nSònia Camallonga González\nEstudiant de Grau d'Educació Social a la UOC i Arquitecta Superior per l'ETSAB (2008). Postgraduada en Cooperació Internacional. Formada en teatre a nivell amateur, i en teatre social i de l'oprimit. Amb grups amateur a Barcelona i Porto, ha participat en creacions teatrals com actriu i escenògrafa. Ha desenvolupat diversos projectes de cooperació amb comunitats de Mèxic, Brasil i Ghana per a la reflexió i millora conjunta de les condicions d'habitabilitat dels seus entorns. A Barcelona, ha acompanyat als veïns i veïnes, en els seus processos de reivindicació, pel disseny compartit en la transformació urbanística dels seus barris. Tambè, ha dinamitzat tallers d'acollida i de creació audiovisual amb joves nouvinguts. Actualment, desenvolupa vàries iniciatives per facil.litar la ciutat col.laborativa a través de processos creatius.\nQueralt Carnicer Cols\nLlicenciada en Psicologia. Postgrau en arteràpia (EaM). 2on curs Graduat en Art Dramàtic (El Galliner). Experiència en diferents projectes socials i l'educatius, especialment en l'àmbit de la immigració i mediació intercultural. Actualment es dedica a diferents projectes relacionats amb el teatre com a eina pedagògica i com a formadora de tallers d'expressió, creativitat i diversitat cultural. Realitza diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nActualment treballa amb tallers d'expressió i educació creadora amb persones amb discapacitat intel.lectual,amb 7 anys d'experiència dins aquest àmbit.Estudiant D'Art Dramàtic. Realitza diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per l'Estació-Galliner.\nTècnic superior en Animació Sociocultural. És professor de teatre al Centre de Formació Teatral El Galliner i té una àmplia experiència treballant amb grups de joves i en diversos àmbits socioculturals. Realitza el III Postgrau de Teatre i Educació a l'Institut del Teatre de Vic. És el coordinador dels cursos de Teatre Social que s'organitzen amb l'Estació Espai Jove de Girona. Es forma en Teatre Social i de l'Oprimit en diversos tallers internacionals a Pa'Tothom i Trans-Formas. També és dramaturg (premiat en tres ocasions) i actualment dirigeix les companyies Kafkiana i Jemappellegemmapèl.\nLaura Jornet Lázaro\nMestra d'educació primària amb l'especialitat de llengua anglesa i Llicenciada en Pedagogia. Àmplia experiència en el món de la formació d'adults, més concretament en l'alfabetització de persones nouvingudes. Actualment, és mestra d'anglès en una escola pública de Salt. Realitza diversos cursos de Teatre, Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nPsicòloga de formació. Màster en l'Estudi i la Intervenció de la Violència Domèstica (UAB), postgrau en teràpia familiar sistèmica (UdG). Estudis de teatre i de teatre social i de l'oprimit. És col·laboradora en el grup GREGIS -Grup de Recerca en Gènere i Salut- de la Universitat de Girona (UdG). Actualment treballa com a psicòloga amb infants i adolescents i com a conductora de grups de dones en situació de desigualtat i risc aplicant i multiplicant el mètode de teatre social i de la oprimida.\nNeus Oriol Bonachera\nMestra d'educació primària especialista en educació musical. Formada en comunicació no violenta i educació per la pau. Experiència en infància i alfabetització d'adults. Actualment treballa en diferents àmbits socioeducatius per la departament d'educació. Realitza diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nMarc Pey Gelambí\nPsicòleg de formació. La seva experiència laboral versa entre el camp social i l'educatiu, passant per les drogodependències, la infància en risc i la mediació intercultural. Després de tres anys com a mestre en escoles públiques del Baix Empordà, actualment es dedica a diferents projectes relacionats tots amb el teatre com a eina pedagògica. Realitza diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nSílvia Pous Fernández\nLlicenciada en Psicologia i Post Grau en Teràpia Familiar Sistèmica (CTFB). Experiència laboral en diferents àmbits com la infància en risc social o dones en situació de violència de gènere. Actualment treballa com a mestra d'educació especial i s'està formant en l'especialitat d'Orientació Educativa per exercir en Instituts d'Educació Secundària. Estudiant del 2n curs de Graduat en Art Dramàtic. Realitza diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nSara Ruiz Jiménez\nActriu i i Educadora Social. S'ha format en Teatre Social i de l'Oprimit. En l'àmbit artístic, ha treballat en diferents produccions professionals i com a professora d'interpretació amb joves des de l'any 1998. Està especilitzada en improvisació. En l'àmbit social, ha treballat als serveis bàsics d'atenció social, amb gent gran i en projectes de desenvolupament comunitari i desenvolupament cultural comunitari.\nLlicenciada en Psicologia. Postgrau en Psicoteràpia Integradora. Experiència com a educadora i psicòloga en diferents projectes en l' àmbit de la infància i l' adolescència en risc d' exclusió social. Actualment treballa com a psicòloga amb famílies, infants i adolescents en situacions d'alt risc social. Porta a terme l'acompanyament a grups de dones en situació de desigualtat aplicant i multiplicant el mètode de teatre social i de la oprimida. Realitza diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nAnna Sala Aymerich\nDiplomada en Educació Social i CFGS d'integració social. Ha treballat d'educadora, actriu, formadora, coordinadora, directora i monitora de lleure. Actualment insertora laboral. Experiència en diferents col·lectius de risc social: infància, adolescència, violència de gènere, immigració, discapacitats. Participa activament en 3 Associacions: mifas, aslfarners i kilalia. Estudiant de teatre bàsic per adults. Ha realitzat diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nAndreu Sitjes Tarrés\nLlicenciat en ciències de l'activitat física i esport. Master en Sociologia per la Universitat de Leicester. Professor de Psicomotricitat a la UDG des del 2006. Professor d'IES d'educació física i llengua anglesa des del 2002. Realitza diversos cursos de Teatre Social i de l'Oprimit coorganitzats per L'Estació – El Galliner.\nProfessor de teatre a la Escola de Formació Teatral El Galliner, amb 15 anys d'experiencia amb nois-es i adolescents, habilitat com a Educador Social pel Col.legi d'educadors de Catalunya amb 8 anys d'experiencia, compagino la tasca de professor de teatre, amb la de artista-pintor, realitzant diferents exposicions.


Episodi 561 | One Piece Català Wiki | Fandom\nCapítol 640 (p. 2-19)\nA la Plaça Gyoncorde, en Sanji torna a pegar a en Wadatsumi fent-lo caure. La Nami ataca a un grup de Nous Pirates Home-Peix amb un Bola negra: Carretera de llamps, que els deixa electrocutats. Un d'aquests s'acosta a l'Ikaros Much i l'electrocuta també. En Zeo li diu que la Nami deu ser la feblesa dels Barret de Palla, i que ell li agafarà les cames mentre l'Ikaros l'ataca. Quan aquest es disposa a fer-ho, en Brook es posa al mig de les llances de calamar sec, però no fan efecte sobre ell ja que és un esquelet i ja està sec. De sobte, arriba el Franky Shogun i dóna un cop de puny a l'Ikaros. Uns pirates avisen en Brook que està trepitjant a en Zeo i aquest apareix amb la cara sota el peu de l'esquelet. L'oficial home-peix, orgullosament, no vol reconèixer que l'està trepitjant i menteix dient que ha atacat amb un cop de cap la seva planta del peu (fins i tot posa el nom de Súper cop de cap a "l'atac").\nSota terra, en Chopper i en Daruma fan túnels. Finalment, en Chopper aconsegueix comunicar els seus túnels amb els de l'home-peix. A terra, en Dosun vol atacar l'Usopp, però en Chopper surt i el fereix amb les banyes amb un Canó de banyes número 11. L'Usopp tira una llavor als túnels, resultant un potent Midori Boshi: Calavera d'herba explosiva que inunda de foc els túnels i fa sortir en Daruma, cremat. Llavors, els oficials prenen Esteroides d'Energia i es preparen per lluitar contra els Barret de Palla. Als límits de la plaça, els ciutadans ferits per l'atac d'en Hody temen per la seguretat de la princesa. Els nens pregunten a la Madame Shyarly si en Ruffy salvarà l'illa, però ella no sap què respondre.


La raó sorprenent per què algunes dones senfronten les seves cares | CAT.Lamareschale.org\nLa raó sorprenent per què algunes dones senfronten les seves cares\nNo és tot sobre la depilació.\nMentre que les velles llegendes de Hollywood utilitzen una maquineta d'afaitar regulars d'edat, al seu dia, la tècnica ha evolucionat fins a convertir-se en l'anomenada "dermaplaning", i els aficionats com jo ara utilitzar una eina que s'assembla a una cella planejadora, una petita d'acer inoxidable del full amb cura treure la pelussa del préssec de la nostra pell.\nEl que és realment interessant és que el moviment de la fulla sobre la pell també exfolia les cèl·lules mortes de la superfície, deixant la cara excepcionalment suau.\nEstrelletes han utilitzat durant molt de temps el mètode perquè es diu presentar la pell sense defectes en de prop tirs de l'encant.\nA mesura que la tendència s'ha estès entre els blocaires, vlogueros, i addictes a la bellesa, l'aclaparadora conclusió és que ajuda a la barreja de maquillatge en l'esforç per aconseguir un acabat perfecte que s'aixeca a autofotos primer pla de l'actualitat i les pantalles d'alta definició.\nEls experts també diuen que els productes per a la cura de la pell aplicada a la pell dermaplaned absorbeixen més íntima i fàcilment.\nI per a les dones com jo, que tenen una àmplia quantitat de borrissol, que és un truc que m'ajuda a sentir més confiança quan algú es recolza en estreta o quan estic a la llum natural.\nJo ús el Lilibeth Brow Shaper ($ 20, hsn.com, a sota) per exfoliar la pell, eliminar el borrissol facial, i donar forma a les celles, tot el que ha de fer és posar la fulla plana contra la pell i moure el raspall celles d'una manera suau carrera descendent per eliminar les cèl·lules mortes de la pell i el pèl no desitjat.\nM'encanta la forma llisa i suau exfoliació deixa la pell.\n"Tot i la creença popular, el borrissol facial no torna a créixer més gruixut", diu el dermatòleg cosmètic Miami, Shino Bay Aguilera, MD, que ofereix dermaplaning a la seva oficina.\nSi el seu borrissol ha estat visible durant molt de temps i, en conseqüència alleugerit sota el sol, els cabells torna a créixer en el seu to més fosc natural, però.\nSi veus a un expert per a una dermaplaning al consultori, el tractament es pren fins a un nivell professional amb un bisturí quirúrgic que "raspa" distància més de la capa més externa de la pell.\nAtès que aquest és més intens que fer-ho pel seu compte (que no ha de sentir cap dolor, encara que, és com un raspat suau i no requereix cap temps de recuperació), els dermatòlegs recomanen que entren en un cop al mes.\nA la llar eines com el que jo faig servir, per la seva banda, oferir un afaitat més superficial que només elimina les cèl·lules mortes de la pell i el pèl més altes perquè pugui usar-lo amb més freqüència.\nEm dermaplane un cop per setmana per mantenir la pell suau i vellutada.\nAguilera recomana dermaplaning per a qualsevol persona que vulgui millorar el to i la textura de la pell mentre gaudeix de l'avantatge de l'eliminació de la pelussa del préssec a la vegada.\nAtès que la exfoliació pot deixar la pell una mica més sensible, els pacients amb rosàcia són les úniques persones assessorades per evitar-ho.\nTambé és important evitar l'ús de exfoliants químics que contenen àcid salicílic, àcid glicòlic i àcid retinoic durant un parell de dies abans i després del tractament, o pot, literalment, sentir el dolor i fer que la seva pell es tornen vermelles amb irritació (això ha passat a mi, crits !).\nEl resultat final: Hi ha una raó per la dermaplaning s'ha convertit en una tendència de bellesa tan calent en els últims temps.\nI sempre que vostè no té cap sensibilitat principals de la pell, és possible d'intentar que li podria donar lloc a una pell més brillant d'aspecte.\nAixí es mou més, exfoliant, sembla que l'afaitat facial realment podria ser la clau per revelar pell més jove i saludable.\nLa gràcia és un periodista de bellesa i benestar que contribueix a mitjans com The Today Show i revistes Marie Claire i núvies, així com els llocs digitals, incloent WomensHealthMag.com.\nLa seva missió és ajudar a sentir-se i veure millor perquè pugui sortir i conquerir el món.\nEls 14 millors productes de bellesa a la vista HOT després de les hores\n7 tipus de bumps i taques que mai hauríeu dintentar fer\n16 productes de bellesa sorprenents que realment fan exactament el que diuen que ho faran


Agricultura oferta formació sobre horts urbans ecològics - Altea Digital\nLa regidoria d’Agricultura ha plantejat una bateria d’activitats i tallers adaptats sobre l’ús i gestió dels horts urbans ecològics. Segons el regidor de l’àrea, Jose Orozco, “és una aposta ferma per a continuar impulsant les bones pràctiques agrícoles en l’àmbit dels horts urbans municipals a través de la formació i la participació”. Els cursos estan dirigits tant per a aquells que s’inicien en el cultiu d’horts urbans com per a persones veteranes.\n“Els horts urbans ecològics reforcen la biodiversitat en espais urbans, augmenten la connectivitat de diferents hàbitats i incrementen la qualitat de vida de la població”, afegeix Orozco.\nSota el títol “Tècniques d’agricultura ecològica i participativa per a horts urbans”, les jornades s’estructuren en tres tallers presencials de dues hores de duració i es realitzaran en l’Hort El Barranquet, situat en l’Avinguda Alcalde Juan Alvado. La formació serà fonamentalment pràctica amb tallers i activitats interactives tutelats per l’associació Agrollotja. Per a completar-la es podran consultar tutorials en línia de cada sessió en el web: www.agrollotja.org. A més, l’edil ha explicat que, durant cada sessió, “s’obrirà un debat per a aportar experiències, resoldre qüestions i assessorar en tècniques agrícoles ecològiques; i es recolliran les propostes de millora del projecte que aporten els usuaris”.\nDijous 10 de juny de 18:00 a 20:00\nTècniques d’agricultura ecològica. Principis agroecològics. Anàlisi del sòl\npràctic (pH i textura) i maneig correcte dels cultius millor adaptats. Fòrum obert: Assessorament tècnic i recollida de propostes de millora.\nDijous 17 de juny de 18:00 a 20:00\nPrincipis d’horticultura ecològica. Planificació hort ecològic. Taller d’elaboració d’un quadern de bitàcola integral de l’hort. Fòrum obert: Assessorament tècnic.\nDijous 24 de juny de 18:00 a 20:00\nDisseny i creació d’horts ecològics: preparació del terreny i elecció del substrat, tipus de reg, sistemes de cultiu. Taller de preparats vitalitzadors. Fòrum obert: Assessorament tècnic.\nS’entregarà el material necessari per a la realització dels tallers a totes les persones participants, així com llavors o planters.\nEl curs és gratuït i les places són limitades. Les persones interessades poden inscriure’s a través del mail info@agrollotja.org o en els telèfons 626540025 / 621042180


Impuls a la formació per a entitats esportives de Ripollet L’Ajuntament ha dut a terme les darreres setmanes diferents formacions dirigides a entitats esportives del municipi, tractant temes pràctics de salut, com l’ús del desfibril·lador, i d’altres de caràcter socioeducatiu, com és la prevenció de l’assetjament infantil i juvenil. https://www.ripollet.cat/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes-de-premsa/formacio-entitats-esportives https://www.ripollet.cat/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes-de-premsa/formacio-entitats-esportives/@@images/image/preview\nDurant els mesos d’abril i maig, l’Ajuntament ha programat diferents sessions formatives dirigides a entitats esportives i també a persones treballadores de les instal·lacions esportives municipals, com ara el taller sobre l’ús del desfibril·lador extern automàtic (DEA), impartit per Creu Roja Cerdanyola-Ripollet-Montcada al Poliesportiu Municipal, que va comptar amb una participació de 16 persones. També s’han programat diferents sessions sobre l’assetjament infantil i juvenil “bullying”.\nLes instal·lacions esportives municipals són espais cardioprotegits i l’objectiu d’aquestes sessions formatives és donar les pautes bàsiques per a utilitzar els desfibril·ladors, en el cas de ser necessari. Actualment, existeixen aparells DEA a cinc equipaments esportius i aquesta formació era una actuació que havia estat demanada per les mateixes entitats. En total, al municipi hi ha 13 aparells, ubicats també al Mercat Municipal, en vehicles de la Policia Local, a les oficines de Serveis Socials, de Ripollet Impulsa i l'OAC, així com al Teatre Auditori i al Centre Cultural.\nD’altra banda, en el marc de les formacions a entitats esportives, l’Ajuntament de Ripollet està organitzant xerrades formatives al Centre Cultural sobre l’assetjament infantil i juvenil “bullying”. Els dies 26 i 28 d’abril van assistir els equips de la base del club Futbol Sala Ripollet i de l’Escola de Fútbol Base Ripollet. Avui dimecres, 4 de maig, està previst que assisteixi el Club de Futbol Ripollet. Aquestes tres entitats han estat les primeres en aprofitar les xerrades, però des de l’Ajuntament no es descarta la possibilitat de fer-ne més, en cas que alguna entitat ho sol·liciti.\nRipollet, 4 de maig de 2022


Richard Kilvington (* ca. 1305; † 1361) fou un filòsof escolàstic franciscà anglès, magister artium i doctor en teologia de la Universitat d'Oxford. A la dècada dels anys 1340 va treballar per a Richard de Bury, bisbe de Durham després va esdevenir ardiaca de Londres, i finalment degà de la Catedral de Sant Pau. A més del seu treball acadèmic, va participar en missions diplomàtiques d'Eduard III. Amb Walter Burley i Thomas Bradwardine forma la primera generació dels Oxford Calculators. Tot i desenvolupar idees i mètodes nous de lògica, filosofia natural i telogia, va caure en oblit, i només recentment l'interés per a la seva obra va tornar.\nProfessor d'universitat, filòsof i teòleg\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Richard_Kilvington&oldid=23872095»\nDarrera modificació: 24 juny 2020 a les 16:22\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 juny 2020 a les 16:22.


Els moviments tectònics són el resultat de les formes de relleu de la litosfera. A l’Alt Empordà es reconeixen estructures de les orogènies herciniana, en el paleozoic, i de l’alpina, en el cenozoic.\nLa tectònica herciniana afecta els sediments paleozoics cambroordovicians. En canvi, la tectònica alpina afecta els materials paleozoics, els mesozoics i paleògens, formant estructures geològiques complexes. La fase tectònica extensiva que va afectar el marge mediterrani peninsular durant el neogen i el quaternari va originar la plana empordanesa. Entre aquestes falles destaquen les falles d’Albanyà, la Jonquera- Figueres i Garriguella- Roses. Els materials de rebliment de la conca corresponen als períodes miocè i pliocè, marins i continentals. La depressió de l’Empordà s’enfonsa d’oest a est com a conseqüència d’importants falles graonades de direcció nord-oest a sud-est. En tota la comarca també es localitzen manifestacions volcàniques, sobretot del neogen, lligades als moviments tectònics d’aquesta zona.\nEstructures de les orogènies herciniana\nLes estructures herciniana afecten únicament els sediments paleozoics cambroordovicians, generant esquistositats, i després, suaus plegaments juntament amb un metamorfisme de baixa pressió i alta temperatura.\nAl nord-est de l’Alt Empordà, les Salines, l’Albera, Rodes i el cap de Creus presenten estructures hercíniques generades per dos fases de plegaments. Un primer plegament en direcció nord a nord- oest i un altre en la direcció nord- est a sud- oest. Destaquen zones amb cisallament estretes i allargades amb bandes milolítiques associades que afecten els esquistos i també les granodiorites.\nEstructures de les orogènies alpina\nEl Pirineu català s’estén des del riu Éssera fins al cap de Creus i la seva longitud és de 250 km. Les característiques geològiques més destacades de les estructures de les orogènies alpina és un major desnivell pronunciat al costat nord que al sud i la dissimetria al sentit longitudinal, perquè s’accentua la forma abrupta a mesura que s’apropa al Mediterrani. La tectònica alpina afecta els materials paleozoics, els mesozoics i paleògens, i es formen estructures geològiques complexes.\nEls sediments de la gènesi dels Pirineus es dipositaren a les conques litorals durant el paleozoic i el mesozoic. Durant el cretaci inferior es generar l’aixecament de l’escorça terrestre i la seva pressió va afectar primer la part oriental per estendre’s progressivament a tota la cadena, una sobrepressió i deformació que culminà a l’eocè, al principi del cenozoic.\nLa tectònica alpina es fa evident en diverses zones de la comarca i es divideix en zones, la zona axial del Pirineu, el Subpirineu i el Prepirineu.\nZona axial del Pirineu\nEl Pirineu és un massís hercinià, generat durant el mesozoic i el plegament alpino-himalaienc es generà durant el terciari. El Pirineu axial és l’eix central de la serralada i està constituïda per sòcols i materials paleozoics. Els materials paleozoics, bàsicament són roques ígnies i metamòrfiques, estan molt afectats per l’acció del gel i desgel; en conseqüència, l’erosió provoca les formes escarpades i les tarteres. La direcció ha facilitat l’orientació de la xarxa fluvial, que gairebé en tota la seva totalitat és de nord a sud.\nLa zona axial del Pirineu alt empordanès transcorre a la unitat Albera- cap de Creus i el roc de Fraussa- les Salines. Les dues unitats estan formades per materials del sòcols hercinià: equistos, gneis i granitoides. La unitat Albera- cap de Creus està formada per esquistositat regional i plecs anticlinals i sinclinals d’orientació nord i nord- oest cap al sud i sud- est, als quals estan deformats per d’altres plecs de direcció nord- est a sud- oest. En canvi, la unitat roc de Fraussa es deforma a l’oest per grans plecs d’est a oest, per bandes milinítiques i falles. El sinclinal de Darnius és un d’aquest plecs. Ambdues unitats, l’Albera- cap de Creus i roc de Fraussa- les Salines, es troben separades per la falla de Sant Climent Sescebes.\nEl Subpirineu es localitza al sector meridional del Prepirineu, format per una suavitat poc pirinenca dels relleus. Els materials mesozoics, predominantment calcàries, típics dels Prepirineus reapareixen fins a la capçalera de la Muga, substituïts per materials eocènics de fins a 3.000 metres de potència (margues i gresos margosos, alternant amb bancs de gresos i conglomerats calcaris). La menor resistència d’aquests materials, durant els anticlinals esventrats, el plegament oligocènic i la diferència d’estil (parcialment juràssic, trencat, i no típicament pirinenc plegat) justifiquen la distinció entre Subpirineu i el Prepirineu típic.\nEl sector Subpirineu el sector Bassegoda i Mare de Déu del Mont, està constituït per una potent sèrie paleògena de naturalesa margosa i carbonatada. El límit oriental del sector és la falla d’Albanyà, mentre que a l’oest continua amb la unitat Ripoll- Cadí.\nEl sector Prepirineu, el constitueixen un conjunt de materials mesozoics i dels primers temps del cenozoic –fins al paleocè– que trobem molt sovint desenganxats del sòcol i intensament tectonitzats, de manera que arriben a cobrir el Subpirineu, ja que cavalquen damunt seu. Com que presenten altituds més moderades, al voltant dels 2.500 metres, respecte el Pirineu axial, ja no es donen les formes típiques del glacialisme, sinó que el modelat es deu a l’acció de l’aigua. Aquestes serres s’estenen des de la part occidental del Pre-pirineu fins a la plana de l’Empordà. A l’Alt Empordà podem diferenciar tres conjunts o unitats:\n1. Masarac- Ullastre- Mont Pedrós són tres afloraments. Al nord, el d’Ullastre, que aflora en aquest veïnat fins al coll d’Aus a la base militar de Sant Climent; un quilòmetre al sud, el de Masarac, que configura la serra de l’Altrera amb el turó del mateix nom (162 m) i queda tallat a Vilarnadal bruscament per una petita però significativa falla. El tercer, un poc més al sud, és representat pel relleu de mont Pedrós (92 m), que s’estén al sud poc més de 2 km. Estan formats per materials del triàsic (buntsandstein i muschelkalk) i del cretaci superior. Al mont Pedrós hi ha també paleocè calcari i margós, tot plegat molt tectonitzat, amb plecs i falles. Es considera, però, que es tracta d’una subunitat autòctona que no s’ha arribat a desenganxar totalment del sòcol, a diferència de les altres dues que descrivim a continuació i que són clarament al·lòctones.\n2. L’escata de Bac Grillera- Biure la trobem partida i deformada pels plecs del paleocè, que cavalca i està separada per la falla inversa o encavalcament de Darnius. L’escata de Biure és a tocar de la falla del Llobregat i la de Bac Grillera està limitada per la falla d’Albanyà. A Biure hi trobem una sèrie incompleta del mesozoic i paleocè cavalcant sobre el sòcol paleozoic i l’eocè. L’escata està constituïda per materials molt replegats del triàsic (muschelkalk i keuper), juràssic (lias) i cretaci superior.\n3. La unitat Figueres- Montgrí és la més extensa. S’estén des del nord de Pont de Molins per Llers, oest de Figueres, fins al nord de Cistella, Vilanant i Avinyonet de Puigventós. Continua per sota dels materials plioquaternaris de rebliment de la fossa de l’Empordà afectada per les falles d’esfondrament, fins a l’Escala i el massís del Montgrí.\nVulcanisme i fracturació\nEl primer període que generar unes condicions tectòniques compressives va ser al miocè. El magmatisme associat va ser de tipus calcoalcalí. El seu origen es deu a la presència d’un pla de subducció inclinat cap a la península Ibèrica. El segon cicle es genera a partir del miocè superior, en el qual es desenvolupa un rift d’intraplaca que afecta l’Europa occidental, amb què s’associen les manifestacions magmàtiques de tipus alcalí dels camps volcànics de València, de les Columbretes i de Catalunya.\nA l’Alt Empordà hi ha estructures tectòniques profundes, falles normals, cobertes per dipòsits neògens, més recents, que van facilitar un vulcanisme d’edat miocènica associat a la dinàmica distensiva que va afavorir l’ascensió magmàtica. La majoria d’aquests materials volcànics estan recoberts per dipòsits pliocens. Aquests materials tenen una edat superior als 6 milions d’anys, i les més antigues són de l’ordre de 14 milions d’anys.\nEls afloraments de traquites existents a la comarca es troben a Vilacolum i a Arenys d’Empordà. Aquestes roques volcàniques, de composició més evolucionada, són productes del refredament de magmes que han sofert un procés de diferenciació magmàtica.\nSismicitat històrica i actual\nLa major activitat sísmica de Catalunya es concentra principalment als Pirineus i a l’àrea Mediterrània. Els sismes dels Prinineus s’intensifiquen en la Zona Axial. La majoria dels moviments d’aquesta zona es generen a la direcció nord- sud. Els terratrèmols que es donen a les Serralades Costaneres Catalanes, es concentren majoritàriament a la depressió neògena de la Selva i a la plataforma continental catalana.\nEls preíodes sísmics generats el 1427- 28, de intensitat VIII, van originar major devastació a l’eix Amer- Olot, causats per la falla d’Amer. Aquesta és la falla més pròxima a l’Alt Empordà i els seus moviments també es van percebre a la comarca.\nD’altra banda, segons el Servei d’Informació Sísmica de l’Intitut Geogàfic Nacional, es té constància d’un epicentre a Roses que generar una crisi sísmica a l’abril del 1903 amb terratrèmols de nivell VI.\nEls moviments sísmics generats durant el 1977 i el 1997 a l’Alt Empordà són inferiors al nivell 3,2 de l’escala Richter. La majoria dels sismes detectats durant aquest període es concentren al centre la comarca: Llers, Avinyonet de Puigventós, Vilafant, Figueres, el Far, Siurana i Peralda. Tot i que també s’han detectat moviments sísmics inferiors al nivell 1,8 de l’escala Richter a Llançà, Rabós i a Sant Llorenç de la Muga.\nPer detectar els terratrèmols, actualment es disposa de xarxes instrumentals i sistemes de transmissió per registrar l’activitat sísmica. La Xarxa Sísmica de Catalunya, gestionada pel Servei Geològic de Catalunya, disposa d’una estació amb transmissió de dades per satèl·lit a Albanyà des de l’any 1993. Tanmateix, a la Jonquera hi ha instal·lada, des de l’any 2002, una estació sísmica de transmisió digital via satèl·lit de l’Institut Geogràfic Nacional.\nTot i que la sismicitat actual és baixa, hi ha dades que permeten constatar moviments tectònics postmiocènics. Falles com les del Llobregat (la Jonquera- Figueres i riera d’Anyet- Sant Climent Sescebes) han afectat dipòsits pliocènics i es pot dir que són fractures actives i encara “vives”.


El Wimmis suís és el primer rival de l'Igualada Rigat a la WS Europe Cup - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Wimmis suís és el primer rival de l'Igualada Rigat a la WS Europe Cup\nL'Igualada Rigat, en un matx del curs passat contra el Sarzana italià arxiu/manuel hidalgo\nL'Igualada Rigat, en un matx del curs passat contra el Sarzana italià\nEl Wimmis de Suïssa serà el primer rival de l'Igualada Rigat en la propera edició de la WS Europe Cup, la segona competició europea. Els dos equips es trobaran a la ronda de setzens de final, amb un partit d'anada que es jugarà el dissabte 19 d'octubre a terres helvètiques i un de tornada que es disputarà el dissabte 16 de novembre a Les Comes.\nAquesta no serà la primera vegada que suïssos i anoiencs es veuran les cares, ja que el 2009 ja es van enfrontar als setzens de l'aleshores anomenada Copa CERS. En l'anada, l'Igualada va vèncer per 5-8, i en la tornada es va imposar per 15-7. El 2013 es van tornar a trobar en la mateixa ronda i competició. En el primer partit els anoiencs van tombar el seu rival per 2-7, i en el segon van guanyar per un contundent 12-1.\nEn cas de passar ronda, l'Igualada Rigat es trobaria als vuitens de final el guanyador de l'eliminatòria entre l'Scandiano italià i el Darmstadt alemany. L'anada seria el 14 de desembre i la tornada, el 18 de gener. A l'horitzó dels quarts apareixeria el Lleida Llista, campió de les dues últimes edicions de la competició (en la 2017-18 va eliminar els anoiencs a vuitens). Els lleidatans entren directament als vuitens i s'enfrontaran al vencedor del duel entre el Barcelos portuguès (campió el 2016 i 2017 i finalista el 2018) i el Geneve suís.\nEls quarts es disputaran el 15 de febrer i el 14 de març, mentre que la final a quatre es durà a terme el 25 i 26 d'abril en una seu encara per determinar.\nA l'Eurolliga, el Benfica del surienc Edu Lamas ha quedat enquadrat en el grup C, juntament amb el Barça, el Sarzana italià i el Herringen alemany. Els portuguesos debutaran el 19 d'octubre a casa amb els alemanys, i el 16 de novembre visitaran els italians. Seguidament, el 14 de desembre i el 18 de gener jugaran els dos partits contra els blaugrana. El 15 de febrer visitaran el Herringen, i tancaran la fase de grups amb la rebuda del Sarzana, el 14 de març. Els quarts es disputaran el 28 de març i el 18 d'abril, mentre que la final a quatre serà el 16 i 17 de maig en una seu per determinar.\nEn la màxima competició femenina, hi trobem tres representants de les nostres comarques. Totes elles estan enquadrades al grup A, en el qual figuren el Manlleu de la igualadina Maria Díez i de la santvincentina Aida Mas i el Voltregà de la també anoienca Teresa Bernadas, el Noisy Le Grand francès i el Benfica portuguès. Els dos equips osonencs s'enfrontaran en la primera jornada, el 26 d'octubre a casa de les blanc-i-blaves de les primeres, i en la quarta, el 26 de gener, a Manlleu.


Manifest - cooptecniques.net cooptecniques.net\nSom càmeres, web-misstresses, editores, streamers, realitzadores, artistes de l’stop-motion, community managers, directores de fotografia, sonidistes, coloristes, elèctriques, vjs, docents, investigadores. Som una productora, un laboratori d’aprenentatge, un col·lectiu.\nCreiem en el treball cooperatiu creat a partir d’una xarxa d’afinitat. Cadascuna, amb diferent coneixement i experiència, ja hem vist com es juga a la indústria audiovisual i volem canviar les regles. Volem treballar a gust i basar-nos en la confiança mútua. No creiem que a base de competició s’arribi a la màxima satisfacció en el treball i entre nosaltres. Volem ser honestes amb les nostres possibilitats; acceptarem el treball que realment podem fer donant el millor de nosaltres, amb passió i ganes. Creiem que cada treball nou és també un aprenentatge. Tenim títols, graus, experiència i treball dur (remunerat i gratuït) a les nostres esquenes, i sobretot tenim ganes de construir noves maneres de treballar per sortir de la precarietat amb projectes que ens apassionin i amb gent amb la que compartim punts de vista similar sobre la societat en la que vivim.\nEstem en continu aprenentatge i cadascuna, a la vegada, va desenvolupant els seus propis projectes. Ens posicionem de forma crítica davant models totèmics així com respectem i valorem els nostres referents; aprenem d’aquelles que vinguéren abans.\nHem decidit ajuntar-nos per compartir recursos i coneixements entorn a les tecnologies i a allò tècnic. Creiem que és fonamental fer de l’ús de les eines quelcom polític, desenvolupant formes de treball que s’allunyin de les lògiques del mercat, de la competència i l’exitisme, del masclisme. Volem treballar de forma horitzontal i col·laborativa. Volem que sens respecti com a tècniques, dones, lesbianes i trans.\nBenvingudes al nostre món de cables, ordinadors, sensors, softwares i connectors feministes.