Expulsen la regidora de Medi Ambient del govern del Vendrell per manca de lleialtat institucional\nL'alcalde del municipi, Martí Carnicer, ha explicat que hi ha greus discrepàncies que s'han accelerat en els últims temps\nActualitzada 11/01/2017 a les 20:06\nL’alcalde del Vendrell, Martí Carnicer, ha comunicat aquest dimecres la retirada de delegacions a la regidora de Medi Ambient, Eva Mata (ERC), per «manca de lleialtat institucional», per la qual cosa queda fora del govern municipal. Carnicer ha explicat que l’entrada de Mata a l’equip de govern ha presentat dificultats des del primer moment «per la reiterada falta d’informació de les seves actuacions a la resta de membres del govern, les deficiències d’algunes de les seves propostes i per una manca de respecte cap a altres regidors del govern». El batlle vendrellenc ha apuntat que «tot això s’ha traduït en un problema de lleialtat que ha esdevingut insostenible».\nLes desavinences amb la regidora s’han accelerat en els últims temps, segons ha apuntat Carnicer, que ha afegit que les votacions diferenciades d’Eva Mata en el plenari han reflectit públicament aquesta situació, tot i que en algunes d’elles s’havia arribat a un consen previ.\nL’alcalde ha expressat que «l’actuació interna del govern ha de presentar el màxim conses i fortalesa», tenint en compte que l’equilibri polític del govern de l’Ajuntament del Vendrell «ofereix en sí mateix prous dificultats». Per això s’ha acordat la retirada de les delegacions d’Alcaldia a la regidora Eva Mata i al seva sortida de la Junta de Govern davant la seva «manca de lleialtat institucional». La decisió es va comunicar ahir a ERC del Vendrell.\nL’alcalde ha remarcat que l’expulsió de Mata no fa trontollar el pacte entre PSC, CiU i ERC. Pel que fa a la governabilitat, Martí Carnicer sí que ha reconegut que el fet que l’executiu ara estigui format per 8 dels 21 edils significarà la recerca de «més suports».\nPer la seva part, l’executiva comarcal d’Esquerra ha donat suport a Eva Mata, negant cap discrepància interna amb ella en el si del partit. De cara a aquesta tarda, hi ha prevista una reunió de l’executiva local, on es valorarà la decisió anunciada pel govern vendrellenc.\nCarnicer anunciarà en els propers dies la persona que es farà càrrec de les competències de les àrees que tenia delegades la regidora Eva Mata: Medi Ambient, Sostenibilitat i Serveis Ambientals – Recollida de residus, Neteja de carrers, Cementiri i Protecció d’Animals.\nEl regidor d‘ERC Josep Marrasé abandona el partit per discrepàncies amb l’executiva local


Tendències en el consum conseqüència de la pandèmia - Carns Milà\njul. 15, 2021 | Notícies, Professional\nHem tret el cuiner que portem dins (o l’hem descobert)\nL’any 2020, estar tancats a casa va fer que els nostres hàbits gastronòmics experimentessin un canvi important. La gent que ja tenia mà a la cuina ha millorat les seves tècniques i, molts dels que no, han decidit que mai és massa tard per llençar-se al fantàstic univers culinari. Adaptar-se és crucial, i tots vam augmentar la nostra imaginació quan les opcions gastronòmiques es van reduir a les portes de casa endins, i vam voler transportar els restaurants als que no podíem anar a la nostra taula. Però ara tenim més ganes que mai de tornar a gaudir de la restauració, d’un bon servei i, sobretot, d’un bon menjar elaborat per unes altres mans.\nEl valor de la proximitat i la qualitat\nArran de la pandèmia, tots (o gairebé tots) hem donat importància a la qualitat de les nostres compres, i hem sigut partidaris de les adquisicions en negocis del nostre territori. Per això és tan important poder oferir als nostres clients i comensals el nivell de productes que busquen, a banda d’una bona atenció i comandes personalitzades, que són punts que els influeixen a l’hora de repetir (o no).\nEls nostres productes provenen de granges de proximitat amb qualitat certificada.\nLa millora de l’alimentació\nParal·lelament a la millora de l’art culinària de cadascú, el culte al cos, al benestar i la salut també ha guanyat força. Cuidar-se està a l’ordre del dia i la carn és una molt bona font de proteïna i de nutrients que contribueixen a reforçar la immunitat del nostre sistema, juntament amb una dieta saludable i equilibrada. Per aquest motiu, és interessant tenir sempre opcions saludables i plenes de nutrients per tal satisfer les necessitats d’aquesta part de la població.\nTots els productes que servim van acompanyats de fitxa tècnica amb segells de qualitat i traçabilitat.\nLa reducció del malbaratament i la sostenibilitat, més importants que mai\nAprofitar al màxim totes les parts dels aliments i reduir minves també s’ha convertit en quelcom molt important. A Carns Milà ens agrada estar en constant actualització i aprenentatge, i és per això que, durant l’època Covid, la nostra R+D ha estat més en marxa que mai, per oferir al món de l’hostaleria allò que busquen: màxima qualitat i zero minves en la preparació i el consum.\nLes nostres solucions gastronòmiques de 5a gamma estan pensades per estalviar temps i recursos sense renunciar a la màxima qualitat i sabor a l’hora d’oferir-les als nostres comensals o clients. Descobreix el nostre ventall de plats i solucions de 5a gamma llestos per a regenerar fàcilment.\nAquestes tendències evolucionaran, canviaran i de ben segur que algunes es reforçaran segons com avanci la pandèmia. A Carns Milà estem a punt per fer front a tot allò que vingui, i adaptar-nos davant el canvi. La pandèmia ens ha servit per escoltar més als nostres clients, i així ho seguirem fent. T’invitem a consultar el nostre catàleg dirigit a professionals i a consultar-nos qualsevol dubte o petició.


Endesa avança en l'automatització de la seva xarxa elèctrica a Girona\nPublicat 13/8/2020 12:19:10 +02:00CET\nEndesa està avançant en l'automatització de la seva xarxa elèctrica a la província de Girona, amb una inversió de gairebé tres milions d'euros, segons ha informat en un comunicat aquest dijous.\nLa companyia elèctrica està instal·lant un total de 120 telecomandaments als centres de transformació gironins, que permetran reduir en un 20% el temps d'interrupció del subministrament en cas d'incidència.\nAmb aquesta millora, el centre de control d'Endesa a Barcelona podrà accionar a distància els dispositius de maniobra de les instal·lacions sense haver de desplaçar-se sobre el terreny quan és produeixen afectacions en el servei.\nLa instal·lació d'aquests 120 nous sistemes al llarg d'aquest any a Girona suposarà aconseguir aproximadament el 20% de centres de transformació telecontrolats, del total de 6.900 instal·lacions situades a la demarcació.\nFins al moment, aquestes actuacions de millora s'han realitzat a 30 centres de transformació de fins a 11 municipis de Girona, beneficiant als clients de Castelló d'Empúries, Figueres, L'Armentera, Roses, Vilafant, Palamós, Sant Feliu de Guíxols, Salt, Joanetes, Blanes i Vildemuls.


El nucli de l’equip el formen els navegants oceànics Guillermo Cañardo i Marc Miró. Ambdós navegants s’han format a la Base Mini Barcelona, dirigida per Anna Corbella, primera navegant catalana i espanyola a fer la volta al món a vela sense escales en competició amb la seva participació a la Barcelona World Race i la primera dona espanyola en creuar l’Atlàntic en solitari. El Mestral Sailing Team és l’únic equip de regates del país que s’ha inscrit a la Ocean Globe Race.\nEn Marc Miró és Capità de la Marina Mercant, Llicenciat en Nàutica i especialitzat en navegació astronòmica i està estretament vinculat a l’ensenyament de la nàutica. Durant els últims 20 anys ha navegant per l'Atlàntic Nord i Sud, així com per tota la Mediterrània a bord de vaixells mercants, iots a vela i remolcadors. En la seva faceta esportiva com a navegant oceànic compte, entre d’altres, amb una travessa a l’Atlàntic en solitari amb la regata Mini-Transat.


L'estructura familiar no determina el rendiment acadèmic dels fills - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nL'estructura familiar no determina el rendiment acadèmic dels fills\nUn estudi del Centre d'Estudis Demogràfics de la UAB, que analitza la relació entre monoparentalitat i rendiment escolar, constata que el fet de viure en una família monoparental no repercuteix tant en el rendiment acadèmic com sí que influeixen els recursos econòmics i el nivell educatiu de la mare.\nEspanya ha doblat el nombre de famílies monoparentals femenines en els darrers anys (si al 1991 eren el 6%, al 2011 van passar a ser el 15%), i especialment ha crescut entre les dones amb menor nivell educatiu.\nLes famílies monoparentals són cada vegada més comuns a Espanya, i en particular, entre les mares amb menor nivell d'educació. Un estudi del Centre d'Estudis Demogràfics (CED) de la UAB que es publica a la revista divulgativa "Perspectives Demogràfiques" constata que els nens que viuen en famílies monoparentals femenines no tenen un rendiment escolar molt diferent dels que viuen amb els dos progenitors.\nL'estudi -titulat "La monoparentalitat suposa un risc pel rendiment escolar dels fills?", de l'investigador del CED-UAB, Diederik Boertien- analitza com ha canviat a Espanya el perfil de les famílies monoparentals femenines amb el temps.\nAixí, si el 1991 eren lleugerament més habituals entre les dones amb estudis superiors, en els últims anys han augmentat especialment entre les dones amb menor nivell d'estudis (aquest canvi s'ha observat a tot Europa).\nL'autor es pregunta fins a quin punt la concentració de famílies monoparentals entre els grups desfavorits socioeconòmicament pot constituir un obstacle per al desenvolupament de les habilitats i competències dels fills d'aquestes famílies.\nEn analitzar els resultats reals dels fills de famílies monoparentals, es constata que els nens que viuen amb un sol progenitor no tenen un rendiment molt diferent dels que viuen amb els dos progenitors.\nComparant els resultats de l'estudi PISA, a la prova estandarditzada de matemàtiques realitzada amb una mostra àmplia i representativa (més de 20.000 nens) de tot Espanya en el marc del programa internacional de l'OCDE-, apareixen petites diferències segons l'estructura familiar, però aquestes diferències desapareixen quan es considera que les mares solteres solen ser més joves i menys educades, factors que al seu torn afecten el progrés escolar de nens. A més, les diferències en el rendiment escolar són molt més grans depenent de factors com l'educació de la mare o simplement la presència d'un ordinador a la llar.\nEn aquestes proves, els nens que vivien amb el seu pare i la seva mare van obtenir una puntuació de 489, mentre els que residien amb un sol progenitor va ser de 479. No obstant això, els nens sense accés a ordinador van obtenir, 445 de puntuació, i els nens que sí que tenien ordinador, 490. Aquesta última diferència de 45 punts és bastant superior a la diferència de 10 punts observada en funció de l'estructura familiar, de manera que es constata que l'estructura familiar no és tan important.\nLes puntuacions en matemàtiques dels nen també són diferents segons els estudis de la mare. Les diferències són notables i ascendeixen fins als 66 punts de diferència, que és novament una diferència diverses vegades superior a les observades entre nens en diferents estructures familiars.\nA Espanya, les diferències materials sí que semblen ser importants, segons determina l'estudi. "Si els nens tenen accés a casa a certes coses, com una habitació per a ells sols, una taula d'estudi o un ordinador, les diferències de puntuació en les proves pràcticament desapareixen entre nens que viuen amb dos progenitors i els que viuen amb un ", corrobora l'autor de l'estudi.\nAixí, doncs, les diferències en el rendiment escolar en funció de l'estructura familiar es redueixen quan tenim en compte variables com el nivell d'estudis i l'edat de la mare, la regió, haver nascut a l'estranger. És llavors quan la puntuació dels nens que viuen amb els seus dos progenitors passa a ser només 4 punts superior a la puntuació mitjana dels nens que viuen amb un únic progenitor.\nL'investigador Diederik Boertien conclou que "si ens preocupen les oportunitats dels nens desafavorits a Espanya, no hauriem de centrar en l'estructura familiar, sinó en altres factors que poden explicar les diferències en els resultats dels nens, com la variació en els ingressos familiars, la criança, els col·legis o els barris".\nPERSPECTIVES DEMOGRÀFIQUES: "La monoparentalitat suposa un risc pel rendiment escolar dels fills?", Abril 2018. Diederik Boertien, Centre d'Estudis Demogràfics. Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).\nAcord amb l'Organització Internacional per les Migracions (OIM)\nLa UAB i l'Organització Internacional per les Migracions (OIM) han signat un acord de col·laboració en temes de formació, sensibilització, realització d'estudis i investigacions amb l'objectiu de millorar el coneixement sobre la població migrant. Llegir més


S'exposa a Barcelona l'Espai d'Equitat com exemple de bones pràctiques\nLa Jornada sobre polítiques d'igualtat es va celebrar a Barcelona\nL'Espai d'Equitat vilanoví és un dels exemples escollits per l'Associació Catalana de Municipis i l'Institut Català de les Dones\nDimecres es va celebrar a Barcelona la jornada “Les polítiques de dones en els ens locals: reptes i oportunitats”, organitzada per l'Associació Catalana de Municipis amb el suport de l'Institut Català de les Dones.\nL'objectiu era donar a conèixer el marc jurídic i compartir una reflexió sobre els paper dels ens locals davant les polítiques d'igualtat de gènere.\nAixí, la jornada va comptar amb dues ponències, una sobre la Llei 17/2015, de 21 de juliol, d'igualtat de dones i homes, i una sobre les línies estratègiques de l'Institut Català de les Dones. Seguidament es van presentar diverses bones pràctiques en polítiques locals, entre les quals hi havia “El SIAD i l'atenció a persones LGTBI. Dubtes i oportunitats” de Vilanova i la Geltrú, que van presentar la cap de servei de Convivència i Equitat i la coordinadora de l'àmbit d'equitat de gènere de l'ajuntament vilanoví. En la presentació es va explicar com l'Espai d'Equitat creix i passa a oferir dos serveis: el Servei d'Informació i Atenció a les Dones, i el Servei d'Atenció a la Diversitat sexual i de gènere.\nL'ACM ha volgut posar sobre la taula els reptes i les oportunitats que les administracions locals tenen en relació a les polítiques de dones, a més de buscar un espai per poder reflexionar i posar de relleu les experiències que alguns ens locals ja estan duent a terme.\nEl reconeixement del principi d'igualtat com a dret fonamental és un dels aspectes que caracteritzen l'evolució de les societats occidentals en els últims decennis. Les lluites i reivindicacions portades a terme pels diferents moviments de dones al llarg de la història han forçat les diferents institucions i organismes governamentals a una acció normativa que comporta assumir i protegir jurídicament la igualtat d'oportunitats, i l'obligació de promoure les condicions per a una equitat real.\nLa persistència actual d'un model patriarcal i heteronormatiu i dels factors que incideixen en les desigualtats entre homes i dones en la nostra societat, fa necessari continuar amb la planificació i desenvolupament d'actuacions i polítiques per canviar actituds i comportaments socials. El món públic ha d'adoptar mesures més estructurals encaminades a garantir una equitat de gènere en tots els àmbits.\nLes administracions locals han formulat polítiques per implementar el principi d'equitat, i d'aquesta manera promoure el reconeixement del valor de cada persona més enllà de la diversitat sexual i de gènere, de les cultures, de les creences, de les classes socials, dels itineraris de vida... en el marc del respecte als Drets Humans.


Més de 250 persones voluntàries ja s'han ofert per tallar i cosir mascaretes i l'Ajuntament de Manresa fa una crida per aconseguir més tela per fabricar-ne més - Fira Manresa\nMés de 250 persones voluntàries ja s'han ofert per tallar i cosir mascaretes i l'Ajuntament de Manresa fa una crida per aconseguir més tela per fabricar-ne més >\nMés de 250 persones voluntàries ja s'han ofert per tallar i cosir mascaretes i l'Ajuntament de Manresa fa una crida per aconseguir més tela per fabricar-ne més\nDes que ahir divendres, l’Ajuntament de Manresa va fer una crida per aconseguir persones voluntàries que puguin ajudar a confeccionar mascaretes de roba, més de 250 persones ja s’han ofert per començar a treballar en tasques de tallar roba o cosir les cintes. L’Ajuntament va fer una primera compra de roba per fabricar 3.000 mascaretes, i ara fa una crida a empreses que puguin oferir tela tipus pul, per tal de poder continuar la fabricació amb el suport de les persones voluntàries.\nMés de 250 persones han respost a la crida de l’Ajuntament de Manresa i han escrit a l’adreça electrònica mascaretes@ajmanresa.cat per oferir la seva col·laboració per tallar o cosir mascaretes per poder distribuir entre personal sanitari o altres professionals i voluntaris que lluiten contra el coronavirus. Les mascaretes són part essencial dels Equips de Protecció Individual (EPI) i són molt necessàries aquests dies, ja que les empreses subministradores no poden oferir tot el material que és necessari .\nMoltes persones de Manresa, però també de la comarca (Sant Joan de Vilatorrada, Sallent, Artes, Navàs, Santpedor, Valls de Torroella, el Pont de Vilomara), de municipis com Solsona o Calaf i fins i tot de Barcelona o Girona han ofert la seva col·laboració. L’Ajuntament agraeix molt especialment la predisposició de tothom, però d’entrada està centrant la confecció a Manresa, per limitar al màxim la mobilitat de les persones i com a mesura de prevenció per no propagar el virus.\nIgualment, la iniciativa ha començat a estendre’s i alguns ajuntaments de la comarca també s’han posat en contacte amb el consistori manresà per replicar la iniciativa als seus municipis.\nL’Ajuntament de Manresa va comprar dijous 100 metres de roba (i l’empresa en va donar gratuïtament 20 metres més), que va ser tallada també voluntàriament per una altra empresa i es va adquirir les cintes necessàries. Un total de disset cosidores es van prestar voluntàries inicialment per començar a cosir les mascaretes, i les persones que s’han ofert des d’ahir a la tarda s’hi aniran afegint a mesura que es disposi de més matèria primera.\nA aquest ritme, les 3.000 mascaretes que es comptava fer amb aquesta primera comanda de roba quedaran acabades aquest cap de setmana. Per aquest motiu, l’Ajuntament sol·licita a empreses tèxtils roba de tipus pul (que s’utilitza per a bolquers o compreses reutilitzables) per continuar la confecció. Les empreses o particulars que vulguin oferir la seva col·laboració, poden escriure a l’adreça electrònica mascaretes@ajmanresa.cat.\nL’Ajuntament vol agrair de manera molt especial tant a les empreses manresanes com a les cosidores i altres persones que treballen de manera voluntària i altruista la seva gran col·laboració i aquest suport tan necessari per fer front a la crisi del coronavirus i atenuar els seus efectes sobre la ciutadania. Totes les persones que vulguin oferir la seva ajuda a fer més mascaretes poden seguir escrivint a l’adreça mascaretes@ajmanresa.cat.


La Cotorra de la Vall: L’Ajuntament de Tavernes estudiarà la possibilitat de trasladar les oficines de la Camara Agraria a la Casa Consistorial en un pla de millora i optimització dels recursos humans.\nL’Ajuntament de Tavernes estudiarà la possibilitat de trasladar les oficines de la Camara Agraria a la Casa Consistorial en un pla de millora i optimització dels recursos humans.\nEl responsable de l’àrea de personal, Perfecto Benavent, ha dit que el trasllat és una proposta, una de les possibilitats que es contempla, entre moltes altres, que s’ha d’aprovar encara, i que buscaria que activitats que tenen una gran quantitat de materia en comú estiguen ubicades en una mateixa dependència municipal.\nLa proposta de reorganització que ha presentat el regidor de Compromís està recolzada pels tècnics i sindicats i no té com a objectiu tancar l’Oficina del Consell Agrari de la Cambra Agraria, com s’ha dit erròniament, sinó millorar l’atenció perquè aquesta oficina que ara està separada de la resta de dependències municipals es traslladaria a les dependències de cadastre de l’Ajuntament amb la qual cosa es millora l’atenció a l’agricultor i fins i tot es guanya un lloc de treball.\nEl regidor ha dit que l’obligació dels regidors es administrar, potenciar i millorar els recursos humans per aconseguir una millor gestió i per això ha presentat aquesta proposta, que es pot o no aprovar.\nAvantatges més que evidents\nHem estat preguntant, pros i contres, i després de saber que no hi ha cap proposta alternativa de cap partit a la reorganització que pretén millorar els recurs humans de l’Ajuntament, nosaltres del que hem escoltat deduïm uns avantatges evidents:\n1. Es guanya un lloc de treball\n2. S’optimitzen els recursos humans\n3. S’eliminen les barreres arquitectòniques que té la ubicació actual.\n4. No s’eliminen les oficines, com s’esta dient erròniament. Es centralitzen totes les gestions en una única dependència.\n5. Millor atenció i més ràpida amb aquesta reubicació de serveis agrícoles.\nPerò és que damunt la treballadora, segons hem pogut averiguar, anirà destinada a la recaptació executiva, que dirigeix el PSOE, i amb eixa optimització general que proposa el regidor de Compromís es reforça l’àrea económica que també dirigeix el PSOE amb un auxiliar i un 90% del treball d’un informàtic.\nA partir d’ací, cadascú pot traure les seues conclusions. Nosaltres considerem que són propostes que, realment, haurien d’haver nascut des de la propia regidoría d’Agricultura i ja fa temps que s’haurien d’haver presentat.\nJa era hora que algú prenguera alguna mesura al respecte.\nEra per tots sabut que en catastre a baixat molt la faena. Sols tens que estar a la planta baixa de l'ajuntament i pots vore que allí hi ha un xic esperant que li entre la feina, mentre que a les finestres de recaptació, que estan al costat, els seus companys van de cap perque cada vegada hi ha mes persones que tenen dificultats per pagar els impostos municipals.\nPer si fora poc, si vas a la cámara agraria hi ha una xica allí que está mes a soles que la una. Pareix en fora de joc donat que llevat dels temes administratius, si preguntes alguna cosa de l'horta moltes vegades no sap ni que contestar. Damunt\nl'edifici de la "Camara Agraria" pareix que vages retrocedit en el temps, com si estagueres en un decorat de la serie cuentame i no té moltes de les mesures de accessibilitat que son necessàries per a unes oficines municipals.\nCrec que el que vol fer Perfecto es perfecte, valga la redundancia.\n14 de nov. 2014, 20:40:00


Koeman explica la suplència de Messi: "Tenia molèsties"\nBarcelona. Dissabte, 7 de novembre de 2020. 19:28\nActualitzat Dissabte, 7 de novembre de 2020. 19:29\nEl Barça torna a somriure després de la maneta al Betis, però una de les notícies del dia ha estat la suplència de Leo Messi, 50 partits després. Ronald Koeman no l'ha posat a l'onze inicial i es desconeixia el motiu.\nDesprés del matx, l'holandès ho ha explicat en roda de premsa: "Des d'ahir ho vam parlar, el Leo va sortir del partit amb el Dinamo amb molèsties i no estava en condicions per sortir des del principi. Un jugador com Messi, sense molèsties, és un jugador que juga sempre des del principi. Avui no, per unes molèsties".\n"Necessitàvem els tres punts"\nKoeman no té "cap dubte" de Messi, però ha considerat que l'argentí no havia de forçar. El triomf ha estat molt necessari a can Barça i és que necessitaven els punts a la classificació. "Necessitàvem els tres punts, hem estat superiors i hem fet un gran treball avui", ha detallat.\nAntoine Griezmann ha estat un altre dels noms de la tarda. El francès ha pogut alliberar-se amb el seu gol i Koeman ha destacat el seu caràcter. "Per fallar oportunitats cal estar-hi, té confiança i cal destacar el seu caràcter, de seguir treballant, el caràcter que té és important".\nL'entrenador holandès ha indicat que l'equip ha de millorar defensivament i que Ansu Fati ha estat substituït per unes molèsties.\nLliga Santander Messi guanya el Betis caminant (5-2) Bernat Aguilar


CATALUNYA 1714 | CATALUNYA NORD per la INDEPENDÈNCIA - www.catalunyanord.cat\n← Preocupació al Front Nacional pel suport al 9-N a la Catalunya Nord\nAcció Cultural necessita la nostra ajuda! →\nRecital d’orgue a càrrec de BERNARD BAILBÉ\ndedicat als compositors catalans contemporanis del setge de Barcelona\nENTRADA : 10 € – RESERVES : 04 68 96 11 35\nBitllets : Oficina de turisme, Magasin Renouf i a l’entrada\nNatural de Tuïr (Rosselló). L’interès per la música li va néixer de l’audició de l’orgue de la parròquia. Després d’una iniciació al mateix poble vingueren els estudis musicals als conservatoris de Perpinyà i Tolosa de Llenguadoc. De piano amb Michel Peus (alumne d’Alfred Cortot), orgue amb Xavier Darasse i Willem Jansen i de clavicèmbal amb aquest darrer.\nL’atracció envers els instruments i la literatura d’orgue i clavicèmbal de la Península Ibérica el van fer entrar en contacte amb Montserrat Torrent, amb qui estudià entre 1977 i 1980 a Santiago de Compostel·la i Barcelona. Amb regularitat seguí cursets sobre diversos estils de música per a orgue i clavicèmbal amb els mateixos mestres o altres de tradicions variades : Ton Koopman (Amsterdam), Harald Vogel (Bremen), John Grew (Canada), Luigi Ferdinando Tagliavini (Bolonya), Michelle Guyard (Paris), Andreas Schroeder (Karlsruhe) o Michael Radulescu (Vienna).\nCom a concertista, ha realitzat nombroses actuacions a França, a Alemanya i al Sud, sol i amb diverses formacions i solistes, i ha enregistrat per a la televisió, també per a Catalunya Música i altres ràdios. Ha tocat amb els trompetistes Bernard Soustrot i Vicente Lopez, aixi com amb nombroses formacions de música de cambra. També ha collaborat amb l’Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya, amb el director Christopher Hogwood i el tenor Plàcido Domingo.\nEl 1978 va ser nomenat organista de l’oratori de Sant Felip Neri de Barcelona, càrrec que exerceix, encara avui, oferint un repertori sempre renovat que supera els 600 compositors. També és organista de la basílica dels Sants Just i Pastor a la mateixa ciutat.\nBernard Bailbé és membre fundador de l’Associació Catalana de l’Orgue (ACO).\nQuan s’escau el III Centenari de la guerra de Successió de tanta repercussió per a la identitat del nostre poble, sobretot a partir de la derrota definitiva de l’Onze de setembre de 1714 i de la pèrdua dels nostres drets, volem dedicar un concert a la música d’aquella època.\nMés enlla de la oportunitat històrica i la recerca musicológica m’interessa plantejar el tema de la intensitat dels sentiments amb l’horror i la mort que ronden. També reflexionar sobre l’episodi del penó de Santa Eulàlia, aquest símbol de la ciutat de Barcelona que s’utilitzava com a estendard militar i en ocasions de perill servia per esperonar la tropa i per invocar la protecció de la patrona de la ciutat. L’última vegada que va sortir al balcó de la Casa de la Ciutat va ser el 24 de juliol de 1713, quan el Consell de Cent va decidir resistir davant les tropes de Felip V. D’altra banda, l’11 de setembre de 1714, en el moment de ser ferit, Rafael Casanova capitanejava les tropes de la Coronela sota el seu comandament enarborant aquesta ensenya.\nEl Manuscrit d’Astorga\nEl Manuscrit d’Astorga conté obres d’autors catalans (més un de Zaragoza) del pas del S.XVII al XVIII : un bisbe català anomenat a Astorga a mitjans del S.XVIII (o algun del seu seguici) es va endur aquest quadern que, a banda de conservar música – majoritariàment – litúrgica d’autors catalans, ens dona indicacions de l’alternança gregorià-orgue i detalls de l’intervenció de l’orgue en la litúrgia.\nJoan Saló (1685-1747) va ser organista de la Catedral des de 1709 fins a 1742. Va viure l’episodi de la Campana Honorata, el primer rellotge públic de Barcelona. Les peces del Manuscrit d’Astorga són les úniques que es conserven d’ell. Els versets són curts per tant per a una missa senzilla. El vers a l’epistola és l’únic dins la gran quantitat de versets que tenim que ens diu que l’orgue sonava en aquest moment de la missa.\nFrancesc LLussà (1687-1738) va ser organista del Pi i a la vegada Mestre de capella de l’Arxiduc. Un document de l’Arxiu de Santa Maria del Pi ens explica que la Comunitat de Beneficiats se li queixa que « està massa a la cort i no prou a l’església ». (Cf. l’exposició « Santa Maria del Pi 1714, una comunitat assetjada ».) Aquesta obra que figura al Manuscrit d’Astorga és l’única par a orgue que ens ha arribat d’ell.\nJosep Elies (1687-1755). Fins el 1715 va ser organista de Sant Pere de les Puel·les. D’aquesta época data la col·lecció de versos que es conserva d’ell. De 1715 a 1725 va ser organista dels Sants Just i Pastor. La seva tercera etapa va ser a Madrid a las Descalzas Reales.\nLa primera obra d’ell d’aquest concert és doncs la més contemporània dels esdeveniments i la segona del temps de la repressió. Per les altres obres del programa es fa difícil saber la data exacta de composició.\nRafael Crest va ser organista a Sant Agustí Vell, però no en sabem les dates exactes. Sanst Agustí Vell va ser enderrocat a partir de 1715. La presència de Crest en el Manuscrit d’Astorga fa pensar que va néixer – com els altres músics – els anys 80-90 del segle XVII i que, per tant, era actiu en aquells moments. L’estil de les seves obres ho confirma.\nPere Rabassa (1683-1760). No només Barcelona va patir de la guerra. A Vic, on Pere Rabassa era Mestre de capella a la Catedral, vo poder assistir el 2 de novembre de 1713 a l’execució a forca de Bac de Roda, cap dels Miquelets que va ser traït.\nMiquel López (1669-1723) va ser el músic més rellevant del pas del S.XVII al S.XVIII a Montserrat. Sembla ser que allà hi va haver tensions entre Austriacistes i Borbònics. Miquel López, que molt probablement era borbòic, va ser « enviat » dues vegades a altres cenobis fins que – al 1715 – va tornar a Montserrat fins al la seva mort el 1723.\nJoan Cabanilles (1644-1712) va viure aquells temps difícils des de València (1707). Sabem que la seva música era molt interpretada a Barcelona. El mateix Elies ens diu que « durant la seva joventut va tocar moltes obres de Cabanilles ».\nManuel Espona (1714-1779) va ser monjo de Montserrat.\nEn bis, podríem afagir una obra de Francesc Andreu – dins el Manuscrit d’Astorga –, que va néixer el 1698 i per tant tenia 16 anys el 1714.\n« CATALOGNE 1714 »\nJoan SALÓ. – 5 versets de primer to per a Kyries – 9 versets\nde quart to per a Glòria – Vers a l’epistola\nJosep ELIES. – 4 versets per a Salmòdia\nRafael CREST. – Gaytilla de 8° tono\nPer RABASSA. – Toccata de 8° tono\nMiquel LÓPEZ. – Lleno III\nFrancesc LLUSSÀ. – Partit de mà esquerra\nJoan CABANILLES. – Tiento « al vuelo »\nJosep ELIES. – Pieza i Toccata cuarta\nManuel ESPONA. – Sonata pastoral


VÍDEO Els catalans marquen el pas a la prestigiosa Red Fox Elbrus Race de Rússia | NacióMuntanya\nVÍDEO Els catalans marquen el pas a la prestigiosa Red Fox Elbrus Race de Rússia\nper Redacció , 25 de maig de 2017 a les 14:55 |\nLa selecció catalana de raquetes de neu de la Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC) ha competit a la prestigiosa prova internacional Red Fox Elbrus Race, que es disputa a Rússia, el dia 8 de maig. L’escenari de la competició, l’Elbrús (5.642 metres), situat al Caucas occidental, a la república russa de Kabardino-Balkària, és el cim més alt del continent europeu.\nLa selecció ha viatjat a Rússia amb un equip format per: Sílvia Leal (CE Pontsicà), Laia Andreu (UE Vic), Eduard Hernández (AE Matxacuca) i Just Sociats (CN Terrassa), com a corredor i seleccionador. Els ha acompanyat el director tècnic de la FEEC, Marcial Alemán.\nLaia Andreu, guanyadora, i tots els catalans al podi\nLa cursa de raquetes de raquetes de neu de l’Elbrús ha comptat amb un recorregut de 2,5 quilòmetres entre les cotes 3.000 i 3.450 metres per la ruta normal al pic Elbrús, des de l’estació Krugozor fins a l’estació Mir. Una cursa curta i explosiva, amb un punt de dificultat afegit, l’alçada. Els components de la selecció van realitzar entrenaments d’aclimatació durant els dies previs a la cursa per arribar en les millors condicions possibles.\nLaia Andreu ha arribat a l’Elbrús molt motivada, i en un excel·lent estat de forma, i no ha deixat escapar la victòria en la categoria absoluta femenina. Andreu s’ha penjat l’or i ha demostrat a Rússia que està entre les millors del món i tanca així una temporada de raquetes de neu on també es va fer amb el títol de campiona de Catalunya a la Gormanda Blanca. La seva companya de selecció, Sílvia Leal, ha aconseguit la tercera plaça.\nEduard Hernández, actual campió de Catalunya de raquetes de neu, i Just Sociats, s’han trobat amb un dur rival a batre en la categoria absoluta masculina. Hernández ha sortit molt fort i ha marcat el ritme en els primers compassos. El seguien ben a prop un corredor rus i Sociats, tancant el grup capdavanter. Les condicions d’alçada han beneficiat al rus que finalment s’ha fet amb la victòria. Just Sociats ha comentat: “Si arriba a haver uns metres més en la darrera pujada l’Eduard s’hauria fet amb la victòria”. Hernández ha estat segon i Sociats tercer. Igual que en dones, el podi ha tingut un clar color català.\nSelecció TV, General, Rússia, raquetes de neu


Franquicies | Marilyn's Diner - Back to 50's\nMuntar franquicies Marilyn’s Diner\nMarilyn’s Diner refresca l’oferta gastronòmica nacional amb un concepte d’operativa ràpida, però amb la qualitat i l’ambient propi d’un restaurant de taula i estovalles; ofereix un punt intermedi que es converteix en refugi per tots aquells que volen gaudir d’un menjar de qualitat en un entorn adult i desenfadat.\nUn ambient modern, de tendència, on la música i els esports urbans tenen un gran pes i on el disseny d’interiors està cuidat al màxim. A més, reprodueix en qualsevol punt d’Espanya l’ambient de la america dels anys 50, recreant un estil vintage i retro.\nQuina novetat implica muntar un Marilyn’s Diner?\nLa novetat que introdueix en un mercat aparentment madur és una oferta gastronòmica molt diferenciadora, hamburgueses gourmet de qualitat i, un ambient completament diferent a la resta de cadenes d’hamburgueseries.\nEt convida a gaudir d’un pa únic, carn 100% de boví cuinada sota comanda convertint-se en refugi per tots aquells que volen gaudir d’un entorn amb estil, però de manera informal.\nEl caràcter d’una hamburguesa dissenyada amb passió.\nLa franquícia de restauració Marilyn’s Diner va arribar al mercat en 2016 amb novetats en producte i en disseny. Va aconseguir revolucionar el concepte d’hamburgueseria al que estem acostumats.\nMarilyn’s Diner ofereix una experiència gastronòmica diferent per aquells que volen gaudir d’una hamburguesa de qualitat i a un preu més assequible.\nTeléfon de Reserves: 872 03 54 92\nDimarts 08.30am - 16.30pm\nDimecres 08.30am - 16.30pm\nDijous 08.30am - 16.30pm\nDivendres 08.30am - 16.30pm\nDissabte 10.30am - 16.30pm\nDiumenge 11.30am - 24.00pm


Vidal Quadras: 'ETA vol col·locar el terrorista Arnaldo Otegi com a president del govern basc' ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dimarts, 5 de juliol de 2022 20:17 h\n20N Última actualització Dissabte, 29 d'octubre de 2011 19:02 h\nVidal Quadras: 'ETA vol col·locar el terrorista Arnaldo Otegi com a president del govern basc'\nEl parlamentari europeu del PP assegura que la devaluació del deute espanyol hauria estat més forta sense les exectatives de canvi a Espanya\nL'eurodiputat i vicepresident del Parlament europeu Alejo Vidal-Quadras ha alertat de les intencions d'ETA de seguir una estratègia política sense haver entregat les armes, 'amb l'objectiu de convertir Arnaldo Otegi com a lehendakari', a qui ha qualificat de terrorista. Vidal-Quadras ha assegurat que aquest és el camí d'ETA després del final de la violència, i que per tant 'no es pot parlar de derrota'. Segons el líder popular 'les armes seguiran tutelant els propers passos d'ETA'. A banda, Alejo Vidal-Quadras ha avisat que el recent informe de devaluació del deute espanyol, d'un 2%, hauria estat pitjor si no hi hagués previsions de canvi polític de cara al 20 de novembre.\n20N, alejo vidal quadras, eta, otegi\nEl líder del Partit Popular ha alertat que el procés electoral que seguiran les formacions 'abertzales' 'estarà recolzat per les armes i per tant, no estarà justificat'. Segons Vidal Quadras el fet que ETA no es dissolgui ni entregui les armes demostra que 'no s'ha derrotat als terroristes que ara seguiran una estratègia política per ser la primera força basca a les eleccions generals i també la força de govern al País Basc'.\nEn referència a la devaluació un 2% del deute espanyol fet pel Banc Central Europeu, Vidal Quadras s'ha mostrat convençut que la situació encara hauria estat pitjor si les eleccions generals fossin d'aquí a dos anys. 'Com que les perspectives de canvi són properes, el Banc Central Europeu ha valorat més positivament del què li pertocava al deute espanyol'. Segons l'eurodiputat, la possible victòria del Partit Popular a les eleccions generals 'ha fet que es generin expectatives diferents que si hagués de continuar l'actual govern'.\n2 de novembre de 2011, 12.27 h\nLlàstima que encara no se li han espatllat completament les seves repelents cordes vocals. Espero que aviat quedi mut del tot.\n1 de novembre de 2011, 10.05 h\nAixò s'escalfa... Senyor Vidal foti el camp del nostre País, ja!!! Vagi-se'n a l'altiplà central, visqui amb la seva raça, els escorpins, o mori , tant me fot, però cardi el camp d'aquí!!!\n31 d'octubre de 2011, 18.16 h\nCom es podem permetre comentaris com els de l'article al franquista-terrorista Vidal Quadras? Recordem que la seva família va participar en els serveis secrets franquistes denunciant a patriotes que van sofrir moltíssim per la seva culpa i durant la transició no es va jutjar ningú. Per cert, en aquest servei també hi havia un tal José Pla.\n31 d'octubre de 2011, 11.36 h\nUna rata miserable del botiflerisme més malaltís. Quan veig o escolto aquesta mala bèstia, recordo allò de: "Quanta llana al clatell!".\n30 d'octubre de 2011, 20.24 h\n#17 Tot molt ben dit. No us preocupeu, encara heu quedat curt. A gentussa d'aquesta mena, com que ja estan habituats a les desqualificacions, ja hi tenen la pell morta. El què si em fastigueja, és que al damunt, una sangonera com ell, fastigosa i llefiscosa, amb perdó de les sangoneres, encara cobri una dinerada amb els meus impostos, i això sabeu, a mi em fot a cent per hora.\n30 d'octubre de 2011, 20.10 h\nAquest senyor és el botifler més fastigós, traïdor i infecte que ha parit mare. Normalment no insulto, no m'agrada fer-ho, i procuro no desqualificar la gent, ja sé que no s'ha de fer i que és de poca continència verbal, però és que en aquest cas no me'n puc estar. No hi ha individu en la "piel de toro" més anticatalà que aquest paio (que parla en català, per cert...). Si pot fotre verí no se'n està gens ni mica. Afortunadament es tan metzinós que ho és fora mesura i això crec ... Llegir més\n30 d'octubre de 2011, 18.11 h\nMaldigo a toda la gente que a dado apoyo a un partido apolitico como el Puta Pena . Maldigo a Fraga ministro de un regimen fascista,un Aznar que deberia ser juzgado por crimenes de guerra i un iluminado como Rajoy que con la dosis de marcotizantes solo engaña a los adictos a dictaduras fascistas\n30 d'octubre de 2011, 17.30 h\nETA i moltíssima gent més!\nI el CNI va colocar Aznar a la Moncloa, i els gallecs a Fraga a la Xunta, i.... no va passar res.\n30 d'octubre de 2011, 15.06 h\n......I QUIN ES EL PROBLEMA.......voste forma part d´un partit fundat per un ex- ministre franquista.....per cert encara no heu demanat perdo per els mes de 100.000 torturats i morts despres de 40 anys de dictadura.\ndavid ventura boixos bcn\n30 d'octubre de 2011, 14.18 h\ndavid ventura boixos


El risc de rebrot a Figueres és el triple que a la resta de Catalunya però va de baixa - El Gerió Digital\nL'índex iEPG es troba fregant els 300 punts però va a la baixa\nLa situació a Figueres (Alt Empordà) respecte la pandèmia del coronavirus segueix en un risc elevat, sobretot si es compara amb la resta de Catalunya, malgrat hi ha una tendència a la millora respecte la setmana passada.\nEn aquest sentit, l'índex de rebrot (iEPG) es troba a dia d'avui a 299,99 el que representa tres vegades més que la mitjana a la resta del país, trobant-se encara està lluny dels valors de risc baixos que són per sota els 30 punts.\nLa Fundació Salut Empordà ha informat que hi ha 17 persones ingressades per covid-19 a l'Hospital de Figueres, el que suposa gairebé la meitat de pacients de tota la Regió Sanitària de Girona que compta amb 40, dels quals, 14 es troben en estat greu.\nComparativament amb d'altres comarques els índex iEPG se situen de la següent forma: a l'Alt Maresme (dins de la regió de Girona) 67,52; al Baix Empordà 48,49; a la Garrotxa 61,39; Gironès nord i Pla de l'Estany 37,86; Gironès sud i Selva interior 28,88 (sense perill); Ripollès 72,32 i, finalment, la Selva marítima 102,88 punts\nEl Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya va publicar ahir al vespre un seguit de mesures que s'han començat a aplicar a partir d'avui per tal de contenir el brot de coronavirus a Figueres i Vilafant (Alt Empordà) que els últims dies va a la baixa. És per això que les noves recomanacions relaxen les restriccions imposades el primer dia pel Procicat.


Bloc de Jaume: La figuera (Ficus carica)\nLa figuera (Ficus carica)\nNo fa gaires dies, en una de les meues caminades, en aquest cas pel camí dels Xofars, vaig veure amb sorpresa que una figuera enorme que hi ha a la vora del camí, encara tenia figues, és una figuera antiga, com les que jo recordo de quan era petit! tant de bo es conservi encara molts anys més. això em va fer recordar que la figuera és un arbre molt especial. aquí en podeu saber moltes coses interessants.\nLa figuera pertany al gènere Ficus que compta amb més de 1.000 espècies, principalment a les regions càlides i intertropicals. Ficus carica és l'única espècie del gènere Ficus que es troba en estat silvestre a Europa. De 5 a 10 metres d’alçada, de capçada ampla, fa un flaire característic que a l’estiu se sent des de ben lluny.\nFloreix de febrer a abril amb flors unisexuals reunides en gran nombre dins un receptacle piriforme i carnós anomenat en termes botànics siconi (figa). La figa madura durant agost, setembre i octubre. Alguns tipus de figueres, anomenades bíferes fan també un fruit anomenat figaflor a finals de juny (el que nantres diem figot).\nÉs un arbre molt resistent a la sequera i a la salinitat. Accepta terres calcàries i lleugerament àcides i també amb poca fondària, però els millors rendiments resulten amb sòls amb bona capacitat d’emmagatzemar aigua. Aprofita molt bé les pluges de tardor típiques del clima mediterrani. A les nostres terres abunden, cada vegada menys, a la vora de bordons i espones i en alguns horts vora del pou o la sèquia. També és de destacar els llocs on pot arribar a créixer a vegades, com els campanars de moltes esglésies o terrats i teulades, en general llocs on s’aturen habitualment els moixons.\nLa figa és el receptacle tancat on hi ha centenars de flors. La fecundació és una mica complicada, perquè, com pot escampar-se a l’ambient el pol·len d’una planta que té les flors masculines tancades en un receptacle? i com pot entrar aquest pol·len a les figues que només contenen flors femenines? aquesta es du a terme gràcies a la participació simbiòtica d’una vespa especialitzada (Blastophaga psenes) que cuida de transmetre el pol·len fecundant a les flors femenines. En els països freds on la vespa no pot sobreviure, els fruits són sempre infèrtils.\nLes figueres es planten enterrant una branca dins un gran clot de manera que només en guaiti un pam amb un ull.\nDe La despensa de Hipòcrates de Antonio Palomar. “La fruita mil·lenària del Mediterrani. Les figues seques tenen molt sucre, fibra i minerals. La seva acció laxant suau evita el restrenyiment crònic, la diverticulosi intestinal i la síndrome de l’intestí irritable. Són bones per a les malalties cardiovasculars, ja que la pectina baixa el colesterol; són diürètiques i el seu potassi (especialment ric en les figues seques) ajuda a baixar la tensió arterial. Per altra part, les figues tenen una bona relació calci/fòsfor (més calci que fòsfor); i especialment les seques, que concentren més els seus minerals, ajuden a mantenir la densitat dels ossos, ja que tres dels seus minerals més importants (potassi, calci i magnesi) s’han relacionat amb un menor risc de osteoporosi, tenen molt ferro que pot ajudar a corregir l’anèmia ferropènica.”\nA Catalunya, i amb lleugeres variacions a les Balears, es canta una cançoneta que resumeix les condicions d’una figa saborosa: " La figa per ser madura, ha de tenir tres senyals: clivellada, secallona i picada de pardals." A Mallorca, "diuen que les condicions de la figa més bona són: coll de beata (un poc torçuda prop del capoll), llàgrima de viuda (el botonet de mel a l’ull) i vestit apedaçat (que sigui clivellada)".\nLa figuera i el lledoner són dos dels arbres més importants de la meva infantessa, jo vaig créixer a la raval on abundaven sobre tot a la vora del camí i de la sèquia i, amb la colla, vàrem estar moltes vegades entre les seves rames, a la seva ombra i menjant els seus fruits.\nLa Ribera d'Ebre, una ciutat amb 17 barris.\nTardor al meandre (4) Un mar de boira.\nLa tardor vol arribar....


Vista del paratge arqueològic de la plaça Major de Castellar de Vallès, al mig del nucli urbà, l’any 2005. || JORDI ROIG - ARRAGO\nUna tesi de la Universitat del País Basc aporta noves dades del poblat visigot descobert a la plaça Major l’any 2005\nEl 16 de desembre del 2020, l’arqueantropòloga Maite Iris García Collado, de la Universitat del País Basc (UPV), va presentar i defensar la tesi doctoral sobre patrons alimentaris de l’època medieval, comparant exemples de Catalunya amb d’altres zones de la Península, en concret, el País Basc, Madrid i Toledo.\nAl seu estudi, García inclou la necròpolis del segle XI dC que es va descobrir l’any 2005 a la plaça Major de Castellar del Vallès. “Tant a nivell local com estatal, el jaciment visigot de la plaça Major de Castellar és un referent per a assentaments d’aquest període”, apunta Jordi Roig, arqueòleg castellarenc responsable de l’excavació que es va dur a terme en aquell moment.\nLa tesi de García contempla una mostra àmplia d’individus, necròpolis i cementiris. L’objectiu de l’estudiant era poder fer un estudi rigorós de patrons alimentaris i tipus de dieta que tenien a l’època.\nJa fa temps que Roig i García es coneixen, i que ja han col·laborat en diverses ocasions. Roig havia fet el doctorat a la univeritat del País Basc, per exemple. García sabia que a Castellar del Vallès hi havia aquest important jaciment, que s’havia excavat, i va fer l’anàlisi (d’estroncis, isòtops, etc.) de les restes òssies conservades. No només les de Castellar sinó també d’altres jaciments de Catalunya. D’aquesta manera, a la seva tesi, podria documentar els patrons alimentaris de l’època medieval en aquest territori. A les excavacions de Castellar “es van trobar fins a 22 tombes”, que estan custodiades als dipòsits de la Generalitat, a Cervera. Altres restes són al Museu de Girona o a l’empresa de Roig, Arragó, a Sabadell.\nEls estudis que ha fet García aporten dades analítiques per determinar els patrons alimentaris i també desvelen si pot haver algun vincle de parentiu entre les restes que es van trobar a la plaça Major. “Aquest tipus d’estudi és bastant pioner, no s’havia fet mai a Catalunya”.\nLa tesi de García es publicarà en breu al web de la Universitat del País Basc i serà accessible per a tothom. De moment, un cop presentada la tesi, s’ha convertit en doctora. Si es considera oportú, també se’n publicarà un llibre.\nEl poblat visigot de la plaça Major “es va trobar en molt bon estat de conservació i es va poder conèixer quasi la totalitat del jaciment”. Això no és habitual, apunta Roig, ja que rarament es troben totes les parts. Normalment, hi ha el cementiri, magatzems, etc, però aquesta vegada hi havia “zona d’hàbitat, zona funerària i de necròpolis, i zona productiva, amb els forns i tallers”, diu l'arqueòleg.\nUn jaciment encara desconegut\nAquesta singularitat del poblat visigot de la plaça Major, que estigui tot complet, fa que aquesta descoberta sigui excepcional, “i malgrat tot, la pròpia gent de Castellar no sap que té un jaciment visigot de primer ordre a nivell peninsular”. Dins els circuits científics i professionals “la gent encara n’està una mica al cas”, però a nivell local, de Catalunya o estatal “no s’ha fet difusió ni la publicació dels treballs”, apunta Roig, que reconeix que seria fonamental recollir el que es va descobrir en un llibre, “que ja tenim bastant preparat, que és el jaciment romà i medieval de la plaça major a Castellar de l Vallès. De l'època prehistòrica a l'època medieval”. Aquest podria servir de base documental de les restes, perquè si no, "totes les coses que es facin sobre aquell resultat queden descontextualitzades".\nL’Ajuntament de Castellar del Vallès tenia el compromís de fer un llibre, tríptics, opuscles, i fins i tot, una exposició explicativa, però “han passat quinze anys i allò s'ha anat deixant i ha quedat oblidat”. Roig hi segueix treballant, ja que està acabant una tesi en què una part de l’estudi també és aquest jaciment. A nivell de recerca, també hi segueixen treballant.\nEn el seu moment, les excavacions arqueològiques es van limitar als espais on es feia obra. La zona de la plaça Major, on hi ha el sortidor i l’enllosat de pedres, no es va mirar, segueixen a la reserva. “És molt possible que sota els bancs on la gent s’asseu a llegir el diari hi hagi restes d’algunes sepultures visigodes”, segons Roig. Hi ha prou indicis per pensar que encara queden unes quantes tombes per a descobrir. En aquest sentit, Roig explica uqe les restes urbanes només es troben quan es fan obres. "A vegades tens indicis, ho pots intuir", però fins que no s'aixeca el sòl no se sap amb seguretat. "La principal feina dels arqueòlegs és, de fet, l'arqueologia urbana". L'altre tipus d'arqueologia, com per exemple la d'Empúries, Olèrdola, Ullastret, la fan sobretot les universitats. I en campus d'estiu, etc.\nLa plaça Major, unes obres amb història\nEl jaciment de la plaça Major de Castellar del Vallès es troba a la plaça Major del municipi. És on l’Ajuntament de Castellar va desenvolupar un projecte de remodelació urbanística integral de la plaça, amb la construcció d’un aparcament subterrani, l’any 2005. És concretament en aquest espai de l’aparcament on es va fer la intervenció arqueològica preventiva. Aquesta àrea està delimitada per la carretera de Sentmenat a l’est, el passeig de la plaça Major al nord, el carrer Torras (amb l’edifici del Mercat Municipal i l’Auditori) a l’oest, i el carrer Colom al sud.Tota aquesta zona de la plaça Major esdevenia un indret d’expectativa arqueològica, d’una banda pel fet d’estar ubicada en el centre històric de la vila, i de l’altra, per la presència de restes arqueològiques d’època prehistòrica i d’època romana tardana i visigòtica localitzades a l’indret dels horts de Can Torras, a tocar de la plaça Major.


MON-RA-MON: "ARRIVEDERCI E GRAZIE"\nUn cotxe és una màquina, però també és alguna cosa més. Ens porta d'un lloc a l'altre i mentre, a qui ens agrada conduir, ens fa sentir sensacions úniques a la carretera.\nLa setmana passada, a pocs metres del parking de l'Espai Natural del Delta del Llobregat, va dir prou.\nDurant gairebé catorze anys i dos-cents mil kilòmetres (l'equivalent a cinc voltes senceres a la Terra) no havia defallit ni en una sola ocasió; Catalunya pam a pam, Espanya sencera i bona part de Portugal, França, Itàlia, Alemanya, Süissa, Dinamarca, Noruega i Suècia\nEs inevitable vincular les satisfaccions de tots aquests viatges a l'extraordinari comportament d'aquest cotxe, al que he retratat en més d'una ocasió.\nEtiquetes de comentaris: Homenatges, Objectes, Sensacions\nOhh!! fa peneta separar-te d'un amic com aquest!\n1 de desembre de 2012 a les 17:23\nAhir mateix vaig tenir una conversa sobre la "vida" dels cotxes. No la seva vida útil si no la vida que hi lliguem amb les aventures i llocs que ens ajuden a descobrir. En el fons són una màquina, però és inevitable, quan ens duren tants anys com aquest, agafar-los estimació. Sembla irracional, però jo ho trobo totalment racional.\nFa temps que tinc pendent un post sobre l'únic cotxe que, en despendre'm, vaig plorar. Era un 127. Estic segur que aquest 127, com el teu cotxe també, estan al cel dels cotxes!\n2 de desembre de 2012 a les 9:58\nEs el que nos lleva a conocer tantos rincones hermosos y mira que hay eh!!! entonces tiene que tirar y portarse como campeones.\nPreciosa entrada Ramón.Mi abrazotedecisivo\n4 de desembre de 2012 a les 11:28\nTranquil, Ramon, no passa res. És veritat que se li agafa carinyo a aquestes ferralles. Però tot seguit tenen un substitut, i...a seguir la vida! Que us vagi molt bé.\n4 de desembre de 2012 a les 22:33


21 d’agost de 2017 – Estimats fills de Medjugorje, lloats siguin Jesús i Maria!\n1- El 2 d’agost de 2017, la Mirjana va rebre l’aparició mensual de la Mare de Déu a la Creu Blava en presència d’una gran multitud de joves. Després va transmetre el missatge següent:\n“Estimats fills, per voluntat del Pare Celestial, com a Mare d’Aquell que us estima, sóc aquí amb vosaltres per ajudar-vos a conèixer-lo, a seguir-lo. El meu Fill us ha deixat les petjades dels seus peus perquè us sigui més fàcil seguir-lo. No tingueu por, no estigueu insegurs, jo sóc amb vosaltres. No us deixeu desanimar, perquè és necessària molta pregària i molt de sacrifici per aquells que no preguen, aquells que no estimen i que no coneixen al meu Fill. Ajudeu-los veient en ells els vostres germans. Apòstols del meu amor, pareu atenció a la meva veu en vosaltres, sentiu el meu amor matern. Per a això, pregueu, pregueu actuant, pregueu donant, pregueu amb amor, pregueu amb les obres i amb els pensaments, en el nom del meu Fill. Com més amor doneu, més en rebreu; l’amor que sorgeix de l’Amor il·lumina el món. La Redempció és amor, i l’amor no té fi. Quan el meu Fill vingui de nou a la Terra buscarà l’amor en els vostres cors. Fills meus, Ell ha fet per vosaltres moltes obres d’amor: jo us ensenyo a veure-les, a comprendre-les i a donar-li gràcies estimant i perdonant sempre de nou el proïsme, perquè estimar el meu Fill significa perdonar. Al meu Fill no se l’estima si no se sap perdonar el proïsme, si no se l’intenta comprendre, si se’l jutja. Fills meus, de què us serveix la pregària si no estimeu i no perdoneu? Us en dono gràcies”.\n2- Un crim horrible. La Katia em va explicar la seva història i, si no l’hagués conegut personalment, no hagués donat mai crèdit a un malson tan gran com el seu.\nQuan va conèixer al seu marit, el Claudio, ell estava “bé” tot i tenir alts i baixos depressius als que ella no va donar més importància. Ell no volia tenir fills (i la Katia ignorava que per a l’Església això constituïa una causa de nul·litat per al seu matrimoni), mentre que ella hagués volgut tenir-ne com a mínim quatre. Aviat el caràcter d’en Claudio es va endurir i cada vegada estava més deprimit, sobretot després del naixement de la seva filla. Tot i això, en Claudio estimava molt la seva filla, encara que era molt autoritari amb ella, però no violent. La vida de la Katia s’anava tornant cada vegada més difícil, limitada per la depressió del seu marit i el seu autoritarisme. A més, en Claudio culpabilitzava la seva dona per tot, perquè segons ell, ella era la causant de tots els seus mals. Per més que estigués medicat per controlar la seva depressió, el seu quadre no millorava.\nUna tarda de 2008, en tornar a casa seva, la Katia va trobar la seva filleta de 7 anys apunyalada amb 7 ferides mortals i el Claudio igualment mort en un bassal de sang. Un brot psicòtic? Només Déu ho sap. Li cedeixo la paraula a ella:\n“Dir que estava desesperada seria poc. La meva vida estava literalment destrossada i creia que no podria continuar vivint. El dolor era atroç, impossible de suportar; se’m regiraven les entranyes. Em volia morir. La meva fe en Déu era l’únic que m’impedia cometre aquell gest irreparable. Tres dies després del drama, una amiga meva va veure en somnis la meva filla en braços de la Mare de Déu. Això va ser un gran consol per a mi! Després, un matí que estava malalta, vaig obrir els ulls i vaig veure la meva filla als peus del meu llit. No em va parlar, però em mirava amb molta tendresa. Els seus ulls em deien tantes coses! Llavors vaig comprendre que havia d’optar per la vida, ja que ella estava amb mi. La febre va cessar a l’instant; vaig poder deixar la medicació i tornar a treballar. No obstant això, el dolor romania; experimentava un intens rancor que bloquejava la meva serenitat. Era com una pedra que aixafava el meu cor. Estava ressentida amb tothom.\nL’efecte Krizevac “Vaig poder anar a Medjugorje l’any passat, amb el cor ple d’esperança, sabent que la meva filla estava feliç amb Jesús i Maria. A la 4a estació del Via Crucis del Krizevac, on Jesús es troba amb la seva Mare, el reflex brillant d’una pedra em va cridar l’atenció i hi vaig veure clarament la meva filleta estimada, que em somreia com de costum. Em vaig posar a plorar. Vaig plorar durant un llarg període de temps. Quan em vaig tranquil·litzar, vaig tornar a recuperar la serenitat en el més profund del meu cor. Ja no vaig sentir més dolor! Vaig poder perdonar el meu marit i a tots els qui m’havien fet mal. Estava curada!\nAra lloo i li dono les gràcies diàriament a Jesús i Maria. Visc sola, treballo i em cuido dels meus pares. L’Eucaristia dominical i l’adoració dels dijous a la meva parròquia renoven les meves forces”.\nCom ho va fer la Katia per sortir feliç d’aquell malson? Vaig poder comprovar la seva profunda serenitat. Un cop més, el miracle de la pau que baixa a Medjugorje es va fer realitat. La Mare de la Misericòrdia i el seu Fill Jesús havien curat el cor i la vida d’aquesta mare trencada que havia dipositat la seva confiança en ells!\n3- Una magnífica consagració! El 14 d’agost vam celebrar Sant Maximilià Kolbe, que va morir santament en el camp de concentració d’Auschwitz el 1941. Desitjava apassionadament fer conèixer i estimar la Immaculada Mare de Déu. Molta gent es pregunta com consagrar-se a Maria per donar-se veritablement. Desitjo compartir aquí aquesta preciosa pregària del pare Kolbe, que ell mateix va viure fins a la seva mort d’amor:\n“Digna’t rebre la meva lloança, oh Verge beneïda, Immaculada Concepció, Reina del Cel i de la Terra, Refugi dels pecadors i Mare amantíssima a qui Déu va voler confiar tot l’ordre de la misericòrdia. Aquí em tens als teus peus, jo ……, pobre pecador. Et prego que acceptis tot el meu ésser com a bé i propietat teus. Obra en mi les teves voluntats, en la meva ànima i en el meu cos, en la meva vida, la meva mort i la meva eternitat. Abans de res, fes de mi el que tu vulguis, perquè es realitzi per fi el que s’ha dit de tu: ‘La dona esclafarà el cap de la serp’ i també: ‘Tu sola venceràs les heretgies del món sencer’. Que en les teves mans immaculades, tan riques en misericòrdia, arribi a ser un instrument del teu amor, capaç de reanimar i de portar a la seva plenitud a tantes ànimes tèbies i extraviades. Així s’estendrà sense fi el regne del Cor diví de Jesús. Veritablement, la teva sola presència atreu les gràcies que converteixen i santifiquen a les ànimes, ja que la gràcia brolla del Cor diví de Jesús sobre tots nosaltres, passant per les teves mans maternals. Amén “.\n4- El pare Jozo Zovko va celebrar amb gran alegria les seves noces d’or amb Jesús Sacerdot, és a dir el 50è aniversari de la seva ordenació sacerdotal, el dia de la Transfiguració del Senyor, el 6 d’agost passat, a Badija, a l’illa de Korcula.\n5- No abandoneu Medjugorje! Després de la nota aparentment negativa expressada pel papa durant una entrevista el 13 de maig en el seu viatge de retorn de Lisboa (en què va dir que la Verge no era una empleada de correus, etc.), es van anul·lar algunes peregrinacions. Però tinguem en compte l’enorme pas cap endavant per Medjugorje: Que el papa hagi elogiat el molt bon treball realitzat per la Comissió Ruini, el que equivaldria a reconèixer els 7 primers dies de les aparicions (a Fàtima va haver-n’hi només 6 …), considerats com autèntics per aquesta Comissió, convertint a Medjugorje en un veritable lloc d’aparicions marianes. Un sol dia d’aparició hagués estat suficient per posicionar a Medjugorje en la llista de les aparicions reconegudes per l’Església.\nVeniu en gran nombre; així s’així s’afanyarà la realització dels plans de Maria i la vinguda del signe sobre el Podbrdo.\nEstimada Mare de Déu, veient tal com està el món, més que mai acudim a tu, Refugi dels pecadors i Mare amorosa. Apressa el dia del triomf del teu Cor Immaculat i escurça el temps de les llàgrimes; t’ho supliquem! Estàs buscant col·laboradors, apòstols? Aquí ens tens!\nPD 1- La Vicka pateix molt a causa de la seva esquena. Pregueu perquè el seu gran desig es realitzi: poder tornar a compartir el seu testimoni amb els pelegrins.\nPD 2- Els fruits de les nostres properes missions dependran molt de la intercessió de cada un de vosaltres. Espanya el setembre, Itàlia a l’octubre i l’Argentina, Xile i Uruguai al novembre. Us donarem més detalls a finals d’agost.\nPD 3- El Festival de Joves va ser meravellós. Va congregar desenes de milers de joves i més de 500 sacerdots de 70 nacions del món, el que va permetre que els joves veiessin el rostre preciós de l’Església en marxa. Més de 700.000 persones van poder seguir el festival en viu per Internet. Us comparteixo un petit muntatge en vídeo sobre els joves de la nostra casa …\nPD 4- El proper Direct en francès tindrà lloc el 3 de setembre; no hi haurà Direct a l’agost. El Direct del 26 de juny es pot veure a https://www.enfantsdemedjugorje .fr/direct-du-26- annivrersaire-des-aparitions/\nPD 5- Entrant a http ://www.enfantsdemedjugorje .fr/index.php/prier-videos. html trobaran “petits consells espirituals” de 10 minuts de durada (en francès). Igualment s’ha creat una nova pàgina Facebook per Children of Medjugorje (en francès) https://www.facebook.com/pages /Enfants-de-Medjugorje/8089517 42534244?ref=hl i a Youtube: https://www.youtube.com/playlist?list=PLfiDVjNunGOiR0KBoyKir AToCwttny2u3\nPD 6- Pensem en obsequiar els nostres amics amb bon material de lectura. Contactes per aconseguir material de Sor Emmanuel a diferents països:


farmaciajoansans.com | Cosmètica i dermocosmètica Archives - Pàgina 2 de 7 - farmaciajoansans.com\nCategory Archives: Cosmètica i dermocosmètica\nCategory "Cosmètica i dermocosmètica"\nRutina i consell capil·lar\nEl cabell és una part molt important del nostre cos, que està exposat diàriament a factors externs com el sol, la contaminació, tractaments agressius… per això hem de tenir cura d’ell a diari. Saps quina és la millor rutina capil·lar per tenir un cabell i un cuir cabellut sans? 1- Raspallar cap…\nDiagnòstic facial personalitzat CAUDALIE\nA aquestes altures de l’any pràcticament podem dir que ja tenim l’estiu acabat i Caudalie ens acompanya en el canvi d’estació. Qui més qui menys hem estat hores exposats al sol, al clor de la piscina o la simple polució ambiental. Com ja saps la teva pell té memòria i a poc a poc va…\n15 Setembre, 2018 Deixar un comentariActivitats, blog, Cosmètica i dermocosmètica, QUÈ FEM A LA FARMACIAPerclara\nTipus de taques de la pell\nFont: Ecoceutics Les taques de la pell són una distribució desigual dels melanòcits, les cèl·lules cutànies que segreguen la melanina. Què són els melanòcits? Són les cèl·lules de la pell de la casa basal de l’epidermis i dels fol·licles pilosos que s’encarreguen de produir la melanina. Què és la melanina? És el pigment…\n28 Juny, 2018 Deixar un comentariblog, Cosmètica i dermocosmèticaPerFarmàcia\nQuè hem de fer si ens cremem per Sant Joan?\nDemà celebrem la nit més curta de l’any i molts de vosaltres segurament gaudireu de la festa amb la vostra família i/o els vostres amics. Estem parlant d’una nit festiva però no podem oblidar-nos d’aquesta dada: l’any passat hi va haver 271 persones que van requerir atenció sanitària a causa d’accidents amb els petards. Per…\n18 Juny, 2018 Deixar un comentariblog, Cosmètica i dermocosmètica, PrevencióPerFarmàcia\nNutricosmètica: com actua?\nLa nutricosmètica són complements alimentaris amb principis actius que actuen directament sobre la pell i el cabell des de l’ interior, millorant la seva salut i el seu aspecte. Combinats amb els tractaments tòpics des de l’ exterior i una dieta equilibrada són molt eficaços. Es poden prendre en forma de comprimits, càpsules, ampolles… i…\n27 Abril, 2018 Deixar un comentariblog, Cosmètica i dermocosmèticaPerFarmàcia


Ningú és Perfecte: Avui: Jaume Bartumeu\nAvui: Jaume Bartumeu\nAixò de les xarxes socials és molt interessant. Ahir a aquesta hora publicava al perfil del facebook i al twitter l’anunci que avui al migdia ens acompanyaria el cap de govern.\nSobretot, per fer-ne publicitat- no direm mentides- però també, i no menys important, per obrir les portes al diàleg entre el carrer i la classe política, ara, que més que mai sembla que cadascuna campi al seu aire.\nQue ningú es pensi que aquest és subterfugi per no fer la meva feina. Que una cosa no treu l’altra i hi ha molt malpensat darrerament.\nPerò és ben cert que diferents sensibilitats ofereixen també diferents punts de vista sobre qüestions que de forma unilateral a vegades semblaven planes.\nI repassant algunes de les preguntes que els oients i seguidors del programa proposen al cap de govern m’adono que al marge de les polèmiques dels pactes, la gent el que vol és respostes. Solucions al seu dia a dia.\nTambé m’adono que falta informació. Que algunes de les preguntes que es plantejaven les responien altres seguidors, amb la qual cosa em fa pensar que no només cal fer coses, sinó que cal donar-les a conèixer, sobretot quan estem parlant de temes de caire social.


Lydia Zimmermann ▷ SincroGuia TV\nLydia Zimmermann ha actuado en:\nA l'Elisa, qui aviat farà 11 anys, li agrada el seu nou vestit blanc amb llaços blaus. L'amic del pare l'ha fet plorar i desprès li ha dit: 'Si deixes de plorar, et regalaré una polsera de plata'. Ningú s'adona del que ha passat. Catorze anys desprès, l'Elisa truca a la seva mare espantada, acaba de recordar una cosa horrible. Primer llargmetratge dirigit per la Judith Colell i en Jordi Cadena ('La senyora', 'Els papers d'Aspern'). L'últim torna a la direcció desprès de passar un temps dedicat a la docència. Abans ja havia deixat alguns dels títols més destacats del cinema català dels 70 als 90. La Judith s'uneix a ell desprès de recollir l'èxit a festivals internacionals amb les seves pel·lícules anteriors: 'Dones' i '53 días de invierno'. Guardonada amb el Premi Especial del Jurat al Festival de San Sebastià, 'Elisa K' és l'adaptació de la novel·la 'Elisa Kiseljak' de la Lolita Bosch, una història que parla sobre la fragilitat de l'ésser humà i la seva lluita per tirar endavant malgrat tot. La pel·lícula, així com la obra literària, es divideix en dues parts, cada director en treballa més una, el que els hi permet treballar junts però amb els seus propis estils.\nLydia Zimmermann ha dirigido:\nEl Miquel s'acaba de divorciar. Perquè es distregui una mica, el seu advocat el porta a un club i el posa en contacte amb una noia de l'est. Dies després, la noia ingressa a l'hospital on treballa en Miquel. Li han clavat una pallissa brutal. En Miquel ajudarà la noia a fugir de les màfies de prostitució i ambdós iniciaran una història d'amor. Producció realitzada directament per a la televisió i que compta amb la presència d'actors habituals de les sèries de TV3, com Marc Cartes ('Oh, Europa') o Pau Durà ('Plats bruts'), acompanyats de la model d'origen rus, Natasha Yarovenko, que debuta com actriu en aquesta pel·lícula. El telefilm, basat en fets reals, va suposar un any d'investigació per part de les guionistes Maite Carranza i Teresa Vilardell sobre el món de les xarxes de prostitució a Catalunya, i està dirigit per Lydia Zimmermann, codirectora del llargmetratge 'Aro Tolbukhin, en la mente del asesino'.


Doblet de 9! - Castellers de Vilafranca\nDoblet de 9!\nimobils2014-06-15T18:26:15+01:0015 Juny 2014|Notícies castelleres|0 Comments\nEls Castellers de Vilafranca completen fins a quatre castells de 9 en un cap de setmana d’estrena de tripletes\nPrimer cap de setmana amb doble actuació dels Castellers de Vilafranca superat amb molt bona nota: quatre castells de 9 en dos dies, estrena del 4 de 9 amb folre i primeres tripletes vilafranquina i màgica de la temporada. L’Arboç i Berga han estat el tret de sortida a un estiu d’infart fins arribar a Sant Fèlix.\nDissabte a la tarda els Verds van actuar a l’Arboç, a l’aniversari dels Minyons de l’Arboç i a on també hi actuaven la Colla Vella dels Xiquets de Valls i els Bordegassos de Vilanova. Els vilafranquins portaven en cartera estrenar el 4 de 9 amb folre aquesta temporada, i dit i fet: 3 de 9 amb folre a la primera ronda per donar pas al 4. Un 4 de 9 amb folre força tranquil i amb moltes estrenes en gairebé totes les parts de l’estructura. A la tercera ronda, van descarregar el 4 de 8 amb agulla i a la ronda de pilars van descarregar el de 7 folrat.\nI diumenge al migdia la cita ha estat a Berga, a la Diada dels Quatre Fuets tres anys després que els Verds hi actuessin per primera vegada. A plaça de Sant Pere s’hi han trobat a la colla local, els Castellers de Berga, i també als Castellers de Barcelona. Inici d’actuació calcat al de dissabte: 3 de 9 amb folre i 4 de 9 amb folre, en aquesta ocasió, però, força més mogut i treballat que el de l’Arboç. A la tercera ronda, els vilafranquins han optat pel 5 de 8 i han posat el punt i final amb un pilar de 5 i quatre pilars de 4.\nLa propera actuació dels Castellers de Vilafranca serà dissabte 28 de juny a les 6 de la tarda a la diada de Sant Pere al Serrallo, a Tarragona, amb la colla local i els Xiquets de Tarragona.\nAquí podreu veure les fotografies de les actuacions a l’Arboç i Berga.


Els consells de CaixaBank i Bankia preveuen aprovar avui la seva fusió - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls consells de CaixaBank i Bankia preveuen aprovar avui la seva fusió\nLa reunió entre el dirigent de l'entitat catalana, el manresà Isidre Fainé, i la ministra d'Economia, Nadia Calviño, accelera el procés per crear el futur banc\nagustí sala/el periódico 16.09.2020 | 23:12\nSeu de CaixaBank a l'avinguda Diagonal de Barcelona arxiu/acn\nEls consells d'administració de CaixaBank i de Bankia es reuniran separadament avui per aprovar la fusió, segons fonts pròximes a la negociació. La reunió mantinguda dimarts pel president de la Fundació i Criteria, Isidre Fainé, i la vicepresidenta tercera i ministra d'Economia, Nadia Calviño, que representen els dos principals accionistes de cadascuna de les entitats, va accelerar un procés que s'havia encallat, segons les mateixes fonts.\nUna vegada els respectius consells d'administració ratifiquin els termes de l'operació, la proposta haurà de ser revisada per la comissió rectora del FROB. Al seu torn, aquest organisme té un acord de gestió amb Bankia que estableix l'obligatorietat d'informar-lo amb 24 hores d'antelació de totes les «operacions rellevants» abans que s'acordin en el consell d'administració, segons fonts financeres.\nDimarts va ser un dia decisiu per avançar. Les negociacions per a la fusió s'han portat al més alt nivell i hi han intervingut José Ignacio Gorigolzarri, el president de Bankia, que ho serà també de la nova entitat, tot i que serà de caràcter no executiu, i Gonzalo Gortázar, conseller delegat de CaixaBank, que ocuparà el mateix càrrec en l'entitat resultant. No obstant, ha sigut necessària la participació de Fainé i Calviño per desencallar algunes qüestions no només financeres, sinó polítiques.\nA més dels consells dels principals accionistes, els pròxims passos seran les juntes d'accionistes de cada banc, que ratificaran definitivament la fusió per absorció de CaixaBank a Bankia. Això suposarà la creació del tercer banc d'Espanya per volum d'actius, amb més de 630.000 milions d'euros.\nGràcies a la fórmula que s'ha trobat per superar l'escull amb què havia ensopegat la negociació per pactar la integració, el principal accionista de CaixaBank podria mantenir el 30% en el nou grup, un llindar a partir del qual pot seguir amb els avantatges del règim especial de consolidació fiscal dels conglomerats de participacions industrials, d'acord amb la llei de l'impost de societats i la de fundacions bancàries. I alhora podrà pagar a l'Estat la prima del 20% per les accions de Bankia que li atorgarien un pes accionarial en l'entitat resultant de la integració més gran del previst, entorn del 16% en lloc del 15%.\nEl Banc Central Europeu (BCE) està disposat que Criteria, i per tant la fundació, elevi de manera temporal la seva quota a CaixaBank, del 40% actual al voltant del 41%, perquè en fer l'intercanvi d'accions amb Bankia mantingui l'objectiu de no caure per sota del llindar del 30% en el nou grup.\nAquesta autorització és preceptiva perquè l'autoritat monetària europea no vol que una entitat vinculada a les antigues caixes d'estalvis tingui més pes del 40% en el capital d'un banc.\nAdicae demana garanties\nL'Associació per a la Defensa de Consumidors i Usuaris de Bancs, Caixes i Assegurances, Adicae, ha dit que exigirà que, entre els acords dels consells d'administració de CaixaBank i Bankia figuri la protecció dels clients, consumidors i usuaris. Entre els aspectes que Adicae vol que es recullin en els acords de fusió, hi ha que la nova entitat neixi sanejada dels greus problemes que arrosseguen Bankia i CaixaBank, amb una part important d'afectats per clàusules sòl, per l'índex IRPH, despeses hipotecàries, targetes revolving i, en algun cas, preferents.\nEscassa presència de Bankia al territori central. Economia


Aministia reclama a Tarragona que s’aturi l’atac contra Ucraïna | Diari La República Checa\nAministia reclama a Tarragona que s’aturi l’atac contra Ucraïna\nREDACCIÓ24 Març, 20220\nProp d’una vintena de persones s’ha concentrat aquest dijous 24 de març a la Rambla Nova de Tarragona per a condemnar l’atac del govern rus contra la població d’Ucraïna. L’acte ha estat organitzat per Amnistia Internacional i ha arrencat al voltant de les sis de la tarda, on s’han realitzat uns parlaments carregant contra l’executiu de Vladímir Putin, que es crein corredors segurs per als civils i exigint el final de la guerra.\nUna vintena de persones s’han concentrat\nEls assistents han lluït pancartes on apareixia el lema ‘Stop agressió, protegiu la població civil’, amb un gira-sol que simbolitza el poble ucraïnès que està patint les conseqüències d’un conflicte armat cruel, provocant un èxode de milions de refugiats i que amenaça també de trencar amb l’ordre mundial, amb l’esclat d’una nova guerra mundial.\nAixí i tot, Marco Flores, coordinador d’Amnistia Internacional a Tarragona, ha explicat que l’acció es desenvolupa simultàniament en diferents ciutats del món on hi ha una ambaixada o un consolat rus. A Tarragona s’ha triat l’estàtua dels despullats per la seva simbologia, recordant la Guerra del Francès a la capital tarragonina i els herois de la ciutat.\n“La societat tarragonina ha demostrat una gran empatia amb tot el que està passant, sobretot amb l’acollida de la població civil”, ha assegurat Flores que també ha emfatitzat que “la gent està sortint del seu país a correcuita, amb el que pot abastar” i també ha demanat a les administracions que “reconeguin als refugiats com a ciutadans i puguin ajudar a regularitzar la seva situació”.\npreviousBorrell: "En dues setmanes" es decidirà qui guanya la guerra\nnextJugadors del Nàstic protagonitzen la presentació de la 4a lliga Genuine


Política turística > Informació i promoció > Oficines d'Informació turística\n19/11/03 Hosteltur Xarxa d'oficines de turisme al País Basc\nEl Govern Basc ha aprovat el projecte de decret pel qual es crea la Xarxa Basca d'Oficines de Turisme (ITOURBASK) amb l'objectiu de millorar el servei d'informació turística gràcies a la homogeneització de continguts. La xarxa la integraran les oficines i punts d'informació al País Basc, a més d'altres punts d'informació creats fora del territori basc en aquells llocs que són considerats com a mercats turístics emissors preferents\nMés: Informació turística i Oficines d'Informació turística.\n23/09/03 Última Hora Ibiza y Formentera Previstos dos nous punts d'Informació Turística a Formentera\nL'Ajuntament de Formentera preveu la creació d'un punt d'informació a Es Pujols i un segon al nucli urbà de Sant Francesc, que s'afegiran a l'únic existent del port de la Savina en un curt plaç de temps. Les dimensions i dotació d'aquests punts d'informació estan encara per determinar\n21/08/03 Hosteltur Tancament de les Oficines d'Informació Turística a Berlín i Brusel·les\nEl Govern Balear tancarà les OIT de la capital alemanya i belga, utilitzant en el seu lloc els serveis d'informació existents de les "Oficinas Españolas de Turismo" (OET) a les mateixes capitals, així com a Londres\n06/05/03 Diario de Ibiza L'Ajuntament de Vila ha editat nous fullets sobre el Patrimoni de la Humanitat\nL'Ajuntament de Vila ha editat un nou fullet sobre el Patrimoni de la Humanitat, del qual s'han imprès exemplars en castellà, anglès, alemany, francès i italià. El regidor de Turisme de Vila va destacar la labor de l'oficina turística situada a Vara de Rey, que a partir del 1 de maig està al servei dels turistes tot el dia.\nMés: Informació turística, Oficines d'Informació turística i Ciutats patrimoni de la humanitat.\n11/08/2002 Diario de Ibiza L'Oficina d'Informació Turística de Vila rep menys consultes\nEl descens del nombre de turistes es veu reflectit en la xifra de consultes que ha rebut fins ara l'Oficina d'Informació Turística de Vila. Cati Serra, una de les encarregades d'aquesta oficina, va explicar que per ara havien rebut 200 consultes diàries, xifra comparativa amb l'any passat on diàriament es rebien 450. Les qüestions més demanades per els visitants són els horaris d'autobusos, la localització de les platges , l'oferta d'allotjaments, els horaris de barques a Formentera i les diferents rutes culturals.\nMés: Oficines d'Informació turística i Informació turística.\n28/06/2002 Turismo Hoy Inaugurada l'Oficina de Balears a Berlín\nAhir es va inaugurar l'Oficina de Balears a Berlín. Aquesta és una bona ocasió per presentar el nou model turístic balear davant dels partits polítics alemanys.\nMés: Oficines d'Informació turística.\n19/03/2002 Turismo Hoy Presentada la nova Oficina de Balears a Berlín\nEl Dia de les Illes Balears va servir ahir per presentar la nova Oficina de Balears a Berlín, que estarà sota la direcció de Josep Moll.\n13/09/2001 Diario de Ibiza Inaugurat el primer punt de la xarxa municipal d'informació turística\nAquest servei situat en el Passeig de Vara de Rey, estarà atès per dos alumnes de la Escola de Turisme, que oferiran als turistes tot tipus d'informació referent als bens declarats Patrimoni de la Humanitat. Es preveu que a comenci a funcionar aquest servei també a Figaretes, Talamanca o Platja d'en Bossa .\n05/07/2001 Diario de Ibiza Nova guia turística a Sant Antoni\nL'Oficina de Turisme de Sant Antoni ha editat 20.000 exemplars d'una nova guia de la localitat traduïda a 7 idiomes incloent el castellà i el català.\n25/05/2001 Editur Convocades places a oficines de Turisme a Europa i a Amèrica\nEl dia 1 de Maig es van publicar en el BOE els funcionaris admesos per les vacants a les Oficines de Turisme a ciutats com New York, Miami, Buenos Aires, Wien, Sao Paulo, Toronto, München, Berlin, Geneva, London , etc. Els solicitants es quedaran de 3 a 5 anys.


Encuentra aquí información de Noucentisme i la generació de 1930 para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nNoucentisme i la generació de 1930\n_En el que respecta a la nostra historia cultural, el període d'entreguerres correspon\na la desfeta del Noucentisme i l'aparició de nous moviments estètics.\n_La dictadura de Primo de Ribera incideix especialment a Catalunya. Això produirà la supressió de la Mancomunitat i del corresponent poder autònom. A pesar de tot, en aquest moment, no es produirà un estroncament de la cultura catalana\n_En el terreny literari es produeix una duplicitat de tendències:\nEls continuadors del Noucentisme-neonoucentisme\nCarles Riba segueix una línia postsimbolista que evoluciona cap a la\nEls autors influits per les avantguardes europees que adopten una postura mes rupturista, vitalista, per oposició al positivisme Burgués.\nAquesta contraposició abasta el ampli territori de la cultura i de les actituds vitals.\nFins i tot presenta fortes connotacions ideològiques:\nContinuisme modernista: de caràcter Burgués i solidesa cultural. Tendeix a una producció formalista acurada.\nActitud no revolucionaria, però si revoltada, que connecta amb el rupturisme de las avantguardes europees i de vegades parteix d'una formació cultural més minsa.\n_El cas de Foix és més difícil de classificar ja que combina un important gruix\nculturalista amb influències avantguardistes. Els dos pols també es manifesten en les revistes: “La Revista i Revista de Catalunya” noucentista\n“ L'amic de les Arts” avantguardista\n_Els avantguardistes mantingueren una actitud revulsiva davant l'establiment sòcio-cultural de la seva època. La seua reacció es centrà en la publicació de manifestos, en la incidència de l'originalitat creativa i en el conreu d'una producció lírica, trobant ací els trets més significatius i representants dels moviments d'avantguarda.\n2- POESIA POSTSIMBOLISTA\n_El Simbolisme naix de la revisió de la poesia fora dels esquemes literaris que oferien en la segona meitat del S.XIX el Realisme i el Naturalisme dominants en novel·la i teatre.\nEl Simbolisme vol substituir la realitat per la idea i introdueix el concepte de poesia pura, independent de la realitat racional i vàlida per ella mateixa sense necessitat de significat\nAl voltant dels anys vint el Simbolisme va desembocar en el Postsimbolisme on la poesia extremà el seu hermetisme i la seua dificultat. El llenguatge es sotmet a una elaboració intel.lectual amb tal d'arribar al valor absolut i a la suggestió sensual.\nEls poetes postsimbolistes, com Carles Riba, inventen una realitat pròpia e inaccessible per als profans.\n_ Naix a Barcelona i estudià Lletres i Dret. Traduí “Les Bucòliques” de Virgili.\nS'exilià a França amb motiu de la II Guerra Mundial, però retornà a Barcelona on publicà la seua obra: “Elegies de Bierville”.\nAltres poemaris són:\n“El Primer Llibre d'estances”. En plena avantguarda europea\n“Segon Llibre d'Estances”. Traç l'avantguarda catalana\n“Salvatge cor”. Compost de 27 sonets\n“ Esbós de tres oratoris”\nCarles Riba és, en síntesi, la culminació del procés de revitalització i universalització de la nostra cultura iniciat pels modernistes.\n3.1- CONTEXT HISTÒRIC\n_Van sér anys on s'accentuaren les tensions entre la classe obrera i la classe burgesa, de Primera Guerra Mundial i de crisi econòmica. Començava l'època de les masses i del feixisme.\n3.2- LA LÍNIA AVANTGUARDISTA EUROPEA. ELS -ISMES\n_Es van produir reaccions en contra de l'ordre i la civilització que s'anaven imposant. Les actituds avantguardistes foren les encarregades de posar en evidència la crisi total dels esquemes culturals burgesos.\nEls principals moviments avantguardistes foren:\nCubisme: l'ús de formes geomètriques\nFuturisme: anul·lació d'un mon passat\nDadaisme: negació de tot\nSurrealisme.: vol crear una crisi de consciència.\nEn conjunt suposaren una violenta crítica tant al sistema artístic i als modes de producció establert de societat burgesa i les ferotges contradiccions del sistema capitalista\n3.3- L'AVANTGUARDISME LITERARI CATALÀ\n3.3.1- Relacions Avantguardisme- Noucentisme-Modernisme\n_Els primers rastres avantguardistes els trobem a la literatura modernista i regeneracionista pel que tenen d'antiburgués, pel moralisme malgrat la destrucció i pel paper de guia que concedeix al poeta.\n_El Noucentisme frustrà el possible desenvolupament dels elements que potencialment el Modernisme contenia.\n_El model futurista es caracteritzà pel refús de tot element tradicional i per la seua orientació cap al futur a través d'un llenguatge nou en l'ús literari.\n_Els futuristes eren partidaris de guerra i de la renovació de la poesia. Optaren per l'ús poètic de l'electricitat (fanals, bombetes..), usaren el vocabulari nou que naixia amb la invenció del cinema, es centraren en la innovació lèxica de l'aventura i els descobriments derivats de la colonització d'Àfrica\n-Revistes i Manifestos-: l'activitat avantguardista es polaritzà al voltant de revistes:\n“Un Enemic del Poble”\n“Soc jo, que parlo als joves”\n“El concepte del poeta”\tEls tres de Papasseit\n“ Contra els poetes en minúscula”\n-J.M. Junoy-: fou l'introductor de les tècniques avantguardistes a Catalunya\n_El Surrealisme es donà a conèixer a través del primer Manifest du Surrealisme, elaborat per Bretoni.Suposà una renovació del Dadaisme.\nEls escriptors surrealistes compromesos políticament mantingueren una disciplina de grup basada en la intransigència i puresa dels punts programàtics. Volien demostrar el seu desacord envers els esquemes burgesos destruint els mites i senyals d'identitat.\nEl Surrealisme te una base poètica revolucionària. La sublimació que fa de la realitat porta els surrealistes a l'escriptura automàtica i a la “imatge surrealista” de difícil traducció al llenguatge pràctic. Es proposa la no puntuació i la interrupció de la frase, el collage.\n-Revistes i Manifestos-:\n“L'amic de les Arts” revista agressiva que considera l'art\ncom una ruptura i investigació i que més\ntard tendí a l'atac personal.\n“El Manifest Groc” Impulsat per Dalí. Proposa la utilització\ndel mètode paranoico-crític\n-El grup de Sabadell-: Es caracteritza per la rebel·lia i l'humor audaç . Entre altres va estar integrat per Oliver, Trabal i Obiols.\n-L'Amic de les Arts”: Representà l'Avantguarda autèntica i estava format per: Foix, Muntanyà, Gasch i Dalí que a través de la revista i altres activitats públiques s'aproximà als postulats de Breton.\nFoix no participà en cap acte de promoció avantguardista, però si escrigué articles polèmics.\nEn la publicació del Manifest Groc s'assenyalà el trist espectacle de la intel·lectualitat catalana i barreja la poètica Dada i Futurista amb pocs elements surrealistes.\nDalí és l'autor de la editorial on s'apunta el mètode paranoico-crític, amb la desintegració del discurs mitjançant la supressió de la sintaxi, la confusió i la desmoralització moral.\n4-LA NOVEL.LA DES DE LA DICTADURA DE PRIMO DE RIVERA FINS LA GUERRA CIVIL\n_La prosa, durant els anys 20 i part dels 30 es caracteritzà per la proliferació del conte i la narració. Els autors provenien del Modernisme o pertanyien a generacions de joves noucentistes. Tots aquests utilitzen un estil subjectiu ple de imatges i descripcions líriques.\n_La novel·la psicològica irromp a Europa amb els seus nous plantejaments, trencant la crisi que patia des del segle XIX. Així un mode de novel·la moderna on el record i els pensaments dels protagonistes són la realitat i on s'analitza el caràcter psicològic dels personatges.\nLa nostra literatura té autors que contra l'aposta pel conreu de la poesia quasi total per part dels escriptors, es decideixen a cultivar la novel·la psicològica.\nMiquel Llor enquadra la seva obra dins la novel·la psicològica, esdevenint un autor modern en tant que fa un anàlisi dels personatges. La seua millor obra es “Laura a la ciutat dels sants”\nJoan Puig i Ferreter deixà el teatre per dedicar-se a la novel·la. Els seus models literaris foren Gorki i Dostoievski. Amb “El pelegrí apassionat” aconsegueix la culminació de la seua obra narrativa.\nSagarra davant l'extinció del gènere novel·lesc va decidir cultivar-lo. La seua novel·la “Vida Privada” ja constitueix una novel·la ben construïda que aconseguí polèmica.\n5-EL TEATRE DES DE LA DICTADURA DE RIVERA FINS A LA GUERRA CIVIL\nApareixen noves propostes com la comèdia burgesa, plataforma ideològica de la burgesia. El teatre frívol i el teatre de crítica a la burgesia que planteja els problemes de les classes treballadores.\nFerreter conreà el teatre seguint les tesis d'Ibsen i en la línia del Regeneracionisme\nSagarra . El seu teatre va triomfar. Es generalment en vers i intenta divertir amb la seua senzillesa. Inventa els poemes dramàtics amb personatges apassionats a una Catalunya irreal.\nTraç la guerra intentà un teatre en prosa i un tant realista, però no va tindre gaire èxit i retornà a les formes clàssiques. Al final de la seva vida escrigué algunes obres de temàtica religiosa que li reportaren gran èxit.\n6-EVOLUCIÓ LITERARIA VALENCIANA DES DE L'INICI DEL SEGLE FINS A LA “GENERACIÓ DEL 30”\n6.1- RUPTURA AMB LA RENAIXANÇA. LA “GENERACIÓ DE 1909”·\n_Es troben els escriptors d'influència modernista que van publicar els seus primers llibres entre 1910 i 1915.\nSorgeixen revistes i societats:\n“Lo crit de la pàtria”\nLa literatura l'aquest moment es ambigua i minoritària\nL'evolució típica d'aquest grup fou passar al modernisme a escriure amb els plantejaments propis de cada època.\nLimitada per la premsa satírica es donen només dos vessants:\nLes propostes modernistes\nVessant costumista i fulletonesca Sense llengua normalitzada.\nDominat pels continuadors d'Escalante\nno volen la idealització sinó la sinceritat\nApareixen nous punts de vista sobre el paisatge i l'erotisme, que són tractats amb sinceritat i veracitat\nUtilitzen el passat, projectant un nou futur polític\nSón civiste, però no cauen en el plebeisme\n6.2-L'ESFORÇ DE L'ACTUALITZACIÓ LITERARIA “LA GENERACIÓ DE 1930”\n_El terme de “Generació de 1930” fou utilitzat per Fuster-\n_Amb la publicació a València del Manifest Groc per part de “La Taula de les Lletres Valencianes”, apareix una carta polèmica entre el literats valencians\nAquesta polèmica s'incrementa amb la publicació de “Vermell en to major” considerat manifest avantguardista per la influència de Papasseït, i esdevé en dos sectors:\nEls populistes: són els veterans més reacis a acceptar la distorsió de la realitat. Pensaven que Marinetti era un feixista\nEls partidaris de l'avantguardisme: consideren Marinetti iconoclasta i progressista\n_Començà a escriure en castellà una sèrie d'articles ideològics de regust modernista. Fundà i dirigí la revista“Un enemic del Poble”. A nivell ideològic les seues col·laboracions són una barreja de cristianisme, tolstoisme, anarquisme, socialisme i un cert nacionalisme.\nEls primers anys són de vacil·lació entre el seu ofici d'articulista político-moralista per la seua procedència obrera i l'ofici de poeta. Però el seu pas d'un cert Modernisme a l'Avantguardisme és contradictori entre el vitalisme dels seus versos i la tuberculosi que el matà als 30 anys, i l'intimisme dels seus versos i els postulats de l'avantguardisme.\n_Representa l'evolució poètica de l'avantguarda a Catalunya des dels orígens dels modernistes i regeneracionistes, fins la pràctica més avantguardista més incisiva, desembocant en la utilització de fórmules pròximes a la poesia pura.\nSalvat recollí diversos Manifestos que aparegueren en forma de articles de revista o fulls volants:\n“Soc jo qui parlo als joves” Trobem el pas del Salvat modernista al Salvat avantguardista i nacionalista\n“Concepte del poeta”\tés una lliçó moral que defineix com ha de ser el poeta.\n“Contra els poetes en minúscula”. És el text més clarament avantguardista. Es critica als poetes noucentistes i es defensa Maragall\n“Les Conspiracions”\tsón d'afirmació patriòtica\n“La gesta dels estels”\tRecull subjectiu\nLa seua obra és extensa en títols i s'endevina una evolució fins l'aproximació a la poesia postsimbolista.\n“El poema de la rosa als llavis” és la historia amorosa entre una noia aprenenta i el poeta mestre d'amor. És un amor simple que esdevé líric en la senzillesa i la llibertat amb que és expressat.\nEstructurat en una introducció i 20 seccions en els 31 poemes. S'extremen els procediments metafòrics i simbòlics, es marginen els avantguardistes i s'alternen les formes mètriques i estròfiques al servei del contingut. Així en els dos cal.ligrames, un amb tinta blava i altra amb tinta vermella, el poeta subratlla la seua alegria i el món fantàstic que li suggereix mitjançant la visualització\nESQUEMA DE LES AVANTGUARDIES\n4-LA NOVEL.LA: des de la dictadura de Primo de Rivera fins la Guerra Civil\n5-EL TEATRE: des de la dictadura de Primo de Rivera fins a la Guerra Civil\n6-EVOLUCIÓ LITERARIA VALENCIANA: des de l'inici del segle fins la\n“Generació del 30”\n6.1-Ruptura amb la Renaixença. La “Generació de 1909”\n6.2- L'esforç de l'actualització literària . La “Generació de 1930”\nApèndix: J. SALVAT-PAPASSEÏT : “El poema de la rosa als llavis”\nLiteratura española contemporánea del siglo XXVanguardias literarias # Carles Riba i l'avantguardisme


Un Misteri del Vaticà II | CatalunyaReligió.cat\nDv, 9/09/2011 - Jordi Llisterri i Boix\nEl misteri és ben fàcil d’aclarir veient-lo i escoltant els protagonistes. No estem davant d’una recuperació arqueològica o folklòrica d’un text assumpcionista de finals del segle XIV. Es tracta -amb fidelitat extrema al text i a la complexa teologia mariana medieval- d’una recreació d’aquest misteri per als homes i dones del segle XXI. No és casual, per exemple, que el vestuari utilitzat sigui el litúrgic postconciliar, amb albes i estoles com les que podem avui veure a cada diumenge a missa. Una altra opció hagués estat arcaïtzant o desubicada. No és una recuperació arqueològica pel tomb que hi va saber donar fa poc més de 30 anys en la seva recuperació un dels seus principals promotors, el capellà i biblista Armand Puig, fill de La Selva del Camp. De fet, en el seu entorn natural vaig poder endinsar-me en la faceta més mística d’aquest autor de best-sellers. No en dubtava, però el Misteri de La Selva és la seva expressió més plàstica. I s’aconsegueix perquè crec que la invitació a participar-hi és una proposta pastoral: una oració col·lectiva que només és possible si ho fan actors voluntaris i entusiastes (sense que això hagi de traduir-se en una rebaixa en la qualitat). Una ofrena viscuda i una aclamació a la Mare de Déu que alguns dels participants clouen plorant. La percepció és que no canten, sinó que resen cantant. Segur que a cada representació, cada personatge i cada espectador, ho viu de manera diferent, però ho viu. Em deien que quan s’arriba a l’escena de la processó de la Mare de Déu, l’obra ja funciona sola, que no es pot aturar, com aquell punt en el que l’avió enlairant-se aixeca el morro quan supera la mitja pista. “Una icona en marxa”, em deien per descriure l’escena itinerant. A mi, potser per la proximitat geogràfica, em va evocar una litúrgia cistercenca, aquella que neix entre les pedres, la història, el camp i el silenci. A tothom, sàpiga expressar-ho o no, la representació li fa viure alguna cosa. Resumint, que em va entusiasmar, i que us apunteu per l’any vinent el 14 i 15 d’agost. I que em va fer pensar que El Misteri de la Selva podria ser una imatge del que es vol dir quan es parla de la continuïtat i renovació que representa alhora el Vaticà II, en no trencar amb el passat, però no per encarcar-s’hi i glorificar-lo, sinó per utilitzar-lo per dir alguna cosa a les persones d’avui. Una proposta que essent confessant és àmplia i oberta a tothom qui s'hi vulgui acostar, veure, escoltar i viure. Etiquetes: Armand Puig, La Selva del Camp, Misteri de la Selva\tblog de jllisterri Inicieu sessió o registreu-vos per enviar comentaris\tImprimiu\tEnvieu a un amic\tCreeu PDF


Comunica’t sense riscos - RIC - Signatures digitals.\nComunica’t sense riscos\nsetembre 10, 2020 març 25, 2021\nFirma digital, Sense categoria\nComunica’t sense riscos amb les noves eines digitals.\nDes de RICDOC continuem apostant per les noves tecnologies per a crear entorns més productius i a la vegada més segurs.\nSom conscients que la rutina diària ha canviat i hem d’adaptar-nos a la nova normalitat, per això continuem desenvolupant eines útils per potenciar la nova manera de treballar.\nAmb la volta a la feina i als centres educatius volem proposar una solució exclusiva per a optimitzar la comunicació interna i externa.\nGràcies a l’ús de les signatures digitals podràs enviar qualsevol classe de documentació a signar amb tan sols un clic, com circulars, autoritzacions, contractes, sol·licituds mèdiques, registres acadèmics, nòmines, etc…\nA més amb RICSigner tindràs accés a temps real de tota la traçabilitat dels documents enviats, podent filtrar, buscar i realitzar diverses gestions, tot des d’un mateix espai.\nGràcies a aquestes eines us permetran administrar amb més facilitats documents, amb total validesa jurídica i amb un risc de contagi zero.\nInforma’t sense compromís de les diferents ofertes que tenim actualment per a empreses i col·legis, fes clic aquí.\nReply on Twitter 1538799317548417025 Retweet on Twitter 1538799317548417025 9 Like on Twitter 1538799317548417025 19 Twitter 1538799317548417025