Serra i Fortuño, Vicent Pau | FestaPèdia, la gran enciclopèdia de les Festes de Castelló\nPresidents Gestora de Gaiates\nPresidents infantils Gaiates\nGaiaters de l'Any\nInici » Festers » Càrrecs d'ens col·laboradors (Gaiates)\nSerra i Fortuño, Vicent Pau\nMembre de la Federació de Colles\nEn reconeixement a la seua tasca l’Ajuntament de Castelló li ha concedit en l’any 2012 el màxim guardó: la MEDALLA DE FESTES, per la seua dedicació a la investigació, divulgació i participació activa en tot el que la cultura popular del nostre poble abarca.\nMestre en Gai Saber:\nRosa d’Or (1972) i dos Roses de Plata (1971 i 1975)\n(PREMI DE POESIA CIUTAT DE CASTELLÓ).\nPresident de la gaiata 10 en 1971.\nAutor del text del Pregó Infantil, estrenat el 1993.\nVicent Pau Serra i Fortuño (Almassora, 15-01-1944 -Castelló, 14-10-2013) és mestre, poeta, etnògraf , una de les personalitats destacades de les últimes dècades en el món de la cultura vinculada a les festes de Castelló i una de les poques que continua en actiu en aquest àmbit.\nDurant la seua vida Vicent Pau Serra i Fortuño ha col•laborat, fent aportacions importants, en tots els estaments del món de la festa castellonenca. Presentem un balanç de la seua trajectòria:\nHa estat des de jove col•laborador dels llibrets de gaiata i dels llibres de la festa (Festividades, Castelló Festa Plena, ......)\nDurant els anys setanta va ser un dels artífexs de la revitalització de la gaiata 10. El Toll, de la qual va ser president de la comissió.\nVa ser assessor de la Junta de Festes en l’any en que va ser president En Clemente Agost.\nAutor del text del PREGÓ INFANTIL de les festes de la Magdalena que es canta des de 1993.\nAutor dels goigs que es canten en l’ermita de la Magdalena el dia de la romeria i dels de l’ermita de Sant Roc de Canet.\nAutor del textos de les auques del Pregó i de la Romeria\nVa ser autor en dues ocasions del guió de la imposició de bandes a la regina i madrines de les festes de la Magdalena, de l’encesa de gaiates i mantenidor en l’acte de proclamació de Na Violant d’Hongria i les seues dames de companya.\nMembre des de la seua fundació de la Colla El Pixaví, i figura destacada en\nla implicació de l’entitat en les festes de la Magdalena, i especialment en la participació en la Romeria de les Canyes i en la pujada al campanar del dilluns de la Magdalena.\nEscriptor de goigs i cobles per a ermites i advocacions religioses. Vicent Pau Serra és el màxim especialista valencià en la literatura popular dels goigs, manifestació de la cultura popular de gran interès per a les festes de les comarques castellonenques. La seua labor investigadora ha estat molt destacada sobre la història dels goigs dedicats a la Mare de Déu de Lledó.\nSens dubte, Vicent Pau Serra és l’escriptor que més goigs valencians ha escrit en tota la història. Per a les festes i celebracions de la ciutat de Castelló ha escrit els següents goigs dedicats a:\n- Santa Maria Magdalena\n- Sant Roc de Canet\n- Sant Fèlix de Cantalici\n- Sant Jaume de Fadrell\n- Sant Roc de la Donació\n- Sant Roc de la Donació 10 aniversari\n- El Crist de la Sang\n- La Pietat de la Confraria de la Sang\n- La Mare de Déu de Pasqua\n- Cinc goigs dedicats a la Mare de Déu del Lledó\n- Sant Antoni del Mercadet de Sant Antoni\n- Sant Joanet del Riu Sec\nVa ser majoral de les festes de Sant Félix, del Raval de Sant Fèlix de\nCastelló i en l’any 2004 clavari d’aquesta festa.\nMembre de l’Agrupació Folklòrica El Millars, de Castelló ha col•laborat en la divulgació de les nostres danses mitjançant el guió de les diferents actuacions i espectacles.\nIgualment , junt als membres del Millars va ser encarregat de la recerca i catalogació de les peces d’indumentària tradicional i dels instruments populars que van formar el fons del Museu Etnogràfic de la Diputació.\nJuntament amb L’Agrupació Folklòrica el Millars i en especial amb l’Associació de Dansants del Corpus de Castelló, va ser responsable, en estreta col•laboració amb els diferents regidors de festes/cultura, de la recuperació dels elements materials de les danses del Corpus (nanos, gegants i cavallets) , així com de la recuperació d’aquestes danses.\nConfrare de la Confraria de la Sang de Castelló, és portador des de fa 25 anys de la imatge del Sant Sepulcre\nEL MON DE LA POESIA\nPREMI DE POESIA CIUTAT DE CASTELLÓ\nAl llarg de molts anys ha format part del jurat del Premi de Poesia Ciutat de Castelló.\nEn aquest certamen literari ha guanyat:\n- Tres Flors Naturals (els anys 1973, 1984 i 2001)\n- La Rosa d’Or (1972) i dos Roses de Plata (1971 i 1975)\nCERTAMEN LITERARI DE LA MARE DE DÉU DEL LLEDÓ\nCol•laborador del Certamen Literari de la Mare de Déu del Lledó i de les serenates a la Verge en el mes de Maig.\n- Guanyador de cinc Flors Naturals (1985, 1988, 1993, 1995, 1999)\n- Guanyador de cinc premis de goigs (1988, 1992, 1995, 1997, 1999)\n- Premi de prosa (2009) per una investigació sobre els goigs de Lledó.\nVa participar junt amb Miquel Peris en les Serenates a la Verge del Lledó en 1972,73,74,75,76) i va ser l’autor del guió poètic de la Serenata en l’any 1984\nALTRES PREMIS DE POESIA\nPremi de poesia Miquel Peris Segarra, 2010, per Arrels d’arena\nPremi de poesia ALCAP 1992, per El temps de l’àpat\nPremi de poesia ALCAP 2009, per Del temps i l’esperança\nVicent Serra és a més un escriptor que ha publicat els següents llibres, relacionats també amb el món de la festa i de la cultura castellonenca\n- 1983.- La dolçaina. Escola de Tales. Diputació de Castelló\n- 1987.- El dolçainer de Tales. Diputació de Castelló\n- 1988.- Bestiari per a infants.-Festa per la llengua\n- 1992.- El temps de l’àpat.- Alcap\n- 1993.- Castelló en temps d’Isabel Ferrer, en col•laboració amb altres autors\n- 1995.- Malnoms i dites. Ajuntament de Castelló.\n- 1995.- Treballs dins l’obra col•lectiva Festa. Història de les festes de Castelló\n- Cicle festiu anual de la ciutat de Castelló\n- Les danses del Pregó\n- Història del Pregó infantil\n- La literatura magdalenera\n- 2007.- La música en els jocs populars (junt a altres autors) Ajuntament de Castelló\n- 2009.- Del temps i l’esperança.-Alcap\nEn resum, podem dir que la singularitat de la trajectòria en el món de la festa de Vicent Pau Serra i Fortuño és haver-ne exercit totes les funcions, de manera destacada. No hi ha cap president de gaiata que, a més, haja guanyat tres flors naturals del Certamen Literari de la Magdalena, cinc del Certamen de Lledó, que siga historiador de les festes de la Magdalena, estudiós de la seua literatura popular, i que, com a remat, haja tingut el sentit de servei a la cultura del seu poble mitjançant la composició del Pregó Infantil.\nVicent Pau Serra, a més, sempre ha fet propostes i aclariments sobre el món de la festa castellonenca. El seus articles sobre les denominacions madrina de gaiata, comissió de sector, president de comissió o sobre el Magdalena Vitol, publicats durant anys en la revista Festividades han servit per aclarir dubtes i redreçar errades. Actualment el perfil de destacat home de festa i home de cultura es correspon a una personalitat com la Vicent Pau Serra i Fortuño.\nL’alcalde de Castelló\nper mig d’este pregoner\nvol fer al poble saber\nque hem cumplit la tradició.\nFeta ja l’obligació\nara la nostra ciutat\nes farà tota un esclat\nde festes i de cançons\nsense més imposicions\nque les que són d’obligat.\nCastelló no oblidarà\nels xiquets en Magdalena\nperquè som memòria plena\nd’històries per al demà.\nI esta festa és la que ens fa\ncomprendre en una setmana\nque som d’arrel valenciana\ni d’empelt castelloner.\n“Set dies per a saber\nque som els fills de La Plana”.\nEls xiquets som poble ja.\nSom el futur i esperança\nd’un Castelló que hui avança\ni que ningú pararà.\nSom la força que farà\nde Castelló la ciutat\nen la que tots hem somniat.\nSom els que tenim l’herència\nde mantindre la presència\nd’un gloriós i antic passat.\nEls xiquets volem cridar\nque, com que és festa al carrer,\nper uns dies s’ha de fer\nuna ciutat per jugar.\nSi tots hem de celebrar\nset-cents anys de tradició,\nés just i dins de raó\nque proclame qui més mana\nque, almenys per una setmana,\nserà “de tots” Castelló.\nAndrés Chiva, Manuel\nDols Cosín, María Luisa\nGual Irigoyen, Marta\nFenollosa Mateu, Nuria\nAlbuixech Ballester, María del Carmen


El rei està "segur" que Espanya serà present a la cimera sobre la crisi financera\nEl rei Joan Carles s'ha mostrat convençut que Espanya serà present a la cimera de Washington sobre la crisi financera internacional. El monarca, de visita oficial al Perú, ha assegurat durant una conversa informal amb periodistes que només cal veure les dades econòmiques per comprendre que Espanya ha de ser a la cimera, i ha precisat que fins ara no havia participat en aquest tipus de fòrums per circumstàncies històriques. A la pregunta sobre si confia que Espanya serà finalment a la cita, el rei ha contestat: "Segur".\n28/10/2008 - 06.34 Actualitzat 28/10/2008 - 07.38\nEl president del Perú, Alan García, i la seva dona han ofert un sopar al Palau del Govern de Lima amb motiu de la vista d'estat dels reis espanyols durant el qual Joan Carles I ha assegurat al president peruà que els espanyols senten com a pròpies les aspiracions dels peruans, i ha afegit que les institucions i empreses espanyoles acompanyen aquest poble "en el seu camí cap al progrés i la modernitat". Després d'elogiar els "molt notables" avenços del govern d'Alan García en la reducció de la pobresa, el monarca espanyol ha reafirmat el suport d'Espanya a la conclusió d'un acord d'associació amb la UE i ha destacat la importància de les iniciatives espanyoles d'inversió al Perú.\nAlan García, per la seva banda, ha elogiat la figura del monarca espanyol, i ha assegurat que la seva participació en les cimeres iberoamericanes ha facilitat el camí cap a la integració regional en si d'aquesta comunitat de nacions. A més, el president peruà ha agraït el suport que Espanya ha prestat "generosament" al seu país.


Feliçment desacomplexats _ El Punt - EGOS TEATRO\nFeliçment desacomplexats _ El Punt\npublicado a la(s) 2 mar 2010, 3:18 por EGOS Teatre [ actualizado el 21 may 2010, 7:00 ]\nEgos Teatre estrena avui a la Sala Gran del TNC una versió musical de l'obra «La casa sota la sorra», de Joaquim Carbó, amb la mateixa frescor de «Rudiggore» i «En Joan sense por»\n21/02/10 02:00\t- Barcelona - JORDI BORDES\nUn instant del musical, al TNC. Foto: DAVID RUANO.\nEgos Teatre no s'encongeix en la monumentalitat de la Sala Gran del TNC. Si han estat capaços de captivar amb la proximitat amb el seu Rudiggore o la nissaga maleïda (estrenat al Versus fa un parell d'anys) i de fer que el públic s'enamori d'una bruixa provocadora a En Joan sense por, també han sabut trobar la mesura per no empetitir-se al TNC. Se l'han fet seu amb una acció trepidant, canvis constants de personatges, girs imprevisibles i humor un punt corrosiu. L'obra, que es podrà veure fins al 21 de març i a la qual se li pot augurar una àmplia gira, diverteix amb ofici.\nL'adaptació de La casa sota la sorra, que milers d'escolars han llegit, arriba farcida amb altres personatges de Joaquim Carbó. Egos no s'ha frenat en el seu desacomplexament: en una obra per a públic preadolescent, Pere Vidal aprofita per tocar els pits a la Betty. I és que Egos Teatre, partint de l'aventura de Pere Vidal (abans que Harrison Ford fos l'arqueòleg Indiana Jones a la gran pantalla), ha bastit la peça amb homenatges a sèries de sobretaula dels membres de la companyia: la relació entre el director de cinema i la seva dona, l'estrella de la pel·lícula, és, inconfusiblement, la mateixa relació de mastegots i amor entre la granota Kermit i la truja Peggy (The muppet show). L'aparició del detectiu, també de pega, Felip Marlot, es trufa amb la sintonia de l'estimadíssima senyora Fletcher. Són només un parell d'exemples agafats al vol.\nLa narració lineal (obligada per suportar la trama) la complementen amb intel·ligents i divertits contrapunts. Exemples? Henry Baula, el negre que ajuda el detectiu català, és un amable defensor de la llengua i corregeix els barbarismes (matorral, lo que...) d'en Vidal. La defensa nostrada per la llengua la balla Henry amb un solo de claqué per treure's el barret i també amb unes hienes, actrius de cabaret que duen uns ventalls plomalls quadribarrats. El despropòsit no té mesura. Feliç troballa!


Joey King fa una crida al passatger per reaccionar amb el seu cap rapat - Pel·lícula | Octubre 2020\nActualment, l’actriu Joey King està practicant un ras rapat per interpretar Gypsy Rose Blanchard a la propera sèrie “The Act”, però la seva aparença es va resultar incòmoda per a un passatger assegut al seu costat en un recent vol. L’actriu es va dirigir a les xarxes socials aquesta setmana per revelar que un home assegut al seu costat en un avió va fer una foto amb ella sense haver-li explicat perquè pensava que li van diagnosticar càncer.\nhistòria de terror americana el circ\n'[Va] dir a la seva dona que estava asseguda al costat d'una noia que té càncer (només cuz I ’; m calb) i que es va espantar per' agafar-la ', va escriure King a més de 400.000 seguidors de Twitter,' vaig llegir. el text que hi havia a la seva espatlla deia: 'Un pollet calb que hi ha al meu costat amb un puto càncer va ser punxat i jo no vull agafar-ho' ... ja ho has fet?\nEls aficionats del rei van reunir-se ràpidament darrere de l'actriu a les xarxes socials i van criticar el passatger masculí pel seu comentari ignorant. Segons han confirmat els professionals mèdics i la American Cancer Society, 'no hi ha proves que el contacte proper o coses com el sexe, besar, tocar, compartir menjars o respirar el mateix aire puguin estendre el càncer d'una persona a una altra'.\n'The Act' és una propera sèrie antològica que es presentarà a Hulu. La primera temporada es basarà en l’article 2016 de Buzzfeed i ldquo; Dee Dee volia que la seva filla fos malaltia, Gitano volia que la seva mare fos assassinada. ”; La història va ser la base de la sèrie de documentals de crèdit HBO “Mommy Dead and Dearest”. King està interpretant a Gypsy Blanchard, l’intent de escapar de la seva relació tòxica amb la seva mare (Patricia Arquette) condueix a l’assassinat.\nels fets brillants\nEl rei més recent ha protagonitzat la comèdia romàntica de Netflix 'The Kissing Booth', que va treure números massius de transmissió aquest estiu.\nOlga Kurylenko parla romàntic darrere de 'Oblivion', compartint 'Solaris' amb Joseph Kosinksi i 'Imperis del profund'\n'Desencís': un dimoni minúscul manté el secret d'una gran expansió del creixement per a la sèrie Netflix de Matt Groening\n'El capítol dos' haurà d'abandonar les cicatrius de salt per justificar el seu temps de gairebé tres hores.\nLa model Clara Paget obté un paper secundari al 'Fast & Furious 6'\n'Filles del pols' Auteur Julie Dash desenvolupant un document nou 'Notes de viatge d'una noia de Geechee'\nJosh Thomas a la seva nova sèrie pivot 'Please Like Me', té una història avorrida que surt i es compara amb 'Noies'\nEl nou logotip de 'Home Of Steel' es veu com un logotip lleugerament Edgier Superman\nRevisió de 'Millors coses': la final de Pamela Adlon és un regal sense fi per a les mares que donen fi sense fi\nRevisió de 'Estació de Berlín': el drama espia necessita menys conversa, més ocupat per Richard Jenkins Gettin\n13 occidentals essencials dirigits per dones\nEl director de 'The Grudge', Nicolas Pesce, diu que el cinema 'Way More F * cked Up' que J-Horror\nRebecca Eaton parla del 'misteri' i del retorn de Lord Peter Wimsey, de Dorothy Sayers\nEls rumors de la mort de 'Alita: Battle Angel' eren exagerats, però el 2019 La lluita de taquilla és real\nEl romanç de Taika Waititi, que es troba en edat avançada, 'Caça els personatges salvatges' és un èxit indie sensible - IndieWire sota demanda\nNetflix, Hulu, Amazon i altres plataformes de streaming necessiten replantejar-se la reproducció automàtica per a programes de televisió. Opinió\nMireu: Adrien Brody és el pot que tracta el psico en el tràiler de la 'secundària'


Els jocs de construcció - Escola Infantil PEGGY\nCom sabeu a la classe tenim diferents tipus de jocs i uns dels que més els agrada és el de les construccions. Ja siguin de de fusta, de plàstic,…el gaudeixen molt, individualment i també compartint-lo amb els companys/es.\nEl joc de construcció apareix durant el primer any i es realitza de manera simultània als altres tipus de joc, a més va evolucionant amb els anys. La varietat de materials que podem utilitzar (plàstic, fusta, cartró, coixins,..) fa que sigui un joc flexible i adaptable a l’espai que tinguem. Ens agrada oferir aquest joc ja que ens ajuda a:\nEstimular la memòria visual.\nMillorar la motricitat fina, la concentració i precisió.\nAugmentar la coordinació oculo-manual.\nMillorar la facultat per a resoldre problemes.\nJugar sense límits (poden fer la construcció al seu gust).\nAfavorir la consciència espacial.\nConfiar en un mateix davant un repte.\nEn definitiva estarem afavorint al desenvolupament les habilitats cognitives, el desenvolupament social, emocional i el desenvolupament motriu. Són molts els motius pels quals creiem necessari que juguin amb aquest joc, però no podem oblidar un dels més importants…el plaer de jugar-hi!\nUs animem a que acompanyeu als vostres fills/es en aquest joc descobrireu que divertit és!


Vilanova i la Geltrú | 18-04-2021 21:21\nSegons el calendari de l’AEAT, la campanya de la renda i patrimoni de 2020 arrencarà el 7 d'abril i finalitzarà el 30 de juny, recordant que el 25 de juny és la data límit per a presentar la declaració quan es realitzi mitjançant domiciliació\nNo sabem els canals que s'utilitzaran per part de l’Administració (mitjans personals), però el nostre operador de software professional ja ens han avisat d'un increment important d’implementació de dades i revisions respecte el model 100 del 2019 de més d'un 100%. Així mateix, la complexitat vindrà derivada per les diferents rendes i/o subvencions rebudes per la pandèmia (cal recordar que hi ha subvencions, bonificacions autonòmiques i locals que poden fer que tinguem l'obligació de declarar). També una altra qüestió important aquest any és com s'efectuarà la campanya presencial a les diferents delegacions a causa de l'increment dels declarants respecte exercicis anteriors.\nTermini per presentar la renda de 2020\nSegons el calendari de l’AEAT, la campanya de la renda i patrimoni de 2020 arrencarà el 7 d'abril i finalitzarà el 30 de juny, recordant que el 25 de juny és la data límit per a presentar la declaració quan es realitzi mitjançant domiciliació bancària.\nNovetats de l'IRPF de 2020\nLes principals novetats en la declaració de la renda de 2020 són les següents:\n-Es realitzaran millores en la part del programa de cartera de valors, utilitzant l'increment de dades facilitades. Es continua amb la millora de les modificacions introduïdes en l'apartat corresponent a rendiments de capital immobiliari, amb desglossament de la partida de despeses i amb la incorporació procedent de la declaració de l'exercici anterior de cadascuna de les dades necessàries per al càlcul de les amortitzacions.\n-Es facilitarà molta més informació que estigui en poder de l’AEAT als contribuents de l'IRPF (aquest any amb la casella 509 declaració 2019). Es donaran avisos en el document de dades fiscals de l'IRPF de totes aquelles fonts de renda tant internes com internacionals (veurem què passa amb les internacionals) de les quals l’AEAT tingui coneixement, amb la finalitat d'impulsar el compliment en l'autoliquidació.\n-Implantació del BIG DATA en l'àmbit de l'IRPF. L’AEAT busca fomentar el comportament fiscal correcte i diligent, alertant als contribuents de possibles errors en la presentació i validant amb una revisió i validació més exhaustiva.\n-Deduccions autonòmiques. Aneu en compte amb les modificacions autonòmiques, no estan incloses en el model web i recordar que la bonificació del tram autonòmic de Catalunya per la COVID està impugnat per l'estat en el Tribunal Constitucional.\n-Es redueix el període dels saldos de dubtós cobrament en rendes immobiliàries de 6 mesos a 3 mesos de les quantitats impagades.\nObligació de declarar dels contribuents que van percebre prestacions derivades dels ERTO\nAquestes prestacions són sempre rendiments del treball subjectes a gravamen, és a dir, no estan exemptes de l'IRPF. Per tant, si un contribuent ha obtingut durant l'exercici 2020 rendiments de treball de dos pagadors diferents, no tindrà l'obligació de realitzar la declaració de l'IRPF, només si es dóna alguna de les següents circumstàncies:\nSi l'import percebut del segon i restants pagadors no supera els 1.500 euros, i la suma total de rendiments del treball no supera els 22.000 euros.\nSi l'import percebut del segon i restants pagadors supera els 1.500 euros, però la suma total de rendiments del treball percebuts en l'exercici no supera els 14.000 euros.\nRecordar imputar les quantitats correctes (facilitades per l'INSS), i en el cas de devolucions d'Ingressos indeguts (improcedents) al SEPE.\nPer tant, s'espera un increment d'un 30% més de declaracions amb un resultat a ingressar. Com a última novetat aprovada, en aquests casos, podran efectuar el pagament en un ajornament en 6 mesos.\nPrestació extraordinària pel cessament de l'activitat percebuda pels autònoms\nIgual que la prestació "ordinària" per cessament d'activitat dels autònoms, la prestació extraordinària per cessament d'activitat és una prestació del sistema de protecció de desocupació, i segons l'article 17.1 b) de la Llei d'IRPF, les prestacions per desocupació es qualifiquen com a rendiments de treball. Per tant, encara que el seu origen estigui en l'activitat econòmica de l'autònom, no es tracta d'un ingrés inherent a la mateixa i per tant no pot qualificar-se mai com un rendiment d'activitats econòmiques. També cal remarcar:\nCompte amb les subvencions Autonòmiques i/o locals per la COVID, també sumen i poden considerar-se variacions patrimonials lucratives o ingrés de l'activitat.\nReducció del 20% per a la determinació del rendiment net en el mètode d'Estimació objectiva (35% quan siguin activitats del sector HORECA i comerç).\nEs redueix el termini dels saldos de dubtós cobrament per deterioració de crèdits de 6 mesos a 3 mesos de les quantitats impagades.\nPrestació de l'ingrés mínim vital\nSerà necessari emplenar i presentar la declaració d’IRPF els que cobrin aquesta prestació de totes les rendes familiars (de tota la unitat familiar) tot i que no surti a ingressar, però insisteixo en què s'han de sumar també altres quantitats pagades per altres Administracions públiques (a qualsevol membre de la unitat familiar), i aquestes sí que poden donar l'origen a ingressar.\nPer finalitzar, dir que comença una campanya de renda molt complexa que donarà, en la meva humil opinió, una enormitat de contingències tributàries (requeriments), per problemes amb les dades (SEPE i altres), la manca de presentació de declaracions d'obligats a tributar i de les diferents interpretacions de la norma (especialment, com ja hem dit en el cas de Catalunya), i que en alguns casos, no són gens clares.


per Meritxell M. Pauné 31 d’octubre de 2019 14:54\nEl Born Centre de Cultura i Memòria estrena un cicle d'activitats dedicat al mur de Berlín, que oferirà activitats artístiques i de reflexió fins al 2021. El projecte es titula Paradigma Mur. Berlín-Barcelona 1989-2019/1961-2021 i commemora tant el 30è aniversari de la caiguda d'aquesta frontera emblemàtica de la Guerra Freda com els 60 anys de la seva construcció.\nBarcelona recordarà així aquest símbol polític, que ressona encara avui en l'imaginari col·lectiu. "Segur que el record del mur ha impactat en els joves que avui es manifesten als nostres carrers", ha afirmat el regidor de Ciutat Vella, Jordi Rabassa, en la presentació del programa d'actes aquest dijous a l'equipament. "El Born CCM proposa a la ciutadania construir les seves memòries democràtiques en relació a fenòmens europeus i globals que han marcat la història recent", ha afegit la directora de l'equipament, Montserrat Iniesta.\nCinema, exposicions, cursos i performances seran alguns dels actes del cicle, que ha ideat i coordina la investigadora i fotògrafa Kathrin Golda-Pongratz. "Reflexionar sobre l'impacte del mur a Europa és d'una gran significació, especialment en un període com l'actual en què la crisi democràtica profunda planteja múltiples interrogants i estimula la recerca de respostes", argumenta l'ajuntament en un comunicat.\nEl cicle comença aquest mateix dijous amb la primera sessió del curs Arqueologia a l'inrevés. Dissabte 9 de novembre, dia de la caiguda del mur, la companyia berlinesa Rimini Protokoll oferirà dues funcions gratuïtes –a les 12h i a les 16:30h– d'Apparatus Berlin, una performance sobre l'Acord dels passis de 1963. Recuperant un programa de ràdio d'aleshores, recordaran les primeres visites autoritzades de veïns del Berlín Occidental als seus familiars residents a la meitat soviètica de la ciutat per Nadal i Any Nou. El retrobament de famílies separades durant anys va poder més que les restriccions i la burocràcia i va esdevenir la primera microreunificació de la capital alemanya.


Cinema tròspid| 'Starship Troopers' | Zena\nHome›Cinema i sèries›Cinema tròspid| 'Starship Troopers'\nLa filmografia sencera d'en Paul Verhoeven podria tractar-se a la nostra secció de 'Cinema Tròspid'. El director holandès, que ens ha regalat títols com Robocop, Desafiament total, Instint bàsic o la infame Showgirls, també ens va donar Starship Troopers. A l'any al que entrem, amb la presidència americana que ens cau a sobre, la cinta -és molt carrincló dir 'cinta' per a referir-se a una pel·lícula, oi?- resulta especialment adient. Voleu saber-ne més?\nStarship Troopers ens porta al segle XXIII, on la humanitat està gobernada per una autoritat central militar para-feixista, que subjuga la població mitjançant la propaganda oficial. El dret a vot i la plena ciutadania estan condicionades al servei militar previ, en una guerra eterna entre la humanitat i els "insectes" un enemic que s'erigeix en una amenaça externa suficientment potent per a unir la humanitat en la seva contra i fer acceptables mesures extremes de control i militarització.\nLa pel·lícula aconsegueix caminar per la fina, finíssima línia que hi ha entre la sàtira evident i la sincera admiració. Val a dir que la novel·la de Robert A. Heinlein en la que es basa va ser el primer llibre a entrar a les llistes de suggeriments de lectura de tres dels cossos de l'exèrcit americà. És a dir, ens trobem davant d'una pel·lícula on es representa, sense massa ridícul o admiració expresses, el feixisme militar extrem. Per a alguns, això serà una sàtira evident, per a fans dels marines espacials de Warhammer 40.000 serà un somni humit.\nVal a dir que malgrat aquest enfocament la pel·lícula és sorprenentment inclusiva. Ja només al principi ens trobarem amb què a l'exèrcit de la Terra s'hi representen dones i homes de diferents etnicitats, i fins i tot un dels sargents que apareix -un memorable Michael Ironside- té un braç amputat que supleix amb una pròtesi i s'hi representen a persones cegues. Tota aquesta representació de la diversitat funcional obeeix bàsicament a l'enaltiment a la societat de la pel·lícula dels veterans mutilats de guerra, però resulta destacable.\nTot i així, tots els protagonistes de la pel·lícula són més blancs que la llet i més cis-heteros que una pel·lícula d'en Chuck Norris. Els protagonistes semblen sortits d'una línia de productes de Mattel, amb Casper Van Dien i Denise Richards com a Ken i Barbie al capdavant. Destaca l'aparició estelar d'en Barney -Neil-Patrick Harris- de How I met your mother com a oficial psíquic de la gestapo de l'espai, entre moltes altres delícies.\nViolència extrema i gratuita contra animals!\nCàstigs corporals vagament homoeròtics!\nViolins de plàstic verd!\nLa cara d'aquest senyor!\nGent de trenta anys fent d'alumnes d'institut!\nPropaganda feixi- Televisió de qualitat!\nTotes les imatges i vídeos (c) TriStar Pictures.\nTagsCinema tròspidStarship Trooperszena


Cooperatives de consum agroecològic de plataforma El paper de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació en el consum cooperatiu de productes agroecològics\n265 0 Descargar (0)\n(2) COOPERATIVES DE CONSUM AGROECOLÒGIC DE PLATAFORMA El paper de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació en el consum cooperatiu de productes agroecològics Tesi doctoral de Ricard Espelt. Programa de Doctorat de la Societat de la Informació i el Coneixement.\n(3) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 2.\n(4) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. COOPERATIVES DE CONSUM AGROECOLÒGIC DE PLATAFORMA El paper de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació en el consum cooperatiu de productes agroecològics Tesi doctoral de Ricard Espelt Programa de Doctorat de la Societat de la Informació i el Coneixement de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) Aquest projecte se situa en el marc del Grup de Recerca en Dret Privat, Consum i Noves Tecnologies (GREDINT), acreditat com a Grup de Recerca Consolidat de la Generalitat de Catalunya (2014 SGR 688) Comitè de tesi: Dr. Ismael Peña-López (Director) (Universitat Oberta de Catalunya), Dr. Pere Losantos (Universitat Politècnica de Catalunya) i Dr. Oriol Miralbell (Universitat Oberta de Catalunya) Paraules clau: cooperativisme agroecològic, cooperativisme de plataforma, comuns digitals, moviments socials i tecnopolítica Juliol de 2018 Tots els continguts d’aquesta investigació són disponibles a www.cooperatives.barcelona sota una llicència de Creative Commons de BY-NC-SA (Reconeixement- No Comercial Compartir Igual). Projecte realitzat a Ideograma a través del programa de Doctorats Industrials impulsat per la Secretaria d’Universitats i Recerca del Departament d’Economia i Coneixement de la Generalitat de Catalunya. Aquest document està redactat amb tipograﬁa Ubuntu (SIL Open Font License). 3.\n(5) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 4.\n(6) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. tot parteix d’un plat buit, cada decisió és rellevant. 5.\n(7) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 6.\n(8) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. A la Queralt i la Txell I a l’Oriol. 7.\n(9) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 8.\n(10) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. C: 71% M: 19% G: 76% N: 0%. C: 71% M: 59% G: 80% N: 10%. Pel pujol on surt el sol cada matí de primavera desaﬁant grop i llevant, hi trobareu una olivera. Ja fa molts anys els seus afanys amb ella un home va fer créixer. Diu que eren cent arbres al vent l'orgull d'aquell que els va fer néixer.. Si haguessis nascut en una altra terra, podries ser blanc, podries ser negre… Un altre país fóra casa teva, i diries “sí” en una altra llengua.. L’olivera (1968) Joan Manuel Serrat. Podries (1998) Joana Raspall. 9.\n(11) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 10.\n(12) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. AGRAÏMENTS És l’any 2010 quan m’emparro al mur de la investigació. L’atracció pel terreny que tinc al davant és tanta que no puc deixar passar la possibilitat de saltar a explorar. Cal dir que, a l’hora de pujar aquest mur, una persona ha saltat des de l’altra banda i m’ha fet l’escaleta. És l’Ismael Peña-López. Sense ell, aquest treball no existiria. La seva empatia és clau perquè una ànima inquieta dediqui el temps i l’energia que requereix una recerca com aquesta. A tu, Ismael, tot el meu agraïment. Tot i així, una tesi doctoral és un exercici que et referma constantment en els límits. Des del mateix plantejament del projecte, a les limitacions pròpies. Aquesta investigació, gràcies a les complicitats que se sumen a una aventura que no sempre té una ruta clara i, ﬁns i tot, un punt d’arribada concret, explora àmpliament el seu perímetre. Un agraïment especial al Pere Losantos i a l’Oriol Miralbell que accepten formar part del comitè de tesi. En tot moment, la seva experiència és un pilar segur on agafar-se i reforçar la conﬁança. Oriol, treballar i conversar amb tu ha estat un luxe immens. Ho trobo a faltar. En el darrer tram d’aquesta fase, la pertinença al grup d’investigació Digital Commons (DIMMONS) obre una nova perspectiva en la investigació i una oportunitat per continuar amb la connexió entre acadèmia, pràctica i polítiques públiques que, al meu entendre, dóna sentit a la recerca. Gràcies Mayo i Enric. La posada en pràctica d’aquesta investigació té dos puntals fonamentals. Un de directe i més concret: ajudar a l’escalabilitat del cooperativisme agroecològic a partir del paper que hi poden tenir les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC); i un segon, de derivat i més ampli: participar en el reforç de les polítiques públiques que fomenten un model de consum d’aliments econòmicament, socialment, mediambientalment i políticament més just. Formar part de l’equip impulsor de la plataforma digital cooperativa Katuma i participar, en aquests anys, en el debat entre activistes agroecologistes, cooperativistes i agents polítics és un regal immens. L’acolliment que permet realitzar el projecte a través d’un Doctorat Industrial és de gran ajuda. L’experiència, en el nostre cas, és extraordinària. Gràcies Bele i. 11.\n(13) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. Antoni, i a totes les companyes i companys d’Ideograma, que formeu part de l’expedició. El meu agraïment més sincer. La Núria Vega arriba a la part ﬁnal del projecte però la seva manera de fer, la seva empatia i el seu compromís permeten que els camins de la investigació obrin noves travessies. La iniciativa (des)vestint aliments i el relat històric de les cooperatives de consum agroecològic a la ciutat de Barcelona —dues propostes derivades de la tesi doctoral— en són una bona mostra. Hi ha persones que ho són tot, més enllà de qualsevol projecte; i jo sóc perquè som. Som el nostre patrimoni, l’humà, el tot. Us estimo i sabeu que m’agrada dir-vos-ho. I entre aquestes, les més properes, les que sou el meu teixit familiar, amigues, amics... l’ànima. Cristina i Arantxa, no tinc paraules per a vosaltres. Amor inﬁnit. Queralt i Txell, aprendre amb vosaltres és aprendre. Ara salto d’una banda a l’altra del mur amb certa facilitat i, ﬁns i tot, faig equilibris transitant per la cornisa. La sort és que no vaig sol. Sou tantes les persones que m’acompanyeu i m’ajudeu en aquesta exploració que, a partir d’ara, en el relat de la investigació, parlo sempre de nosaltres.. 12.\n(14) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. ÍNDEX DE CONTINGUTS NOTA PRÈVIA. 19. RESUM. 21. PART 1. INTRODUCCIÓ. 25. Capítol 1. DEL COOPERATIVISME AGROECOLÒGIC AL COOPERATIVISME AGROECOLÒGIC DE PLATAFORMA. 27. Capítol 2. PREGUNTES DE RECERCA. 37. 2.1 Adopció i impacte de les TIC. 39. 2.2 Polítiques tecnològiques i de coneixement. 39. 2.3 TIC i eixos principals del cooperativisme de consum agroecològic. 40. PART 2. MARC TEÒRIC. 43. Capítol 3. CONSUM DE PROXIMITAT I AGROECOLOGIA. 47. 3.1 Deﬁnició i tipologia dels Circuits Curts de Comercialització i el seu impacte 49 3.2 Sobirania Alimentària i cooperació agroecològica en resposta a la crisi alimentària mundial Capítol 4. LA CONSTRUCCIÓ DE MERCAT SOCIAL. 51 59. 4.1 Deﬁnició d’Economia Social i Solidària i Mercat Social. 61. 4.2 L’Economia Social i Solidària a Catalunya. 66. 4.3 Cooperativisme agroecològic. 72. Capítol 5. ACTIVISME SOCIAL I POLÍTIC. 75. 5.1 Pràctiques socials autogestionades en el marc d’una ciutat en moviment. 77. 5.2 Tecnopolítica i representació política extrainstitucional. 79. 5.3 La tecnopolítica i el cooperativisme activista. 81. Capítol 6. COOPERATIVISME DE PLATAFORMA PER A UNA ECONOMIA COL·LABORATIVA PROCOMÚ 6.1 Gestió comunal i cooperativisme, dos marcs per a l’autogestió. 87 89. 6.2 Revisió crítica de les plataformes tecnològiques d’economia col·laborativa 92 6.3 Qualitats democràtiques de l’economia col·laborativa. 96. 6.4 Plataformes tecnològiques per al consum de productes agroecològics. 99. 6.4.1 El programari propi de codi lliure. 100. 6.4.2 La plataforma cooperativa. 101. 6.4.3 El programari propietari. 103. PART 3. COOPERATIVES DE CONSUM AGROECOLÒGIC DE PLATAFORMA 107 Capítol 7. HIPÒTESI I SUBHIPÒTESIS DE TREBALL. 109. Capítol 8. METODOLOGIA. 115. 8.1 Les Tecnologies de la Informació i la Comunicació com a facilitadores de la intercooperació agroecològica de plataforma 118 8.2 Impacte en el vincle amb els Circuits Curts de Comercialització, l’Economia Social i Solidària i els Moviments Socials 121 Capítol 9. OBJECTE D’ESTUDI. 129. 13.\n(15) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. Capítol 10. ANÀLISI DE LES DADES I RESULTATS DE LA RECERCA 10.1 Caracterització de les cooperatives i grups de consum de la ciutat de Barcelona. 135 137. 10.1.1 Una cooperativa de consum agroecològic tipus. 137. 10.1.2 Localització i densitat. 140. 10.1.3 Nombre d’Unitats Familiars. 143. 10.1.4 Forma jurídica. 144. 10.1.5 Tipus de gestió. 145. 10.2 Xarxa de productors i intermediaris. 146. 10.3 Impacte de les TIC en la caracterització de la digitalització de les cooperatives. 147. 10.3.1 Impacte de les TIC en la gestió de la comanda. 147. 10.3.2 Impacte de les TIC en la comunicació de l’organització. 150. 10.4 Impacte de les TIC en la intercooperació agroecològica. 153. 10.5 Impacte en el vincle amb els Circuits Curts de Comercialització. 160. 10.6 Impacte en el vincle amb l’Economia Social i Solidària. 162. 10.6.1 Grups i cooperatives de consum. 162. 10.6.2 Organitzacions intermediàries i productors. 164. 10.6.3 Comparativa d’acompliment entre cooperatives i organitzacions intermediàries. 165. 10.7 Impacte en participació en Moviments Socials i acció cívica tecnopolítica 166 10.7.1 Resultats del vincle amb els Moviments Socials. 166. 10.7.2 Anàlisi de la participació en el moviment 15M. 170. Capítol 11. CONCLUSIONS. 175. 11.1 Conclusions. 177. 11.2 Limitacions de la recerca. 185. 11.3 Futures investigacions. 186. BIBLIOGRAFIA. 191. LLISTA DE FIGURES I TAULES. 211. Figures. 211. Taules. 213. ANNEXOS. 215. A.1 Cronologia dels grups i cooperatives de consum agroecològic de la ciutat de Barcelona (1993-2017) 217 A.2 Caracterització dels grups i cooperatives de consum agroecològic de la ciutat de Barcelona 219 A.2.1 Número d’Unitats Familiars (UF). 219. A.2.2 Forma jurídica. 220. A.2.3 Tipus de gestió. 222. A.2.4 TIC. 224. 14.\n(16) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. A.3 Pam a Pam. Qüestionari de compliment de criteris de l’ESS i qüestionari TIC cooperatives 229 A.4 Resultats qüestionari Pam a Pam. Compliment dels criteris de l’Economia Social i Solidària 241 A.5 Taula de nodes per nombre de connexions i centralitat. 247. A.6 Vincle del grup amb el 15M. 255. A.7 Resum de la netnograﬁa de les pàgines web. 257. A.8 (des)vestint aliments. 259. 15.\n(17) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 16.\n(18) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. «El moviment cooperatiu ha d’arribar a un acord amb les tecnologies del segle XXI» Trebor Scholz. 17.\n(19) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 18.\n(20) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. NOTA PRÈVIA La investigació que teniu al davant té una llarga aproximació prèvia que mostra l’interès per explorar l’impacte de l’ús de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) en la comercialització cooperativa de productes agroecològics. El recorregut s’inicia, l’any 2011, en la tesina del Màster de la Societat de la Informació i el Coneixement de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC): «Les comunitats rurals catalanes davant el nou escenari de la Societat de la Informació i el Coneixement. El cas de la Conca de Barberà» (Espelt, 2011), centrada en observar l’impacte de les TIC en el marc de la producció de productes agroalimentaris a la Conca de Barberà. Els resultats d’aquesta primera investigació ens permeten determinar que els productors utilitzen Internet més com a un instrument de difusió que com a una eina de cooperació entre ells. Posteriorment, l’any 2013, una nova investigació se centra en avaluar la tasca de promoció dels Circuits Curts de Comercialització (CCC) d’un grup de consum de Llavorsí, L’Arbella: «From local food movement actions to public policies. A new approach to rural food consumption in the era of digital revolution» (Espelt, 2013). En aquesta nova recerca, observem com, a través de la cooperació agroecològica, un grup de persones autogestionades —ubicades en una àrea rural— consumeixen productes de proximitat, sense intermediació. Desplaçada l’atenció vers el consum cooperatiu de proximitat, en una tercera investigació estudiem l’impacte de les TIC ens les diferents modalitats dels CCC en el municipi de Sant Cugat del Vallès: «Agro-food consumption patterns to favour social and economical resilience. The case of Sant Cugat del Vallès» (Losantos i Espelt, 2013). Els resultats d’aquest nou estudi permeten avaluar el conjunt d’alternatives de consum agroecològic en el marc d’un àmbit territorial urbà concret i la inﬂuència positiva de les TIC com a un instrument facilitador de l’acció comunicativa i organitzativa. El conjunt d’aquests tres treballs previs i l’observació del nostre objecte d’investigació ens permet determinar que, si l’interès és analitzar l’impacte de les TIC des de l’òptica de la col·laboració comunitària autogestionada, és preferible centrar l’atenció en el consum i l’àmbit urbà, on hi ha més concentració de persones que s’organitzen per aquest ﬁ. En tot cas, l’anàlisi de les relacions en xarxa entre agrupacions de consumidors i els seus productors constitueix el marc de treball de la present investigació que connecta àmbit rural i urbà. Tant el debat sobre el fet cooperativista, com el debat al voltant de 19.\n(21) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. l’agroecologia són sempre vius. De fet, el propi diàleg permanent entre els agents que conformen la conﬂuència d’ambdós moviments, el cooperativisme de consum agroecològic, forma part del caràcter orgànic sobre el qual es deﬁneix i s’articula. Des de fa uns anys, aquest debat s’ha centrat en el paper i la sostenibilitat dels grups i cooperatives de consum agroecològic (al voltant de 160 organitzacions a Catalunya, un terç d’elles a la ciutat de Barcelona). Malgrat que, com veurem al llarg d’aquest projecte, aquestes organitzacions tenen un paper determinant en la promoció i consolidació del consum cooperatiu agroecològic, una sèrie d’alertes —l’estancament del nombre de grups o la constatació de la precarietat dels productors, per exemple— demanen una anàlisi detallada i holística per assegurar-ne la continuïtat. En aquest punt, i situats en l’era de la Societat Xarxa, ens centrem en estudiar el paper d’Internet en la reconﬁguració del moviment cooperativista agroecològic. Durant el recorregut de la investigació, hem generat un espai web amb totes les dades i els continguts resultants : www.cooperatives.barcelona. D’altra banda, la investigació genera a la vegada altres vies de difusió que, en el cas d’aquest projecte, es consoliden en la iniciativa (des)vestint aliments (www.desvestintaliments.cat), reconeguda per la Fundació Boﬁll i la Fundació Goteo a través del projecte d’innovació educativa «Fem Educació». (des)vestint aliments parteix del plat buit i, a través d’accions artístiques i didàctiques, considera diferents aspectes que intervenen en la traçabilitat dels aliments que consumim (recorregut físic, justícia social, tipus de producció, manipulació…) i els vesteix. Pel vincle existent entre la recerca i l’acció, hem considerat la inclusió d’algunes de les imatges de la iniciativa, realitzades pel fotògraf Jordi Plana Pey, a l’inici de cada capítol (annex A.8).. 20.\n(22) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. RESUM Aquesta tesi doctoral tracta l’impacte transformador que les Tecnologies de la Informació i la Comunicació estan generant en l’àmbit del cooperativisme en l’era de la Societat Xarxa i que reestructuren el funcionament de les organitzacions que en formen part a través d’una plataforma digital. Aquest nou cooperativisme de plataforma té en els comuns digitals un instrument d’infraestructura tecnològica afí als valors que el deﬁneixen i, possiblement, un instrument essencial per a la seva escalabilitat. La recerca se centra en estudiar l’encaix de les cooperatives de consum en l’espai de la promoció del desenvolupament econòmic i social local —a través dels Circuits Curts de Comercialització—, sota el paraigua d’un model econòmic més just —basant-se en els valors de l’Economia Social i Solidària— i participant en els Moviments Socials amb la voluntat de refermar-se com a subjecte polític. Aquest triple encreuament d’àmbits permet una comprensió holística de la seva dimensió social, econòmica i política que entronca amb els valors i l’acció del cooperativisme de plataforma. La investigació parteix de la hipòtesi que l’adopció de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació per part de les cooperatives de consum es fa —en coherència amb els principis cooperativistes— sobre la base dels comuns digitals; això redeﬁneix la relació entre proveïdors i consumidors, teixint una xarxa de naturalesa tecnopolítica d’intercooperació agroecològica, que conjumina el consum de proximitat desintermediat que deﬁneix els Circuits Curts de Comercialització, els valors de l’Economia Social i Solidària, la participació dels Moviments Socials i els converteix en cooperatives de consum agroecològic de plataforma. El cooperativisme de plataforma, l’àmbit d’investigació d’aquest projecte, a cavall entre el cooperativisme i l’ús de les TIC, és força nou. A més, el cooperativisme s’articula a partir d’elements diferencials signiﬁcatius segons cada territori. Les xarxes locals deﬁneixen les seves pròpies eines per registrar i promoure iniciatives en el marc de l’ESS. De totes maneres, hem identiﬁcat investigacions que se situen en l’encreuament entre cooperatives i TIC i, a partir del seu exemple, hem dissenyat una metodologia pròpia. Per una banda, la nostra metodologia se serveix de mètodes quantitatius, com l'ús d’estadístics descriptius que ens ajuden a resumir i descriure les dades obtingudes a través de qüestionaris i entrevistes semiestructurades; anàlisi de variància (ANOVA) per analitzar les mitjanes de grups i els seus procediments associats; anàlisi de 21.\n(23) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. correlacions per indicar la força i la direcció de les relacions lineals entre variables aleatòries; i anàlisi factorial per explicar les correlacions entre les variables observades. D’altra banda, utilitzem mètodes qualitatius que, a través d’entrevistes semiestructurades, observació directa de l’objecte d’estudi i observació de l’espai web (netnograﬁa), ens permeten realitzar una anàlisi amb més profunditat de la població d’estudi i deﬁnir-ne un model tipus. Per visualitzar els resultats, utilitzem diagrames de barres, diagrames de sectors, eines de representació de xarxes i sistemes d’informació geogràﬁca. Amb la voluntat de fer una anàlisi en profunditat, s’ha situat el camp de treball en els 57 grups i cooperatives de consum agroecològic actius de la ciutat de Barcelona l’any 2017. Barcelona és l’àmbit geogràﬁc català amb més població d’estudi i amb un recorregut històric de més de 25 anys. Per a la realització de la llista d’organitzacions s’ha considerat que, més enllà del seu format legal (cooperativa, associació o entitat sense forma jurídica), el col·lectiu ha de fomentar l’autogestió cooperativa, una certa activitat social (realitzant activitats de socialització internes i externes) i un model de presa de decisions assembleari. Realitzada la identiﬁcació i donada la limitació de la població d’estudi, amb la voluntat d’obtenir uns resultats que ens proporcionin unes conclusions valuoses, seleccionem com a mostra totes les organitzacions identiﬁcades. Els resultats de la investigació mostren com les cooperatives de consum agroecològic tenen un alt nivell d’adopció de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació, revertint en el potencial de la intercooperació agroecològica. És a dir, promovent els Circuits Curts de Comercialització, sota els valors de l’Economia Social i Solidària i enfortint l’activisme polític dels membres de l’entitat. Al mateix temps, es demostra una forta dependència vers eines tecnològiques de caràcter privatiu i poc aﬁns als valors i interessos de les organitzacions que són objecte d’aquesta investigació. De totes maneres, els resultats de la investigació també mostren que, per una banda, les cooperatives i els grups de consum agroecològic han desenvolupat eines per generar alternatives tecnològiques a les solucions de caràcter privatiu i, d’altra banda, s’adverteix del sorgiment de cooperatives de plataforma, basant-se en els comuns digitals, que afavoreixen la intercooperació agroecològica. En deﬁnitiva, aquesta investigació mostra la transformació de les cooperatives de consum agroecològic tradicionals, fruit de l’impacte de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació que provoca la reformulació del seu model organitzacional i de relació amb la resta d’agents —productors i intermediaris— que articulen la xarxa de consum agroecològic, sota la lògica de la Societat Xarxa. Aquesta nova formulació té tres diferències signiﬁcatives respecte als models tradicionals dels segles XIX i XX. Per una banda, la tecniﬁcació de la 22.\n(24) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. gestió i la comunicació poden afavorir l'escalabilitat i reproductibilitat del model. Per una altra, es crea un cercle virtuós en l'esfera dels valors, atès que la tecnologia utilitzada, basada en el procomú digital, obeeix als objectius socials que la mateixa missió fundacional de les cooperatives i els grups de consum. I, per últim, la tecnologia i el model de xarxa resultant també les acosta a altres organitzacions i xarxes d'activisme polític, amb les quals s'interrelacionen, hi col·laboren i es fonen en una xarxa de xarxes tecnopolítica on les institucions i l'activisme individual veuen difuses les seves fronteres. Per tot això, a aquest nou tipus d’organitzacions les anomenem cooperatives de consum agroecològic de plataforma.. 23.\n(25) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 24.\n(26) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. PART 1. INTRODUCCIÓ. 25.\n(27) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 26.\n(28) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. acció Sense acció, sense Art, no hi ha revolució. Jordi Plana Pey a Konvent (Colònia de Cal Rosal, Berguedà).. Capítol 1. DEL COOPERATIVISME AGROECOLÒGIC AL COOPERATIVISME AGROECOLÒGIC DE PLATAFORMA. 27.\n(29) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 28.\n(30) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. El cooperativisme agroecològic té una llarga tradició a Catalunya. L’informe «Els grups i les cooperatives de consum ecològic a Catalunya» (Huerta i Ponce, 2010), promogut per la Federació de Cooperatives de Consumidors i Usuaris de Catalunya (FCCUC), assenyala El Brot de Reus (1987), El Rebost de Girona (1988) i Germinal de Barcelona (1993) com les primeres experiències de consum agroecològic a Catalunya. L’estudi, que té l’objectiu de diagnosticar la situació i promoció del cooperativisme, destaca «l’interès entre la ciutadania per l’adquisició de productes ecològics i per un model autogestionat de consum basat en unes condicions més dignes per a productors i consumidors» (p.1). D’altra banda, el mapa de la innovació social a Catalunya» (Blanco et al., 2015), que recull una part important de les pràctiques d’innovació social del territori català, inclou les cooperatives i els grups de consum agroecològic en el conjunt de pràctiques relacionades amb l’economia i el consum alternatiu, essent l’àmbit amb més pes de representació (51,8%). Per comprendre el fenomen del cooperativisme agroecològic a Catalunya, cal contemplar l’estudi de tres dimensions —l’econòmica, la social i la política— que es relacionen amb la promoció de tres elements essencials: l’agroecologia en el marc dels Circuits Curts de Comercialització, el Mercat Social en l’impuls de l’Economia Social i Solidària i la participació política a través dels Moviments Socials. Tot i que ens referim a tres aspectes complexos, en realitat, es relacionen amb els hàbits diaris, quotidians, que hom té a l’hora d’aproximar-se al consum. Per aquest motiu, a continuació, revisem quins són els hàbits de consum alimentari, dominats per la gran indústria, i com es postulen les cooperatives de consum agroecològic com una alternativa de proximitat, socialment responsable i compromesa políticament. Els hàbits de consum diaris. D’acord amb el darrer Informe del consum de l’alimentació a Espanya 2016, publicat per l’Observatori del Consum i la Distribució Alimentària (2017), els canals preferits per a la compra de productes alimentaris són el supermercat i l’autoservei (43,9%, amb un creixement de l’1,2% respecte a l’any 2015). Les botigues de descomptes tenen una evolució positiva (+4,6%), aconseguint una quota de mercat del 12,8%. Mentre que els hipermercats i les botigues tradicionals són els dos canals que han perdut valor respecte a l’any anterior (-3,7% i -3,5%, respectivament). Els altres canals, entre els quals hi ha la cooperativa, tenen una quota de mercat del 9,8% (amb una pujada en el darrer any del 2,3%). Si posem el focus sobre els aliments frescos, la botiga tradicional té el volum de venda més elevat (33,8%), però també és el canal que acumula les caigudes més rellevants (-5,5%, respecte a l’any 2015). L’informe anual assenyala dos elements rellevants per a aquesta investigació: per 29.\n(31) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. una banda, el traspàs de compres del canal tradicional a la gran distribució, botigues de descompte, supermercats i autoserveis que aposten per l’alimentació fresca i, per l’altra banda, l’augment en volum (+33,2%) i en valor (+27,7%) de les compres realitzades a través d’Internet. Per tant, tendim a comprar en comerços que concentren el conjunt de les nostres compres i, cada vegada més, ho fem a través de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC). La gran indústria. En aquest context, la distribució i la comercialització formen part de la cadena de valor (Porter, 1985) del sector agroalimentari, dominada per la gran indústria (Toribio et al., 2012). La possibilitat de controlar la qualitat dels productes i regular-ne els preus ha permès una àmplia expansió de la indústria agroalimentària, concentrada —bàsicament— en deu grans marques a nivell mundial (Hoﬀman, 2013). L’aportació de la gran indústria és, doncs, proveir de productes a bon preu i amb els requeriments legals adequats. En deﬁnitiva, gran part del mercat està controlat per pocs actors i s’imposa un model de consum que genera intermediaris entre el productor i el consumidor i que no té en compte la distància que recorren els aliments, ni les condicions de justícia social que hi ha darrere la seva producció, entre altres aspectes (Mauleón, 2009; Simón Fernández et al., 2012; Vivas, 2014). De fet, l’agroindústria —en el seu conjunt— transforma la producció provinent de l’agricultura, l’activitat forestal i la pesca, reduint el pes de l’activitat agrícola, en beneﬁci del procés industrial (FAO, 1997). L’alternativa: proximitat desintermediada. Malgrat que, com hem vist, les dades mostren un domini de la gran indústria a l’hora de proveir d’aliments els supermercats i autoserveis, podem observar un altre model de consum al voltant dels Circuits Curts de Comercialització (CCC), deﬁnits com un comerç desintermediat (Observatori Europeu Leader, 2000), de relació directa entre productor i consumidor (Valls, 2006; Maréchal, 2008) i que crea una alternativa de consum d’aliments basada en un procés de resocialització (Venn et al., 2006; Jarosz, 2008), tot impulsant tres aspectes: a) la redistribució de valor a través d’una xarxa que s’oposa al consum agroindustrial; b) la recuperació de la conﬁança entre productor i consumidor; i c) l’articulació de noves estructures polítiques i de governança de mercat que promouen la resiliència i la sostenibilitat. Les cooperatives de consum agroecològic se situen com un dels models de consum que promouen els CCC (Binimelis i Descombes, 2010). En aquest punt, volem assenyalar que els grups i les cooperatives de consum, a part de vincular-se als CCC, són, en tant que pràctica agroecològica, part del grup 30.\n(32) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. d’agents que promouen la Sobirania Alimentària. La Sobirania Alimentària és un concepte que sorgeix del moviment camperol internacional La Vía Campesina per defensar el dret dels pobles a determinar les polítiques agrícoles i alimentàries que els afecten, a través de la pràctica de l’agroecologia. L’agroecologia, a diferència de l’ecologia, no només se centra en fomentar una producció basada en l’aproﬁtament òptim dels recursos naturals i sense productes químics sintètics o organismes genèticament modiﬁcats, sinó que també es preocupa per l’impacte social i polític de la traçabilitat de la producció d’aliments. Vers a un consum socialment just. La cerca d’un consum d’aliments socialment just connecta els col·lectius que formen part del nostre objecte d’estudi i els valors que promou l’Economia Social i Solidària (ESS). L’ESS refereix a aquell conjunt d’organitzacions que no formen part del sector públic i que tenen una operativa basada en la gestió democràtica i la igualtat de drets i obligacions dels seus membres (Charte l'économie sociale, 1980) i que participen del mercat en tant que un instrument al servei del benestar de totes les persones i de la reproducció de vida al planeta (Pérez de Mendiguren et. al, 2009). En aquest marc de promoció d’un consum socialment just, la intercooperació entre agents esdevé un element clau per a la construcció del Mercat Social: «una xarxa de producció, distribució i consum de béns i serveis (els ﬂuxos), que funciona amb criteris democràtics, ecològics i solidaris en un territori determinat, i que està constituïda tant per empreses socials com per consumidors individuals i col·lectius, com són ajuntaments, escoles, etc. (els nodes)» (Garcia, 2002). El Mercat Social està representat a Barcelona per 4.718 iniciatives, amb una ocupació de 53.000 persones i un volum econòmic del 7% del PIB de la ciutat (Fernàndez i Miró, 2016). Compromès políticament. Un dels elements clau de l’ESS —i també de l’agroecologia, com ja hem apuntat— és la seva dimensió política per tal d’afavorir una transformació social i, per tant, de moviment social i econòmic alternatiu al derivat de la lògica capitalista (Laville, 2009; Coraggio, 2009; Arruda, 2005, 2004 i Guerra, 2009). En el nostre cas, l'aparició de les cooperatives i dels grups de consum agroecològic es produeix en paral·lel a la resposta contra l'homogeneïtat que resulta de l’expansió de les cadenes alimentàries globals (Khoury et al., 2014). Per tant, són part del discurs del moviment antiglobalització i de defensa del territori, molt signiﬁcatiu a Catalunya, i que comporta la recerca d'una recuperació de la «identitat dels llocs» per a la promoció d'alternatives socials i econòmiques que afavoreixin la relocalització (Nel·lo, 2014). En aquest context, 31.\n(33) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. cal indicar també l’emergència de moviments socials que adopten noves formes d’organització a causa de l’impacte de les TIC, originant-se, així, la tecnopolítica (Toret, 2013). En deﬁnitiva, si a les variables de desintermediació i proximitat que articulen els CCC, amb especial atenció per l’agroecologia, afegim els valors que promou l’Economia Social i Solidària (ESS) i el vincle polític de les organitzacions amb els Moviments Socials (MMSS), contextualitzem un model de consum que també es preocupa pels criteris socials, econòmics, mediambientals i organitzatius que hi ha darrere de cada producte i que, al mateix temps, es deﬁneix com a políticament transformador. Fins a aquest punt hem observat, doncs, que l’apropament al nostre objecte d’estudi requereix d’una aproximació conceptual interdisciplinar i plena de vasos comunicants. Sense aquesta visió holística, l’anàlisi és parcial i no recull tots els aspectes que donen sentit a la constitució d’aquests col·lectius. És per aquest motiu que el concepte «cooperativisme agroecològic» engloba la dimensió social, econòmica i política de les cooperatives i grups de consum agroecològic. Internet. A l’hora de contextualitzar el nostre objecte d’estudi, aquesta investigació analitza el paper que té Internet en aquestes organitzacions, que formen part així de la construcció d’una nova morfologia social basada en les xarxes que promou la Societat Xarxa (Castells, 1997). Per fer-ho, aquesta recerca es recolza, per una banda, en la tradició de l’autogestió dels béns comuns a Catalunya (Algarra Bascón, 2015) que, amb l’aparició d’Internet, té la possibilitat de reconﬁgurar-se de nou al voltant del Moviment de Cultura Lliure (MLC) i procomú digital (Fuster et al., 2015); i, d’altra banda, en la tradició del cooperativisme, amb un llarg recorregut històric a Catalunya (Dalmau i Miró, 2010), com a espai d’autogestió1, i els valors del qual poden servir de base per a la creació de plataformes tecnològiques (Scholz, 2016). Aquesta aproximació a les TIC com a un potencial instrument per a l’articulació i l’escalabilitat del cooperativisme agroecològic és rellevant perquè, en paral·lel, en els darrers anys han sorgit plataformes tecnològiques que, sota el marc de l’economia col·laborativa, han generat una alternativa als grups i cooperatives de consum amb una narrativa semblant2 (Espelt et al., 2017). En deﬁnitiva, aquest projecte se centra en explorar si les Tecnologies de la 1. En el transcurs de la investigació, ens referim a l’autogestió en tant que autogestió cooperativa que, segons Garcia (2012:10), s’articula en tres grans subjectes (persona, organització i societat). En el capítol 4, dedicat a la construcció del Mercat Social, es desenvolupa aquest aspecte. 2 Els Ruscs de la LCQDS (veure apartat 5.3.3 El programari propietari).. 32.\n(34) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. Informació i la Comunicació poden facilitar la creació o el reforçament de les cooperatives i dels grups de consum agroecològic existents, revertint en una promoció dels Circuits Curts de Comercialització i de l’agroecologia, aprofundint en els valors de l’Economia Social i Solidària i l’impuls del Mercat Social i, al mateix temps, ajudant a la participació en Moviments Socials, reconvertint-les en cooperatives de consum agroecològic de plataforma. Barcelona. A l’hora de determinar la població d’estudi de la nostra investigació ens hem centrat en la ciutat de Barcelona i les persones que consumeixen productes agroecològics en una cooperativa o grup de consum. Els motius d’aquesta decisió es fonamenten en els resultats d’investigacions prèvies que, per una banda, ens fan adonar que la cooperació entre els agents que participen en la producció cooperativa agroecològica està encara poc articulada a Catalunya (Espelt, 2011) i, per l’altra, posen en relleu que la ciutat de Barcelona representa l’espai urbà amb més col·lectius de consum del territori català (Espelt et al., 2015). Així doncs, per a la present investigació, ens centrem en els grups i les cooperatives de consum sorgides a la ciutat de Barcelona a partir de l’any 1993 i que són actives l’any 2017, identiﬁcades en un estudi previ: «Mapeig dels grups de consum a la ciutat de Barcelona» (Espelt et al., 2015). En la seva elaboració s’utilitza la base de dades de la Repera, col·lectiu que treballa per a la difusió de grups i cooperatives de consum agroecològic a Catalunya i l’estudi «Bancs de temps, xarxes d’intercanvi i cooperatives de consum agroecològic» (Ubasart et al., 2009) que inclou una llista dels grups i cooperatives de consum de Barcelona. A més, en la realització del propi mapeig s’han incorporat noves organitzacions que no estaven registrades (veure annex A.1). Aquest mapeig previ, ens mostra com a l’any 2011, coincidint amb el moviment 15M, es creen 10 entitats noves, el que representa el període de creixement més destacat ﬁns al dia d’avui. Reconeixement històric. Finalment, no volem acabar aquest apartat sense mencionar la llarga trajectòria del cooperativisme obrer a la ciutat de Barcelona. La lògica i la dimensió de les cooperatives de consum obreres històriques (Figura 1) és diferent a la dels grups i cooperatives de consum agroecològic contemporanis, però l’aprenentatge que ens aporta la cooperació com a instrument perquè la ciutadania, autogestionadament, pugui consumir sota uns paràmetres econòmics i socials justos i democràtics és ben present. De fet, com veurem posteriorment, la casualitat fa que el mapeig del nostre objecte d’estudi identiﬁqui cinquanta-set organitzacions actives, el mateix nombre que l’any 1935 quan, segons Dalmau i Miró (2010), unes noranta mil 33.\n(35) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. famílies consumien cooperativament a la ciutat de Barcelona. Malauradament, com veurem, la dimensió actual —1.420 famílies— és molt menor.. _________________________________________________________________________ Figura 1. Mapa de cooperatives obreres de consum de Barcelona existents el 1935 (www.cooperatives.barcelona/recursos/mapa/). Font: Miró i Garcia (2012).. 34.\n(36) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 35.\n(37) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 36.\n(38) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. food waste ap(pear) 1 Llencem tones de menjar. I si en lloc de ser les executores del malbaratament, les persones en fóssim les víctimes. Fotograﬁa de Jordi Plana Pey. Capítol 2. PREGUNTES DE RECERCA. 37.\n(39) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 38.\n(40) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. En el primer capítol hem presentat un potencial encontre entre el cooperativisme agroecològic que s’ha articulat ﬁns ara i un nou cooperativisme de consum agroecològic de plataforma, encara poc explorat. Arribats a aquest punt, ens preguntem per l’impacte de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) en l’activitat diària de les cooperatives i grups de consum agroecològics per fomentar els CCC, basant-se en els valors de l’ESS i la participació en MMSS. En aquesta conjunció entre l’ús de les TIC i el cooperativisme agroecològic, ens fem una sèrie de preguntes que es relacionen en diferents aspectes.. 2.1 Adopció i impacte de les TIC En un marc global, ens preguntem per com s’articula l’adopció de les TIC en una cooperativa de consum agroecològica i el seu impacte intern i extern: ● Volem saber si hi ha una comissió o una persona especíﬁca que es responsabilitza del tema i/o si les cooperatives reben suport extern. Si hi ha suport extern, ens preguntem per la tipologia de proveïdor. ● En relació a l’impacte de les TIC, ens preguntem si les cooperatives de consum agroecològic adopten la tecnologia en la seva activitat diària i, si és així, per quin motiu ho fan. Aquesta adopció agilitza la gestió que comporta l’operativa de la comanda setmanal? Facilita la comunicació interna i externa de l’activitat de l’organització? L’ús de les TIC té l’objectiu de fer més eﬁcient el temps —reduint-lo— dedicat a la logística de la cooperativa? Gràcies a l’aportació de les TIC, s’incrementa l’eﬁcàcia de l’organització? ● En relació a la socialització digital de l’activitat de la cooperativa, ens preguntem pel nivell d’ús de les xarxes socials i quines són les plataformes de xarxes socials adoptades. ● En relació a l’impacte en els membres de l’organització, ens preguntem si l’adopció de les TIC ha generat una discriminació entre persones que tenen coneixements sobre les eines i el seu ús i les que no en tenen.. 2.2 Polítiques tecnològiques i de coneixement En relació a les polítiques tecnològiques, ens preguntem sobre quins criteris es fonamenta l’elecció d’unes eines o unes altres i quin accés es permet als continguts generats:. 39.\n(41) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. ● Quin programari s’utilitza per a la gestió de la comanda? I per a la publicació de continguts en un portal web? Aquest programari se situa en en el marc de valors que promouen els comuns digitals? ● En relació a les polítiques de coneixement adoptades, ens preguntem si les cooperatives es preocupen per la llicència de continguts utilitzada i, si ho fan, si utilitzen llicències properes als comuns digitals.. 2.3 TIC i eixos principals del cooperativisme de consum agroecològic Finalment, ens preguntem per l’impacte de les TIC en les tres dimensions que deﬁneixen el cooperativisme de consum agroecològic: ● En relació a l’agroecologia —com a part dels CCC—, ens preguntem si les TIC poden ser un revulsiu en el canvi d’escala i, si ho són, quin és el motiu. ● En relació al cooperativisme —com a part de l’ESS— i els seus valors, ens preguntem si les TIC poden articular una nova relació entre productors i consumidors i, si és així, quina forma adopta. Les TIC generen espais de relació menys jeràrquics i, per tant, més horitzontals? En referència a la intercooperació, les cooperatives comparteixen productors? Si ho fan, es coordinen entre elles? Utilitzen les TIC per intercooperar? ● En relació al vincle amb els MMSS, ens preguntem si l’ús de les TIC permet generar nous espais de participació —en base a la tecnopolítica— per a l’acció política extrarepresentativa o extrainstitucional? Si es produeixen aquests espais de participació política, volem saber per quin motiu es produeixen i si ho fan de manera uniforme en totes les cooperatives o si, al contrari, es generen diferents models organitzatius. També ens preguntem si la participació es produeix des de l’àmbit col·lectiu, és a dir com a cooperativa de consum agroecològic, o a través de la participació dels seus membres a títol individual. Finalment, volem saber si hi ha interlocució de les cooperatives amb altres xarxes d’acció política i social, per tant, superant l’activisme de l’àmbit agroecològic. En deﬁnitiva, les nostres preguntes de recerca cerquen el potencial impacte de les TIC en el consum cooperatiu agroecològic. Així doncs, el conjunt de respostes ens hauria de determinar ﬁns a quin punt les nostres organitzacions d’estudi adopten una estructura de cooperatives de consum agroecològic de plataforma.. 40.\n(42) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 41.\n(43) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 42.\n(44) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. PART 2. MARC TEÒRIC. 43.\n(45) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 44.\n(46) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. _________________________________________________________________________ Figura 2. Marc teòric de la investigació. Font: autor.. Com hem vist a la introducció, l’objecte d’estudi de la nostra investigació es caracteritza a partir del creuament de tres àmbits (els Circuits Curts de Comercialització, l’Economia Social i Solidària i els Moviments Socials) amb una colla de variables compartides i que contemplen tres dimensions: l’impacte econòmic, l’impacte social i l’impacte polític. En el proper capítol del marc teòric, situem la pertinença del nostre objecte d’estudi com a part de la tipologia de models dels Circuits Curts de Comercialització (CCC) sota l’aproximació de l’autogestió i la cooperació agroecològica. A continuació, contextualitzem el paper de les cooperatives en el 45.\n(47) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. marc de la construcció d’un mercat social més ampli, en base als criteris de l’Economia Social i Solidària (ESS). Seguidament, situem el lligam entre els grups de consum, en tant que pràctiques de l’ESS, i la seva participació en els Moviments Socials (MMSS); i, ﬁnalment, dediquem el darrer bloc d’aquesta part al paper de les TIC que, com hem apuntat, té una doble connexió amb els comuns digitals i el cooperativisme de plataforma. És a dir, veurem l’encaix de les cooperatives de consum en l’espai de la promoció del consum local (CCC), sota el paraigua d’un model econòmic més just (ESS) i amb voluntat d’erigir-se com a subjecte polític a través dels MMSS de base. Aquest triple encreuament d’àmbits permet una comprensió holística de la seva dimensió social, econòmica i política que, com veurem més endavant, té en les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) un instrument essencial per a la seva organització.. 46.\n(48) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 9s pebrots 9 pebrots es vesteixen a raó de la distància entre el lloc de producció i el de consum. Fotograﬁa de Jordi Plana Pey.. Capítol 3. CONSUM DE PROXIMITAT I AGROECOLOGIA. 47.\n(49) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 48.\n(50) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. En aquest capítol valorem el pes dels Circuits Curts de Comercialització (CCC) en el context del mercat actual, en tant que element clau per l’impacte econòmic local que representa. A continuació, veurem la posició dels grups i les cooperatives de consum que, amb una forta convicció sobre les possibilitats que ofereix el cooperativisme agroecològic, promouen els CCC. Per tant, afavorint el consum de productes agroecològics de proximitat i la intermediació directa amb el productor.. 3.1 Deﬁnició i tipologia dels Circuits Curts de Comercialització i el seu impacte La deﬁnició de «Circuits Curts de Comercialització» és, en si mateixa, polèmica. Segons l’Observatori Europeu Leader (2000), els CCC fan referència al nombre d’intermediaris entre consumidor i productor. Si la comercialització es produeix sense intermediaris, la considerem «venda directa» dintre dels CCC (Valls, 2006; Maréchal, 2008). De tota manera, la pròpia Unió Europea, en la deﬁnició recollida en l’article de la Proposta de Reglament Europeu i del Consell (2013) sobre l’ajuda al desenvolupament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER), es focalitza, entre altres aspectes, explícitament, en la proximitat geogràﬁca. Així, deﬁneix els CCC com «una cadena de subministrament formada per un nombre limitat d’agents econòmics, compromesos amb la cooperació, el desenvolupament local i les relacions socioeconòmiques entre productors i consumidors en un àmbit geogràﬁc proper». En deﬁnitiva, l’aproximació conceptual als CCC se situa sobre el marc de treball de la nostra investigació: proximitat geogràﬁca i desintermediació en la comercialització de productes agroalimentaris. Per entendre les diferents modalitats de CCC, considerant la proximitat, en tant que relocalització i resocialització, i si l’acció de consum és en forma individual o col·lectiva, és d’utilitat l’esquema (Figura 3) de Binimelis i Descombes (2010). En aquest esquema podem observar que les cooperatives i grups de consum que tenen un caràcter col·lectiu ocupen una posició mitja en relació al grau de proximitat, entre modalitats d’autoabastiment (horts comunitaris) i altres tipologies de consum més esteses com són els supermercats o la restauració. Per resumir-ho, el desenvolupament de diferents models de negoci al voltant dels CCC, on les cooperatives i grups de consum estan inclosos, articula un abastament de productes agroalimentaris locals que ha d’afavorir el desenvolupament social i econòmic local. Badal et al. (2010) afegeixen que els grups i les cooperatives de consum agroecològic no només s’interessen per l’abastament local, sinó que també promouen el consum crític i el comerç just.. 49.\n(51) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. __________________________________________________________________________ Figura 3. Circuits Curts de Comercialització Agroalimentària. Font: Binimelis i Descombes (2010) a partir de Venn et al. (2006) i Maréchal (2008).. Si avaluem l’impacte dels CCC en el conjunt de la comercialització a nivell global, veurem una tendència positiva en la mitjana de quilòmetres que recorren els aliments importats a Espanya: els 5.013 km de mitjana de l’any 2007 passen a ser 3.827,8, segons Simon Fernández et al. (2012). En tot cas, el volum d’aliments importats —i per tant, amb un recorregut llarg— és rellevant: 25,483 milions de tones que provoquen un impacte de 4,212 de tones de CO2. De fet, segons l’Informe de la indústria, la distribució i el consum agroalimentaris a Catalunya 2014, Avanç 2015 i 2016 (DARPA, 2017), Catalunya importa el 12% dels aliments que consumeix (-0,1% respecte a l’informe DARPA 2016) i n’exporta el 14,2% dels que produeix (+0,5% respecte a l'informe DARPA 2016). D’altra banda, si revisem les conclusions de l’informe realitzat per l’Observatori de Preus dels Aliments (MAGRAMA) sobre la situació dels «Canals Curts de Comercialització en el Sector Agroalimentari» (2012), observem certa moderació en l’ampliﬁcació dels CCC a Espanya ja que, malgrat la generació de plataformes digitals que permeten una comercialització directa entre productors i consumidors, les dades analitzades ni mostren un creixement de les organitzacions que comercialitzen productes de proximitat desintermediats (màxim un intermediari), ni xifres destacables d’interès pels aliments locals per part de la ciutadania espanyola (66%), respecte a la mitjana europea (89%), segons l’«Special Eurobarometer 368 - The Common Agricultural Policy» (2011). És a dir, malgrat que hi ha un creixement gradual del consum de productes locals, no s’amplia el número d’organitzacions que els. 50.\n(52) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. comercialitzen i la ciutadania espanyola, respecte a aquest tema, té un interès menor que la mitjana europea.. 3.2 Sobirania Alimentària i cooperació agroecològica en resposta a la crisi alimentària mundial La deslocalització de la producció, fruit del model de consum alimentari actual, té un recorregut i una solidesa estructural que genera com a resultat una crisi alimentària mundial permanent (Vivas, 2014). L’any 1996, alertada pel nombre de persones que passen fam al món, 830 milions aleshores segons la Food and Agriculture Organization (FAO), l’Organització de les Nacions Unides (ONU) assumeix com un dels «Objectius del Mil·lenni» reduir l’any 2015 la xifra a la meitat. Arribats a l’any 2015, es fa palès que no s’ha assolit l’objectiu ja que, segons la mateixa FAO, 794,6 milions de persones passen gana al món (Figura 4).. __________________________________________________________________________ Figura 4. Evolució del nombre de persones (en milions) que pateixen fam al món. Font: FAO.. A l’hora de valorar les causes d’aquesta crisi alimentària estancada, com indiquen Badal et al. (2010), observem dues perspectives contraposades. Per una banda, els arguments que proporcionen les agències, organismes i institucions internacionals, que relacionen la fam amb els fenòmens climatològics adversos en els països productors, l’augment del consum de carn en els països que s’han desenvolupat econòmicament en els darrers anys, l’augment dels costos de producció, transformació, transport i distribució associats a l’increment del preu del petroli, l’ús de cereals com a agrocombustible i l’especulació ﬁnancera en el mercat de matèries primeres. D’altra banda, sense negar aquestes causes de caràcter conjuntural, un ventall d’organitzacions camperoles, investigadors i organitzacions de la societat civil situen la crisi alimentària com a resultat de la «destrucció sistemàtica» per part dels agents que manipulen antidemocràticament el mercat agroalimentari mundial, dels sistemes alimentaris dels països de 51.\n(53) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. la perifèria3 (Deere, 2008). Amb la voluntat de descriure el model agroalimentari actual, les seves bases i conseqüències, Badal et al. (2010) en «Arran de terra. Indicadors participatius de Sobirania Alimentària a Catalunya», destaquen dos aspectes que són claus per entendre l’expansió de la Sobirania Alimentària com a un moviment global: ● La revolució verda que es produeix a la dècada del 1960 i que té la voluntat de donar resposta a la fam a través de la intensiﬁcació i la industrialització de l’agricultura, però que provoca un conjunt de conseqüències rellevants, tant a nivell mediambiental (desforestació, empobriment dels sòls, sobredespesa de recursos hídrics…) i socioeconòmic (aparició de plagues i malalties, enriquiment concentrat, endeutament de petits camperols…), com cultural (deslocalització de l’activitat agrícola, pèrdua de prestigi…). ● La liberalització del comerç, gràcies a l’acció d’institucions com el Fons Monetari Internacional (FMI) o el Banc Mundial, i els acords de lliure comerç, promoguts per l’Organització Mundial del Comerç (OMC), permeten que el monopoli de la producció i la transformació d’aliments, també afecti la distribució i la comercialització. Com a resposta, i en el marc de la mateixa cimera de la FAO a Roma de l’any 1996, el moviment camperol internacional, La Vía Campesina, que agrupa 148 organitzacions de 69 països, comença a promoure el concepte de Sobirania Alimentària per reclamar el dret dels pobles a determinar les polítiques agrícoles i alimentàries que els afecten: a tenir dret i accés a la terra, als recursos naturals, a poder alimentar-se de forma sana i saludable amb aliments lliures de transgènics, a protegir i a regular la producció i el comerç agrícola interior amb l’objectiu d’aconseguir un desenvolupament sostenible i garantir la seguretat alimentària (Sobirania Alimentària, s.d.). El Fòrum Internacional de la Sobirania Alimentària, celebrat a Sélingué l’any 2007, es converteix en altaveu i expansió del moviment que té el reforç dels Moviments Socials antiglobalització sorgits a partir de les revoltes de Seattle l’any 1999. Si centrem l’atenció a Catalunya, observem com la industrialització de les activitats agràries que es produeix en els darrers cent anys redueix la pagesia a la mínima expressió, passant de classe majoritària a sector productiu minoritari (Ferrer i Alòs, 2009). Fins i tot, Majoral (2006) parla de «la ﬁ de la societat pagesa». De fet, si analitzem les dades dels darrers anys, la tendència segueix sent negativa (Figura 5). 3. Mentre que els països del centre són aquells que dominen el sistema-món en l’àmbit polític i econòmic, i en ells els nivells d'eﬁciència en la producció agroindustrial i d'acumulació de capital són els més alts (Europa Occidental, Estats Units i el Japó), els països «perifèrics», estan caracteritzats per tenir un sistema de producció menys soﬁsticat i mecanitzat que els països del «centre» i per tant, la seva producció, basada fonamentalment en l'exportació de matèries primeres i productes agrícoles, està menys valorada en els mercats internacionals. Bona part dels Estats d'Àsia, Àfrica i Amèrica Llatina estarien inclosos en aquest grup. Political Geography: World-economy, Nation-state and locality (Flint i Taylor, 2007).. 52.\n(54) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. ________________________________________________________________________ Figura 5. Evolució de les persones, per milers, que dediquen la seva activitat professional a l’agricultura (2001-2016). Dades: Idescat. Font: autor.. __________________________________________________________________________ Figura 6. Evolució de les persones, per milers, que dediquen la seva activitat professional a l’agricultura (2002-2016). Dades: Idescat (CAT), Zona euro (ES), Eurostat (EU). Font: autor.. L’any 2001, Catalunya té 73.000 persones que es dediquen a l’agricultura (el 2,6% de la població activa); mentre que a l’any 2016, només 50.800 persones s’hi dediquen (1,6% de la població activa). A nivell espanyol i del conjunt de la Unió 53.\n(55) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. Europea, el percentatge de població que dedica la seva activitat professional a l’agricultura és baix, però doblant les dades de Catalunya (Figura 6).. _________________________________________________________________________ Figura 7. Evolució de la superfície ecològica conreada (hectàrees) a Catalunya (1995-2016). Dades: Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE). Font: autor.. __________________________________________________________________________ Figura 8. Evolució dels productors ecològics inscrits a Catalunya (1995-2016). Dades: Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE). Font: autor.. 54.\n(56) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. Malgrat que el percentatge de població que es dedica a l’agricultura és baix, el volum de negoci que genera la indústria de productes alimentaris és el més potent del país amb un 17,5% (segons les dades de l’Idescat sobre volum de negoci per sectors, 2014). Per tant, aquesta dada corrobora i contextualitza els interessos econòmics que es mouen al voltant del sector agroalimentari, també a Catalunya. Al mateix temps, l’interès per la producció ecològica no deixa de créixer, tant en superfície conreada (Figura 7), com en nombre de productors (Figura 8). En el moment d’analitzar la producció agrària a Catalunya i el seu impacte, advertim d’un nou punt de complexitat. Aquest radica en el fet que alguns productors del sector agroecològic observen la denominació ecològica i el segell que la reconeix (CCPAE) com un nou instrument per reduir la perspectiva transformadora de la producció i el consum de productes ecològics. Fins i tot, sovint, aquests productors assenyalen la injustícia que suposa el sobrecost de certiﬁcar una producció que realment és respectuosa amb el medi ambient (Martín-Mayor, Homs i Flores-Pons, 2017). Aquí és on entra en joc l’agroecologia que, vinculada a la voluntat d’aplicar la Sobirania Alimentària a la pràctica, valora tots aquells aspectes que signiﬁquen la producció, la transformació, la distribució i la comercialització de productes alimentaris. És a dir, l’agroecologia, a diferència de l’agricultura ecològica, no només es preocupa que el tipus de producció sigui més respectuós amb el medi ambient, sinó també de la seva capacitat per transformar socialment i políticament el model de consum, posant la persona i no el capital en el centre de l’economia (Altieri, 2002; Badal et al., 2010; Martí, Homs i Flores-Pons, 2017). Així doncs, l’agroecologia, com a base de la Sobirania Alimentària, situa l’organització cooperativa des d’una perspectiva local com una forma d’instrumentalitzar l’acció autogestionada al marge del model capitalista. L’agroecologia a Catalunya es comença a gestar «durant la segona meitat dels 70 i durant els anys 80 marxen al camp (primer a Gallecs, al Vallès, més tard al Maresme, al Montseny i a la Garrotxa) els primers grups de neorurals que adopten l'agricultura ecològica com a estratègia d'autoabastiment. També durant aquesta etapa sorgeixen les primeres associacions del ram (Vida Sana, 1974); les primeres experiències productives (Cal Valls, 1979); les primeres iniciatives d'acostament entre productors, consumidors i tècnics en producció agrària ecològica (Coordinadora d’Agricultura Ecològica, 1983); les primeres iniciatives de certiﬁcació (Vida Sana, 1983); les primeres cooperatives de consum ecològic (El Brot, Reus, 1986; El Rebost, Girona, 1988); i les primeres ofertes formatives en producció agrària ecològica (PAE) i energies renovables (Escola Agrària de Manresa, 1989); etc.» (Badal et al., 2010).. 55.\n(57) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. A la dècada del 1990 apareixen els primers projectes cooperatius de distribució ecològica, Hortec i Món Verd. Al mateix temps, l’any 1993, neix la primera cooperativa de consum agroecològic de la ciutat de Barcelona, Germinal, que estableix la base per a l’organització autogestionada de consumidors, aspecte recorrent dels col·lectius que formen part d’aquesta investigació. La solidesa i el compromís d’aquests primers projectes que s’articulen al voltant de tot el procés de producció, transformació, distribució i comercialització de productes agroecològics són la clau de volta per comprendre el paper que juga la Sobirania Alimentària a Catalunya en les darreres tres dècades, i que queden recollides en l’estudi «Arran de terra. Indicadors participatius de Sobirania Alimentària a Catalunya» (Badal, M.; Binimelis, R.; Gamboa, G.; Heras, M. i Tendero, G., 2010) promogut per l’Associació EntrePobles i l’Institut d’Economia Ecològica i Ecologia Política, i que hem referenciat en repetides ocasions en aquest capítol. Més recentment, la «Carta para una Soberanía Alimentaria desde nuestros municipios», sorgida al I Congrés Internacional d’Economia Social i Solidària (REAS, Saragossa, 2014), té l’objectiu d’orientar, a través de la proposició de diferents mesures, vers la promoció de l’expansió dels Circuits Curts de Comercialització agroalimentaris en l’àmbit de polítiques públiques municipals, basant-se en els principis de la Sobirania Alimentària. Així, s’estableixen propostes cap a un nou model de governança alimentària, la protecció i gestió territorial, la dinamització del sector agroalimentari, la gestió dels recursos productius, la comercialització i el consum de proximitat i el canvi cultural. En el cas de la ciutat de Barcelona, aquests principis es recullen i es concreten a l’estudi «Mesures per construir una sobirania alimentària a Barcelona. Recull de propostes per al desenvolupament de polítiques municipals» (Llaurant Barcelona, 2016) que té en el projecte «Sant Llàtzer: Proposta d'un espai de referència de l'agroecologia urbana integrat en les estratègies d'adaptació i mitigació al canvi climàtic» (Montserrat, 2017) un punt més de concreció en la proposta de transformació d’aquest espai urbà situat a la Vall de Can Masdeu.. 56.\n(58) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 57.\n(59) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 58.\n(60) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. pomà Les empremtes digitals ens recorden que darrere de cada producte alimentari que consumim hi ha un procés de producció, transformació, distribució i comercialització. Fotograﬁa de Jordi Plana Pey.. Capítol 4. LA CONSTRUCCIÓ DE MERCAT SOCIAL. 59.\n(61) Cooperatives de consum agroecològic de plataforma. 60.\nMapa de cooperatives obreres de consum de Barcelona existents el 1935 ( www.cooperatives.barcelona/recursos/mapa/ ) p.35\nEvolució del nombre de persones (en milions) que pateixen fam al món. Font: FAO. p.52\nEvolució de les persones, per milers, que dediquen la seva activitat professional a l’agricultura (2001-2016) p.54\nEvolució de les persones, per milers, que dediquen la seva activitat professional a l’agricultura (2002-2016) p.54\nEvolució dels productors ecològics inscrits a Catalunya (1995-2016). Dades: Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE) p.55\nL’ecosistema del Mercat Social a Catalunya. Autor: Casadevall. Font: Informe del Mercat Social 2016 (2017). p.67\nSituació relativa dels diferents moviments en el procés de nínxol a corrent principal. p.69\nNúmero d’organitzacions que han fet el Balanç Social (2007-2016). Font: Informe Mercat Social 2016. p.72\nMarc conceptual per a una revisió crítica de les plataformes tecnològiques d'economia col·laborativa p.96\nMarc conceptual de l’estrella de l’economia col·laborativa procomú. Font: Fuster et al. p.97\nEvolució dels grups i cooperatives de consum agroecològic actives per any a la ciutat de Barcelona (veure annex A.1) p.132\nMapa de grups i cooperatives de consum de la ciutat de Barcelona (1993-2017) (per a més informació veure Annex A.1) p.142\nDensitat de grups i cooperatives de consum agroecològic de Barcelona per barris (n=57). p.143\nDensitat de grups i cooperatives de consum agroecològic de Barcelona per districtes (n=57) p.143\nDensitat d’Unitats Familiars de grups i cooperatives de consum agroecològic de Barcelona per barris (n=57) p.144\nProporció de grups i cooperatives de consum agroecològic de Barcelona segons el format jurídic de l’entitat (n=57) p.145\nCooperatives i grups de consum amb i sense persones alliberades (n=57). Font: autor. p.146\nRelació percentual de productors directes versus intermediaris (n=157). Font: autor. p.147\nEines tecnològiques utilitzades per a la realització de la comanda (n=47). Font: autor. p.149\nTipologia de llicència del programari web utilitzada pels grups i cooperatives de consum agroecològic de Barcelona (n=52) p.152\nTipologia de web de continguts utilitzada pels grups i cooperatives de consum agroecològic de Barcelona (n=57) p.152\nTipologia de llicència dels continguts web utilitzada pels grups i cooperatives de consum agroecològic de Barcelona (n=52) p.153\nFreqüència de l’actualització dels continguts web dels grups i cooperatives de consum agroecològic de Barcelona (n=52) p.154\nGràﬁca de valoració de l’1 al 10 que fa cada grup/cooperativa de l’ús de les TIC (n=57) Font: autor p.156\nProductors amb i sense presència a les plataformes de xarxes socials (n=157) p.158\nNivell d'acompliment de l'indicador circuits de proximitat de les cooperatives i grups de consum (n=57) p.161\nRepresentació de la xarxa de relacions en l’activitat dels grups i cooperatives de consum de la ciutat de Barcelona (blau) amb productors (vermell) i intermediaris (taronja) p.163\nMitjana aritmètica de compliment dels indicadors de l’ESS per part de les cooperatives i grups de consum (n=57) p.164\nMitjana dels nivells de compliment dels criteris de l’ESS dels intermediaris que en formen part (n=13) p.165\nComparativa de compliment dels criteris de l’ESS entre cooperatives (n=13) i intermediaris (n=144) p.167\nDescargar (PDF - 265 página - 11.37MB)\nRelated subjects : tecnologies de la informació i la comunicació tecnologies de la informació i de la comunicació (TIC) Noves tecnologies de la informació i de la comunicació Noves tecnologies de la informació i la comunicació tecnologies de la informació i de la comunicació TIC: tecnologies de la informació i la comunicació a Barcelona i Catalunya Les tecnologies de la informació i la comunicació i la seva aplicació a l'aula TIC: per a què? (Funcions de les tecnologies de la informació i la comunicació en les organitzacions) L'Aprenentatge virtual com a una nova forma d'ensenyar i d'aprendre a través de les tecnologies de la informació i la comunicació\nOutline : Sobirania Alimentària i cooperació agroecològica en resposta a la crisi alimentària mundial Les Tecnologies de la Informació i la Comunicació com a facilitadores de la intercooperació agroecològica de plataforma\nAprenentatge basat en projectes a l’aula de tecnologia utilitzant les tecnologie...\nAmb aquest projecte es cobreixen gran part dels objectius plantejats en el Decret 143/2007,pel qual s’estableix el currículum de l’ESO. Concebre la tecnologia com un conjunt de\nLa Producció de documentals en grups cooperatius: aprenent creant en l'era de le...\nEl alumnes s’organitzen en grups d’aprenentatge cooperatiu, escullen una etapa evolutiva en el període comprés d’un any des dels 0 als 6 anys i a partir d’aquí, és el mateix\nEstudis: Educació terciària Situació personal: Altres Situació personal: Aturat Situació personal: Estudiant Situació personal: Treballant Nacionalitat: Altres Nacionalitat: Andorrana\n¾ Caixa ¾ Placa base - Microprocessador ¾ Disc dur ¾ Unitat de DVD-ROM ¾ Memòria RAM ¾ Memòria CACHÉ ¾ Tarja de vídeo ¾ Tarja de Só ¾ Tarja de Xarxa..\nQuan la renda i els preus varien en el mateix sentit i mateix percentatge. Suposem que tot es\nLes Tecnologies de la Informació i la Comunicació en l’àmbit de l’Educació Físic...