Ideari Sexoafectivitat | apasa.org\nLa salut és un estat complet de benestar físic, mental i social. No solament l’absència de malaltia (OMS, 1948).\nLa salut sexual és la integració dels aspectes afectius, somàtics i intel·lectuals de l’ésser sexuat, de tal manera que permetin l’enriquiment i el desenvolupament de la persona, la comunicació i l’amor (OMS, 1974).\nLa sexualitat és vivencial o experimental i s’expressa a través dels pensaments, fantasies, desitjos, creences, actituds, valors, comportaments, pràctiques, rols i relacions. Tot i que la sexualitat pot incloure totes aquestes dimensions, no totes han de vivenciar-se o expressar-se sempre.\nLa sexualitat és influenciada per la interacció de factors biològics, psicològics, socials, econòmics, polítics, culturals, ètics, legals, històrics, religiosos i espirituals (WAS, 2002).\nEl desenvolupament ple de la sexualitat és essencial per al benestar individual, interpersonal i social.\nEls drets sexuals són drets humans universals basats en la llibertat inherent, la dignitat i la igualtat per a tots els éssers humans (Declaració universal de Drets Humans de les Nacions Unides).\nJa que la salut és un dret humà fonamental, la salut sexual ha de ser un dret humà bàsic.\nPerquè la salut sexual es pugui assolir i mantenir, els drets sexuals de totes les persones han de ser respectats, protegits i exercits en plenitud.\n• Dret a la llibertat sexual (expressar el potencial sexual) i expressió sexual emocional (comunicació, contacte).\n• Dret a tenir privacitat i intimitat. Propietat del seu cos.\n• Dret a rebre informació i ajuda en el camp de la sexualitat.\n• Dret a relacionar-se amb iguals, a tenir equitat sexual i a les manifestacions sexuals pròpies de la seva edat.\n• Dret a explorar el seu cos i a descobrir les seves possibilitats de plaer sexual.\n• Dret a ser protegits de tota forma d’abús sexual, assetjament o violació.\n• Dret a formar parella.\n• Dret a escollir l’estat civil que més els convingui.\n• Dret a tenir o no descendència.\nELS DRETS SEXUALS SÓN DRETS HUMANS FONAMENTALS I UNIVERSALS. Declaració Del 13è Congrés Mundial de Sexologia, València, Espanya. Revisada i aprovada per l’Assemblea General de l’Associació Mundial de Sexologia (WAS) el 26 d’agost de 1999, en el 14è Congrés Mundial de Sexologia, Hong Kong, República Popular de la Xina.\nLes persones amb discapacitat intel·lectual i del desenvolupament tenen els mateixos drets que qualsevol altra persona. El fet d’estar incapacitat legalment no és motiu per al no-respecte, vulneració o restricció d’aquests drets, doncs el dret a la sexualitat és personalíssim, independent de la condició jurídica.\nÉs important, a més a més, determinar la capacitat de consentir de la persona. La qual es determinarà segons la capacitat de conèixer i disposar d’informació, discriminar riscos i beneficis i discriminar si hi ha abús o no.\n3. Model biogràfic- professional\nCompetències del professional de referència. (Adaptades de Bermejo y Cols 2009)\nConèixer les seves necessitats, preferències i desitjos, tenint en compte que les seves expectatives siguin satisfetes i afavorint el seu benestar.\nIdentificar les competències de la persona donant valor i reconeixent les seves capacitats.\nAfavorir l’autonomia de la persona, la seva independència funcional i la garantia dels seus drets, participant activament en el procés.\nGestionar la informació de la persona garantint en tot moment el dret a la intimitat personal i confidencialitat\nCoordinar la tasca de la resta de l’equip unificant criteris perquè tot l’equip segueixi els mateixos, acordats per a cada persona.\nSeguiment de la relació i informació familiar. Identificar en quins moments han de participar els professionals especialistes mèdics, o terapèutics per a informar a la persona o a la seva família.\n4. Atenció Centrada en la persona\nL’origen de l’atenció centrada en la persona és atribuïda a la psicologia humanista, concretament al Psicòleg Carl Rogers (1902-1987).\nAquesta es fonamenta en:\n1.- L’escolta de les preferències i desitjos de les persones, reconeixent el seu dret a l’autodeterminació.\n2.- L’ètica, ja que parteix del reconeixement de la dignitat de les persones i té com a marc de referència els principis de la bioètica.\n3.- Diferents normatives i consensos internacionals, dels que s’aliena amb les principals declaracions i recomanacions.\n4.- El coneixement científic, del que s’orienta i es nodreix integrant les preferències de les persones i el respecte amb intervencions basades en l’evidència.\nEls beneficis d’aquest model són:\nMillora la qualitat de vida dels usuaris.\nFacilita i afavoreix la participació de les famílies.\nDignifica el rol del professional, motivar i augmenta l’autoestima del professional i genera reflexió i canvia positius d’actitud.\nMillora el clima laboral reduint el burnout i l’absentisme laboral.\nRedueix el conflicte amb els usuaris i les famílies.\nVal la pena perquè aquest és un enfocament que treballa des dels valors humans, des de la defensa de l’exercici dels drets de les persones, de les persones que es troben en situacions d’especial vulnerabilitat i això ens humanitza i ens engrandeix.\n4.1. Anàlisi funcional i multimodal\nL’anàlisi multimodal és una eina bàsica per al treball centrat en la persona, que ens permetrà identificar la finalitat de la conducta sexoafectiva.\nEn l’anàlisi multimodal i funcional de la conducta es combina, o integra informació sobre diversos aspectes de la persona i del seu entorn social i físic. Per a realitzar-lo en centrarem en la perspectiva BIOPSICOSOCIAL.\nEl seu principal objectiu és identificar els aspectes que controlen l’emissió de la conducta en aquells problemes rellevants, de forma que es puguin dissenyar estratègies d’intervenció.\nAquest procediment té en compte els aspectes que poden tenir les condicions biomèdiques (físiques, psiquiàtriques i neuropsiquiàtriques), psicològiques (comunicació, autonomia personal, estat psicològic actual), i socioambientals (entorn, programa i estil educacional) de la persona en la presentació de la conducta.\nEls objectius primaris de l’anàlisi multimodal de la conducta són:\n1. Determinar els processos que expliquen les alteracions de la conducta en persones amb discapacitat intel·lectual\n2. Identificar els factors que mantenen la conducta\n3. Identificar els reforçadors involucrats en el manteniment de la conducta problema.\n4. Identificar els estímuls precipitadors i les circumstàncies ambientals i biològiques que permeten que aparegui la conducta problema.\n5. Identificar a les persones relacionades o els tipus de resposta en cada una de les alteracions conductuals.\n1. Proporcionar informació addicional rellevant per al disseny dels plans d’intervenció.\n2. Identificar les conductes apropiades o alternatives equivalents a l’alterada.\n3. Identificar els Reforçadors (tipus, qualitat, etc.) que intervenen en la conducta problema i en les conductes funcionalment adequades.\n4. Identificar el patró de conductes adaptatives (percentatge, durada, coexistència amb les conductes problema).\n5. Identificar les característiques de l’entorn i la disponibilitat per a la intervenció.\n6. Identificar les emocions dels cuidadors i altres persones en relació a les causes i/o funcions dels problemes conductuals.\n7. Identificar el patró de resposta de les persones davant els problemes conductuals.\n1. Tota conducta té una funció i finalitat específica:\n2. Obtenir: atenció/ Tangible/Activitat/ Sensorial…\n3. Evitar: situació/ activitat/ persona…\n4. La conducta és una forma de comunicar i pot tenir múltiples intencions (en funció del context).\n5. La conducta està relacionada amb l’entorn: que immediatament el precedeix o segueix.\n5. Ideari Entitat\nL’entitat es compromet a:\nCrear l’ideari sobre la sexoafectivitat i aprovar-lo;\nExplicitar un posicionament institucional;\nIncorporar l’atenció en la sexoafectivitat en els plans d’acció del centre;\nCrear una comissió per a tractar els temes sexoafectius.\nL’ideari sobre sexoafectivitat contempla diferents aspectes de la vida de la persona que l’entitat ha de tenir en compte:\nTractar la sexoafectivitat com un punt més del Pla d’intervenció\nFacilitar un espai (lloc, temps, horari) on portar a terme les seves necessitats sexoafectives (a nivell individual i/o de parella).\nOferir els suports necessaris per a una bona pràctica sexoafectiva (materials, formació…)\nVetllar per a què el dret a la sexoafectivitat no sigui només paraules i bones intencions, sinó concrecions en la pràctica quotidiana.\nAcceptar les relacions afectives de parella, respectar-les i acompanyar-les (a nivell educatiu, emocional…)\nPromoure, fomentar i facilitar les revisions ginecològiques i/o urològiques de forma general d’acord amb les recomanacions generals de la població.\nPotenciar pràctiques higièniques saludables i segures.\nPromocionar i oferir educació sexoafectiva a usuaris, famílies i treballadors.\n6. Ideari Famílies\nL’ideari sobre sexoafectivitat contempla diferents aspectes de la vida de la persona que les famílies han de tenir en compte:\nOferir a les famílies claredat, sinceritat, seguretat i tranquil·litat de què es respectarà la intimitat i confidencialitat dels seus familiars davant la sexo afectivitat.\nVetllar perquè les famílies acceptin la sexoafectivitat del seu familiar com un aspecte més de la salut: no negar la sexualitat, ni reprimir, prejutjar ni censurar les seves manifestacions sexuals.\nNo impedir parlar o preguntar sobre el tema sexoafectiu.\nLes famílies i els tutors i/o representants legals, independentment de les seves creences morals, han de respectar i vetllar per les necessitats sexoafectives de les persones ateses (tenint en compte que les relacions poden ser només afectives sense caire sexual).\nFomentar i informar de la importància de l’atenció ginecològica i urològica, així com autoritzar-ne les pràctiques mèdiques.\nEnsenyar pràctiques higièniques saludables i segures.\nParticipar o rebre educació sexoafectiva.\nCONDUCTES SEXUALS INAPROPIADES\nComprometre’s a no normalitzar i relacionar les conductes sexuals inapropiades amb la discapacitat.\nSaber diferenciar-les, ser conscients de la gravetat i informar-ne per rebre ajuda.\nDetecció de situacions de risc, dir no davant d’un abús i informar-ne\n7. Ideari Usuaris\nL’ideari sobre sexoafectivitat contempla diferents aspectes de la vida de la persona que els usuaris han de tenir en compte:\n• Tenir espais apropiats per gaudir de la sexoafectivitat tant en nivells de greu discapacitat com en nivells més elevats. (individual o amb parella)\n• Tenir els recursos adequats sempre que sigui necessari\n• Disposar d’activitats per afavorir la intimitat entre amics i/o parelles (passeig, cafè…).\n• Tenir espais apropiats per gaudir de la sexoafectivitat en parella (independentment del grau de suport que necessitin).\n• Revisió ginecològica anual o quan sigui necessari.\n• Revisió urològica anual o quan sigui necessari.\n• Tenir la informació adequada per a poder entendre, dintre les seves capacitats, quines conductes són apropiades.\n• Han de poder ser capaços de diferenciar entre jocs i sexo-afectivitat.\n• Diferenciar entre contacte abusiu i/o contacte adequat.\n• Respectar sempre les decisions de l’altra part.\n• Rebre informació i formació sobre sexoafectivitat dintre les seves capacitats i amb els suports necessaris (llibres, vídeos, ninos…).\n• Rebre coneixements sobre higiene íntima dintre les seves capacitats i amb els suports necessaris.\n• Rebre respostes als seus dubtes, seguint les pautes de l’ideari.\nPotenciar i respectar l’expressió dels seus desitjos sexoafectius.\n8. Ideari Professionals\nL’ideari sobre sexoafectivitat contempla diferents aspectes de la vida de la persona que els professionals han de tenir en compte:\n• Oferir als usuaris els mitjans necessaris (espais, suports) apropiats per gaudir de la sexoafectivitat tant en nivells de greu discapacitat com en nivells més elevats. (individual o amb parella)\n• Oferir als usuaris activitats per afavorir la intimitat entre amics i/o parelles.(passeig, cafè…)\n• Promoure les revisions ginecològiques i/o urològiques anualment i/o quan es cregui necessari.\n• Registrar les menstruacions de les usuàries: durada, intensitat…\n• Control de la menopausa de les usuàries.\n• Rebre i impartir formació sobre sexo-afectivitat\n• Discriminar quan hi ha un abús\n• Valorar les capacitats dels usuaris pel que fa a informació sobre sexualitat\n• Valorar el que els usuaris saben i volen en referència a la sexoafectivitat (enquestes, escales…)\n• Conèixer i donar els suports necessaris a cada usuari, en referència a la sexoafectivitat, tenint en compte l’anàlisi multimodal de la conducta.\n• Donar pautes, dels llocs adequats, als usuaris on realitzar conductes sexoafectives apropiades.\n• Evitar que els usuaris tinguin conductes sexuals inapropiades en el seu dia a dia.\n• Diferenciar entre contacte abusiu i/o contacte adequat (sobretot en persones en grau de suport generalitzat que no tenen la capacitat de consentir).\n• Utilitzar l’avaluació multimodal a l’hora de valorar una conducta sexual inapropiada (diferenciant si responen a un fi d’excitació o ve donada per avorriment, ansietat, problema sensorial…) .\nAmposta, 22 de novembre de 2017


11è Cros Solidari per la Salut Mental a Sant Boi de Llobregat Parc de la Muntanyeta Carrer Mare de Deu del Pilar, Sant Boi de Llobregat\n09oct10:0015:0011è Cros Solidari per la Salut Mental a Sant Boi de LlobregatLa recaptació es destinarà a programes solidaris i de recerca amb l’objectiu de millorar la qualitat de vida de les persones amb aquest tipus de trastorns.10:00 - 15:00 Parc de la Muntanyeta, Carrer Mare de Deu del Pilar, Sant Boi de Llobregat\nSant Boi de Llobregat acull el Cros Solidari per la Salut Mental, esdeveniment esportiu on es\nSant Boi de Llobregat acull el Cros Solidari per la Salut Mental, esdeveniment esportiu on es conjuguen l’activitat física saludable i lasolidaritat cap a aquelles persones que pateixen alguna patologia mental. La cursa s’emmarca dins dels actes de commemoració del Dia Mundial de la Salut Mental, que se celebra el 10 d’octubre, i està organitzat pel Parc Sanitari Sant Joan de Déu, el Club d’Atletisme Sant Boi i l’Ajuntament de la localitat. El Cros compta també amb el suport delConsell Esportiu del Baix Llobregat, l’Àrea Metropolitana de Barcelona, la Diputació de Barcelona, la Generalitat de Catalunya i l’organitzacióSumant Capacitats.\nL’11è Cros Solidari per la Salut Mental vol continuar sent un exemple d’integració mitjançant l’esport com ho palesa el fet que es tracti d’una activitat oberta a tota la ciutadania, on els veritables protagonistes són els escolars, els atletes federats i totes aquelles persones que vulguin participar. El Cros és una jornada lúdica que representa un veritable gest de solidaritat cap a persones que, moltes vegades, no tenen l’opció de participar en aquest tipus d’esdeveniments.\nLa gran novetat d’aquesta edició és la “Volta Solidària per la Salut Mental”. El Cros ofereix la possibilitat de demostrar la nostra solidaritat amb aquells que més ens necessiten, corrent o caminant tots junts durant 500 metres. Per a la volta solidària no serà necessari tenir dorsal donat que la volta no serà cronometrada. Tot i així, els usuaris que vulguin participar-hi han d’enviar un correu a comunicacio@pssjd.org.\nLes inscripcions al cros es poden realitzar de manera online en el següent enllaç.\nCarrer Mare de Deu del Pilar, Sant Boi de Llobregat


L’autora sevillana debuta amb la novel·la gràfica ‘Cenit’\n'Cenit', de María Medem\nBarcelonaEl panorama del còmic independent suma una nova veu trencadora amb María Medem (Sevilla, 1994), que després d’autoeditar-se fanzins i llançar un còmic amb l’editorial holandesa Terry Bleu acaba de publicar la primera novel·la gràfica, Cenit, editada amb molta cura per l’editorial barcelonina Apa Apa. Un debut sorprenent per la maduresa de l’univers gràfic de Medem, que situa en un desert de cels flamígers i atmosfera onírica dos personatges misteriosos que seuen cada dia en una taula llarga per menjar i compartir els somnis que tenen. “La història va sorgir mentre dibuixava Satori -diu-. Em van parlar d’una persona que era somnàmbula i em van agafar ganes de fer alguna cosa sobre el tema. Em fascina la idea de fer alguna cosa terrible de manera inconscient. Vaig llegir una història molt boja d’un home que va matar el seu sogre i no el van poder acusar del crim perquè per a ell era un somni”.\nVinyeta de la primera novel·la gràfica de María Medem, Cenit. Apa Apa\nEls paisatges despullats de Medem, de colors intensos que es van degradant, recorden una mica els escenaris alienígenes de Moebius, un autor del qual Medem reconeix la influència. “Jo de petita llegia coses típiques com Astèrix i Mortadel·lo, però va arribar un punt que em vaig cansar -recorda-. I aleshores, cap als 14 anys, vaig tornar al còmic, i un dels autors que em tornaven boja era Moebius”. Però el seu estil també té arrels personals. “Als meus pares els agradava molt conduir i de petita viatjava molt: Galícia, Astúries... fins i tot Alemanya! Quan passes tant de temps al cotxe al final acabes pensant en coses, i crec que d’aquí ve el meu amor pels paisatges”, diu. Per a Medem també és clau que el color tingui una funció narrativa: “Quan vaig passar-li la història al meu editor no tenia color, només línies, i, francament, no sé si a mi m’hauria agradat. Jo explico moltes coses amb el color. És una cosa molt pròpia del còmic. Al cinema jugues amb els colors de la natura, però aquí fas el que vols”.\nInstagram i la llibreria Fatbottom\nMedem va presentar Cenit a la llibreria Fatbottom de Barcelona, epicentre del còmic independent de la ciutat -Conxita Herreros, Cristina Daura, Marc Torices, Sergi Puyol i Irkus Zeberio en són habituals- i referent de l’autora. “Fatbottom és important per a mi -diu-. Pensa que a Sevilla no hi ha res del que m’agrada i aquí ho trobes tot. Quan vaig entrar-hi per primera vegada... Uf, va ser un xoc”. Medem cita dibuixants com Joe Kessler ( Windowpane ) i Margot Ferrick entre els seus favorits; sovint hi arriba a través d’Instagram, la xarxa que més utilitza per conèixer nous autors i per difondre la seva feina. “Així em van conèixer els de Terry Bleu, per exemple”. L’editorial holandesa tornarà a publicar-li un còmic, aquesta vegada una recopilació d’historietes mudes d’una pàgina. I també té a punt un fanzín que anirà acompanyat d’un casset de música experimental del grup que té amb un amic, Agua del Rosal. “És un loop de cinc segons que es va repetint -explica-. I, com el fanzín, està enquadernat amb anelles i també es pot llegir com vulguis, no té principi ni final”.


El bloc de la Camats: 2009\nPublicado por Dolors Camats los 23:43 Cap comentari:\nAhir mateix, el conseller de relacions institucionals, Joan Saura i el ministre de justícia del govern espanyol, Francisco Caamaño, entregaven a la néta de Lluis Companys la declaració de reparació del President afusellat, aprovada pel Govern espanyol.\nUn acte necessari, però que arriba després de tant de temps! L'any 2009!\nSom un país de memòria reprimida i repressora a vegades. La desmemòria i la negació del record i l’homenatge als que formen part del nostre passat, predecessors de la nostra democràcia i de les nostres lluites, ha estat una eina de repressió, de sometiment, de por i de combat a la nostra consciència col·lectiva i com a poble.\nHo anem esmenant mica en mica. I aquest Govern amb el recolzament del Parlament, el primer, ja que per primera vegada en aquest país desmemoriat tenim una política pública de memòria històrica. Recordo quan d'això la dreta a Catalunya en va dir "revisionisme històric".\nAquesta mateixa setmana, dimecres, recordàvem de nou, aquest cop a l’Ajuntament de Barcelona en el centenari de l’afusellament del pedagog Francesc Ferrer i Guàrdia. Laïcitat, coeducació, racionalitat i lluita contra els dogmes i la ignorància. Aquests eren, entre altres, els arguments i les conviccions de Ferrer i Guàrdia. Tant present, tant oblidat.\nI ho vàrem fer de nou ahir al vespre, al Palau Sant Jordi, en un multitudinari acte d’homenatge als represaliats pel franquisme, organitzat pel Govern de la Generalitat a través del Memorial Democràtic. Els hi devem, per fer possible amb la seva vida, molts fins a perdre-la, la nostra llibertat present. Per això el seu homenatge no pot ser patrimoni només d'uns. Ahir al Sant Jordi hi havia de ser tothom, totes les ideologies i no hi eren.\nNi els represaliats, ni el President Companys necessiten que els restituïm l’honor, perquè no els hi han pogut prendre mai, però la nostra democràcia sí que exigeix que l’anul·lació del seu judici, sigui la primera de totes les sentències franquistes dictades per tribunals declarats ja, il·legítims. Qui ha de restituir el seu honor, en tot cas, és la justícia espanyola.\nLa llei de la memòria històrica i la perseverança del Govern ens han portat fins aquí, però només la nul·litat d'aquells judicis que eren excuses per assassinar pot ser l'objectiu final.\nPublicado por Dolors Camats los 11:14 1 comentari:\nInici de curs i Diada\nEncara no som a la Diada i les vacances ja semblen llunyanes. Aquest inici de curs promet ser intens per l’allau de temes que convé abordar necessariament o pels col·locats a les agendes de forma intencionada i perquè la remor del principal problema del país, la crisi econòmica, continua sent una remor però no un clam, com hauria.\nAquest inici de curs hem d’estar atents a la Grip A i la gestió de l’alarma, més que de la malaltia, de moment. Sembla que hem d’estar en permanent espera d’una sentència del TC sobre l’Estatut que digui el que digui no és benvinguda perquè no hauria d’haver existit mai. I ara hem de legislar corre cuita sobre prostitució, quan alguns fa anys que ho demanem com a única via per lluitar contra l’explotació i l’esclavatge més lucratiu i impune del segle XX i XXI.\nTindrem temps d’anar parlant de tots aquests temes i ben aviat de traduir-los en confrontació política i ideològica en el proper debat de política general que hi haurà els dies 29 i 30 de setembre i l’1 d’octubre.\nPerò aquesta és la setmana de la Diada. Des de que Pasqual Maragall accedí a la presidència de la Generalitat primer i Jose Montilla després, que els actes institucionals de la Diada tenen un aire ben diferent. La defensa del nostre autogovern a través de tot el procés de l’Estatut (elaboració, negociació, finançament i sentència) ha estat present cada any, però també la voluntat de trobar un marc més enllà de la reivindicació catalana institucional als actes. Enguany aquest marc és la Mediterrània. Amb aquesta intenció una de les actuacions previstes pel divendres és la de la cantant Noa (israeliana) amb l’orquestra àrab de Barcelona. Em sembla un error.\nLa cantant, havia estat una de les poques veus a favor de la pau i el diàleg a Orient que sortien del mateix Israel, però durant els sagnants bombardejos a Gaza del gener passat, va enviar una carta oberta als Palestins on va deixar clar es seu suport a l’atac de l’exèrcit israelià. Entre altres, molts catalans li van demanar que rectifiqués aquestes paraules quan va venir a Barcelona a actuar al Palau de la Música al mes de febrer. Ara li tornaran a dir el dia 11. La idea d’unir veus àrabs i palestines en l’acte de la Diada és encertada, però hi altres artistes israelians que haurien pogut participar amb aquest objectiu i que tenen un clar compromís real amb la pau.\nHem de poder dir clarament que no val ser imparcial en una guerra, mentre hi ha civils que pateixen bombardejos, bloquejos, aïllament o violència per a cada un dels actes quotidians de la seva vida. Això és el que passa a Gaza per anar a l’escola, al metge, a comprar pa a l’altra banda del mur o a buscar aigua. Una violència molt superior i constant a la que també pateixen altres pobles i ciutadans de la Mediterrània, també israelians, clar, també denunciable. Per tot això convé no oblidar-los ni el dia 11 ni mentre la seva situació continuï.\nAmb Palestina la Cor, la Diada també.\nPublicado por Dolors Camats los 15:07 1 comentari:\nAvui ha estat un dia de Ple decebedor i esperançador alhora.\nDecebedor perquè la ILP de transgènics ha iniciat i acabat el tràmit parlamentari. Perquè és decebedor que un tema tant “de país” tant important per la nostra salut, el nostre camp i els nostres pagesos, pel futur de la nostra agricultura hagi arribat al Parlament a instàncies de la ciutadania i el Parlament hagi decidit que no cal continuar el debat.\nPerò esperançador alhora. Per la gent que l’ha presentat. Per gent com l’Alexis Inglada que ha fet una intervenció brillant en el Ple defensant la pagesia, la modernitat i el futur... però sense transgènics.\nCom en Gerard Batalla (en vaga de fam des de fa 4 dies) o l’Albert Serra... o tants altres que han impulsat la ILP. La nostra democràcia necessita saber casar millor la democràcia representativa i la participació. Avui en teníem una oportunitat i no ens en hem sortit.\nNo és casual doncs, que la comissió promotora marxés de la sala al crit de “Visca la terra! Mori el mal govern!” . També era el crit dels segadors durant el Corpus de Sang de 1640.\nPublicado por Dolors Camats los 15:49 Cap comentari:\nPublicado por Dolors Camats los 14:39 2 comentaris:\nDivendres 16 començàvem les compareixences de la Llei d’Educació. Dotze organitzacions (CCOO, UGT, USTEC, PIMEC, FMC, ACM, IEC...) es van posicionar sobre la llei.\nM’ha donat voltes tot el cap de setmana una reflexió de la Montserrat Ros, Secretària General de la Federació d’Ensenyament de CCOO que ens feia parar atenció sobre els missatges contradictoris que reben nens i nenes dins i fora de l’escola. Venia a dir (sense ser literal): A l’escola parlem d’esforç, intentem explicar els nens i nenes que per aprendre s’han d’esforçar, treballar, que les coses costen i cal anar avançant... però a vegades el món de fora no ajuda i sovint emet missatges totalment contradictoris. “Si vols ho tens” és un eslògan publicitari de La Caixa que dóna un missatge totalment contrari a l’anterior. I això passa sovint.\nEl diumenge al vespre veia el partit del Barça amb el meu fill. Un partit esplèndid, ple de jugades, gols, amb golejada culé i rematant una primera volta històrica. La cara del meu fill s’il·luminava cada vegada que en Messi agafava la pilota i iniciava d’una d’aquelles jugades que és possible que et porti al cel (futbolístic). I saltava veient els seus herois, els seus referents, els homes amb els que s’emmiralla... perquè ell, que té 6 anys, de gran vol ser futbolista!\nMolts són els debats i evidències de la influència que l’esport i el futbol especialment, tenen en els nens i nenes. Doncs haig de reconèixer que a mi el partit del diumenge, em va ajudar a educar el meu fill.\nLi vaig poder explicar que malgrat la impotència que probablement sentien els jugadors que estaven perdent, no van recórrer a segar les cames dels davanters, que el joc del partit va ser net i així ha de ser. Vaig fer-li veure l’abraçada d’Eto’o a Juan Rodríguez, migcampista que va substituir Aranzubia expulsat, volent dir :”Noi, jo havia de marcar, però no és culpa teva, em sap greu”, i que això forma part de la noblesa dels bons jugadors, dels millors jugadors. Vaig poder fer-li notar que durant els darrers 5 minuts semblava ben bé i crec no equivocar-me, que els jugadors del Barça van intentar no fer cap jugada d’atac, el Barça ja guanyava per 5 a 0 i l’altre equip no tenia porter. Fins i tot l’àrbitre va fer córrer el temps més ràpid per acabar el partit i acabar amb una situació incòmode per tothom.\nEl meu fill va aprendre de patac què vol dir esportivitat, noblesa, què vol dir saber guanyar i respecte per l’adversari, què vol dir treball d’equip, què vol dir que el resultat no ho és tot, que també importa el com i no només el què, ... i quan a l’escola n’hi tornin a parlar, ell sabrà que es refereixen a allò que fan els seus Eto’o, Messi i Xavis admirats.\nEl diumenge al vespre el meu fill va rebre una lliçó perquè jo mirava el televisor al seu costat, i sobretot perquè aquells que ell admira es van comptar amb molta “educació”.\nSembla evident que a la Llei d’Educació no podrem parlar de l’actitud dels jugadors de futbol tot i la seva feina educadora (o deseducadora) ... però quina llàstima, no?\nDe moment, però, gràcies a tots els que vareu fer possible aquell partit.\nPublicado por Dolors Camats los 17:32 13 comentaris:\nPublicado por Dolors Camats los 17:41 2 comentaris:


CUP i ICV-EUiA s’oposen al possible cobriment d’un tram del riu Güell | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\nEls grups municipals de la CUP i d’ICV-EUiA han manifestat la seva oposició al possible cobriment d’un tram del riu Güell de Girona. Les dues formacions són contràries a la proposta de l’estudi dels quatre rius de Girona que l’Ajuntament va encarregar a una empresa i que esmentava l’opció de cobrir el riu entre les rotondes dels Maristes i del Palau de Fires. De fet, els dos grups municipals estan elaborant una moció demanant al ple municipal que desestimi qualsevol projecte per cobrir el Güell .\nLa CUP ha qualificat la possibilitat de cobrir el riu de “despropòsit“, i ha aprofitat per reclamar la necessitat d’impulsar un pla integral per a la gestió i recuperació del sistema fluvial gironí, i que serveixi per apropar la ciutadania a aquesta realitat i potenciar-ne els valors educatius, ambientals i també turístics.\nCaminada reivindicativa, divendres 7 de març (18h)\nEn aquest sentit, la CUP ha organitzat per al 7 de març una caminada per l’entorn del Güell , amb l’objectiu de defensar l’espai i reivindicar-ne el valor ambiental i històric. L’acte començarà a les 6 de la tarda des de l’estació de la Girocleta del Pont del Dimoni i resseguirà el riu. Els encarregats de guiar la visita seran el biòleg Josep Rost i el periòdic-e eldimoni.com .\nMentrestant, la regidora d’ICV-EUiA, Núria Terés, ha afirmat que “qualsevol actuació a l’entorn dels rius ha de ser per recuperar l’entorn natural i naturalitzar els rius i les lleres i, evidentment, cobrir el Güell és fer tot el contrari”. Considera que cal fer una actuació municipal a l’entorn del Güell però per “recuperar l’espai natural i potenciar-ne l’ús social, educatiu i de millora de qualitat de vida a la ciutat, no per folrar-lo de ciment” segons ha dit Terés. En aquesta línia, Terés va recordar que “teníem el compromís del ple de reconstruir el Pont del Dimoni i ja estem fora de termini”.


COVIDES Vinyes - Serveis\nVins i caves de forma professional però amb personalitat pròpia.\nCOVIDES Vinyes – Cellers neix de la voluntat d’un grup de viticultors de tota la comarca del Penedès d’elaborar vins i caves de forma professional però amb personalitat pròpia . Els nostres cellers es troben repartits per tota la comarca i disposen de les instal·lacions més modernes.\nÉs la 1a Cooperativa vinícola de 1r grau de Catalunya en termes de volum amb una collita mitjana anual d’uns 24.000.000 de kg de raïm. Per assolir aquesta collita mitjana, Covides compta amb uns 650 socis actius que conreen al voltant de 1.900Ha. repartides en més de 50 municipis, entre Alt, Baix Penedès i el Garraf.\nDes dels seus cellers ofereixen una gamma extensa de vins i caves adaptats tant per a les ocasions especials com per al consum diari. Ofereix preus especials per a comandes de les entitats associades a la Federació d’Ateneus. Podreu trobar la selecció de vins i caves a preus especials pels vostres associats i pels socis de les vostres entitats així com també podeu fer arribar aquesta informació als bars de la vostra entitat.\nDescarregar tarifari clicant aquí.\nDescompte: Promocions específiques per a les entitats federades.\nA l’hora de fer la comanda heu de mencionar que formeu part d’alguna de les entitats adherides a la Federació d’Ateneus de Catalunya per gaudir de l’oferta.\nLa comanda a de ser d’un mínim de 8 caixes per entitat. Les caixes són de 6 ampolles, no es poden comprar ampolles per separat.\ncovides@covides.com – www.covides.com


El turisme d’aventura a Lleida genera 88 milions d’euros – Comunicatur\nHome/Destinacions/El turisme d’aventura a Lleida genera 88 milions d’euros\nLa temporada de turisme actiu i esports d’aventura 2016 s’ha iniciat amb bones perspectives a les comarques lleidatanes amb 224 empreses que ofereixen una cinquantena d’activitats.\nLes perspectives per a aquesta campanya són bones i es preveu un augment del 5% dels serveis contractats respecte a l’any anterior, atenent el suau però continu creixement que ha experimentat el sector en els darrers anys, conseqüència de la lenta recuperació econòmica i de la progressiva obertura del sector als mercats exteriors.\nEl Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida Durant ha donat a conèixer un estudi sobre la importància d’aquest sector que ha anat creixent en els últims anys. El seu impacte econòmic global del qual, considerant els ingressos procedents de l’activitat mateixa, l’allotjament i la restauració, és actualment de 88 milions d’euros, a més de donar feina a més de 2.000 persones. Un any més la demarcació de Lleida manté el lideratge a l’Estat espanyol en aquest àmbit i constitueix un referent bàsic en les activitats d’aigua, de terra i d’aire, declaren des del Patronat.\nEl client principal client de les empreses de turisme actiu que visita la demarcació lleidatana continua essent majoritàriament de Catalunya (el 70% del total), un 16,8% es desplaça des d’altres comunitats autònomes i el 13,2% correspon al mercat estranger. El públic familiar representa el 35% del nombre total de clients; els amics, el 23,9%, i les parelles, el 19,2%, mentre que augmenta considerablement respecte al 2014 el percentatge d’escolars (el 15,8%).\nL’informe indica que el ràfting continua essent el producte estrella de les modalitats d’aigua, seguit del descens de barrancs i caiac-piragüisme. Pel que fa als esports de terra, les activitats de trekking-senderisme i la BTT es van situar com les més practicada. Quant als esports d’aire, els més demanats amb diferència són el parapent i l’ala delta.


Maresme Medieval: de juliol 2011\nEl passat diumenge 26 de juny de 2011 va tenir lloc, com cada festivitat de Sant Pere,a l'ermita de Sant Pere de Clarà l'aplec anual. L'acte, organitzat per la família Figueras propietària del mas, va començar amb una celebració eucarística a la capella de l'antic Priorat, oficiada pel Mn. Josep Ma Vendrell, rector d'Òrrius. Acabat l'acte es van cantar els goigs de Sant Pere de Clarà. Seguidament davant de la masia de Can Marc, vaig presentar el quart col•leccionable, sobre la història del Priorat, com a col•laboració del Grup d'Història del Casal de Mataró a l'aplec. Tot seguit, ballada de sardanes acompanyada d’un petit refrigeri de coca i vi moscatell. L'acte va estar molt concorregut i amb una amplia participació.\nEl quart col•leccionable tracta sobre l’etapa en què la capella va dependre de l’abadia de Cluny i del monestir de Sant Pere de Caserres (1080-1359). Aquesta unió, s’ha d’entendre dins el moviment que hi ha a partir del Concili de Girona del 1068, en temps del legat papal Hug Candi, en què alguns dels monestirs catalans s’uneixen amb abadies estrangeres per tal d’evitar la intromissió dels feudals en les possessions monacals i evitar la decadència espiritual. Dins aquest moviment, el monestir osonenc de Sant Pere de Casserres va ser unit també a Cluny pels comtes de Cardona i esdevingué l’administrador de les possessions de Cluny a Catalunya. En la documentació de Casserres hi apareixen esmentats els priors de Clarà des del 1196.\nL'abadia de Cluny és una abadia benedictina de la localitat de Cluny, situada en el departament de Saona i Loira, a la regió de Borgonya, en el centre-est de França. Va ser fundada en una reserva forestal de cacera el 2 de setembre de l'any 909 per Guillem I, duc d'Aquitània, comte d'Alvèrnia, el qual va instal•lar allà a l'abat Bernó de Baume, i va posar l'abadia sota l'autoritat immediata del Papa Sergi III. L'abadia i la seva constel•lació de dependències es van convertir aviat en un model de tipus de vida religiós al segle XI. La influència de Cluny i d’aquesta reforma cluniacenca es va estendre des de la segona meitat del segle X fins a principis del segle XII.\nEl priorat de Clarà, en aquesta etapa, devia tenir una comunitat petita, ja que la categoria de priorat es donava quan la comunitat no disposava dels dotze monjos necessaris per considerar-se abadia. Cluny, exercia el control de les seves possessions a Catalunya enviant regularment, dos priors visitadors. Consta que, en la visita del 1234, a Casserres solament hi havien 6 monjos i es considerava el prior de Clarà com un d’ells; d’igual manera, en la visita del 1277 van declarar que aquest monestir osonenc tenia solament 7 monjos i estava carregat de deutes i entre els béns posseïts i declarats hi continuava apareixent la possessió de Clarà.\nEtiquetes de comentaris: Activitats, Activitats - Aplec de Clarà, Arq. Religiosa, Art Gòtic, Pobles: Argentona, Pobles: Orrius, Publicacions


Workaholic: causes i senyals de l’addicció al treball\nDedicar molt temps a la feina, a més d’estar ben vist socialment, sol ser beneficiós per a la persona que ho fa.\nAugment dels ingressos, millora de l’estatus professional i social… Tot semblen ser avantatges, però què passa quan una persona dedica la major part del seu temps lliure a treballar?\nHem d’estar atents a les circumstàncies en les què això succeeix perquè, depenent de quines siguin, podrem dir que aquella persona s’ha convertit en un workaholic.\nCauses de l’addicció al treball\nSímptomes i senyals d’alerta en un workaholic\nConseqüències de ser un workaholic o addicte al treball\nCom tractar l’addicció al treball?\nUn workaholic és una persona que ha desenvolupat una addicció a la feina.\nAllarga la seva jornada tant com pot, sovint continua treballant des de casa i dedica la major part del seu temps lliure a ella.\nI, tot i que, en principi, podria semblar que l’addicció al treball és positiva i beneficiosa tant per a l’addicte como per a la seva empresa, la veritat és que el workaholisme és una addicció comportamental tan nociva com moltes altres.\nUn comportament que escapa al control d’una persona, sigui quin sigui, li impedeix prendre decisions de manera racional i relacionar-se amb el seu entorn d’una forma sana.\nÉs a dir: el malalt deixa de ser amo de la seva vida, que pot veure’s completament arruïnada si no aconsegueix superar la seva addicció.\nTal i com succeeix en la majoria de les addiccions, el workaholisme té el seu origen en diverses causes.\nTreballar molt està ben vist socialment. A més, és comú equiparar l’èxit laboral al personal i és fàcil per a algunes persones confondre la quantitat de feina amb l’èxit a la vida i no ser capaços de renunciar a ella.\nPer por a fracassar, el workaholic desenvolupa una efectivitat extrema per tal d’evitar-lo i perd el control d’aquesta estratègia, que allarga més enllà de la seva jornada laboral en detriment de la seva vida personal.\nUn workaholic no es fa d’un dia per l’altre i hi ha senyals que indiquen que podem estar davant d’un addicte al treball.\n1. Feina molt més enllà de la jornada laboral\nL’addicte al treball normalment és ja a l’oficina quan els seus companys hi arriben i segueix allà molt després de què ells marxin. A més, sol endur-se feina a casa, fins i tot els caps de setmana.\n2. Incapacitat per desconnectar\nQuan el workaholic no està treballant segueix pensant en la seva feina i en tot el que ha de fer. No és capaç de relaxar-se i gaudir d’un moment d’oci ni de la seva família o amics.\n3. Ansietat o irritabilitat quan no està treballant\nLa feina és la prioritat a la vida d’un workaholic i viu qualsevol altra activitat o companyia com quelcom que li impedeix dedicar el seu temps a ella, fet que pot provocar-li ansietat, tristesa o irritabilitat.\nEl problema del workaholic no és que li agradi treballar, sinó que la necessitat de fer-ho, tot i que no sigui necessari, condiciona la seva vida més enllà del seu control.\nJustifica el seu comportament dient que el treball és bo i es reafirma en això quan en rep els fruits: més diners, més clients, més prestigi… recompenses que alimenten la seva addicció i que fan que no pugui sortir d’ella.\nAquestes són algunes de les possibles conseqüències de l’addicció al treball:\n1. Problemes en les relacions personals\nLa feina ocupa el centre de l’espai en la vida d’un workaholic. Tot gira al seu voltant i, per treballar, renuncia a oportunitats d’oci o al temps amb la seva família o amics. Com a conseqüència d’això, les seves relacions es resenteixen.\n2. Insomni i ansietat\nL’estrès per la càrrega de treball i el desequilibri que acaba causant a la seva vida en no poder-ne desconnectar, unit al deteriorament de la seva vida personal, acaben tenint seqüeles físiques i emocionals en l’addicte.\nQuan l’estrès laboral es cronifica apareix el síndrome de burnout, en el qual l’addicte pateix un desgast físic i emocional que pot acabar afectant el seu rendiment professional.\nEl workaholisme no es correspon amb la imatge que moltes persones tenen d’una addicció, en la qual el consum de substàncies demacra a l’addicte i fa que el seu problema sigui fàcilment reconeixible.\nEn una primera fase pot passar desapercebut i continuar avançant sense que l’addicte ni el seu entorn se n’adonin.\nEl workaholic, a més, justificarà constantment el seu comportament i li serà difícil admetre el seu problema fins què les seves conseqüències siguin ja massa evidents.\nCom en qualsevol altra addicció, la manera més adequada d’abordar el workaholisme és a través de teràpia psicològica.\nEn ella, es treballa per ajudar al pacient a modificar el sistema de creences que l’ha portat a crear uns hàbits poc saludables en la seva relació amb la feina i a trobar l’equilibri entre la vida professional i la personal.\nLa implicació de l’entorn social del pacient és vital per a la seva recuperació, de manera que el tractament sol combinar sessions individuals i grupals amb les persones més properes a ell.\nL’addicció al treball té la dificultat afegida de què treballar molt és quelcom que la societat no només no condemna, sinó que valora.\nContràriament al que passa amb altres addiccions, en les què l’entorn del malalt condemna el seu comportament, el workaholic rep recompensa de la valoració positiva que la societat fa del treball.\nPer això, davant de la sospita d’estar davant d’un workaholic, és important parar atenció als possibles símptomes per prendre acció tan aviat com sigui possible, minimitzar les conseqüències de l’addicció i facilitar-ne la recuperació,\nSi els has observat en tu mateix o en una altra persona és important que ho consultis com més aviat millor amb un professional que t’assessori i et pugui donar l’ajuda necessària.\nTens alguna pregunta sobre com detectar i ajudar a un workaholic? Fes-nos-la als comentaris


Btt Argentona: febrero 2013\nVuit del matí, zero graus...\nNova sortida amb la gent Start Bikes que comenza a consolidar-se com a grup.\nM'he quedat a mitges perquè en un descens corriolaire fins al cim de la Pujada dels Burros, he trencat i perdut la puntera del pedal dret i... estic tan acostumat que poca cosa puc pujar sense punteres...\nPerò igualment, bé, una bona estona farcida de corriols "made in Vallbona".\nSuper Quico Vallbona, David Start Bikes, Manel, Salva, Quim i jo.\nAquestes dades corresponen a les registrades pel meu Garmin.\nÉs clar, la resta ha fet més recorregut.\nDistància: 18,11 Km\nAlçada acumulada: 443 m.\nTemps: 3 hores i mitja, incloent boti a la piscina d'Òrrius.\nI aquestes altres a la volta sencera, la que van completar el Manel, el David, en Salva i en Vallbona.\nDistància: 37.61 km\nAlçada acumulada: 962 m.\nTemps: 5 hores i 42 minuts\nEl Manel ha publicat, també, el track de la volta sencera.\nSortida de la botiga Start Bikes\nAgility i riera cap amunt\nCementiri d'Argentona i desviament a l'esquerra que ens porta fins el pal de la bandera (avui amb bandera). I des d'aquí tot un seguit de corriols que pugen fins la pista de la serralada (direcció Mútua)\nBifuració de la pista que baixa a Òrrius fins el corriol de la cruilla de l'arbre\nCorriol avall fins el cim de la pujada dels burros\nEsmorzar a la piscina d'Òrrius\nTornada (només amb el Quim) per la pujada dels Burros, can Reimí i Riera.\nNovament conèixer gent nova: avui en Quim\nCorriolada de pujada al pal de la bandera i del pal a la pista de la Mütua\nHaver trencat la puntera del pedal i haver de tornar cap acasa abans de concloure la sortida\nPotser dijous a al tarda?\n(De la mitja volta i de la volta sencera)\nPublicado por Ramiro T. en 3:00 No hay comentarios:\nArgentona - Torrassa poc convencional\nAl final, a pesar del refredat i de la tos de cavall, aquest matí... bicicleta i manta amb la gent Start Bikes. Avui sí: avui he arribat a temps.\nUna sortida no gaire llarga però ràpida i a estones intensa. Hem fet una Torrassa però gens convencional, vaja, no tenint en compte per on acostumo a pujar-hi jo.\nDavid, Josep, Jesús, Salva i jo, RMR.\nDistància: 25.23 km\nAlçada acumulada: 675 m.\nTemps: 2 hores amb 24 minuts (sense aturar-nos a esmorzar)\nAgility, travessem riera i a la dreta direcció Mataró.\nAllà mateix, a ma esquerra, un barri que hem d'obrir per passar i tancar després.\nI corriols a munt per agafar alçada i després direcció Òrrius pujant i baixant.\nEl descens, per pista, ens deixa a la Riera. Travessem i enfilem la falda pel tunelet estret i fosc...\nLa pujada ens dur corrioslejant (amb algun tram de pista) fins Sant carles.\nBreinco i pista i corriol amunt fins la Torrassa.\nDragon Khan avall, Dosrius, Corriol "del Dani" i cap a Argentona.\nUn descens ràpid del Dragon Khan incloent amb un petit tram divertidíssim pel que encara no havia baixat mai.\nCoincidir amb gent nova, que sempre està bé: avui el Salva i el Josep.\nEl refredat que arrosego des de dijous que no m'ha fet anar més lent (jo ja sóc lent de mena) però sí més ofegat.\nDimecres o dijous a la tarda una sortideta inter-setmanal.\nS'ha parlat de fer un "Castanyer del Cuc". Ja vorem.\nPasseig fins a Òrrius\nNo hauria d'haver sortit perquè el refredat que arrossego fa ja alguna setmana ha revifat i estic que no m'aguanto, però una sortideta entre setmana sempre va bé, i més quan s'afegeix en Miquel, que darrerament és car de veure al damunt de la BTT.\nAixí que rai, tot just un passeig fins a Òrrius, que feia molt que no feiem un cafè a la piscina ::)\nI sí, sembla que el miquel encara sap aguantar l'equil·libri al damunt de la bici :P\nEl Miquel i jo.\nAlçada acumulada: 234 m.\nTemps: 1 hora i 40 minuts tot comptant mitja horeta llarga fent un cafè a Òrrius.\nNo hi història:\nPer pujar, Riera d'Argentona i camí de Ruidameia amunt.\nPer baixar, pujada dels Burros i can Reimí.\nQue s'hagi pogut afegir el Miquel\nGeolocalitzar dues fonts més: la d'ôrrius i la de can Reimí\nEl refredat que duc a sobre: em fa mal tot !!\nQue a darrera hora el Manel no haguès pogut afegir-se per una lesió imprevista :(\nDiumenge al matí? Veurem...\nPublicado por Ramiro T. en 13:24 No hay comentarios:\nDe banda a banda de la Riera d'Argentona\nNova sortida frustrada amb els Start Bikes. Aquesta vegada, que sí vaig aconseguir llevar-me del llit :) he arribat a es 08:03 i ja havíen marxat.\nPerò amb mi arribava també el Lluis... ens hem presentat, ens hem esperat 5 minuts i deduint que el grup havia marxat, hem tirat milles.\nAl final, una ruta entretinguda, molt semblant a la de fa tres setmanes, a banda i banda de la Riera.\nLluis B. i jo.\nAvui el Garmnin estrena piles: habemus dades:\nAlçada acumulada: 763 m.\nTemps: 2 hores amb 47 minuts.\nSortida d'Argentona. Enfilem corriols a munt (direcció Parc Forestal)\nCorriols i pista fins l'Oasis i seguim pujant\nArribem a una antena en un atzucac.\nReculem i iniciem un descens a pinyón fins la cruilla que, a una banda et porta a DosRius per la pujada de les Escoles i, per l'altra, et porta a Canyamars.\nDosRius i pugem com si anessim al Dragon Khan.\nA la Breinco decidim pujar per la ziga zaga i corriolegem fins tocar l'urbanització\nTram de corriol que ens deixa a mitja pista, un tros de pista i tram de corriol que ens deixa a la carretera del jabalí\nTravessem i tallem corriols fins pujar a la pista de la cantera\nBaixada dels Galceran, baixada de la Mercè i camí de Ruidameia.\nHaver coincidit amb el Lluis després de perdre el grup.\nHem fet una sortideta rodoneta i ajustada a horari (que avui teniem hora de tornada)\nHe sortit de casa amb el termòmetre marcant 0 graus. A l'estona de pujar corriols tenia la punta dels dits de les mans mig congelats.\nFre de darrera.... aquesta setmana de nou al mecànic...\nSi el Miquel s'ha recuperat de les seves lesions vàries... sortirem una estona dijous a la tarda,\nPublicado por Ramiro T. en 7:15 No hay comentarios:\nPrimer "Corredor" de l'any\nAvui havia d'haver sortit amb la gent de Start Bikes, però en època de grips (infantils), una mala nit es tradueix en un mal despertar, bé... en un despertar... lent...\nConseqüència? Doncs que avui calia prendre's-ho amb mooolta calma.\nUna sortida clàsica com la que més, en un dia fred i ventós que, al Corredor, era glaçador.\nMe alone (per dormir-me) :)\nAvui les dades no són de fiar perquè a mitja baixada entre el Corredor i el Pou de Glaç, el Garmin s'ha quedat sense piles i ha deixat, és clar, d'enregistrar.\nTemps: Això sí ho sé: dues hores des d'Argentona al SAntuari, i hora i quart de tornada.\nTRACK I RECORREGUT (Parcial)\nEl recorregut més clàssic de tots:\nRiera d'Argentona amunt fins DosRius\nCamins fins Canyamars\nI pista amunt fins El Corredor\nTornada desfen la pujada\nGeolocalitzar la Font de Dosrius, que habia passat mil vegades i sempre emd escuidava de fer-ho\nBon ritme: tot i ser el biker més lent del Maresme, pujar en dues hores no és dels meus pitjors registres :)\nLa combinació fred i vent que s'ha fet molt antipàtica al Corredor, sobre tot en els 5 minuts de descans per fer una coke.\nUna vegada més... el fre de darrera no és el que hauria de ser. I condiciona, és clar, la baixada.\nDimecres vinent, primera sortida inter-setmanal del 2013, amb el Miquel, per prescripció mèdica i després de no recordo quan de temps sense sortir a la muntanya amb la BTT\nPublicado por Ramiro T. en 10:32 No hay comentarios:


Dia d’emoticones | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDt., 09/07/2019 - 00:25\nLes xarxes socials dels jugadors professionals ja fa temps que s’han convertit en la sala de premsa particular. Els clubs ACB van inscriure un total de 16 jugadors en la llista subjecta als drets de tanteig. El BC MoraBanc Andorra va incloure quatre jugadors –és el club que més ha inscrit– amb Dylan Ennis (ja ha fitxat per l’AS Mònaco), Andrew Albicy (ja s’ha incorporat al Zenit St. Petersburg), Rafa Luz (amb oferta de l’UCAM Múrcia) i David Walker (té propostes del Divina Seguros Joventut i també del Monbus Obradoiro). Es queda fora d’aquesta llista l’aler pivot nord-americà Reggie Upshaw Jr. per qüestió de passaport. El de Chattanooga, de moment, no té cap oferta de la Lliga ACB i va refusar l’oferta de renovació del BC MoraBanc. Un cop publicada la llista, el base hispanobrasiler Rafa Luz, des de fa dies amb una oferta sobre la taula de l’UCAM Múrcia va decidir utilitzar les emoticones per mostrar el seu desacord. Primer amb una emoticona que es posava la mà a la cara, després la dels ulls mirant cap a baix, una altra figura de demanat explicacions i una altra jugant a bàsquet.\nL’aler nord-americà David Walker, una aposta de fa tres temporades del director esportiu Francesc Solana, també va fer ús del seu Twitter per posar dos interrogants.\nA partir d’ahir s’obre un termini de tretze dies on es podran presentar documents d’oferta sobre qualsevol dels que estiguin inscrits al dret de tanteig i els clubs d’origen tindran cinc dies per decidir si igualen aquestes ofertes. Finalitzat el termini per a la presentació d’ofertes qualificades, l’ACB anuncia la llista de jugadors que està subjecte al dret de tanteig per part del club d’origen i la d’aquells que no estan subjectes al tanteig. Aquest termini finalitzarà el 20 de juliol a les 23.59 hores.\nLa plantilla del BC MoraBanc té en l’actualitat quatre jugadors amb contracte del curs passat: David Jelínek, Michele Vitali, Guille Colom i Moussa Diagne, aquest últim té fins al 15 de juliol per decidir si fa ús del seu boyout o si compleix el seu contracte amb el BC MoraBanc–. El club andorrà té ja tres fitxatges tancats: el nord-americà Jeremy Senglin, el nord-americà, però amb passaport haitià Frantz Massenat, i el pivot espanyol Nacho Llovet. Per tant, en l’actual roster hi ha set jugadors.\nClevin Hannah, que pretén el BC MoraBanc, inscrit al dret de tanteig per l’Herbalife Gran Canària\nClevin Hannah és l’home. Tal com va avançar el BonDia, el base nord-americà amb passaport del Senegal és el preferit per al tècnic Ibon Navarro per tancar la posició de base, que té dos combo guard amb Jeremy Senglin (Nanterre 92) i Frantz Massenat (EWE Baskets Oldenburg). El base ha finalitzat contracte amb l’Herbalife Gran Canària, però els canaris l’han inscrit al dret de tanteig amb el pivot Jacob Wiley. Al director d’orquestra, internacional amb Senegal, li agradaria tornar a ser dirigit per Ibon Navarro, tal com va passar a l’UCAM Múrcia.\nMentrestant, l’escorta català de l’FC Barcelona Lassa Aleix Font, de moment no interessa al BC MoraBanc. El jove jugador podria anar cedit a un equip de la Lliga ACB que disputi competició europea, però el club andorrà de moment n’està al marge.\nJosep Àngel Mortés, fora de la política


Dèficits als antiavalots de Barcelona i 50 agents investigats: l'auditoria (incompleta) dels Mossos | NacióDigital\nper Bernat Surroca / Oriol March , 29 de juny de 2020 a les 21:10 |\n"La intensitat dels aldarulls, el perllongament en el temps d'unes mobilitzacions generals i la gran desproporció entre manifestants violents i agents van aconseguir tensar l'organització fins a fer arribar, en algun moment, l'estructura en ordre públic a un punt crític". Aquest és l'encapçalament de l'apartat de conclusions de l'auditoria elaborada pels Mossos d'Esquadra per clarificar les actuacions durant les protestes contra la sentència del Tribunal Suprem que van proliferar a Catalunya la tardor del 2019. Una auditoria encara incompleta perquè les investigacions estan en marxa, de la mateixa manera les sancions, per ara, brillen per la seva absència: només s'ha suspès un agent de sou i feina per actuacions relacionades amb els aldarulls pel veredicte.\nAquestes són les quatre claus d'un informe de 33 pàgines presentat aquest dilluns després de vuit mesos i que, en el seu moment, es va presentar com l'auditoria més gran de la història dels Mossos d'Esquadra. Segons el director del cos, Pere Ferrer, s'han dedicat fins a mil hores de feina per clarificar què va passar als carrers la tardor de l'any passat durant els dies més sísmics del procés.\n1. Investigacions en marxa. N'hi ha un total de 34 que impliquen 50 agents. Només ha transcendit la suspensió de sou i feina d'un mosso, mentre que la resta estan pendents que es dirimeixi què va passar exactament. La majoria dels casos investigats, segons ha apuntat Ferrer en roda de premsa, es tracta d'actuacions "personals" en "situacions molt concretes" i no de dispositius generals, i tenen a veure amb lesions efectuades a ciutadans. 17 de les actuacions ja es troben judicialitzades.\nEntitats de defensa dels drets humans han enviat a Interior un total de nou casos per excessos en l'ús de la força. Amnistia Internacional en va remetre quatre, mentre que el col·lectiu Irídia en va denunciar cinc, que ja estan als jutjats a instàncies de l'entitat.\n2. Debilitats al cos. Ja en la introducció, l'informe assenyala que les jornades prèvies a l'1-O, el referèndum i l'aplicació del 155 han conduït a un "clima d'incertesa política i institucional" que ha motivat una "successió de protestes ciutadanes" a les quals els Mossos s'han hagut d'adaptar. El document especifica tres àmbits en els quals s'hi evidencien debilitats: presa de decisions, gestió de l'ordre públic i àrea de mediació.\nPel que fa a la presa de decisions, el text insisteix que el cos es va veure "perjudicat" per la falta d'informació directa del lloc dels fets, i ho atribueix a les "deficiències i obsolescència en la tecnologia audiovisual". No es va tenir sempre a disposició l'helicòpter, que es va haver de requerir a altres cossos -la Policia Nacional espanyola va col·laborar amb els Mossos aquells dies- o bé al Servei Català de Trànsit. "S'han detectat mancances en els fluxos d'informació bidireccional entre els diferents serveis i els centres de coordinació central", diagnostica l'informe.\nEn relació a la gestió de l'ordre públic, el document sosté que hi ha "desequilibris" entre les capacitats de la Brimo i l'ARRO -Àrea Regional de Recursos Operatius-, ambdues d'antiavalots. "Aspectes com la formació, l'estructura, l'organització així com l'existència d'una doble dependència jeràrquica dels serveis d'ordre públic dificulten l'acció conjunta en casos de màxima crisi", apunta l'informe, que sosté que les "eines disponibles" no van ser suficients per contenir les mobilitzacions més "violentes".\nLa mediació, que els Mossos sempre exhibeixen com a tret distintiu de les seves intervencions al carrer -n'han fet bandera, per exemple, al judici a l'Audiència Nacional contra l'anterior cúpula d'Interior pel 20-S i l'1-O-, va "patir dificultats" per trobar "interlocutors vàlids o líders físics" entre els manifestants. "El canvi en els canals de mobilització és un dels motius d'aquestes dificultats", remarca el text.\n3. Demanda de més recursos. Una de les propostes que conté l'informe és la de reforçar i centralitzar les unitats d'antiavalots de la regió metropolitana. "Cal revisar la distribució territorial d'aquests serveis", remarca el document. El model de gestió policial en grans concentracions de persones es fonamenta en la Brimo, amb seu central a Sabadell, i les ARRO, que depenen de la respectiva regió policial. L'informe defensa "concentrar la capacitat operativa" allà on és més necessària i, si cal, agrupant serveis especialment en l'àmbit metropolità per fer front als incidents.\nUna de les demandes que es recullen en l'informe és la de disposar de més recursos per fer front a situacions com les de la tardor de l'any passat. "És del tot necessari afavorir la recerca de noves eines, estratègies i tàctiques operatives que incrementin el catàleg i ventall de recursos disponibles d'intervenció per garantir el model de distància en la força en el nou escenari de protesta, i que garanteixin l'eficàcia de la intervenció mentre es desenvolupa el dispositiu, així com la investigació posterior", ressalta el text. També s'obre la porta a valorar una ampliació de la plantilla dels antiavalots.\n4. Increment dels aldarulls. Entre el 2017 i el 2019, a Catalunya s'han produït fins a 18.200 manifestacions, quasi 17 de mitjana al dia. Van créixer un 80% el 2018 i un 48% durant l'any passat. Les dades que recull Interior assenyalen que les mobilitzacions amb incidents van ser d'un 10% del total en els últims tres anys. Entre el 14 i el 27 d'octubre del 2019, per exemple, es van fer 877 concentracions, la meitat a la regió metropolitana, i en un 19% dels casos hi va haver aldarulls.\n5. Qui investiga els fets. La divisió d'afers interns (DAI) és l'encarregada d'esclarir els fets, però no ho fa de manera exclusiva. De fet, la seva tasca ha estat "complementària", tenint en compte que el que s'ha analitzat és la presa de decisions i l'estratègia operativa. El text destaca que, quan es tracta de supervisar, també tenen responsabilitats els comandaments de les unitats, àrees i serveis.\nAuditoria interna dels Mossos per les protestes post-sentència by edicio naciodigital on Scribd\nEls acusats pels aldarulls a Girona diuen que van ser «el blanc perfecte» d'uns policies «enfadats»\nEl Govern preveu retirar l'acusació contra sis manifestants per desordres a la Ciutadella\nEls observadors internacionals creuen que el TC hauria d'anul·lar la sentència de l'1-O\nInterior investiga 50 mossos pels fets post-sentència i suspèn un agent de sou i feina\nImperdibles, Societat, aldarulls, Tribunal Suprem, judici 1-O, auditoria, Eduard Sallent, Miquel Buch, Pere Ferrer, antiavalots, Mossos d'Esquadra, sentència


"Aquest estiu podrem tenir problemes d’aparcament a Palamós" • Ràdio Capital de l'Empordà\nLa reforma del Passeig Marítim a Palamós ha estat un dels punts claus del primer programa d’enguany del Govern i Oposició. Els dos polítics, l’alcalde per Esquerra Republicana (ERC) Lluís Puig, i el socialista Josep Coll, cap de l’oposició, han analitzat l’actualitat municipal als micròfons de Ràdio Capital de l’Empordà.\nDurant el programa que es pot veure en vídeo i escoltar en àudio al web de l’emissora, els dos polítics discrepen però també es mostren en sintonia en diferents temàtiques.\nUn dels que ha generat més rebombori al municipi de Palamós recentment és el nou projecte urbanístic del Passeig Marítim. Els ciutadans han tingut l’oportunitat de decidir com volen que sigui.\nUna oportunitat que Josep Coll ha celebrat però ha volgut remarcar la difícil situació en la que es troba la zona del passeig i el port de Palamós. Al cap i a la fi, ha explicat, l’àrea depèn de tres administracions diferents.\nTot i això, una de les crítiques del regidor Coll ha estat les places de pàrquing que desapareixeran aquest estiu a causa de les obres.\nMalgrat que l’alcalde Lluís Puig ja han dit que ja estaven buscant alternatives.\nCoronavirus i l’hospital de Palamós\nAmb l’arribada de la pandèmia, l’hospital de Palamós ha estat en boca de tothom. Punt neuràlgic del coronavirus al Baix Empordà i sobretot la suspensió de diverses operacions.\nAra l’hospital s’ha quedat petit i ja fa temps que s’està intentant ampliar les instal·lacions. Tot i això, fins ara no s’ha aconseguit i ara és moment de canviar-lo d’ubicació.\nPerò, encara que avui en dia es digui Hospital de Palamós, no significa que el centre sanitari segueixi al municipi que li dona nom.\nPerò Puig ressalta que ara és moment de buscar un nou indret dins de la pròpia població.\nUn indret que se sabrà en les properes setmanes, ha explicat l’alcalde Lluís Puig durant el Govern i Oposició de Ràdio Capital.\nPerò l’arribada del coronavirus no només va impactar de ple l’hospital, sinó també administració pública. Un dels grans errors, tot i haver facilitat diverses ajudes econòmiques, va ser el llançament d’una pàgina web. Una web que no funcionava.\nEncara que no funcionés l’infraestructura, la idea era poder ajudar als comerços locals a competir amb grans empreses internacionals.\nAra bé, tan l’alcalde com el cap de l’oposició han reconegut la feina per promoure econòmicament el municipi de Palamós. De fet, Puig ha destacat que mentre el primer any de la pandèmia en van aprendre i al segon van ser més àgils i ara ja haurien de venir ajudes directes d’altres òrgans públics.\nPort de Palamós i el turisme palamosí\nLa importància del port a Palamós és tan gran que durant el Govern i Oposició de Palamós, el tema va sortir dues vegades. La primera en referència al passeig marítim però la segona pel que fa al turisme.\nUna de les demandes del consistori i dels grups de l’oposició és que el port de Palamós esdevingui un port Schengen.\nMalgrat la insistència de l’ajuntament palamosí, l’oposició retreu a la Generalitat que no s’assegui amb el ministeri pertinent.\nCom també crítica a l’equip de govern local.\nUn comentari que Lluís Puig no troba correcte.\nPerò, els dos polítics estan d’acord en l’interès però discrepen en com s’està gestionant.\nPreguntats per la sostenibilitat que significarà ampliar el port de Palamós a un port d’entrada Schengen, el batlle palamosí ha explicat que el municipi serà la seu del MedCruise aquest maig. Un dels objectius d’aquest congrés serà la sostenibilitat econòmica i mediambiental ja que preocupa al sector.\nUna repercussió econòmica que també està relacionada amb el nombre de turistes que el municipi del Baix Empordà rep cada estiu.\nLa Gamba de Palamós és un dels principals reclams de la localitat però ara és moment de desestacionalitzar el turisme i això, passa per tres grans camps, explica l’alcalde.\nUna desestacionalització que Josep Coll, regidor del PSC i cap de l’oposició a Palamós comparteix. Però ell centralitza el futur palamosí en una única línia.\nPolítica que no desgasta el poble\nNi el cap de l’oposició Josep Coll, ni l’alcalde Lluís Puig, han confirmat si seguiran al capdavant dels seus partits polítics i si es presentaran a les eleccions municipals 2023. Tot i això, recentment, Coll va fer una entrevista a Ràdio Palamós on demanava acords de govern transversals.\nL’objectiu, com explica al Govern i Oposició no és fer mal al govern municipal, sinó fer crítiques constructives.\nUna opinió que comparteix Puig perquè el seu equip polític van actuar de la mateixa manera quan estaven a l’oposició.\nI per aquest motiu sempre estan oberts a comentaris positius per part dels membres del partit socialista.\nRecentment, el consistori palamosí va aprovar els pressupostos pel 2022 amb majoria absoluta. Tots els regidors d’Esquerra Republicana, en tenen 10, van votar-hi a favor, mentre tota l’oposició en bloc va votar-hi en contra.\nPuig creu que malgrat tenir una majoria, mantenen el tracte amb les altres forces polítiques que quan havien de pactar amb els altres partits.\nTot i això, el regidor Coll demana a l’alcalde que tenint en compte els regidors dels que disposen hauria de treballar per l’excel·lència.\nMentre els dos polítics han estat molt d’acord en grans temes relacionats amb el municipi, quan es tracta de la seguretat hi ha una divergència d’opinions.\nLluís Puig explica al Govern i Oposició de Ràdio Capital de l’Empordà que tenen reunions constants amb els treballadors de l’ajuntament, com també la policia local. I la reclamació de més personal no només afecta a l’àrea de mobilitat i seguretat ha explicat.\nPerò pel partit de l’oposició, la proposta per solucionar el problema no passa per les jubilacions.\nGovern i Oposició a Ràdio Capital\nAmb Palamós, Ràdio Capital de l’Empordà comença la seva cobertura de cara a les eleccions municipals del 2023. El primer cara a cara entre els dos polítics palamosins marca l’inici de la nova temporada del programa més polític de l’emissora baix empordanesa.\nL’objectiu de Ràdio Capital és realitzar un Govern i Oposició mensualment amb els polítics de diferents municipis baix empordanesos per poder apropar la política local a les nostres audiències.\nArticle anteriorS’inicien les obres de l’antic teatre de Rupià\nArticle següentBredda estrenen ‘Nits’ abans de l’arribada del seu disc el 18 de març\nAquest diumenge l'entitat Catalans per la Independència ha organitzat un acte a Palafrugell en senyal de protesta contra la "inacció" dels partits polítics independentistes. Durant aquest acte, s'ha desplegat la que asseguren que és "la bandera de no-rendició més gran dels Països Catalans", col·locant plàstics negres i blancs al terra.\nEl TSJC tomba l’augment de la taxa d’escombraries en habitatges turístics de Torroella de...\nACN - 23 de maig de 2022 0\nDiversos empresaris havien impugnat l'ordenança fiscal per ser desproporcionada


Les funeràries catalanes registren 20 noves defuncions per coronavirus en 24 hores\nParal·lelament, s'han detectat 281 nous casos positius testats i ja en són 63.259\nper Redacció dijous, 21 de maig 2020 - 07:42h\nCatalunya registra 20 morts més per coronavirus en 24 hores | Arxiu\nLes funeràries catalanes han informat de 20 noves morts per coronavirus en les darreres 24 hores, 17 més que dimarts, segons el Departament de Salut. Això deixa la xifra global de víctimes des de l'inici de la pandèmia en 11.723. A banda, s'han detectat 281 nous casos positius testats i ja en són 63.259.\nAugmenten els casos sospitosos\nPel que fa als casos possibles, la xifra és de 211.049, que són 4.555 més. Entre positius i sospitosos, doncs, són 274.308, 4.836 més que dimarts. D'entre les víctimes, 6.541 persones han mort a l'hospital o en un centre sociosanitari (156 més), 3.913 han mort en una residència (304 més) i 771 al domicili (102 més). Fins ara hi ha hagut 4.005 persones ingressades de gravetat, la mateixa xifra que ahir, i actualment en són 245, 20 menys.


L'Alternativa 2022 - Cinema Pendent Fitxa d’inscripció\nConvocatòria per a Cinema Pendent 2022\nTeaser, tràiler, seqüència, primer tall, videopitch, etc. No es tindran en compte enllaços amb data de caducitat ni arxius descarregables.\nIdentifica 10 paraules clau del teu projecte i separa-les amb comes.\nSom conscients que la informació del teu projecte pot experimentar variacions durant el nostre procés de selecció. Si fos així, envia'ns la informació actualitzada o ampliada a [email protected]. Aquestes variacions no es tindran en compte si ens envies la documentació sense indicar què s'ha afegit o modificat o si envies arxius de més de 10 MB.\nPes màxim: 1 MB\nEspecifica aquí una adreça de contacte si no coincideix amb la inscripció.\nAutor/a menor de 30 anys\nPer inscriure un projecte cal abonar la quantitat de 12 €, que no seran reembossables en cap cas. Si tens un codi de descompte, afegeix-lo a la passarel·la de pagament.


Pilar Eyre: “Joan Carles va donar 45.000 dòlars a Diana de Gal·les”\nLa periodista catalana parla d'un regal del rei a Lady Di que evidenciaria que tenien una relació més íntima del que es creia\nS’ha parlat molt últimament sobre les vacances del príncep Carles d’Anglaterra i Diana de Gal·les a Mallorca. Joan Carles i Sofia van convidar-los al palau de Marivent, el que va permetre a la premsa de l’època fotografiar-los junts. La mateixa Diana explicaria més endavant que Joan Carles havia estat “molt pendent” d’ella. Pilar Eyre en parla a la seva columna de Lecturas: “Diana s’havia visitat amb els reis a Toledo i se l’havia vist parlar confidencialment amb ell. A més a més, havien passat dos estius a Mallorca amb el seu marit i els dos fills. Mentre Carles es perdia entre cales amb una capsa de pintures i alguna companyia femenina, Lady Di es banyava a la piscina de Marivent i plorava, potser, en companyia de Joan Carles”.\nDe fet, destaca que Diana va explicar a un guardaespatlles que el rei havia intentat lligar amb ella: “És un femeller i sé que li agrado. Ha coquetejat amb mi, fins i tot davant de la reina”. Quan es van tornar a trobar a Windsor, ella hauria manifestat que Joan Carles havia estat “molt insinuant“.\nHaurien fet amistat, al final, el que demostraria l’última informació que aporta la periodista catalana: “Diana acudia cada dia a un gimnàs de Chelsea per posar-se en forma. El propietari va instal·lar una càmera amagada en el sostre, a sobre d’una de les màquines que feia servir la princesa. Se li van fer fotos i se li va fer xantatge a canvi de no publicar-les. Se li van demanar 45.000 dòlars (uns 38.000 €). Va ser llavors quan hauria intervingut Joan Carles, segons la versió de Kitty Kelley (una reputada escriptora americana en el seu llibre sobre la família reial anglesa). Joan Carles hauria transferit aquesta quantitat des d’Espanya al compte personal de Diana, encara que no va servir de res. Les fotos es van publicar i Buckingham va posar el crit en el cel. No se sap què va passar amb els diners, si se li van retornar a Joan Carles o es va fer servir per a un altre cas”.\n“En cas de ser cert que el rei va enviar aquest regal a Lady Di, implicaria una confiança i una intimitat molt reveladores per ambdues parts”, reflexiona. S’hauria d’incloure el seu nom en la llarga llista d’amants de l’emèrit? Caldrà esperar a més informació al respecte.\nDiana de Gal·les Rei Joan Carles I


“A la gestora, formada per gent de diferents poblacions de la Conca i la Baixa Segarra, ara som onze persones” - Nova Conca\n“A la gestora, formada per gent de diferents poblacions de la Conca i la Baixa Segarra, ara som onze persones”\nNúria Griso i Laia Torres Garrell Al capdavant de la gestora d’Òmnium Conca de Barberà\nDiumenge, 6 d'octubre de 2019 a les 12:10h\nCom va sorgir la idea de crear una seu territorial d’Òmnium a la nostra comarca?\nBé, tot ve perquè un soci, el Josep M. Sans Travé, de Solivella, es va presentar un dia a la seu nacional interessat per quants socis hi havia a la comarca i tal. Li van dir que hi n’havia uns 400 i va quedar parat, ja que no es pensava que n’hi hagués tants, i és clar, llavors va veure que era estrany que amb tants socis no hi hagués ja un grup que estigués treballant a la comarca. Llavors, de la llista de socis, va prendre el nom de les persones que coneixia, s’hi va posar en contacte i va organitzar una primera reunió al novembre de l’any passat, i bé, a partir d’aquí la cosa va transcendir, vam fer reunions posteriors a diferents localitats de la comarca i d’aquí ja va sorgir el que avui dia és la gestora. Ara cal dir que ja som uns 600 socis.\nQuanta gent compon la gestora?\nA la gestora, formada per persones de diferents poblacions de la Conca i la Baixa Segarra, ara som onze persones. Com és que heu volgut diferenciar entre Conca de Barberà i Baixa Segarra? Bé, la seu territorial és Òmnium Cultural Conca de Barberà; ara bé, el que sí que fem quan parlem, fem cartells, comunicacions, etcètera és recollir-hi el tema de la Baixa Segarra, ja que al final és un territori diferenciat que volem tenir en compte en les nostres accions i que tingui la seva especificitat. És a dir, hi ha una única seu territorial.\nQuins objectius us heu marcat com a gestora i quins passos arribaran a partir d’ara?\nEn tenim molts, d’objectius, però són a llarg termini. La gestora ha de funcionar durant un temps indeterminat, fins que es convoqui, quan sigui, una assemblea i en surti una junta. I bé, durant aquest temps es tracta de fer el que faríem si ja fóssim una seu constituïda com a tal. Així, se seguiran les campanyes que s’organitzin a escala nacional, però també hem dissenyat un pla de treball amb activitats i actes més centrats en la comarca, llengua, cultura, país, cohesió social i educació, i sobre això anirem treballant, ja que és la base d’Òmnium.\nCom veieu des de la Conca de Barberà la situació del país?\nBé, estem en un moment, ara mateix, d’expectativa, i bàsicament de reacció a la sentència, que caldrà que sigui ferma, determinada i contundent perquè es preveu que serà condemnatòria.\nFins ara, potser teníeu el punt de referència a Òmnium Alt Camp?\nEl socis només reben notificacions de les seus territorials si en formen part directament, per tant, els socis de la Conca no rebien els actes que feia Òmnium Alt Camp, Baix Camp o Tarragonès, que són els que tenim més a prop; però des que tenim gestora a la comarca, sí que ja gaudim de comunicació directa amb aquestes tres seus territorials, que ens han acollit molt bé.\nI sobre la seu de l’entitat?\nBé, com que de gestora només n’hi haurà una que agruparà Òmnium Conca de Barberà i Baixa Segarra, també hi haurà una única seu, però encara no està definida. Amb tot, com que la voluntat és teixir xarxa arreu la comarca, el que sí que fem és reunir-nos de forma itinerant als pobles dels qui tenim representants a la gestora. Però bé, quan toqui, és clar que necessitarem una seu.\nNo hi ha, doncs, un temps marcat per constituir una junta?\nNo. El que hem de fer és anar treballant fins que veiem que la cosa està prou madura. En general, cal dir que acostumen a ser processos bastant lents; passaran mesos, no sabem quants, però quan arribi el moment propici és clar que es convocarà l’assemblea constituent i seran els socis els qui votin la directiva de la seu territorial de la Conca.\nQuan començareu a elaborar un calendari d’activitats?\nEn el pla de treball ja tenim més o menys dissenyada alguna idea per dur a terme; el que passa és que encara no hem fet res públic perquè ara estem centrats en la presentació a Santa Coloma i després en la reacció a la sentència. Un cop passi tot això, ja tirarem quelcom endavant, lligat als lemes de l’entitat.\nQuina rebuda heu tingut entre gent i polítics de la comarca?\nBàsicament hem percebut que l’Òmnium Conca de Barberà era quelcom que s’esperava, que feia pensar el perquè encara no existia i bé, molta gent i inclús alguns alcaldes ens han felicitat i donat el seu suport.\nLaia Torres Garrell


Les millors pel·lícules de fantasmes\nGlobal icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Les millors pel·lícules de fantasmes\nHem fet una ouija i us hem portat, del submón dels esperits, els millors espectres de la història del cine\nCom a bons fills dels 80 ens vam criar adorant en Bavetes, aquella bola verda de boca sucosa que semblava un moc amb braços, i somiant que algun dia sortiríem a capturar presències ectoplasmàtiques amb aquelles motxilles amb broc d'aspirador que duien Bill Murray i companyia. Ara, adults responsables amb dret de vot i llicència per beure bourbon, no hem deixat de creure en els fantasmes. De tota classe. Els desnerits sense substància. Els que porten llençols blancs com si els haguessin passat per lleixiu. Els que arrosseguen cadenes i emeten sons vocàlics. Els que tenen morfologia humana. Els que espanten. Els simpàtics. Els que tenen la cara mig rosegada. Esteu amb nosaltres? Aquí els favorits.\nDaniel Johnston li deia el 'friendly ghost' a les seves cançons. Va ser un dibuix animat del Famous Studios als anys 40. I jo crec recordar que una vegada em va tocar, versió mini, com a regal 'made in Taiwan' d'un Kinder Sorpresa. És aquell cúmul de matèria ectoplasmàtica en forma de capgròs que es va convertir en ou ferrat davant de Christina Ricci, un nen de 12 anys que va morir per hipotèrmia després de passar-se massa hores jugant amb el trineu –oh, que trist!– però que es va convertir en l'aspectre més simpàtic del món. Parlem de Casper, el fantasma bo!\nEn matèria fantasmal, el terror japonès resulta molt menys agraït. Passem d'esperits trapelles a nenes escardalenques amb la pell blavosa i els cabells com un vòmit negre, hàbils contorsionistes amb les ungles plenes de ronya. Aquesta sortia de la pantalla de la televisió, de quatre potes, corrent com un gosset rabiós. Havia mort després de set dies de fred, gana i ofec en el fons d'un pou tapat amb una llosa. Jo, personalment, també seria un fantasma cabrejat si m'haguessin liquidat d'aquesta manera. Molt millor, per cert, la versió nipona, que el 'remake' de Gore Verbinski –sí, el de 'Pirates del Carib'!– amb Naomi Watts.\nDe petits llegíeu els volums dels 'Goosebumps' de R.L. Stine i us imaginàveu que éreu una mena de Jonathan Harker amb ortodòncia, i que profanàveu criptes embruixades a la recerca d'algun 'poltergeist'. De grans us segueix agradant el terror gòtic, menys paorós que les atrocitats orientals, però ple d'enginy. Per això ara us hauríeu de mirar aquesta pel·lícula de mansions encantades, amb terra de fusta del que cruix, portes que grinyolen, rellotges de pèndol i udols d'òliva a les golfes. I fantasmes que es gronxen en un balancí corcat que només serviria per fer fusta de cremar.\nEns va ideal per tocar el capítol picant de l'assumpte, la qüestió d'alcova i flassada: és possible fer l'amor amb un fantasma? Heus aquí el gran problema de Gene Tierney, la nana de l'espelma i la boca oberta que veieu a la foto. Es va enamorar de l'esperit d'un mariner que la rondava, llop de mar amb la talla de Rex Harrisson, fort com un roure, i olor de sal a la roba. El problema és que les qüestions carnals entre aquest món i l'altre sempre han estat tirant a espinoses. No recordeu com de magres les va passar Joaquin Phoenix a 'Her', quan se li van despertar els instints? Quanta parafília!\nEl fantasma d'aquest clàssic del mal rotllo no el calmaria ni Jennifer Love Hewitt, per molt que l'intentés subornar amb tassons de xocolata desfeta. Sidney J. Furie ens explicava la història real de Carla Moran, una noia de Texas que assegurava que hi havia un fantasma que l'agredia brutalment. Com podeu intuir, aquesta pluja amb descàrrega elèctrica sobre el seu llit no pot ser cosa bona. Es va envoltar de parapsicòlegs i exorcistes de tot tipus, que van fer mans i mànigues per resoldre el seu cas, i espantar aquella presència predadora amb mala gaita que li feia la guitza que era un martiri.\nSergio Caballero va crear els millors fantasmets que ha donat la història del cine català: dos alegres personatges coberts amb llençols blancs, amb un trau per a cada ull, que es disposaven a fer el camí de Sant Jaume. Fantasmes pelegrins –o el que es coneix popularment com a 'ànimes erràtiques'– que anaven vestits igual que el bo d'E.T. per a les festes de Halloween. El problema de la seva penitència és que caminaven molt a poc a poc, a un ritme cargolenc de taca-taca. Sort que tenien tota l'eternitat per endavant. És un fet: quan ets fantasma et prens l'existència amb una calma tropical de luxe.\nAquesta llista reclamava a crits el nom de Dickens, i el d'aquelles aparicions translúcides que feien la punyeta a l'avar Ebenezer Scrooge la Nit de Nadal. Aquesta història ha arribat al cine de molt diverses maneres. Als 90, els Muppets en van fer una versió amb Michael Caine de protagonista i la granota Kermit fent de Bob Cratchit. Però potser em quedo amb la xarada de Mickey Mouse i els seus amics, en què l'Onlce McDuck –Tío Gilito per als que el vam seguir en doblatge hispànic– feia de garrepa amargat. El gos Goofy interpretava Jacob Marley, el primer fantasma de tots, el que sortia de sorpresa pel pom de la porta. Quan baixava les escales s'ensopegava amb les cadenes i queia rodolant.\nAlejandro Amenábar ja havia jugat una mica a la ouija amb 'Abre los ojos' l'any 1997. Més que res, per les seves constants referències a 'Vértigo', que déu n'hi do les dosis fantasmàtiques que tenia. Quatre anys després, Amenábar va dirigir 'Los otros', aquella en què Nicole Kidman anava amunt i avall amb un llum de petroli explorant els racons de la seva casa pairal a la recerca d'esperits indesitjats. Per a més inri, totes les cortines de la casa estaven corregudes, perquè els seus fills tenien una pell altament fotosensible. I, si voleu acabar-ho d'adobar, hi havia uns criats que havien sobreviscut a una epidèmia de tuberculosi... I callem, va!\n"En ocasions veig morts" va ser el "Luke, sóc el teu pare" de principis dels 2000. Shyamalan ens va explicar la història d'un nen acollonit pels seus poders paranormals, com el nano del tricicle de 'La resplandor'. I sí, veia fantasmes. I sí, es pot dir que Amenábar, quan va dirigir 'Los otros', també va beure bastant d'aquesta pel·lícula. Sobretot en el 'twist' final. A hores d'ara a ningú no li resultarà cap sorpresa, així que no cal ni que activem l''spoiler alert' per dir-vos que Bruce Willis estava mort. Us hem espifiat la història? Heu tingut quinze anys per posar-vos al dia...\nEstàvem tempats de posar-vos 'El fantasma de l'òpera', amb Claude Rains d'estrella convidada –ja tenia experiència en el camp de les presències incorpòries, perquè anys abans havia estat el protagonista de 'L'home invisible', de James Whale–. Però hem pensat que la versió musical rock que Brian de Palma va dirigir l'any 1974 té encara més trempera. Ell era William Finley, en el paper d'un compositor indignat perquè un magnat de discogràfica havia robat vilment la seva obra. A això se li diu tenir un assumpte pendent amb aquest món. Un de venjança. I aquestes coses sempre sonen més salades amb una guitarra elèctrica de fons.


Balaguer acollirà el primer Memorial Yeray Darias\nBalaguer ha presentat aquest matí el que serà el primer Memorial Yeray Darias en homenatge al que va ser jugador del C.F. Balaguer mort en accident de trànsit l’1 de gener d’enguany.\nSegons el directiu responsable del futbol base del C.F. Balaguer, Guifré Ricart, el torneig s’ha organitzat d’acord amb la família per recordar qui va ser una figura important i capità del primer equip. A més, segons el mateix Ricart, “la idea és que el torneig tingui continuïtat si la família així ho desitja”.\nEl torneig, que comptarà amb 32 equips de categoria aleví, es dividirà en dues fases. La primera, la fase de grups, es disputarà el dissabte 9 de desembre de les 10 del matí i fins a les 8 de la tarda mentre que la fase final es jugarà diumenge dia 10 de les 10 del matí a les 2 de la tarda.\nEl quadre de competició estarà format per 8 grups amb 4 equips cada grup i alguns dels clubs que ja han confirmat la seva assistència al torneig són clubs de prestigi de la Liga i la Liga Adelante: el F.C. Barcelona, el Atlético de Madrid, el València C.F., el Villarreal C.F., la Real Sociedad, el RCD Espanyol, el Atlético Osasuna, el Real Zaragoza, i el C.F. Balaguer, entre altres equips d’arreu de Catalunya.\nL’alcalde de Balaguer, Jordi Ignasi Vidal, ha destacat que el nivell del torneig posa en valor la figura de Yeray Darias.


Quinta Alves de Matos Leiria Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nQuinta Alves de MatosRua Principal, 625, Conqueiros, Altres, Leiria, Portugal - Veure al mapaExcepcional9,6Basada en 51 comentarisQuinta Alves de MatosVeure més fotosVestíbulVeure més fotosPiscinaVeure més fotos9,6 Excepcional valoració dels hostesVeure tots els comentaris"When you walk into the small and inconspicuous farmhouse, yo..."PetrCzech Republiccentre esportiuVeure més fotosMolt bona ubicació 8,9Veure el mapaVeure totes les 40 fotos8,9Ubicació\nOpcions d'habitacióVeure les fotosSuite Superior (Superior Suite)...43 m2banyera1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)...20 m2plat de dutxa1 llit dobleFixa les dates per veure preusVeure les fotosDouble Room with Romantic Package - SPA Access...21 m2Dutxa i bany1 llit dobleFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Deluxe Doble amb balcó (Deluxe Double Room with Balcony)...21 m2Dutxa i bany1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble o 2 llits (Double or Twin Room)...21 m2plat de dutxa1 llit doble o 2 llits indi...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Familiar (Family Room)...38 m2banyera1 llit extragranFixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Familiar amb balcó (Family Room with Balcony)...43 m2plat de dutxa2 llits individuals i 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Superior Doble o 2 llits (Superior Double or Twin Room)...34 m2banyera2 llits individuals o 1 lli...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Deluxe Doble amb balcó (Deluxe Double Room with Balcony)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosSuite Superior (Superior Suite)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Familiar (Family Room)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Superior Doble o 2 llits (Superior Double or Twin Room)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble o 2 llits (Double or Twin Room)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació de convidats (Guestroom)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Doble (Double Room)...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Familiar amb balcó (Family Room with Balcony)...Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióAl visitar Leiria, vosté es sentirà com a casa a Quinta Alves de Matos, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Estádio Municipal Dr Magalhães Pessoa, Castelo, Farmàcia Leonardo Paiva. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Quinta Alves de Matos asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, centre esportiu, sauna, piscina exterior, spa estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Leiria, el Quinta Alves de Matos és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Institut Barcelona-Congrés Institut Barcelona-Congrés\nEstrena 'Alfonsita. La corsetera'\nAlfonsita. La corsetera\nAquesta és la presentació de la nostre pel·lícula:\nSom els alumnes de 3r D de l’institut Barcelona Congrés.Durant el segon trimestre del curs hem realitzat un taller de cinema en el que hem fet un retrat d’un ofici, concretament el de cotillaire, un ofici que ve d’antic i que la Sra. Alfonsita encara practica a la seva botiga de Virrei Amat.Durant les setmanes que va durar el taller vam fer activitats a l’aula, al carrer i també a la botiga .El nostre mestre de taller, en Lluis, ens va ensenyar a muntar la càmera, a gravar i a entendre com funcionava el so i el contrast. Les primeres pràctiques les vam fer al pati de l’escola, sense cinta. També vam mirar molts curts d’oficis per prendre idees. Vam fer grups de treball per investigar quins eren els oficis que teníem pel barri i vam anar a visitar-los per veure si els podíem fotografiar i entrevistar. Alguns ens van dir que si i altres que no.Vam explicar a classe el treball de cadascun de nosaltres i vam triar 3 llocs: La pastisseria Lloveras, La corseteria Alfonsita i la cuinera d’ O’ novo Pazo . En sortir de l’escola vam anar a aquests llocs per demanar-los quin dia podíem anar a fer les fotos. El dia que ens van dir vam anar i després les vam mirar a la classe. Vam triar la Alfonsita.Ens vàrem informar sobre l’ofici de cotillaire i vam escriure una entrevista que ens permetés conèixer millor la seva professió i a ella com a persona. Durant l’entrevista vam aprofitar per demanar-li si la podíem gravar i ens va dir que sí.Ens va explicar que ella va començar en una altra banda del barri. Per aquest motiu, vam pensar que estaria bé reflectir l’evolució del barri en el temps. Per documentar-ho vàrem buscar fotos antigues i vam sortir a visitar aquest lloc per veure com estaven ara. Alguns estaven iguals, i altres, molt canviats.Posteriorment a tota aquesta feina, vam estar un dia pensant com hauria de ser el guió del documental. Ens va costar una mica posar-nos d’acord, però al final ho vam aconseguir.Un cop fet tot aquest treball ens vam posar en acció. Durant quatre dies vam estar fent gravacions pel barri i a la botiga i en acabar, tres dies més per fer el muntatge.El resultat és el que heu vist. Esperem que us hagi agradat.Volem des d’aquí agrair a la Sra. Alfonsita tot el temps que ens va dedicar. Sense la seva amabilitat aquest documental no hagués estat possible. Així mateix també volem agrair al Lluis la immensa paciència que ha tingut amb tots nosaltres i totes les coses que ens ha ensenyat.\nLlegeix més sobre Estrena 'Alfonsita. La corsetera'\nPer poder començar el taller de cinema en curs com autentics professionals, hem construït una claqueta.\nEns ha ajudat l'Andoni d'IMPULSEM a qui li donem les gracies.\nLlegeix més sobre La claqueta\nL'Alfonsita, la cotillare del barri\nAvui divendres hem anat a visitar alguns dels oficis que hi han al voltant del nostre institut.\nUn d'aquests oficis és el de cotillaire. Per documentarlo ens ha ajudat la Sra. Alfonsita.\nLlegeix més sobre L'Alfonsita, la cotillare del barri\nHem visitat a la cuinera del restaurant o'Novo Pazo per poder documentar el seu ofici.\nAquí estan les fotos que hem fet\nLlegeix més sobre La cuinera\nEl forn de pa Lloveras\nTambé hem anat al forn de pa Lloveras per poder estudiar l'ofici de forner.\nLlegeix més sobre El forn de pa Lloveras


Revetlles de Sant Joan, concerts, activitats infantils, mostra de coques, postres casolans i sardanes | Ajuntament Pineda de Mar\nRevetlles de Sant Joan, concerts, activitats infantils, mostra de coques, postres casolans i sardanes\nDissabte a la nit l'espai Sant Jordi acollirà l'espectacle "Catalunya al cor"\nDe divendres a diumenge Pineda de Mar es vestirà de festa per celebrar la Festa Major de Sant Joan o Festa Petita del municipi i la Festa Major del barri de Poblenou. S’han programat una quinzena d’activitats, entre les quals destaca l’espectacle “Catalunya al cor”, a càrrec d’Albert Deprius i el Cor Harmonia, que tindrà lloc a l’Espai Sant Jordi i l’actuació de “Tapeo Sound System”, a la plaça de la Biblioteca de Poblenou, el proper dissabte 24 de juny.\nEl tret de sortida el donarà divendres l’exhibició d’una maqueta de modelisme ferroviari al Maresme, que es podrà veure fins el diumenge al migdia a l’Espai Llorens. La nit de divendres es celebraran revetlles de Sant Joan a diversos indrets del municipi i a la Platja dels Pins s’encendrà la Gran Foguera.\nDissabte hi haurà Ofici Solemne en honor a Sant Joan Baptista, a les 12 del migdia a l’Església Parroquial de Santa Maria. A la tarda, a partir de les 17h, la plaça de les Mèlies acollirà la 32a Mostra de Coques i Postres Casolans, organitzada pel CCR i amenitzada pels actors d’El Florido Pensil. A partir de les 19h hi haurà ballada de sardanes, a càrrec de la Cobla La Principal de Llobregat. Aquesta activitat l’organitza l’Associació Cultural Mare Nostrum. En el descans de les sardanes hi haurà Ball de Gegants, i en acabar es farà el sorteig de la Mostra de Coques i Postres Casolans.\nTancarà les activitats de dissabte dues activitats musicals. El concert “Catalunya al cor” a l’Espai Sant Jordi, del qual es poden comprar entrades per 5 euros fins divendres a Can Comas, també a través de Tictactiquet.com i, si en queden, a la taquilla una hora abans de l’inici de l’espectacle. Al barri de Poblenou també tindrà lloc l’actuació de “Tapeo Sound System”, a la plaça de la Biblioteca, a les 24.00 h.\nI diumenge, últim dia de la Festa Petita de Pineda, a les 11.30 h a la plaça de la Biblioteca tindrà lloc una festa de l’escuma amb el grup “3/4 de Quinze” i per la tarda, a les 19h a la Sala Gran del CCR tindrà lloc la presentació del musical “You can’t stop the beat”, a càrrec del grup Coreògrafs de l’Escola de Teatre Artur Iscla. I a les 19:30h, per cloure la Festa, a la plaça de les Mèlies hi haurà novament ballada de sardanes, a càrrec de la Cobla Ciutat de Cornellà.\n201706_Cartell_FesetaMajorPN.png 740.15 KB\n201706_Concert_Sant_Joan.jpg 567.03 KB\n201706_Programa_FestaMajor.pdf 579.33 KB


Més de 350 alumnes de Mollerussa “creixen amb la diversitat” – Mollerussa Televisió\nMés de 350 alumnes de Mollerussa “creixen amb la diversitat”\nQuatre entitats socials de Mollerussa han apropat la realitat de les persones amb diversitat funcional a més de 350 alumnes de Primària i Secundària del municipi. Ho han fet en el marc de la campanya “Creixem amb la diversitat”, que impulsen des de l’any passat i que els hi ha permès “sensibilitzar” a part dels escolars.\nEl projecte reunirà als seus participants el pròxim 3 de desembre al Teatre L’Amistat en la commemoració del Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat. L’acte de celebració comptarà amb la lectura d’un manifest per reivindicar els drets d’aquest col·lectiu així com d’una acció simbòlica per part de l’alumnat.\nLa campanya ha servit també per donar a conèixer i fer valdre la tasca social de les entitats de la comarca que treballen amb persones que tenen alguna discapacitat física, o bé psíquica.\nL’acte de celebració del Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat s’iniciarà a dos quarts d’11 del matí.