December 2008 – Naktineica\nkā gadījās, kā ne, bet šodien man beidzot bija laiks. pēc visiem trakajiem pārskrējieniem un darbu ķeršanas, atskaitēm un papīriem, murgiem un ņemšanās apsēdos pie kompja, jo nekur nebija jābūt un telefons gandrīz nezvanīja.\niegāju internetveikalā un nopirku Gaujas pēcteci. tas ir, visu cieņu Gaujai. strādā labi, jaudīgi un paklausīgi. kā reti kurš.\ntikai pēc 1 korpusa remonta par Ls 35 saņemties vēl 1 korpusa remontam (kas vairs nav ieskrūvēt 1 skrūvi un nomainīt 2 plastmasas detaļas vākam) nespēju. plus, braukt kaut kur ellē ratā uz Ganību dambi, kur nevar normāli iebraukt, jo ir baltā svītra un jābrauc kaut kur uz priekšu un jāapgriežas celiņā – nu nē. ja Gauja nesvētu 5 kg, es varbūt padomātu. bet tas nav portatīvais dators. un man vajag mazu, vieglu kompīti, kas nesver pusi no lidmašīnas rokas bagāžas.\nprotams, pārāk bieži neiepērkos internetā. jo cik es vispār iepērkos. maz. man riebjas iepirkties.\nbūtu atlikusi vēl mēnešiem, bet saņēmos. pēc drauga bombardēšanas skaipā un sms – vai beidzot nopirki kompi. vakar tas nebija reāli. tas nebija reāli pirms svētkiem. šodien izdevās.\npie viena atcerējos veco plānu par ārējo cieto disku. būs ķiršu sarkans un caur USB – lai mazāk vadu.\nsazvanoties izrādījās, ka jāmaksā jaunais PVN. jau šogad. to gan es tā nesapratu un pārvaicāju – ja rēķinu saņemu un apmaksāju šogad, kāpēc jau tagad būtu jāmaksā par 3 % vairāk?\nizrādījās, ka par to viņi nebija padomājuši. ka gan izrakstīt rēķinu, gan apmaksāt var vēl šodien (tas bija ap pusdienlaiku). problēma tika atrisināta.\nar pirkšanu ir tāpat kā ar zvanīšanu – man riebjas zvanīt un man riebjas iepirkties. pie vienām sāpēm saņēmos nopirkt vēl dažas parpalas, kas tiek atliktas jau no apmēram vasaras. ne no šī gada vasaras. 😀\nlapā bija smalks uzraksts izmantot gada pēdējo dienu (tas gan manā gadījumā nebija iemesls, tomēr jauks bonuss): “Atgādinām arī – vēl šodien vari pagūt iepirkties par cenām ar veco labo 18 % PVN. ”\nman gan bija drusku zobs uz to veikalu, jo līgumu saskaņošanas process kaut kur iestrēga un pie jaunumiem neparādījās 1 grāmata. bet gan jau arī gada beigas. visu nevar paspēt. gan jau.\narī šajā veikalā varot pirkt tikai ar jauno PVN. jo viņi nevarot paspēt apstrādāt, pārbaudīt pasūtījumu un izsūtīt rēķinu.\nprotams, kā gan man zināt, kāds ir jaunais PVN, ja cenas joprojām ir ar veco. un kā gan lai es zinu par problēmām, ja pirmajā lapā nav sarkans uzraksts “PVN maiņas dēļ no 30.12. 12:00 līdz 5. janv. 12:00 iepirkties nav iespējams”.\ntad nu tagad man būs dažas parpalas, kas bija uz vietas. bet kopumā – nekā iepriecinoša. bardaks ir, bardakam būs būt.\n1. janvārī, tas ir, laikam arī 5., 6., 7. u. c. janvāros mūs sagaidīs iepirkšanās haoss – kā pēc pasaules gala veikali (gan reālie, gan virtuālie) mainīs cenas.\nar to arī visus apsveicu. gan pārdevējus un grāmatvežus, gan mājaslapu administratorus un cenu lipinātājus, gan pircējus. visus.\njautrus svētkus cenu pārlipinātājiem! jautru iepirkšanos!\nPosted on 30.12.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags cyrks, dusme, dzeiveLeave a comment on PVN apokalipse\ninstitūta vestibilā pamanīju rāmīti ar melnu lentu.\nnezinu, kas viņš bija, bet staigāja tāds vīriņš pelēkā vestē ar daudzām kabatām. reizēm mēs pat saskatījāmies.\nreiz es izdomāju, ka sveicināšu visus, kas uz mani paskatās.\nkopš tās reizes mēs sākām sveicināties.\ntā arī neuzzināju, kā viņu sauc un ko viņš te dara.\ntad man pieleca – ja es to gribu zināt, man tas šovakar vai rīt pa dienu jāizlasa rāmītī.\njo citādi tas mūžīgi paliks vīriņš ar pelēko vesti ar daudzajām kabatām, ar ko mēs sākām sveicināties, jo es viņu pasveicināju.\nbet saki nu. tā tā dzīve paiet.\npēc pāris dienām vai pat stundām es būšu aizmirsusi, ka jebkad ir bijis tāds vīriņš.\nnākošgad vestibilā nebūs ne rāmīša, ne tā cilvēka.\nbūtu muļķīgi iedomāties, ka mēs eksistēsim ilgāk par ielām, pa ko staigājam. vai karotēm, ar ko ēdam.\nPosted on 29.12.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags cylvāki, dzeiveLeave a comment on atmiņa\nšodien mani apturēja ceļu policija. 3. reizi mūžā.\n1reiz es pati viņus apturēju, toreiz policists atveda no savām mājām zaļu striķi, ar ko aizsiet ciet durvis, lai netaisās vaļā.\nbraucu pāri tiltam no autoostas. krustojumā stāvēja 3 patruļmašīnas.\njau gandrīz biju pabraukusi garām, tad iespīdinājās zizlis.\natvēru logu, pienāca 2 metri policista (galvu īsti nesaskatīju).\npolicists: labvakar, jums siksna.\nes: – siksna?\nun skatos uz drošības jostu. tā uz vietas.\n– siksna. nu, siksna karājas. tur ārā.\nizrādās, jostas gals ietaisījies durvīs, galiņš karājas ārā.\nattaisīju durvis, savācu jostu, atvadījāmies, es aizbraucu.\njosta pat nebija netīra.\nPosted on 27.12.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags dzeiveLeave a comment on Daugavpils policija\nCik maksā kilograms cilvēku gaļas?\nEs reši palīku sirdeiga. Bet šudiņ beju. Tvaiku nūlaižu LV.lv blogā.\nBiju nozvērējusies nerakstīt šeit tik ilgi, kamēr nebūšu normāli izgulējusies un atpūtusies, lai tad priecīgi varētu aprakstīt savus ar jauno šampūnu izmazgātos un pērļu mirdzumā dzirkstošos matus, jaunos ar abrazīvo zobupastu nospodrinātos zobus un jaunās krūtis, kas paceltas ar jaunajiem high-tech krūšturiem slejas kā mieti vismaz, ja ne mākoņstūmēju platformas.\nTautai būs būt priecīgai, domāt labas domas, lasīt pozitīvus blogus, rosinošus rakstus un priecāties mūžīgā Donalda Daka smaidā – vienmēr vienā leņķī attēlotā, mūžīgā kā rietumu civilizācijas uzplaukums un posts.\nTautai būs blenzt krastmalas salūtā un žņaugties sabiedriskajā transportā. Tautai būs uz svētkiem dzīties uz pilsētu un televizorā lūrēt nebeidzamus zvaigžņu karus – dziedi, dejo, mīli un nodzeries ar zvaigni.\nTautai būs dziedāt korī un folkloras kopā, jo ir smuki, ka Dziesmusvētkos visa Latvija dzied.\nTautai būs art zemi un ganīt lopus, jo ir smuki, ka Latvijā neaug krūmi un usnes.\nTautai būs dzīvot smuki – bez slimībām, slepkavībām, zārkiem un alkohola, bez izdangātiem ceļiem un izzāģētiem mežiem. Kā TV reklāmā.\nPacilājoši dziedāt “Divpļaviņas” un “Šekurlīgo”, “Olveizkokakola” un “Labdienbebrakungs”.\nNevienam nebūs skumt šai jaukajā svētku laikā, kad mandarīnu, riekstu un mandeļu gaņģi lielveikalos maļ inflāciju un audzē deflāciju, kad māsa krīze klimst pa mūsu prātiem un no laimes smej par lielisko PR, ko tai sagādā masu mediji, katrā prātā iestādīdami krīzes bubuli un bagātīgi laistīdami ik dienas, kad svētki nāk kā nelabs mākonis un it visur plastmasas salaveči ļoga savus gurnus, neilona brieži cilā galvas un silikona sniedziņā atmirdz manekenu kājas un garāmejošo ļaužu sejas.\nManu lielisko dvēseles līdzsvaru un mieru, kaujoties ar vainas apziņu un nepadarīto darbu grēku nastām, atbildību pret visiem darba devējiem un laimes apziņu – man, lūk, ir darbs, man ir saistības, mani gaida, es svētkos nebūšu vientuļa, jo man būs gan mandarīni un radi, gan projekti un laptops – nokāva 1 teikums.\nĪss, bet līdz riebumam gaidīts un reizē šķebinošs.\n“No nākamā gada 1.aprīļa valsts vairs neslēgs līgumus ar 13 mazām slimnīcām reģionos – Aknīstē, Dagdā, Varakļānos, Viļakā, Aucē, Saulkrastos, Ērgļos, Kārsavā un citās vietās.”\nTajā brīdī es līdz mielēm sajutu visas šīs ubagu un miljonāru valsts nabadzību, liekulību un stulbumu – ierēdņu dzīvošanu pāri saviem līdzekļiem gadu gadiem, ministriju tortes, prezentāciju pīrāgus un komandējumus, deputātu izrādīšanos un iznešanos un nebeidzamu nabadzību visapkārt.\nKāpēc mēs esam tādā pakaļā, ja drīkst ar tik latvisku lamuvārdu aizskart Jūsu latviskās acis, ja 17 gadus esam kāpuši tikai kalnā?\nKurš no viņiem un no jums ir bijis šajās 13 lauku slimnīcās?\nKāds ir redzējis, kā izskatās slimnīcā, kur lēnām pūst lielajām slimnīcām liekie pacienti, kas vai nu vairs nav ārstējami vai ari ko neviens netaisās ārstēt?\nJo uz vietas ir ļoti muzejiski “otro roku” diagnostikas un ārstēšanas aparāti ar lieliskām pogām un kloķiem, ko kādreiz pagājušajā gadu tūkstotī lietoja kaut kur aiz dzelzs priekškara.\nJo neviens nezina, kas, pie velna, tam simulantam par diagnozi, jo magnētiskās rezonanses aparāts ir tikai citā rajonā un slimnīcai nav 250 latu, ko samaksāt. Un tad, kad atrodas ārsts, kas nosūta uz pārbaudi, viņš dabū par to pa kaklu.\nJo izrādās, ka tas, kas vēl nesen būtu bijis ārstējami, tagad laikam vairs nav. Un laikam jau būs jānomirst. Tas nekas, ka simulants ir vārtījies pa sazin cik slimnīcām sazin cik mēnešus un pa to laiku kļuvis 27 gadus vecs.\nJo uz vietas nav labu ārstu – tikai neveiksminieki, pensionāri un nejauši iesprūdušie entuziasti.\nJo iz vietas nav naudas.\nJo naudas nav nekam un nevienam.\nStarp citu, cik maksā kilograms slima cilvēka gaļas?\nJa pacients sver apmēram 70 kilogramus un viņa slimības diagnosticēšanai pašvaldībai un valstij jāiztērē Ls 250, plus, vēl daži simti Ls par slimnīcas gultas dienām, plus, ārsta un māsiņu algu, plus, apkuri un kompensējamiem medikamentiem.\nUzdevums ar reizinātājiem un dalītājiem.\nJo uz vietas, mazajās lauku slimnīcās, lauku tantiņas apārstē savus vēžus, plaušu karsoņus, ēdes un ārstam kā pateicību iedod pašas adītus cimdus ar ausekļiem un zalkšu rakstiem.\nJo uz vietas, mazajās lauku slimnīcās, lauku veči apārstē sastrutojušu pirms 20 gadiem nogrieztas rokas stumbeni, atutojas, atblusojas, pa kluso izdzer savu šņabi un ar galvas māšanu noklausās noguruša ārsta sprediķi, ka dzert nav labi tik jaunam cilvēkam – tikai 45 gadi un dzērumā nosaldēta roka.\nJo uz vietas, mazajās lauku slimnīcās, lauku bērns ar baudu guļ 20. gs. 70. gadu gultā zili violeti nokrāsotā palātā – jo tur ir miers, neviens nelamājas, mamma nedzer, tēvs neuzmācas un nav jāiet uz skolu, kur visi ņirgājas, ka smird.\nKas ir šī sasodītā valsts, kam nekā nav, bet ir miljonāri un parādi miljardos.\nUn kas ir šī sasodītā sabiedrība, kam ir viss, izņemot cieņu un mīlestību vienam pret otru.\nMana mamma aizgāja pensijā 1995. gadā, jo negribēja piedzīvot Latvijas medicīnas sistēmas krahu uz savas ādas. Viņa to piedzīvoja kā paciente – mēnešiem gaidīdama pierakstus pie ārstiem un kaudamās ar ārstu vēlmi izrakstīt visus iespējamos medikamentus – tos, kas bloķē slimību, un tos, kas bloķē citu medikamentu izraisītās blaknes. Tos, kas stimulē un veicina, un tos, kas bremzē un spēcina.\nViņa negribēja kļūt par ģimenes ārstu, jo savā laikā bija izvēlējusies studēt pediatriju. Jo gribēja būt bērnu, nevis veču ārsts. Viņa labi apzinājās, ka nezina par novecošanu tik daudz, lai ārstētu pieaugušos. Ka savā laikā apzināti ir izvēlējusies specializāciju – ārstēt bērnus. Un nespēj atteikties no principiem un kļūt slikta vai viduvēja pieaugušo ārste.\nKā pensionēta ārste viņa saņēma mazāku pensiju nekā pensionēta pārdevēja. Tā gadās. Lai studētu par ārstu, ir jāpatērē vairāk laika.\nTagad viņa ir atgriezusies darbā. Strādā Varakļānu slimnīcā par dežūrārstu. Ārstē, pieskata un māca dzīvot utainos, blusainos, nolaidušos, nodzērušos, pazudušos. Uz darbu braukā no blakus rajona.\nCeļas 6 no rīta, pabaro govis, ar pārsēšanos stundu brauc uz Varakļāniem, diagnosticē, ārstē, raksta papīru kalnus, tad stundu brauc uz mājām, pabaro lopus un dzīvo.\nLaukos nav jauno ārstu.\nPatiesībā mazās lauku slimnīcas būtu bijis jāslēdz jau sen.\nJa ne vietējo cilvēku, pašvaldības trakums meklēt un kaut no elles izraut ārstu, kas ir gatavs triekties turp un ārstēt.\nBet cik ilgi.\nCik ilgi šī valsts spēs eksistēt uz ubagu kauliem kaut kur reģionos. Viensētās, ciematos, pilsētiņās bez ārstiem, policijas, ugunsdzēsējiem un glābšanas dienesta.\nCik ilgi šī valsts (tas ir, tās cilvēki, sabiedrība, ļaudis, vēlētāji, gaļa) spēs kauties ar utīm, blusām un nodzeršanos.\nVai tie bērni, kas šobrīd kaut kur dziļi laukos mācās pamatskolā, ko ar zobiem un nagiem izvelk traka pašvaldība un skolotāji, ik pirmdienu atutodami, mācīdami ēst ar karoti un noslaucīt dibenu, spēs saglabāt Latviju.\nLatvija nav pliks sarkanbaltsarkanais karogs Svētā gara tornī Rīgā un latviski ēdieni uz pieņemšanas galda, latvisks Tūdaliņ reizi dažos gados Dziesmusvētkos, latviski lindraki un saktas, latvisks olē-olē hokejā un latviski saukļi saeimas un pašvaldību vēlēšanās.\nLatvija ir ticība savai zemei un cilvēkiem.\nMazas lauku slimnīcas, kurās turpat netālu no mājas izārstēt bronhītu un kašķi.\nMazās lauku skolas, uz ko arī maza meitene var aiziet ar kājām un nav pa tumsu jākuļas no nezin kurienes un jāpazūd zem kritalu kaudzes.\nNormāli ceļi un normāla dzīve katram – arī tiem tur neveiksminiekiem laukos.\nBet, pazaudējuši laukus, mes pazaudēsim Latviju.\nPosted on 22.12.2008 Author saprgeCategories www.lv.lvTags dzeive, lv.lv2 Comments on Cik maksā kilograms cilvēku gaļas?\nKai tī beja, kai nabeja, a gods skaiti jau cauri. Vacais gods ruopoj prūm ar cauru kuldu, kreditim i pogostim, jaunais atjuoj ar jaunim porodim i nūvodim.\nKai tī beja, nabeja, vēļ vīns gods puordzeivuots. Ar dorbim i nadorbim. Idejom kai sātom i sātom kai idejom.\nDaļa dorbu jau cauri. Ortografejis nūsacejumi izdūti, latgalīšu muzykys koncerti i dzejis skaitejumi izskaniejuši, dzejis disks jau pluovoj pa pasauli i skaņ sātā i radejā, latgalīšu rokstu volūdys kursi nūsaslāguši – da cyta goda.\nAri latgalīšu dzejis antologeja “Susātivs” izlaista pasaulī i nūpierkama puors veikalūs – Rēzeknis “Liesmā”, Reigā ak jau byus jaunnedeļ. Tai saguoja, ka Zīmyssvātku duovonom jū var nūpierkt tik Rēzeknis gruomotneicā i nu izdevieja, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs”. PVN mainis trikmīņs īt ar problemom, a voi ta kod bez problemu bejs. Īs laiks, īs padūms.\nTai godam nav bejs ni vainis. Kū var ceļt, tū var nest. Ka atsarūn cylvāki, ir ari nostys. Labi, ka atsrūn lobi i troki cylvāki i panas koč gabaleņu.\nPalānom teik veikšti jauni latgalīšu koncerti, pasuokumi, gruomotys – jau cytam godam.\nVēļ itymā godā byus čyguonūs īšonys pasuokums – seminars “Sanūs omotu škola” Latgolā. Ar dzīsmem, daņčim, omotim, sasatikšonu i maskom. Raiņa muzejā Berkenelē. Gostūs atbrauks boltkrīvi nu Minskys, pasadaleis ar sovom zynuošonom. Paļdis Daugovpiļa rajona padūmis Tautys izgleiteibys i kulturys centram – par jumta īdūšonu!\nKab na jūs, pasuokums nūtyktu vysleidza – ir idejis, kam ir juopīsapylda. Tok kur nabejs šaureibā i kluseņom. Sovā pakrieslī dzeraunis sātā. Niu tī varēs pīsadaleit i latgalīšu i boltkrīvu jaunīši, i vītejūs folklorys kūpu ļauds.\nNu Zīmyssvātku da Zvaigznis dīnys Latgolā čyguonūs īšonys laiks.\nBez čyguonūs īšonys kai bez maizis. Gods juopabeidz ar trūksni. Tod jaunā godā natryuks ni maizis, ni suoļa, ni ideju. Kab na čyguonūs īšonys kasgods, voi byutu trokuma jaunom idejom, projektim, dorbim, dareišonom i spāka izturēt cauru godu? Tok jau nā. Nivīns nav raudziejs.\nRiskēt nadreikst. Partū čyguonūs juoīt ari itymā godā.\nKa projektam nivīns naīdūd naudys, tys tok nanūzeimoj, ka idejai juopropulst. Daudz kū var ar sovu spāku i par sovu naudu. Bejs, nabejs. Bess ruovs tū naudu. Ni juos kod bejs, ni juos kod byus. Juosaprīcoj par tū, kas ir.\nKai pyrms puors dīnu sovā dīnrokstā raksteja Raibīs Suņs: “Nazynu, vysi aptrokuši ar tū tai saucamū „Krīzi”, ka ar puora ļaudim aš i parunuot nav par kū. Da, kaida krīze… Latgola kaidā čūkstā ir bejuse, taidā i ir. Byusim objektīvi.”\nOptimismam nav pamata. Prīcys meklej pats.\nCyta storpā izzynuoju – Viļānu nūvods dzeivs. Varakļuonu tože.\nKai ta Viļāni varātu byut zam Varakļuonu voi Varakļuonu zam Viļānu. Tik pīktā godā, kod dadzynuoja muižys, ar sokumim guoja vīns ūtram paleigā. Tai atguodoju nu Napaleona Rudko raksteituos Viļānu viesturis. Napīmiņu, kurs kuram guoja paleigā. Tok tys palics atmiņā kai īviereibys cīneigs viļuonīšu i varakļuonīšu sadarbeibys paraugs.\nNiu Viļānim otkon sova byušona, atseviški nu Rēzeknis. I Varakļuonim sova, bez Modūnis. Maltai gon naizadeve. Tai kai Malta byutu kai taids anklāvs pa vydu Rēzeknis nūvodam, Maltu integrēja. Reizem ir labi dzeivuot pasauļa molā. Tod ar vysim sovim klāvim var taiseit vysaidus anklāvus, piklāvus i izklāvus – nivīnam besam sirds natreis.\nNazkod tai jau beja. Viļānu rajons. Niu nūsaukums cyts – Viļānu nūvods. Ak jau i ļauds tī poši – rajona ļaužu bārni i unuki dzeivuos nūvodā.\nViļānu rajonam beja pat sova avīze “Pa Ļeņina ceļu”. 20. g. s. 50. godūs. Rakstēja par kolhozim, kulturu, religeju i dzeivi.\nĪkopeišu puors rakstīņu. Kab naaizamierstu, kas mes bejom. Kab īguoduotu, ka mes poši niu izalosom, kaidi byusim i kai myusim byut iz prīšku. Niu i ite.\nI tai – lai runoj avīze “Pa Ļenina ceļu”.\nIzdeviejs – Latvejis Kompartejis Viļānu rajona komitejis i Viļānu rajona dorbaļaužu deputatu padūmis organs.\nLaikroksts izguoja ūtartdīnēs, catūrtdīnēs i sastdīnēs.\nNumers moksuoja 15 kapeiku.\nPriekšnesumi ražas novācējiem\nSvētdien, 9. augustā, kolhoza “Padomju Latvija” mākslinieciskās pašdarbības kolektīvs sniedza koncertu ražas novācējiem. Programmā bija burjatu – mongoļu ludziņa viencēliens “Bezastainais velns”, ko sapulcējušies noskatījās ar lielu atzinību. Labi solo dziesmas, kā arī duetu akardeonista Usāna pavadījumā izpildīja Litvekova un Puškina. Lielu piekrišanu izpelnījās intermēdijas.\nPēc priekšnesumiem sākās dejas. Te var piezīmēt, ka arī kopsaimniecībā “Padomju Latvija” ir neapzinīgi ļaudis, kas atnāk uz sarīkojumu iereibuši. Kārtības uzturēšanai būtu lietderīgi noorganizēt brīvprātīgo vienību.\nPa Ļenina ceļu – Nr. 96 (1727), otrdien, 1959. gada 18. augustā\n– Nezinām, – norausta plecus kopsaimniecības vadītāji. Bet kā lai viņi zinātu, jo neinteresējas, kur aizplūst lopbarība, un neaizsprosto šo ceļu.\nLini jau mārkos\nKopsaimniecībā “Zelta druva” linu novākšana vēršas plašumā. Lini noplūkti no 7 ha platības. Tie arī atpogaļoti. Šim nolūkam izmantoja atpogaļojamo mašīnu, bet divi kolhoznieki strādāja ar rokas atpogaļojamām ierīcēm.\nVairāk nekā puse noplūkto linu jau iemērkti mārkos.\nPa Ļenina ceļu – Ceturtdien, 1959. gada 30. jūlijā\nKo viņi krāpj – baznīcu vai komjaunatni?\nZinātne sen pierādījusi, ka reliģija aptumšo cilvēka prātu. Tā viņiem uzvelk it kā maisu pār acīm, un cilvēks kļūst akls. Par to cilvēcei kļuvis zināms jau pirms vairākiem gadsimtiem, tāpēc tagad miljoni vienkāršu ļaužu un pat kulta kalpu atsakās no reliģiskiem māņiem un sāk skatīt pasauli tādu, kāda tā īstenībā ir.\nLai cik tas savādi, taču arī šodien, kaut arī mazāk, iznāk sastapt cilvēkus, kas piekopj reliģiskus rituālus. To var piedot tādiem, ko sakropļojuši buržuāzijas laiki, kas nedeva iespēju apgūt izglītību, atbrīvoties no reliģijas. Bet to nekā nevar piedot jaunajai paaudzei, kas nepazīst buržuāziskos laikus, apguvuši augstas zināāsnas, bet tomēr daži staigā kā akli.\n1958. gadā kopsaimniecībā “Dzirkstele” komjauniete Broņislava Mālniece salaulājās baznīcā. Viņu veda baznīcā nekas cits kā komjaunieši Alfreds un Lonija Latkovski (brālis un māsa).\nŠā gada 6. augustā notika kolhoznieka A. Trokšas bēres – ar visām reliģiskajām ceremonijām. Kapsētā bija ticīgie. Viņi pazemīgi lieca savas galvas par aizgājēja dvēseles mieru, par šīspasaules grēkiem, par paradīzi, par vieglāku aizkapa dzīvi. Vārdu sakot, lūdzās par to, kā pasaulē nebija un nav.\nKopā ar gados vecākiem cilvēkiem un baznīckungu tāpat kā visi kapsētā kristījās komjaunieši Lonija Sondore, Jūlija Latkovska, turpat bija arī augstāk stāvošas personas: Dekšāres skolas pionieru vadītāja Eriņa un ciema tautas nama vadītāja Pastare. Tur bija ieradušies arī pionieri. Viņi, ieraugot savu priekšnieci, sākumā apmulsa. Bet tas nebija ilgi, un novēlojušās personas, nometušās ceļos, sāka skaitīt lūgšanu. Pionieri sekoja savas vadītājas piemēram.\nPat bērniem – pionieriem kļuva savādi, ka Eriņa, kas skolā labi veic akrobātiskos vingrojumus, tos apmainījusi pret galvas liekšanu baznīckunga priekšā.\nGrūti pateikt, kāpēc šie jaunie cilvēki kristījās, gāja laulāties baznīcā un uz savas sejas uzmauca reliģijas masku. Varbūt viņi krāpa reliģiju, bet varbūt komjaunatni. Tomēr visiem skaidrs, ka tādas maskas viņiem ir un viņi savā aklumā nevar atteikties no reliģijas.\nMālniece, Latkovski, Eriņa un citi taču dzīvojuši pēckara laikā un kapitālisms viņiem reliģiju iepotēt nevarēja. To viņiem piespieduši darīt vecāki, tantes, onkuļi, kaimiņi un citi, kas sapinušies reliģijas māņu un viltības tīklos.\nNevar sevi uzskaitīt par taisnīgiem komjaunatnes vadītāji, kultūras darbinieki un citi padomju inteliģences pārstāvji un komjaunieši, kas piekopj reliģiskus rituālus. Pie tam komjaunatnes kolhoza organizācija L. Latkovsku ievēlēja par savu sekretāri un komjaunatnes rajona komitejas birojs to apstiprināja (!).\nKatram skolotāja, ārstam, kultūras darbiniekam ir tiesības vecākiem palūgt skaidru atbildi, kāpēc viņi bērnus ved uz baznīcu un piespiež viņus piemēroties ticībai, kalt “dieva likumus” un tādējādi kropļo bērnu psihi?\nLielāka vērība jāpievērš darbaļaužu idejiskai audzināšanai, it sevišķi jaunatnei jāizskaidro reliģijas reakcionārā būtība un asāk jāreaģē uz šajā ziņa negatīvajām iezīmēm atsevišķu komjauniešu apziņā!\nVyss jaunais ir tys pats vacais.\nLai goda beigu steiga i napabeigtūs dorbu stress atļaun pabyut kūpā ar sevi i nūstateit sevī pasauļa parādu – saprast, kur beji, kur ej i kas byusi.\nPasauli mīļuot var tik tys, kas meiļoj pats seve i pazeist pats seve. Prīca dzymdynoj prīcu, dzīsme – dzīsmi.\nLobuok reizi godā puorīt par dzerauni ar smierts, čyguona, nabašnīka, mārgys voi uoža masku, na globuotīs nu seve i cytu vysu godu zam īdūmuotu ideņtitašu i maluot sātā i teļvīzerī, avīzē i radejā. Lobuok reizi godā īlaist ustobā čyguonus, na vysu godu beitīs bādys atīšonys.\nLai raibs, troks, sirsneigs čyguonu laiks!\nKab i iz tovu sātu atītu smierts i izdancynuotu, kab cytu godu naslymuotu. Kam i tovys ustobys koktus izbadeitu dzērve, izdoncuotu luocs, kab cytu godu tī nabyutu putekļu i nabadzeibys. Kab i tev čygonka izzeileitu mīlesteibys, bagateibys i vysaida lobuma.\nKab atsavārtu vysys durovys, vysuos sātuos byutu vasali i prīceigi cylvāki, vysūs teirumūs augtu buļba, rudzi i kuopusti, vysūs klāvūs byutu gūvs, zyrgi, vuškys, cyukys, vystys i gaili.\nKa mes nūticēsim, myusim byus.\nPosted on 20.12.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lv, latgaliskiLeave a comment on Atīdami Zīmyssvātki\nPosted on 18.12.2008 Author saprgeCategories kinysTags atrodumi, kinaLeave a comment on klipārtu kina\ndzīsmis i aforismi\nSasajiemu sataiseit ite div jaunys sadalis: dzīsmis i aforismus. Informaceja tik pa dalei muni. Tok varbyut ari cytim nūder daļa nu munā datorā nazcik godu laikā sakruotuos informacejis.\nKurs gryb publicēt iz papeira, lai meklej olūtūs. Partū ka daļa ak jau nazkod ir bejuši publiceiti. Tik kas zyna, kod i kur.\nA elektroniskai i apsveikumu lītuošonai lobuok itai nikai nikai. Partū ka šaļtim ruodīs – kuo nav teiklā, tuo nav i pasaulī.\nBez tuo – nav jau kaida konkreta autora, a tautys radeits monts. Koč kaids autors i izkass, apdarynuojs, publiciejs. Tai i es izkašu, apdarynoju i publiceju.\nParkū folklora navar tikt puorstuosteita ari teiklā?\nĪmeslis itai dūmai i dareišonai vīns – nav dīnys, kod nu Gūglis ciocis maklātuoja iz itū dīnrokstu naatīt kaids dzīšmu i aforismu voi, vēļ vaira, latgalīšu dzīšmu i aforismu maklātuojs.\nVyss gon tapšonys stadejā. Vaira nav kai ir. Tok tei lobojama līta. 😀\nKai vacā gudreibā saceits: acs dorba nūsabeida, rūkys padareja. I bez prācys nav tykuma.\nPosted on 16.12.2008 Author saprgeCategories seikumiTags aforismi, dzīsmis, latgaliskiLeave a comment on dzīsmis i aforismi\nPosted on 15.12.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags dzeive, latgaliski1 Comment on Novadi un zvirbulīši\nNakts mistereja vystu klāvā\nBreinojūs i navaru atsabreinuot. Mes kai taidi buorini pādejūs 17 godu laikam dzeivuojom bez vaļdeibys nazkaidā autopilotā. Nazkai vyss nūtyka, vysi par nazkū bolsuoja. A izaruod – nav!\nVieleišonuos lepēja plakatus i skandynuoja pa radeju i teļvīzeri. A vaļdeibys tai ari nabeja. Vyss vīnkuorši nūtyka pats par sevi.\nIzaruod, breivuo tierga ekonomika nūzeimoj ari dzeivuošonu bez vaļdeibys. Ka jau breivi, tok breivi da durovu kļamkys. Nivīnam nikaidys atbiļdeibys, saisteibu, lykumu. Kotrys dora, kū gryb i kai gryb. Nauda nūsoka vysu.\nTok, verīs vīn, jēme i vīnu dīnu atsaroda! Vaļdeiba!\nKai ruove struoduot, tai da pīcu stuņžu reita! Cikom padarēja 17 godu dorbu, izmēze vysus klāvus, izteirēja pašelis.\nNu ūtrys pusis, mož itymā naktī tyka izspālāta taida kai alegoriska lūmu spēle, kai mistereja. Taida kai grāku ceisteišona i upera nesšona vysu vuordā – televizejis paruodeita, radejis skandynuota, avīžu i teikla apraksteita, ļaužu leidza justa.\nRealitatis šovs ar breinumainajim talantim – kurs vertikali, kurs horizontali, tok vysim rūkys gaisā voi iz pūgys. Bolsoj. Labi, ka gaisā ni obejis rūkys. A to padūmuotu, ka bolsoj par sevi i par sovu sābri opozicionaru. Voi ka pasadūd.\nAr sovim ituos nakts vuorgim i komuošonūs vaļdeiba paruodēja, cik vysim ir gryuts i cik gryuts vēļ byus.Telefona bolsuojumi natiks pījimti. Juobolsoj byus ar trīcīņbolsuojumu – jaunajim nūdūklim.\nA varbyut vaira nabyus nikuo gryuta i biedeiga – vaļdeiba kai upera vucyns iznese vysu tautys pūstu i nalaimi iz sovu placu. Par vīnu nagulātu nakti jei izpierka vysus grākus!\nA tī deputati, kas kryta i gulēja voi šotuodamīs volkuojuos apleik, piļdēja vysuaugstuokū aizdavumu – mīga i nūmūda sapynūs redzēja gaišuos nuokūtnis vizejis. Jī struoduoja ar paranormalom dūteibom i vinnēja zmeju ar 12 golvom – budžetu vasalim 12 mienešim.\nCiert kuru golvu gribi, vysys suop. Vysys sovys.\nParlamentā teik lītuotys vysys metodis – ari budžeta nūsapņuošona sapynā! Lai kuram kotram taids parlaments.\nTautai niu palics tik taids seikums – izturēt.\nĪdvasmai dalikšu karteņu ar cuoli, niu jau brašu gaili. Izaškieļs 15. augustā, ryudiejīs rudiņa solnuos i leitā.\nIte pyrms nazcik mienešu vysi bāduoja – kai tī naboga cuoli izaugs, kai nanūsaļs. Taidā nalaikā dzymuši. Zam poša rudiņa i zīmys soltuma.\nA kū padareisi – ka jau vystai izīt pereišonys trokums, to i juoperej. Kod kuram izīt tei dzimšona, tod i juodzymst. Tod i juodzeivoj.\nCuoli izauga bez kaidys bādys. Da 15. oktobra staiguoja ar vystu – mozi komuleiši vēlēs pa zuoli. Dasamanēja, ka aiz ustobys ir vālejuos zemneicys. Apēde vysys ūgys. Voi ta žāl. Lai tik īt lobumā.\nSiļdējēs rudiņa saulē. Purynuojuos smiļktī. Kosa puču dūbis, pastatēja sovu parādu syltumneicā.\nVysta atroda, kur aug lobuokuo vyrza, kur zvierbuli byrdynoj kaņapu sieklenis, kur cyuku putra, kur suņa bļūda. Tik pasauc sovu armeju, a tī mudri, mudri seikom kuojeņom jau aizaveļ. Vokorā muote savad klāvā, sasauc pereklī. Jau tyka paleli cuoli, a vys pi muotis.\nTai pamazeņam izauga vystys i snīga gaiļs. Snīgā staigoj, snīgu ād. Poša besa jim navuod! Pakņuoboj snīga, izkuop iz kupanys, pakaš i aizdzīdoj jaunuo gailāna spolgajā bolsā.\nLai vysim ituo dīnroksta skaiteituojim itamā nedeļā skaneigs bolss, gaišys acs i prīceigs pruots par dzeivi i zīmu!\nVerīs vīn, deputati sovu nakti nūkiukuoja, niu otkon byus propuluši iz 17 godu. Cikom jau otkon kuru nakti lēks loktā i dzīduos.\nTai tys pasauļs grīžās. Vaļdeibys īt iz aizīt. Zīma atīt i aizīt. Cylvāki i vystys palīk.\nPosted on 15.12.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags cyrks, diena.lv, latgaliski1 Comment on Nakts mistereja vystu klāvā\nBez radejis, avīžu i televizejis\nPrese šudiņ izguoja malnā rameņā ar krystu. Ar smierti nasabalavoj. Smierts taipat ir par daudz.\nEs tik verūs, kai rūnās i teik radeitys temys. Kai vīns pasoka i vysi runoj leidza. Kai ir topa temys, kas kai gaisa baloni pīsapyuš medeju telpā. Beverina, Abrine, geji, PVN, Gaismys piļs, Dīnvydu tylts, inflaceja, krize.\nI tod vysi vīnā bolsā kai kūrs pyuš i pyuš tū balonu. Cikom jauna cacka pasagoda viereibys centrā voi tema sevi izsmeļ. Balonu nav interesnai pyust vairuok reižu piec kuortys. Pīpyut, pasaver, aizsīņ.\nCik daudz šmuku brīsmeigūs ziņu balonu. Avarejis, nabyušonys, svešys suopis i brīsmys. I taida morkotna baile – a niu mož ar myusim. Pyut i pyut.\nKrizis balonu pyust ir interesnai. Saīt daudz dorba. Vysi ir īsaisteiti. Truopej i bagaturim, i bednajim – i miļjonars pagaisynoj kaidu miļjonu, i peņsioners kaidu desmitnīku. Vysim ir, par kū parunuot. I pasašausmynuot, cik vyss brīsmeigi. Kai naīt, kai bankrotēs, kai myusus nūpierks.\nVīni pat pīduovoj okupēt sovu zemi zvīdrim. Poši namuok puorvaļdeit. Lai atīt kungi ar jau gotovu sistemu i izgluob naboga napraškys.\nTod es saprotu, kas ir Īreja. Latvīšu sluopis piec parāda – ka atīs kaids i pastateis parāda. Navys es byušu kuorteigs, a maņ apleik vysi byus kuorteigi. Navys es nazagšu, a maņ apleik nivīns nazags.\nEs, latvīts, nasamaineišu, a īliekšu perfektā uorzemu pasaulī. Kur kuorteibu nūsoka cyti. Es tikai pīsamāruošu. I struoduošu – jim, navys sev. Partū ka tai eisti nimoz nazynu, kū īsuokt ar sovu dzeivi. Nūpierkt kaidu dzeivūkli voi plazmys televizoru. A tai? A bess zyna. Tai i dzeivojam. Pamazeņam.\nTok ka kaids gryb, kab Latveju okupej zvīdri, es atguodoju zvīdru laikus. Nui, beja školys. A Latgolu taidā gadīnī vajadzātu pīvīnuot Pūlejai. Kai nazkod beja. Katuoļs katuoļa saprass. Da i varēs atguoduot pīmierstū leksiku: vīšnis, grušys, ambona, spovedneica, kļašters. Nabyus ni rusicismu, ni letonismu, a polonismi.\nKod es dzieržu ituos runys, maņ palīk kauns nu sova dzeda Juoņa i juo bruoļa Jezupa, kas pīsavīnuoja Latvejis armejai i kuovēs par sovu zemi. Taipat maņ ir kauns nu munys probabys Martys, kas vīna izaudzynuoja 7 bārnus, partū ka veiru Donatu i vacuokū dālu Bronislavu 1919. godā sorkonī īlyka cītumā. Donats sapyva Krīvejā, dāls piec diveju godu atsagrīze sātā. Par tim divejim godim jis nabeja izaudzs nicik.\nVēļ maņ ir kauns nu Bronislava, nu tuo poša 14 godus vacuo puikys, kas Latvejā atsagrīze 16 godu vacs i ar tom pošom drēbem, ar kū beja aizvasts. Jam pīduovuoja dzeivuot saimē nazkur pi Reigys. Jis atsagrīze pi mamys i bruoļu i muosu. Jis beja vacuokais dāls, jam beja juobyut saiminīkam. Kod krīvi ūtrū reizi īguoja Latvejā, jis nūsaglobuoja mežā – kab nikod myužā vaira naradzātu cītuma i smierts. Mežā jis ari nūmyra- nu pasaļšonys i meningita.\nNadūmoju, ka vīgļuok beja munom babom Monikai i Veronikai, kod juos piec kara struoduoja kolhozā i nu reita guoja iz Viļānim stuovēt ryndā piec maizis. Partū ka sovu gryudu i myltu nabeja. Voi munai mamai, kas 90. godūs maizi cepe sātā – partū ka jei kai peņsioneitam uorstam nabeja naudys nūpierkt juos veikalā.\nEs radzu, ka nav vīgli. Tok nav tik gryušai, kab vaideitu. Tik gryušai nav nikod.\nVar atjimt naudu. Naudys var nabyut. Tok vysod ir vēļ koč kas. Koč kas, kū es muoku, zynu i varu. Kū es varu īmaineit pret cyta zynuošonu, muoceišonu, vareišonu.\nAtguodoju, kai sastdīnē pyrms Pyupuļneicys stuovieju iz tierga i puordevu pyupulu puškus ar dzeiveibys kūkim i paeglem. Kab ļaudim byutu, kū pasvieteit bazneicā. Tei ir līta, par kū maņ nav kauns.\nVysu nikod navar atjimt. Var atdūt vysu.\nNiu draud nūdūkļu paceļšona. Nabyus ni radejis, ni gruomotu, ni avīžu, ni teļvīzera. Nabyus naudys, nabyus informacejis. Vēļ ak jau slēgs školys i bibliotekys.\nDreiž ar latvīšu volūdu byus taipat kai ar latgalīšu volūdu – bez raidiejumu latgaliski radejā i televizejā, bez regularys informacejis latgaliski presē, bez raksteibys vuiceišonuos školā i bez latgalīšu gruomotu skaiteituoju.\nKod vysi latvīši byus sovys volūdys analfabeti, navajadzēs ni latvīšu avīžu, ni latvīšu radejis, ni latvīšu televizejis. Ak jau byus tikai puors trokūs, kas dybynuos NVO i raudzeis raksteit projektus, kab kū nabejs izdūtu latvyski, īvuiceitu voi sagluobtu. Partū ka leluokuo sabīdreibys daļa bez sovys volūdys i bez informacejis var iztikt.\nPryuši iztyka bez pryušu volūdys. Jī naizmyra, izmyra volūda. Latgalīši iztīk bez latgalīšu volūdys, partū ka informaceju var dabuot ari angliski, vuocyski, krīvyski, latvyski. Daugovpiļs kūrs var dzīduot i latgaliski, i latvyski. Var ari angliski voi krīvyski. Kūrs jau paliks tys pats i dzīduos tikpat labi, gaiši, azartiski. Nabyus tikai volūdys.\nNui, ir “Latgolys Radeja” – kas raida latgaliski Rēzeknē, Daugovpilī, Jākubpilī. Nui, regionalajā presē reizem ir bazneicys zinis latgaliski i roksti par deportacejom, kulturu i bierneibys atminis. Nui, latgaliski itūrudiņ beja div raidiejumi “Latgales Televīzijā” – kod pīrakstēja projektu i pīškeire itim raidiejumim naudu. Nui, latgaliski Latvejis Radejis 4. programā ir vīns Bronislava Sprydzāna raidiejums, kū piec tam var nūsaklauseit internetā.\nA cik ilgi volūdys pastuoveišona var nūtikt nu projekta iz projeku, ar NVO i privatpersonu guodeibu. A cik ilgi nūsatureitu latvīšu volūda, ka kotru reizi byutu juopīruoda, ka politiskuos, ekonomiskuos zinis var puorskaiteit ari latvyski, ka latvyski var izdūt gruomotu, avīzi, nūvadeit raidiejumu.\nTok tai vot i dzeivojam. Sovs pīneņš, svīsteņš. Sova galeite. Sova volūda.\nPosted on 12.12.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lv, latgaliski2 Comments on Bez radejis, avīžu i televizejis


Šveicē Latgolai veļteits diskusejis pasuokums - lakuga.lv\nKarteņa: Šveicis-Latvejis bīdreiba Kastaņolā 2015. godā\nTemys: diskuseja, Ivars Magazeinis, Karstens Gērke (Carsten Goehrke), Šveice, Šveicis-Latvejis bīdreiba, Vincents Flikigers (Vincent Flückiger)\n11. majā 11.00 stuņdēs Šveicis-Latvejis bīdreiba sovā 27. generalsapuļcē reikoj Latgolai veļteitu pasuokumu “Latvejis napazeistamī Austrumi: Latgola” Bernē (Kramgasse 6) ar emeritātuo profesora Karstena Gērkis (Carsten Goehrke), Ivara Magazeiņa i Vincenta Flikigera (Vincent Flückiger) pīsadaleišonu.\nPar Latgolu viesturiskā aspektā stuosteis Austrumeiropys viesturis specialists, emeritātais profesors K. Gērke (Cīrihe). Filologs, tulks, gids, ari dzejnīks, romana “Aizlauztais spaits” leidzautors I. Magazeinis (Daugovpiļs) eisā konceptā īpazeistynuos kluotasūšūs ar Latgolys viesturi, interesantuokajom vītom, nūtikšonom kulturā, sabīdryskom aktivitatem i latgalīšu rokstu volūdys lītuošonu Latgolā. Ivars par pīsadaleišonu pasuokumā: “Tys ir breineigai, ka bīdreiba sovu cytu praktyskūs aizdavumu īlykā rauga īpazeistynuot vysus interesentus ar Latvejis kulturviesturi i niulenejom aktualitatem. Caur pošys Šveicis kulturdaudzveideibu i regionalajom atškireibom, bet golvonais caur jūs kūpšonu, vīgluok ir saprūtamys ari Latvejis regionu, tymā skaitā Latgolys, ceņtīni saglobuot sovu sovpateibu globalizacejis patmalēs. Na vysod atsaguodojam, ka par Šveicis vaļsts uzbyuvis modeli nazkod, Latvejis vaļsts reitausā, kai par īspiejamu ari Latvejā ass runuojs ari Rainis, kurs, kai zinim, Šveicē nūbeja 15 godu…”\nAr viesturnīku i filologu pi diskuseju opoluo golda sēssīs muzyks i muokslinīks Vincents Flikigers, kai viestej pasuokuma afiša, laikam vīneigais šveicīts, kurs muok latgaliski. Pasuokumā jis nūspēlēs Džovanni Džirolamo Kapsbergera (1580–1651) i Alesandro Pičinīni (1566–1638) skaņdorbus, i byus apsaverami juo zeimātī dorbi “Šveicis muoksla nu Latgolys”. Zeimiejumūs Latgola atkluota caur folkloriskū, padūmu laika palīkim, ainovu i arhitekturu. Jis regulari pīsadola vyspasauļa zeimietuoju apvīneibys “Urban Sketchers” aktivitatēs, i 2015. godā Ņujorkā izdūta Vincenta pyrmuo zeimiejumu gruomota “Inside Salmeck”. Padsmit godus jis pastuoveigi apmeklej Latgolu, partū ka juo dzeivisbīdre ir čelliste Ilze Grudule.\nViesturiski latgalīšim Šveice nav bejuse sveša. Latgalīšu sabīdryskais darbinīks Ontons Skrynda 1905. gods namīru deļ beja spīsts atstuot medicinys studejis Pīterpilī i devēs turpynuot īsuoktū Bernis universitatē. Kod Krīvejā vyss palyka mīreigi, jis atsagrīze atpakaļ i pabeidze kara medicinys akademeju. Latvejis breivvaļsts laikā i goreiguo semina profesors Pīters Strods, i bazneickungs Stanislavs Vaikuļs 1929. godā zam rokstu “Zīdūnī” nūruoda sovu atsarasšonys vītu – Šveice, Lugano.\nRakstnīks Ontons Rupaiņs Šveici aprakstejs sovuos “Pīzeimēs nu ceļuojuma pa ōrzemem”, kas nazcik turpynuojumūs publicātys žurnalā “Zīdūnis”. Šveicei veļteitais aproksts 1929. gods 5. numerī beidzās ar atsavadeišonu nu Cīrihis i tehnisku pīzeimi, ka tuoļuok vēļ byus. Bet nav. Jaunuo školuotuoja gola mierkis beja Ženeva, par Rēzeknis Vaļsts školuotuoju instituta absoviešonu ar izcileibu 1928. godā, kai skaitoms izcyluo latgalīša biografiskajūs aprokstūs, izgleiteibys ministreja jam paduovynuoja komandejumu iz Pasauļa školotoju kongresu un mīra idejas propagandas kursim Ženevā. Juodasoka, ka jis ceļuoja 1928. godā, bet, piec presis materialim, Pasauļa školuotuoju kongress nūtyka 1929. gods 25. julī–3. augustā, sovutīs mozuoka mārūga storptautysks školuotuoju kongress 1928. godā nūtyka Berlinē. Voi tuo laika īriedni koč kū sajaukuši i nūsyutejuši Ontonu napareizā laikā i vītā?


KONCERTS ATCALTS! Leivuonā skanēs Latgolā taiseita muzyka - lakuga.lv\nTemys: Dabasu Durovys, Green Novice, koncerts, Krampis, Leivuons, Made in Latgola, Moonlight, Roksts, Sovvaļnīks, Taiseits Latgolā\n8. septembrī iz koncertu “Taiseits Latgolā” aicynoj Leivuona klubs “Moonlight”. Koncerts paradzāts kai sezonys pādejuo vydspogolma nūtikšona.\nKoncertā pīsadaleis iz itū šaļti aktivuok muzicejošuos latgalīšu rokgrupys: “Sovvaļnīks”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice” i vītejuo Leivuona grupa “Krampis”. Muzykali atguojušūs prīcēs ari vairuoku DJ prīšknasumi.\nBileti īprīškpuordūšonā moksoj 1,50 Ls, koncerta dīnā 2,00 Ls.\nSovvaļnīks – Nav tuoļuok, kur īt\nKrampis – Skaista muna leigaveņa


Piecreiz nosistais mironis\nPiecreiz nosistais mironis.\n7. A. 1537. 327. 1653. M. Garkolne no 76 g. vecās Īvas Staleidzānes Atašienē.\nDzeivuoja treis bruoļi: divi beja gudri, trešais muļķīts. Tāvs jau beja nūmiris, bet vacuo muote vēļ dzeiva. Vacuokī bruoļi beja apsaprecējuši un guoja dorbūs, bet muļķīts vys: sēdēja uz cepļa un nikuo nadarīja. Vadaklas atstuoj muļķam un muotei kū est, muļķis vīns pats vysu izād un muotei napamat. Atīt vacuokī bruoļi nu dorba un muote žāluojas, ka muļķīts nadevja jai ēst. Bruoļi suoc buort muļķīti, bet muļķīts sēd uz cepļa un nasaklausa pavysam, kū bruoļi runoj. Vīnu reizi bruoļi ar sīvom aizguoja uz teirumu dorbā un muļķīšam ar muoti atstuoja kū ēst. Muļķīts nūkuopja nu cepļa un izēdja vysu putru. Muote soka: "Īdūd man, dēliņ, ēst'!"\nMuļķīts aizskrēja uz klēti, pīgruobja myltu, pītaisīja meikles un gryuž muotei koklā meikli. Muote klīdzja, klīdzja un nūmyra, bet muļķīts izkuopja uz cepļa un sēd. Atguoja bruoļi nu teiruma un muļķīts klīdz: "Redzit, kai es muoti pībaruoju!"\nBruoļi redz, ka muote nūmyruse, un soka: "Nyu jo nūmierdēji muoti, pats ari pagloboj!"\nŪtrā dīnā mīstiņā beja tiergs. Reitā ceļās muļķīts, īlyka muoti ratiņūs, aizvedja uz mīstiņu, pakuoŗa jai uz rūkas kringeļu viertini un pastatīja uz tierga, bet pats nūstuoja par gobolu molā un verās. Pīīt pi ratiņim vīns kungs un soka: "Puordūd tu tūs kringeļus!"\nPuordevēja nikuo naatbild. Ūtru reizi kungs soka: "Puordūd tu tūs kringeļus!"\nPuordevēja nikuo naatbild. Trešū reizi kungs soka: "Puordūd tu tūs kringeļus!"\nPuordevēja nikuo naatbild. Sasadusmuoja kungs un pagryudja vecīti ar vāzdu. Ratiņi apsaguozja un vecīte izzaguozja. Muļķīts pīskrēja kluot un klīdz : "Ļautini, ļautini ! Munu muoti nūsyta kungs!"\n"Es nanūsytu, es tikai drusku pagryužu," soka kungs. Saskrēja ļauds un vysi nūsprīdja, ka kungs nūsyta vecīti.\n"Jo dūsi symtu rubļu, tad palaisšu vaļā," soka muļķīts.\nKungs izvylka symtu rubļu, samoksuoja un aizguoja, bet muļķīts īlyka muoti rotūs, aizvedja uz kopim, paglobuoja un, atguojis uz sātu, sēd otkon uz cepļa. Vokorā atguoja bruoļi nu darba un prosa nu muļķīša: "Vai apglobuoji muoti?"\nPuordevu!" atbildeja muļķīts, "jo byutu bejuse jaunuoka,\nbyutu symti pīci, seši dabuojis, bet kai vaca, tikai symtu rubļu sajēmu!"\n"Ej, ej, napļuopoj!" soka bruoļi.\n"Pasaverit, še nauda, kuru sajēmu," soka muļķīts un paruodīja bruoļim symtu rubļu.\nBruoļi paticēja, ka muļķis ir puordevis muoti, un runoj so storpā: "Mums nauda vajadzīga, nūkausim savas sīvas, aizvessim uz tierga un puordūsim!"\nKai runuoja, tai izdarīja. Nūkova bruoļi sovas sīvas, atguldynuoja rotūs, apsedzja ar pologim un aizvedja uz tiergu. Tiergā bruoļus sajēmja un īsadynuoja cītumā. "Par kū jyus sīvas nūkovāt?" prosa nu bruo]im.\n"Myusus bruoļs pamuocīja, nūstuostīja, ka tiergā nabašnīki asūt duorgi," atbildēja bruoļi. Dabuoja muļķa un arī pīsadynu cītumā kūpā ar bruoļim.\n"Muļķi jvus!" soka mujķīts, "navarējāt pagaidīt, cikom sīvas pašas nūmiers un tad puordūt! Tagad man navainīgam juosēd ar jyusim!"\nAtguoja vakors. Cītuma sorgi aizmyga. Muļķīts izjēmja durovas nu endžem un soka uz bruo]im: "Īsim prūjom! Kuo mes te sēdēsim?"\nMuļķīts lyka durovas uz placim un nas. Bruoļi īt pakaļ un soka: "Nanes tu tūs durovu!"\n"Jā, gudri jyus, lai sorgi otkon īlīk durovas un myusus otkon īsādynoj," atbildēja muļķīts. Tai jī guoja, guoja un īguoja vīnā ustabiņā pasaprasīt puorgulēt. Izguoja rasna buoba, kura beja rogona, un prosa: "Cik ir jyusu?"\n"Mes treis bruoļi," atbildēja muļķīts.\n"Gulit te pat namiņā!" soka rogona. Bruoļi atsagula un aizmyga, bet muļķīts redzēja, kur jī patykuši, un naguļ.\nRogonai beja treis meitas. Vokorā rogona soka vacuokajai\nmeitai: "Namiņā ir treis zūsis, reit reitā tu izkurinoj cepli un izcep vīnu man brūkastem!"\n"Labi, izcepšu," atbildēja meita. Muļķits tū vysu dzierdēja. Reitā rogonas meita izkurynuoja cepli, izguoja namiņā un soka: "Nu, leinit uorā vīns!"\nBruoļi pasamūda un prosa: "Kas tur taids ir?"\n"Gulit, gulit jyus, es aizīšu," atbildēja muļķīts.\nĪguoja muļķīts ustobā un rogonas smeita soka: "Nu gulstīs uz luopstas, lai es tevi izcapu!"\n"Paruodi, kai gulēt," prosa muļķīts.\nRogonas meita atsagula uz luopstas un ruoda, bet muļļķīts gyva luopstu, īsvīdja rogonas meitu ceplī un pats īskrēja namiņā un guļ. Rogona pīsacēļa un sauc meitas padūt zūsi, bet, nasasaukuse, soka: "Nu paguli, tu jau šūreit pastruoduoji, es paša izvylkšu!"\nIzvylka rogona nu cepļa sovu meitu un apēdja. Ūtrā vokorā rogona soka vyduskajai meitai: "Namiņā ir divi zūsis, tu reit reitā izkurinoj cepli un izcep vīnu maņ brūkastem!" Reitā meita izkurinuoja cepli, izguoja namiņā un soka: "Nu, leinit uorā vīns!"\nOtkon muļķīts soka bruoļim: "Gulit, gulit, es īšu!"\nĪguoja muļķīts ustobā un rogonas meita soka: "Nu, gulstīs uz luopstas, lai es tevi izcapu!"\nRogonas meita atsagula uz luopstas un ruoda, bet muļķīts gyva luopstu,\nīsvīdja rogonas meitu ceplī un pats īskrēja namiņā un guļ. Rogona pīsacēļa\nun sauc meitas padūt zūsi, bet, nasasaukuse, soka: "Nu paguli, tu jau šūreit pastruoduoji, es paša izvylkšu.\nIzvylka rogona nu cepļa sovu meitu un apēdja. Trešā vokorā rogona soka jaunuokajai meitai: "Namiņā ir vīna zūss, tu reit izkurinoj cepli un izcep man brūkastem!"\nReitā meita izkurinuoja cepli, izguoja namiņā un soka: "Nu, leiņ uorā!"\nOtkon muļķītis soka bruoļim: "Gulit, gulit, es īšu!"\nĪguoja mujķīts ustobā uņ rogonas meita soka: "Nu, gulstīs uz luopstas, lai es tevi izcapu!"\nRogonas meita atsagula uz luopsts un ruoda, bet muļķītis gyva luopstu, īsvīdja rogonas meitu ceplī un pats īskrēja namiņā un guļ. Rogona pīsacēļa un sauc meitas padūt zūsi, bet, nasasaukuse, soka: "Nu, paguli, tu jau šūreit pastruoduoji, es paša izvylkšu!"\nIzvylka rogona nu cepļa sovu meitu un ād. Ēdja, ēdja un īsavēŗa uz izcapušuo piersta sovas jaunuokuos meitas gradzynu. Skraidīja, skraidīja rogona pa ustobom, saucja, saucja, bet meitu nasasaucja; tad, izskrējuse namiņā, soka: "Caur jyusim es sovas meitas apēžu, tagad jyusus dzeivus apēsšu!"\n"Nu, nu, naaizarej!" soka muļķīts.\n"Varbyut, pasalauzsim!" prosa rogona. "Varim!" atbildēja muļķīts.\nPapyutja rogona un pasataisīja lels placis. Spākuojās, spākuojas muļķīts ar rogonu, mynuos, mynuos un pasvīdja rogonu pi zemes. Tad ar kuoju pīspīdja rogonas vīnu kuoju, aiz ūtruos pajēmja ar rūkom, puorplēsja rogonu pa pusei, lyka dunovas un pus rogonas uz placim un īt ar bruoļim tuoļuok.\n"Svīd zemē, nanes tu juos tik gryutas!" soka bruoļi.\n"Ja, pyrmū reizi arī jyus tū pašu sacījāt par durovom un durovas izgluobja; tagad gribi, lai rogonas obu puses saītu kūpā, jei atsadzeivynuotu un myususs dzeivus apāstu!" atbildēja muļķīts.\nGuoja, guoja bruoļi un īguoja mežā. Jau beja vokors. Bruoļi atroda lelu, lelu zoruotu egli, īkuopja paši eglē, izcēļa durovas un pus rogonas un sēd. Pusnaktīs pi egles sabraucja divpadsmit laupītuoji ar divpadsmit zyrgim un vysaidu duorgu montu un suoka vuorēt vakariņas. Bruoļi sēd ni dzeivi ni myruši eglē, bet muļķīts paklušiņam soka: "Vai, bruolīši, kaida gryuta rogona, es navaru nūturēt!"\n"Mes paleidzēsim paturēt,!" atbildēja bruoļi. Muļķīts grūzīja, grūzīja pus rogonu un kai svīdja zemē, taisni ar golvu laupītuoju kotlā. Yudeņs nu kotla izzalēja, guņs apdzysa, laupītuoji nūsabeida un laidjās bēgt. Vīns laupītuojs palyka un verās. Muļķīts nūlēcja nu egles, pīskrēja pi laupītuoja un šoka: "Kas tovai mēlei?"\nLaupītuojs izkuora mēli, muļķīts pa tū liku gyva un izruovja laupītuojam mēli. Laupītuojs dzanās pēc cytitm laupītuojim pakaļ un grib pasacīt, ka nav kuo beitīs, bet jam bez mlēles izzskaņ na vuordi, bet: "Blu-blu-blu!"\nCyti laupītuoji izdzierduši taidus vuordus, dūmuoja, ka valns dzanās pakaļ un vys bāg. Muļķīts sāduos ar broļim laupītuoju zyrgūš, pajēmja vysu montu atbraucja uz sātu un dzeivoj. Nu tuo laika broļi puorstuoja saukt sovu bruoļi par muļķi.


Puosoka par sumpurni - lakuga.lv\nTemys: Laura Rancāne, puosoka, Roksts\nReiz dzeivuoja sumpurņs. Jis jau beja palics galeigi vacs, jam beja izkrytuši daudzi zūbi, redze i dzierde palykuse švakuoka. Sumpurņs vaira navarēja vojuot medejumu pa mežu kai kuodreiz. Tagad jam beja juopuorteik nu lopom i saknem. Reizem jis aizguoja leidz natuolajai šosejai. Tī reizem varēja atrast kaidus sabrauktus dzeivinīkus. Vīnreiz pat beja gadejīs kaids nūbraukts brīdeits. Tei ari beja vīneiguo gaļa, kū jis varēja dabuot.\nSumpurņs dzeivuoja kaidā pamastā luoča mygā. Tuos bejušais īmeitnīks mygu beja atstuojs jau pyrms daudzejim godim. Voi, pareizuok sokūt, sumpurņs jam beja lics tū dareit. Meža zvāri vēļ baidejuos nu juo, kū gon navarēja saceit par cylvākim. Divkuojainī radejumi vairanajēme jū nikaidā vērī. Reiz kaidi sieņuotuoji jū beja nūturiejuši par luoci i apmātuoja ar akminim. Tod sumpurņs beja laidīs paceli. Jam nabeja bailis nu cylvāku, bet jim beja īrūči, kas dzēle ar dzeļža bitem.\nKaidā korstā vosorys dīnā sumpurņs siedieja sovys sātys prīškā iz calma i dūmuoja: “Kai gon tys saīt, ka asu vīns? Kur ir palykuši puorejī sumpurni?” I taisneiba, sumpurņs vairs eistyn navarēja atminēt, kod pādējū reizi beja satics kaidu, kas byutu leidzeigs jam. Tai siežūt i dūmojūt, jam pīpeši roduos kaida ideja. Jis taču varātu īt i sameklēt puorejūs sumpurņus. Kūpā jī varātu stuotīs pretim cylvākim, i jam nabyutu juodzeivoj slepeneibā. Sumpurņs nasašaubeja, ka koč kur vēļ ir palykušs juo sugys bruoli, deļtam ka sumpurni beja stypri, iztureigi i gryuti iznycynomi.\nDūmuots – dareits. Sumpurņs sagaideja nakti i izleida nu meža. Meža molā jam dagunā īskrēja kaida tikkū jaušama, rībeiga smoka. Cylvāki! Sumpurņs nūlēme sekot šai smokai i nūīt pi cylvāku. Varbyut izadūtu nūsaklauseit cylvākus runojam par cytim sumpurnim.\nTai nu jis guoja, cikom atguoja pi kaida cīmata. Suni, jū saūduši, nu bailis saleida budkuos.Sumpurņs tikmār pīguoja pi kaidys sātys lūga i pasavēre vydā. Jis redzēja puora cylvāku, kuri beja sasapuļcejuši pi vīnys nalelys kasteitis i cīteigi iz jū vērēs. Ari sumpurņs pīvērse tai skatīni. Meilū stuņdeņ! Pa kasteiti ruodeja sumpurni! Tīsa, šam sumpurņam beja apcierpta spolva, mugorā cylvāku drēbis i geims sataiseits kai cylvākam, tūmār tys beja sumpurņs. Tū varēja redzēt juo acīs, kur speidēja ļaunums i nažieleiba.\nSumpurņs atguoja nūstuok nu lūga. Tod nu redz kai! Sumpurni nabeja pagaisuši, jī beja īsalavejušs cylvāku vydā, i cylvāki jūs napazyna.\nSumpurņs nūlēme sameklēt pa kasteiti radzātū sugysbruoli. Bolss nu kasteitis beja sacejs, ka itys sumpurņs dzeivojūt Reigā. Tū piļsātu sumpurņs pazyna vēļ nu tuos reizis, kod tī saiminīkuoja vuocu ordiņs.\nTai nu sumpurņs devēs ceļā. Prīcā par gaidomū tikšonūs sumpurņam ruodejuos, ka atsagrīž spāki, i symts kilometru jis nūskrēja kai nīku. Ap pusnakti sumpurņs jau beja Reigā, kas tagad beja palykuse daudz leluoka,nakai sumpurņs atminēja. Iz šaļti sumpurņs apsastoja i cīteigi ūšņuoja gaisu. Tod jis saūde sugysbruoļu dvaku i, tai pa pādim eimūt, atguoja pi kaida noma. Sāta gryma tymsā. Pīpeši sumpurņs izdzierda sūļus, kas tyvuojuos. Jis pasaslēpe tyvejā dzeivžūgā.\nPi sātys durovu kaids atguoja i apsastuoja. Ruodejuos, ka stovūšais suos ūšņuotīs.\n–Voi te kaids ir?–jis nūpraseja. Sumpurņs izleida laukā i pīguoja kluotu.\n–Fu, čāms,–saceja cylvāks, sumpurni īraudzejs. –Kur tu beji, mežā, voi?–\nSumpurņs samulsa. Radejums izaturēja i runuoja kai cylvāks, bet ūde kai sumpurņs.\n–Nu, kū tu stuovi? Kū tev vajag?–\n–Voi tu esi sumpurņs?–Sumpurņs vaicuoja.\nRadejums sasavībe. –Lobuok īsim vydā. –\nJī īguoja sātā, bet naīslēdze gaismu. Sumpurņam tys beja pa pruotam, partū kajispa nakti redzēja lobuok nakai pa dīnu.\n–Nabeju dūmuojs, ka vēļ ir palykušs myusejī, kas nav izamainejuši. – Cylvāks,– sumpurņssaceja. –Tev ari vajadzēs maineitīs, ka tu gribiesi dzeivuot lobuok.–\n–Es grybu dzeivout kai parosti – mežā,– atsaceja sumpurņs.\n–I cik ilgi tu vēļ tī dzeivuosi? Desmit, divdesmit godu? Agruok voi vāluok cylvāki iznycynuos tovu mežu. Kur tod tu paliksi? Tev vajag maineitīs, pīsalāguot, lai varātu dzeivuot cylvāku vydā i jī nikuo nasaprostu. Tu pat variesi ēst gaļu, cik lein.–\nDzieržūt pīmynam gaļu, sumpurņam mutē saskrēja slīkys. Cik seņ gon tys beja, kod jis varēja ēst gaļu piec sirds patikys.\n–Kas maņ juodora?– jis vaicuoja.\n–Tev vajag nūcierpt spolvu i izraut ilkņus. Tev vajadzēs volkuot cylvāku drēbis i uzavest kai cylvākam!\nVēļ i vēļ naskaitomu pavuiceibu beja juoizklausa sumpurņam tymā i nuokušajuos dīnuos.\nBeidzūt sumpurņs beja pataiseits par cylvāku. Jis apsavēre sevi špīgelī. Jaunais izskots jam napatyka. –Nikas, gon pīrassi,– jam saceja puorejī. Izarodeja, ka taidu maskeitu sumpurņu ir vasals bors. –Tai ir vīgļuok izdzeivuot,– jī saceja, i tai sumpurņs palyka dzeivot cylvāku vydā. Reizem jam veļ ruodejuos sapyni par dzeivi mežā, bet ari tī ar laiku izzuda, i sumpurņam nabeja laika par tū dūmot, partū ka jam beja juosagatavej vieliešonom.


kā man neiet ar avīžu blogiem – Naktineica\nPosted on 19.01.2009 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags cylvāki, dīna, dīnroksts, lalala, lv.lv, volūda\nOne thought on “kā man neiet ar avīžu blogiem”\nnavāga acataisnōtīs. dori, kai sirds soka…\nPrevious Previous post: žurceņa Piška\nNext Next post: Dzeja. Bez PVN


Humanitarian programme grants by category - Racism. No Way!\nHome - - Humanitarian programme grants by category\nHumanitarian programme grants by category\nHumanitarian programme, grants by category 20011-2016\nOnshore 7,037 7,505 2,751 2,747 2,003


Upstate radio pioneer dies | Greenville News - WYFF Home\nUpstate radio pioneer dies\nRadio legend Wally Mullinax dies overnight\nUPDATED 8:20 PM EDT Oct 14, 2012\nThe upstate has lost a radio legend. Wally Mullinax, a man who helped rhythm and blues music find a home in Greenville, died overnight.\nClemson WR to miss "a few weeks" due...\nWYFF News 4 spoke with Mullinax about the music last February.“I said I am going to go into that studio and I am just going to act crazy, just act like I am three sheets to the wind,” Mullinax said.It was a time when there were two worlds: one black, the other white. Radio was not different until one day in 1950.“The reps, the people who represented WESC in Atlanta, wanted us to develop a program playing race music or rhythm and blues music, as I learned it later to be,” he said.And that is where the ebony swing club, broadcast right out of Greenville, began.On air, Mullinax became the be-bop king.Adults may not have liked what they were hearing, but children did.“The kids wanted to hear Ruthie Brown and Otis Redding and Fats Domino,” Mullinax said.Ratings went through the roof, and The Ebony Swing Club became the No. 1 spot on the dial for a decade.Mullinax was also one of the original hosts of the “International Sunday School Lesson,” which has been on the airwaves for 50 years.


Kai myusu cīmu jaunotne izlītoj breivū laiku/ Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nTemys: jaunotne, kāzas Latgalē, kuozys, Latgalīts, M. Apeļs, Roksts, vacūs gazetu viests\nKai myusu cīmu jaunotne izlītoj breivū laiku\nBiļdeitis nu dzeivis*\nZīmys laiks. Kuozys. Jauni puiši i meitys saguojuši iz kuozom par vairuokom verstem, naskaitūt tuolejus gostus, ar kurim puorpiļdeita vysa sola. Doncoj divejuos ustobuos. Tepat kur naviņ „samogonkys” puordeviejs, kuram šuvokor sīna pļuove. I patīši, jis ar sovom butelītem jau „nūpļuova” vīnu ūtru dūšeigu veiru, kurs īdams pa īlys vydu i dzīduodams „vyspīkluojeiguokuos” dzīsmeitis, rakstin-roksta, voi „risavoj” ar kuojom pa dziļu īlys snīgu, koleidz napakreit kur sātmaļa molā. Pakritis, nūplieš kaidu reizi „uozi”, ceļās i īt otkon maklātu „samagonkys” buteleitis, jaunu meitu… – „Uozi” nūpliešu, vīgļuok, paļdis Dīvam, palyka” – soka jis.\nVīna nu ustobom, kurā doncoj. Ustobeņa, kai i vysys solu ustobys, tikai šudiņ jamā tik ļaužu, ka pat pasagrīz nav kur. Laigon uorā dīzgon lels soltums, bet ustobai durovys stuov vysu laiku atvārtas i par jom tvaiki ceļas, kai nu pierts, kod tymā peras.\nCylvāku desmit laimeiguokūs sēd, bet tim laimeigim i laimeigom iz kliepim sēd div reizis vairuok vēļ laimeiguoku…\nPuorejī stuov kuojuos, gaideidami, koleidz pīnuoks jūs kuorta doncuot. Iz pošys ustobys vyda nalels laukus, kur četri puori doncoj ar kuojom pīsysdami, nūsveiduši. Muzykys gon nav, bet labi var iztikt ari bez muzykys, kod vysi laiž sovus stabulis vaļā.\nTaids koncerts pat kara muzyku puorklīgtu. Vīni doncoj, jūs aizmej ūtri, tod treši i t.t., koleidz vēļ suoc pyrmī doncuot. Koktā vīns ūtrs sasarunoj ar jaunkundzem: stuosta taidus „skaistumus”, ka ausis dag nu kauna i gribīs bēgt nu ustobys uorā. Stuosteituojs sevkuru teikumu pastyprynoj ar „matušku”… Bet jaunkundzeitis navar nūsaturēt nu smīkla. Taids „tukls” stuosts jom ruodīs pīmīleigi jauks!\nBet vysu tū ziņkuoreigi nūvāroj, kruoj sovā pruotā, muocuos nu vacuokim bruolim i muosom vysu radzūšī i vysur teikūšī bārni, jo vacuoki tūs ar labpatikšonu atlaiž iz šaidom kuozom i saīšonom. Lai muocuos, sok, dzeivuot!\nLoba škola , lobs pīmārs myusu jaunai paaudzei, myusu nuokūtnei!…\nCytuos kulturaluos vaļstīs – i par taidu gryb sauktīs ari myusu zeme – zemnīku jaunotne pavoda breivū laiku pi gruomotom, avīzem, voi lītiškuos sarunuos par saimnīceibys vesšonys lobuokim pajiemīnim, par školom, par tū, kas ir skaists i lobs myusu dzeivis pacelšonai.\nBet pi mums cytaidi nūteik. Kod myusu cīmu jaunotne taidūs kaviekļūs izlītuos sovu breivū laiku?\n*Šuos biļdis nu dzeivis drukojam na kai atsateicūšys iz vysu Latgolu, bet tikai iz tuos tymsuokim kaktinim.\nOlūts: Latgalīts. – Reiga, 1922. g. 1. junī. – Nr. 20. – 2. pl.


Kroma kolna bruoliste aicynoj gostūs - lakuga.lv\nTemys: Dagdys nūvods, Kroma kolna bruoliste, Kroma kolns, latgali, Roksts\nKroma kolna bruoliste jau ūtrū godu aicynoj gostūs iz Kroma kolna piļs svātkim, kas itūgod nūtiks 24. augustā plkst. 15.00 Dagdys nūvoda Ondrupinis pogosta Zundu cīmā.\nPasuokumā pīsadaleis gon folklorys kūpys, gon omotnīki –„Ludzas amatnieku centrs”, „Kristāla kurpīte”, „Latgolys Golds”, „Malny vylky”, „Sovvaļņīki”, „Drybyni”, kai ari cyti Kroma kolna bruolistis draugi.\nĪeja pasuokumā bez moksys, bet kaidu līku latu var pajimt leidza, byus īspieja īsaguoduot omotnīku darynuojumus.


Latvejis muzykys zvaigzne – latgalīte Helena Ersa-Kozlovska - lakuga.lv\nTemys: Ādolfs Erss, Helena Ersa-Kozlovska, latgalīšu muzyka, Rībeni, Roksts, Vineta Vilcāne\nRoksta autore: Vineta Vilcāne, viesturneica\nLatgolā ir dzymuši daudzi izcili muziki, kuru vuordi zalta burtim īraksteiti Latvejis muzykys viesturē. Ite var minēt operdzīdūni Tāli Matīsu, komponistu Juoni Ivanovu, tango karali Oskaru Stroku, kai ari par Latgolys laksteigolu sauktū Helenu Ersu-Kozlovsku. Dzymuse muižys puuorvaļdnīka i kolpyunis saimē natuoli nu Preiļu, Helena 20. godu symta 20.-30. godūs ar sovu skaistū bolsu īkaruoja Latvejis i pasauļa klauseituoju sirds.\nTalants pasaruoda jau bierneibā\nHelenys myužs suocēs natuoli nu Preiļu kuodreizejā Rībeņu muižā 1895. goda 5. oktobrī, nuokamo Latvejis muzykys zvaigzne auga sešu bārnu saimē. Juos talants i skaistais bolss atsakluoja jau agrā bierneibā. Jaunū meitini dzīduot aicynuojuši iz Rībeņu muižu atbraukušajim gostim, 20. godu symta suokuos ite beja nūzeimeigs kulturys i sabīdriskuos dzeivis centrs.\nHelena Ersa-Kozlovska ap 1932. godu. Karteņa: Preiļu Golvonuo biblioteka\nŠkolā mozuo Helena guoja Rēzeknē i 10 godu vacumā suoce dzīduot mišūs Rēzeknis katuoļu bazneicā. Vāluok, dzeivuodama Rēzeknē, dorbuojuos iteinis latvīšu savīseigajā dzeivē kai aktrise i dzīduotuoja. Lelu atbolstu nuokamuos zvaigznis karjerys atteisteibā deve dekans Nikodems Rancāns, taišni ar juo guodeibu Helena sovys zynuošonys muzykā papyldynuoja Reigā i vāluok Pīterpilī.\nPyrmais patstuoveigais dzīduotuojis koncerts nūtyka 1915. godā Rēzeknē, nailgi piec tam jei apbraukuoja ari cytys Latgolys vītys, snādzūt koncertus. Helenys vacuoki gribēja, kab meita izavuiceitu par školuotuoju, bet jei poša gribēja byut aktrise, nu liktiņs jai lēme byut par dzīduotuoju.\nLikteneiguo sasatikšona Latgolā\nHelenys Kozlovskys dzeivisbīdrs beja 20.-30. godūs zynomais žurnalists i rakstnīks Ādolfs Erss. Obu liktineiguo tikšonuos nūtyka Latgolā vēļ laikā pyrma Pyrmuo pasauļa kara. 1913 godā Ā. Erss gasteja pi kaidys sovys pazinis Tiļžā, vītejuo iņteligeņce nūlēme sareikuot dzīduošonys svātkus, iz kurim atbrauce ari Helena. Storp obejim muokslinīkim uzvyrmuoja kaisle i mīlesteiba, i gradzynus jī meja 1917. godā. Jī obeji vīns ūtru mudynuoja izkūpt sovu talantu. Literaturzynuotneica Ilona Salceviča atzeimuojuse, ka Helenai beja lela ītekme iz veira turpmuokū daiļradi, jei rūsynuoja Ersa daiļradē Latgolys tematikys izmontuošonu. Bet rakstnīks Helenu galeigi i nanūvieršami pīvērse muzykai i dzīduošonai.\nSkaitūt Ā. Ersa dorbus, tymūs var pamaneit juo sīvys prototipus, ari romanā “Zemes balss”. Ituo romana darbeiba nūteik Rēzeknē i tuos apleicīnē laikā pyrma Pyrmuo pasauļa kara, vāluok –30. godu vydā i beiguos. Romana centrā ir dzīduotuoja Valereja Ganska – romana autora dzeivisbīdris prototips.\nVuiceibys dzīduošonā Helena turpynuoja Latvejis konservatorejā, jau piec Latvejis proklamiešonys, īsastuojuot mīra laikam. Konservatoreju jei absolvēja kai breivmuokslineica, byudama pyrmuo latgalīte, kas pabeidze itū vuiceibu īstuodi.\n20. i 30. godūs vīna nu Latvejis sabīdreibā zynomuokūs latgalīšu beja taišni dzīduotuoja Helena Ersa-Kozlovska. Sova skaistuo bolsa deļ jū īsauce par Latgolys laksteigolu.\nHelenys Ersys-Kozlovskys trupa 1930. godūs. Karteņa: Preiļu Golvonuo biblioteka\nZynuošonys dzīduotuoja papyldynuoja Milanys konservatorejā Italejā. Ite piec dominikaņu muosu uzaicynuojuma jei dzīduoja bazneicuos, nūbrauce ari iz Rūmu, kur tykuos ar pošu pāvestu. Tuo laika presē par itū tikšonūs raksteja: “Viņš [red. pīz. pāvests] māksliniecei saka, ka ar dziedāšanu var vissirsnīgāk Dievu lūgt un tādēļ, ja tikai varot, lai visu mūžu dziedot. Pēc tam māksliniece saņem svētību.” Par itū tikšonūs poša Helena sacejuse, ka pāvesta vuordi jai davuši miļzeigu spāku i gryutuos šaļtīs uzmundrynuojuši.\nVuoc latgalīšu tautys dzīsmis\nHelenu Ersu-Kozlovsku saisteja latgalīšu folklora, kūpā ar dzeivisbīdru jei ir davuse lelu īguļdejumu vairuoku myusu dīnuos cīši popularu latgalīšu tautys dzīšmu pagluobšonā nu aizmiersteibys. Jūs ekspediceju laikā tika pīraksteitys taidys dzīsmis kai “Aiz azara bolti bārzi”, “Zīdi, zīdi rudzu vuorpa”. Pīraksteitajom tautys dzīsmem apdari veiduojuši taidi komponisti kai Andrejs Jurjāns, Jāzeps Vītols, Jēkabs Graubeņš i c.\nEipaši tyvys dzīduotuojai beja dzīsmis “Zīdi, zīdi, rudzu vuorpa”, “Pyrmūdīne, ūtardīne”, “Kuļam pīci, kuļam seši”. Sovā darbeibā Helena eipašu viereibū pīgrīze latgalīšu tautys dzīšmu populariziešonai, tuos izskanēja na tikai dažaiduos vītuos Latvejā, bet ari pasaulī. Sovys rodūšuos darbeibys godūs Helena kuope iz Milanys, Rūmys, Prāgys, Varšavys i cytom skotuvem.\nKaidu šaļti Helena dzīduoja Nacionalajā operā Reigā. 1928. godā nūdybynuoja sovu koncerttrupu, uzastuoja kūpā ar daudzim tuo laika pazeistamim Latvejis muokslinīkim, ari ar operdzīdūni Tāli Matīsu.\nTreisdasmytajūs godūs Berlinē Helena platē īskaņuoja sešys latgalīšu tautys dzīsmis. Ari myusu dīnuos ir vareiba dzierdēt Helenys skaneigū bolsu, breinumainā kuortā ir sasaglobuojuši seši latgalīšu tautys dzīšmu īroksti.\nCaur Helenys daiļradi latvīšu muzykys repertuarā pasaruodeja uorzemu dzīsmis, tuos jei atvede nu sovu koncertturneju, vuordus dzīsmem atdzejuoja juos veirs.\nDzīduotuojis muzykalajā dzeivē bejuši ari humoristiski gadīni. Kaida uzastuošona bejuse natuoli nu Aglyunys vacā zemnīku ākā, kurai tyvumā bejs klāvs. Koncerta laikā caur pluonajom sīnom variejs dzierdēt kai maun gūvs. Piec uzastuošonys muokslineica tīpat atsapyutuse, kod pi juos īguojuse gūvu saimineica i lyuguse piec paleidzeibys. Byudama vēļ tautystārpā, Helena steiguse sīvītei paleigā iz klāvu, kur gūvei suokušuos dzemdeibys i dzīduotuojai dasaguojs ruodeit guni. Bet kaidā koncertā Bierzpiļs školā grīsti bejušs tik zami, ka vejuļnīkam pret tim sitīs lūceņš. Cytuos vītuos skotive bejuse tik švaka, ka dzīduotuoja izkrytuse cauri greidys dielim. Eipaši daudz Helena uzastuoja Latvejis školuos, vīnā i tymā pošā vītā asūt pat pīcys septenis reizis.\nGarom bizem i tautystārpā\nIz skotuvis Helena kuope tautys tārpā, kas nabeja nikas naparosts tam laikam. Dzīduotuoja beja eisa auguma, juos latviskū tālu spieceiguoku dareja bīzuos, tymsuos i garuos bizis, kas stīpēs leidz papīžu.\n1938. goda 24. martā, piec 23 potstuoveigim rodūšuos darbeibys godim, nūtyka tyukstūšais muokslineicys tautys dzīšmu koncerts. Ari itymā svātku reizē Helena iz skotivis kuope tautys tārpā. Par itū nūtikšonu tuo laika latgalīšu prese raksteja: “Jubilare dzīdōja navaiņōjami dzidri skaļā bolsā, vīgli rūnūt tūņu pōrejas nu metaliskō bolss dzidruma uz maigu un vysai pateikami syltim melodijas vibrejumim. [..] Daudz zīdu, apsveikumu un dōvonu nu dzīdūnes tyvōkim draugim i labvēlim.”\nDzīduotuoja Helena Ersa-Kozlovska i pianiste Alīse Dzirkale Reigā ap 1930. godu. Karteņa: Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejs\nPar lelajim sasnāgumim dzīduotuojai 1938. godā pīškeire vaļsts apbolvuojumu – Atzineibys krystu. Ersu saime draudzējuos ar daudzim tuo laika inteligencis puorstuovim – Kārli Skalbi, Aleksandru Čaku, Aspazeju i c. Rakstnīks Edvards Virza par talanteigū dzīduotuoju rakstejs: “Latgaliete būdama, viņa mums dziedāja latgaliešu dziesmas, un visiem patikās viņas draiskulīgums, pilna dabas dīvaina svaiguma.”\nLatgolys laksteigolys koncertdarbeiba apseika Ūtruo pasauļa kara laikā. Ersu saimi skuore padūmu represejis, 1945. goda septembrī Reigys centralcītuma slimineicā myra juos veirs. Pieckara godūs Helena struoduoja Latevjis PSR Vaļsts filharmonejis ceļojūšajā koncerttrupā, nailgi pyrms aizīšonys viņsaulē struoduoja par dzīduošonys puļceņa školuotuoju. Dzīduotuojis skaneigais bolss apklusa 1949. goda 23. oktobrī.\n20. godu symta Janapolis dzeivis ainys 07/01/2019\nĪguodojūt 1949. gods 25. marta deportacejis 22/03/2019


Konkrēti objekti > Kalni > Poļu Gorbunu kalns\nKalni. Poļu Gorbunu kalns\nSkatāms daba.dziedava.lv sadaļās : Isnaudas pagasts (Ludzas novads, Latgale)\nSaistītie objekti: Poļu Gorbunu kalns: skatu vieta\nZirgs ganībās pie Poļu Gorbuniem, 2010.\nSkats pār kalniem, pakalniem pie Poļu Gorbuniem, 2010.\nGaisma nāk pār zirgu ganību kalnu, 2010.


Daugovpiļs teatrī pādejū reizi ruodeis “Dabaseibys pūddarneicu” - lakuga.lv\nTemys: Dabaseibys pūddarneica, Dabaseibys pūddarneica jeb Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca, Daugovpiļs, Daugovpiļs Teatris, Kristīne Veinšteina, Māris Korsiets, Roksts\n5. decembrī 18.00 pādejū reizi iz Daugovpiļs teatra skotuvis tiks spālāta izruode “Dabaseibys pūddarneica jeb Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca” (režisors Jurs Jonelis). Itei izruode atspīgeļoj meilys treisstyurī īsaisteitūs varūņu sarežgeituos jiutys. Nu stuostu iz skotuvis kai tikū radzams pavedīņs caurvyn alegoreja. Taipat kai pūdnīks ir nūteiciejs par muola pykys nuokūtni, taipat ari cylvāka liktiņs ir juo poša rūkuos.\nDaugovpiļs teatra izruodi “Dabaseibys pūddarneica” ir ruodejuse ari Latvejis Televizeja, kab tei byutu daeimama ari aiz teatra sīnu. Partū Daugovpiļs teatris drūsai soka, ka, koč i izruode “Dabaseibys pūddarneica” teik spālāta latgaliski, tei ir īinteresiejuse na tik latgalīšus. Sovukuort gazetys “Diena” žurnalists, teatra kritiks Atis Rozentāls ituos izruodis recenzejā atzeimiejs: “Atslāga vuordi, kas Daugovpiļs teatra īstudiejumu padora pīviļceigu, ir vīnkuoršeiba i sirsneiba. Akteri varūņus cīši mīļoj, i taišni tys jim ļaun kai iz vyrpys nu muola izvyrpuot izruodi – na Meisenis porcelana smolkumā, nu Latgolys muola syltajā muojeigumā.”\nAkteru mīlesteiba pret sovim varūnim radzama na tik iz skotuvis, nu ari tymā, kai jī doluos sovuos puordūmuos par itū izruodi. Kristīne Veinšteina (Domce): “Izruode “Dabaseibys pūudarneica” ir slavynuojums Latgolā asūšajam cylvāku i tradiceju syltumam, latgalīšu volūdai i mīlesteibai. Domce, Broņuss i Juziks tveic ituos ciļvieceibys i mīlesteibys, i tymā pošā laikā tū īmīsoj. Jī ceinejās par sovu vītu zem lelajim Latgolys dabasim i ūtra cylvāka sirds styureitī, dzeivi pīleidzynuodami muola traukim, kas sovā byuteibā ir cīši dažaidi – vīnaidu nav! Spielejūt izruodi pādejū reizi, tu atmiņu kuldā nūvītoj tuos sajiutys, emocejis i puordzeivuojumus, kas ļuove radeit tālu i izruodi kūpumā, atbreivojūt vītu jaunim tālim i izruodem, kam “Dabaseibys pūddarneicas” pīredze ir i byus cīši vajadzeiga!” Sovukuort Māris Korsiets (Broņuss) atsaziņs: “Pasasokūt itai lūmai, asmu spieceiguok apsazynuojs, ka par mīlesteibu ir juosaceinej.”


Jelgovys svātki i LgSC\nNu 30. maija leidz 1. juņam Jelgovā nūtyka piļsātys svātki, kurūs varieja jimt daleibu sevkurs interesents – jelgovnīks ci gosts nu tyvuokys voi tuoluokys vītys. Jelgovnīku puorsteidzūšā ospruoteiba beja vārojama piļsātys svātku guojīnā, kurā devēs Jelgovys uzjāmumu i firmu, kolektivu i īstuožu puorstuovji. Leidz ar tū ari bīdreibys „Latgolys studentu centrs” Jelgovys biroja jaunīši nasiedieja […]\nVasals! Ka Tu esi atraktivs, komunikabls i struodot grybūšs aktivists, tod ej i pīsavīnoj myusu Daugovpiļs biroja pulkam! Latgolys Studentu centrs ir sabīdriska organizaceja, kas apvīnoj studejūšus i studejis beigušus jaunīšus, kurim interesej latgalīšu kultura i kuri aktivi īzasaistuos tuos saglobuošonā. LgSC Daugovpiļs biroja mierki ir popularizēt latgalīšu kulturu Daugovpilī, īsaisteit latgaliskuos aktivitatēs Daugovpiļs jaunīšus […]\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim | Add a Comment\n22. februarī LgSC bīdri sasatyka Rēzeknē iz cīši svareigu pasuokumu – kūpsapuļci! Kūsapuļcis laikā, kai jau īrosts, ar sovim padareitajim dorbim i nuokūtnis planim pasadalieja vaļde i LgSC biroji. Par godu LgSC ir uzjiems 9 jaunus bīdrus: Olitu Bidzāni, Ligiju Purinašu, Baibu Raginsku, Edmundu Sudniku, Elviju Dzalbi, Lauru Melni, Agitu Vigupi, Dagniju Donāni, Guntu Nagli. […]\nNu 28. februara da 2. martam bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj vysus interesentus apmeklēt latgalīšu literaturys stendu storptautyskajā gruomotu i izdevnīceibu izstuodē „Baltijas Grāmatu svētki 2014” izstuožu centrā Kīpsolā. Byus īspieja īsaguoduot gruomotys latgaliski i par Latgolu, latgalīšu video īrokstus i dažaidus suvenirus. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” pīduovoj plašuokū gruomotu kluostu latgaliski i par […]\nRudiņa laikā, kod vysi uora dorbi beja apdareiti, senejī ļauds pa vokorim sasalaseja kūpā i dareja vysaiduokus rūkdorbus – puiši taiseja stričus, apstruoduoja kūku, mārgys – adeja, izšyva, aude. Taidu atsarasšonu vīnuvīt, dorbu i puorsoku stuosteišonu, meikļu miniešonu sauce par vakariešonu. Bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” (LgSC) aicynoj vysus interesentus pa vokorim īt ar sovim rūkdorbim iz […]\nCategories: info LgSC, Latgola i latgalīši | 1 Comment\nŠudiņ ir paguojs taišni pusgods nu breiža, kod Reigā iz „Latgolys Studentu centra” aktivistu organizātū pyrmū sasadzīduošonys reizi sasapuļcieja vīnkuorši interesenti bez cīši lelom muzykalajom zynuošonom, kab īsavuiceitu jaunys dzīsmis latgaliski, pamatā tradicionaluos muzykys repertuara dzīsmis. Mierkis itam vysam taids vīnkuoršs – paplašynuot sovu kasdīnys repertuaru: apnics, ka kotru naformaluoku saīšonys reizi dzīsmis, kū vysi […]\nLgSC jau 8 godi!\nAr nūpītnom i na tik nūpītnom aktivitatem 2. novembrī Daugavpilī tyka aizvadeits bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” 8 godu jubilejs. Iz pasuokumu beja sabraukuši LgSC bīdri i atbaļsteituoji nu puorejim birojim – Reigys, Jelgovys i Rēzeknis. Pasuokums tyka organizāts divejuos daļuos – pyrmajā jaunī bīdri tyka īpazeistynuoti ar bīdreibys viesturi, izdareitajim dorbim, tyka īzeimāti bīdreibys darbeibys vierzīni i nuokūtnis plani, […]\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu 6.novembrī. Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 19.00, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski. Vītu skaits ir […]\n23.10.2013, 18.00 stuņdēs , LgSC Rēzeknis birojs aicinoj jaunīšus vīnuvīt iz sasatikšonu. Pasuokuma laikā plānuots īpazeistynuot interesentus ar jaunīšu organizaceju “Latgolys Studentu centrs” i ,prūtams, kaļt planus tuoļuokai nuokūtnei. Kai zynoms, taida sasatikšona nūtyka ari viņā godā, tymā pošā vītā – “Mozõ Rogovka”. Lai dzeivoj tradicejis! Ar sveicīnim nu Rēzeknes, Sandra Leidzeigī roksti:\nSaisteibā ar Vaļsts izgleiteibys atteisteibys agenturys reikuotū pasuokumu cyklu „Karjeras nedēļa”, Daugovpils školānim beja īspieja apmeklēt dažaidys vītys, kas ir saisteitys ar medeju darbeibu. Vīna nu vītom iz kuru guojom izzynuot kū ta jaunuoku par žurnalistikys lītom beja bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”. LgSC vaļdis prīkšsādātuoja Dagneja Bramane myusim stuostieja par bīdreibys darbeibu, portalu LaKuGa.lv i […]\nIr taids jūks – „Kas ir Latgolys golvyspiļsāta? Vuordā ir pīci burti. Atbiļde ir REIGA, partū ka te ir daudz latgalīšu!” Reigā veikalūs, iz ūļneicys, sabīdriskajā transportā, teatrī i cytuos sabīdriskuos vītuos arviņ bīžuok var dzierdēt latgalīšu volūdu. Taitod Reigā latgalīši ir, i na vīns viņ. Jaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” 18. septembrī aicynoj Reigys jaunūs, […]\nLgSC kliust par „International Prank Organization” dalinīku\nItymā* godā „Latgolys Studentu centrs” ir nūliems īkaruot jaunys viersyutnis, izvērst sovu darbeibu i realizēt leidz šam nabejušu projektu. 30. februarī LgSC ir klivs par vīnu nu pasauļa leluokuos jaunīšu organizacejis „International Prank Organization” dalinīku. Organizacejis darbeibys mierkis ir veicynuot storpkulturu kontaktus i tymā pošā laikā styprynuot lokaluos kulturys i veicynuot tū atteisteibu. Projekts īcarāts […]\n“Latgolys Studentu centrs” sajiems vairuokus Boņukus\nBīdreiba “Latgolys studentu centrs” sajāmuse latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” kai aizvadeituo goda lobuokuo latgalīšu sabīriskuo organizaceja, itymā nominacejā bīdreiba bolvu ir sajāmuse jau trešū reizi. Apbolvuojumus īgivuši ari diveji bīdreibys realizātī projekti – latgalīšu kulturys ziņu portals Lakuga.lv i Annys Rancānis dzejūļu kruojums “Pylni kārmani dabasu… Bezdelīgu pasts”. 24. februarī Rēzeknis nūvoda Bieržgalī nūtyka latgalīšu […]\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim, Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive | Add a Comment\nPyrmais “Latgolys Studentu centra” reikuotais pasuokums jaunajā godā nūtiks 3. janvarī LgSC Reigys birojā (Antonejis īla 8-3/6). Tymā praktikante Kristīna Fedosejeva prezentēs sovu praksis atskaiti. Kristīna vuicās Latvejis Kulturys koledžā vidis dizainu i sovys praksis laikā ir izstruoduojuse LgSC korporativū stilu, izveidojūt bīdreibys logo i prezentaceju produktus. Kristīnai ir īsadevs atrast jaunu pīeju LgSC vizualajam […]\nLgSC biroji nu Jelgovys, Daugovpiļs i Reigys syuta sveicīņus svātkūs!\nDecembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā raksteiti i 2009. godā apkūpuoti dzejūli latgaliski i latvyski, kurūs maiga i lieneiga sīviškeiba mejās ar raganisku sīvīteibu, napacīteibu i olkonumu. Latgalīšu dzejneica Ingrida Tārauda (1971) regulari publicejās […]\nLatgalīšu sabīdriskuos organizacejis („Kukuži”, „Latgolys Studentu centrs”, „Latgalīšu Etnokulturys centrs”, „Latgaļu sāta”, „Latgolys Saeima”, „Latgolys Producentu Grupa” i LatBLUL) i aktivuokuos Latgolys reģiona pašvaļdeibys jau pīktū godu piec kuortys reikoj Latgalīšu kulturys Goda bolvu „Boņuks”. Bolvys „Boņuks” ideja un mierki: veicynuot latgalīšu tradicionaluos i popularuos kulturys atteisteibu Latgolys regionā i aiz juo rūbežu, apkūpuot lobuokūs […]\nLatgalīšu pādi aiz leluo prūda jeb Amerikā\nPar tū, kū latgalīši dora aiz leluo prūda jeb Amerikā, variesi uzzynuot 5. decembrī LgSC Reigys birojā (Antonejis īlā 8 – 3/6) 18:00. Itūreiz par sovim pīdzeivuojumim i dorba gaitom stuosteis LgSC bīdrs Ivo Brūvers. Leidzeigī roksti:\nFolklorys kūpa “Dyrbyni” i “Latgolys Studentu centrs” Tevi aicynoj iz danču i dzīsmu vokoru Daugovpilī 21. novembrī. Leidza pajem ļusteigu pruotu, lobus apovus i koč kū dakūst pi čaja. Tu tak zini, ka kūpā vīnmār ir jautruok, deļ tuo īčuksti austenī draugim i pajem jūs leidza. Leidzeigī roksti:LgSC aicynoj iz dančim DaugovpilīLatgalīšu daņči DaugovpilīDaugovpilī LgSC vuicejuos […]\n3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu. Itei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par […]\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu. Uzmaneibu! Nūdarbeiba puorcalta iz 4. decembri! Nūdarbeiba paradzāta cylvākim bez īprīkšejūs zynuošonu latgalīšu volūdys pareizraksteibā, bet latgaliski runojūšim. Dalinīki tiks īpazeistynuoti ar myusdīnu latgalīšu volūdys ortografeju i varēs izkūpt praktiskuos raksteit prasmis. Nūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks […]\nLatgalīša pādi Austrejā i Spānejā\nKa Tu kaidu laiku beji lelā nasaprošonā, dieļ kuo LgSC pasuokumūs nasatyki smaideigū LgSC vaļdis prīkšsādātuoju Raiti, tod mes Tev atguodynam, ka jis atstuoja sovus latgalīša pādus pasaulī! Trešdiņ, 31.oktobrī plkst. 19.00 LgSC Reigys birojā Antonejis īlā 8-3/6 Raitis Tučs gotovs pastuosteit par sovim pīdzeivuojumim i īgiutū pīredzi studejūt Austrejā i asūt praksē Spānejā. […]\nLatgolys vokors Jelgovā\nLgSC Jelgovys birojs aicynoj iz sovu pyrmū pasuokumu. Atej gostūs! Leidzeigī roksti:Studenti Jelgovā vuicuos latgalīšu rokstu volūduJelgovā byus LgSC birojs!


Raksts publicēts: 2018.06.22. 06:48:22\n1.0216929912567 97(0) - 0.72609806060791 2020.10.21. 11:02 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=43578 ip: 3.210.201.170 usememcache: 1


Sabierst laiks putekļūs /Dūmu pylni pogolmi. Septembris - lakuga.lv\nTemys: dūmu pylni pogolmi, latgalīšu literatura, Laura Bicāne, proza, Roksts\nJiura i smiļkts zam munu kuoju. Sabierst laiks putekļūs. Es mekleju poša seve. Aiz kūka nūsaglobuojuse? Naasu. Izleiduse tūrnī? Naasu. Stuovu sev aiz mugorys? Pasagrīžu. Seve naradzu. Tai es grīžūs i verūs vysapleik. Kai bārns. Lelom acim verūs iz pasauļa. Voi i jis verās iz mane? Vaicuojums skaņ golvā. Daudzpuņktis. Daudzkomati. Daudzīkovys. Laikam taida ir patīseiba. Apdulluse. Koč kai tai.\nKuortoju golvā montys. Nu zamuokuos atviļknis izkreit uorā puorprotums. Tikkū paspieju nūgiut, izkreit nu tuos pošys atviļknis skaudeiba. Jī suoc ceiņu sovā storpā. Es apmulsuse verūs iz jūs. Es grybātu, lai navinnej nivīns. Jiutu, ka nabyus labi. Steidzeigi giunūs pi vysu cytu atviļkņu i mekleju mīra. Voi koč kuo tamleidzeiga. Pīdūšonys? Varbyut salabšonys? Ka tik naizlaist uorā vēļ kuo navālama! Pieški atsataisa durovys i golvā īīt sirdsapziņa. Jei apsastuoj tīpat durovu steņderēs i cīši verās manī. Namyrkšynoj nimoz. Vīna osora nu acs kakteņa izaspīž. Nūkreit jai iz driebu. Boltūs. Es verūs lelom acim iz skapa. Tī vyss izsvaideits. Meklejūt mīra. A mīrs maņ aiz mugorys stuov. Dasyt pi placa. Pasagrīžu. I raužu.\nKuortejuos barikadis. Kuortejuo ceiņa. Vīna miebele, tyukstūš atviļkņu, miļjons emoceju. Kreitu!\nJiura i smiļkts zam munu kuoju. Sabierst laiks putekļūs. Es mekleju poša seve.


Pīters Miglinīks - Vikipedeja\nPīters Miglinīks (1850 — 1883) — tautys varūņs i ceineituojs par sovu ļaužu tīseibom. Dzims dryumajā drukys aizlīguma i socialuos nataisneibys laikā, 1850. goda 13. decembrī Ludzys apriņča Nautrānu draudzis Miglinīkūs. Kristeibā jam dūti treis vuordi – Pīters, Andrivs, Meikuls. Bez Pītera Andrivam i Agatai Miglinīkim beja vel treis bārni: Anna ir devuse Latgolai pašaizlīdzeigū jaunatnis i visys tautys audzynuotuoju, sabīdriskū darbinīku Fraņci Kempu. P. Miglinīka bruoļs Andrivs ir aukliejs puorogri myrušū sabīdriskū darbinīku Boļeslavu i taipat puorogri myužeibā aizguojušū talanteigū jaunatnis audzynuotuoju prīsteri Dr. theol. Juoni Miglinīku.\nNu 1865.–1867. godam P. Miglinīks ir guojs Rēzeknis piļsātys školā. Teicami vuicuos i školu beidz ar zalta medaļu. Škola tūreiz deva tīseibys byut par tautškoluotuoju, bet ituos tīseibys natika dūtys, jo jys beja katūļs i latvīts. Piec piļsātys školys beigšonys izavieleja maizis orūdam skrīvera dorbu. Nu 1868. goda da 1870. godam ir struoduojs par pogosta rakstvedi Zaļmuižā, bet piečuok Viļakā i Makašānūs.\nDzeive i dorbs tautys vydā i poša gaišais pruots P. Miglinīkam skaidri paruoda sovys tautys naapskaužamū stuovūkli. Par tū ari jys sovūs dzejis tekstūs vaicoj:\nKod citi dzeivoj prīceigi\nUn laimeigi var byt,\nKōpēc myusu tautai vysai\nJōlej gaužas osoras?\nSova eisā i vātrainā myuža laikā izaug par nauzpierkamu i nasamīrinuomu zemnīku aizstuovi. Centīnus piec taisneibys izsoka juo sacarātuos i tautā pazeistamuos dzīsmis: Bodu cīst mes pīroduši, mōkam treisēt soltumā, Ej, ej, nabādoj, pōrdzeivōsim vysu. Piec rakstura bejs akteivs i sabīdrisks cylvāks, partū vysod ir lyugts zemnīku gūdeibuos plašā apleicīnī. Juo muzikalitate, prasme spēlēt vijoli i gitaru, dzīsminīka talants, mudynojumi piec taisneibys i gora gaismys, patīseibys mīlesteiba i zemnīku aizstuoveiba pret puoresteibom - tautys vydā radeja jam legendara varūņa slavi.\n1880. godā bejs par zemnīku pusis aizstuovi tīsys pruovā pret Zaļmuižys muižnīku Paulinu–Rozenšildu. Tīsā zemnīki beja zaudietuoji i tyka sūdeiti. Kai atbilde iz nataisnū tīsys lāmumu Zaļmuižys apleicīnī izacāluos zemnīku namīri. Tyka nūdadzynuotys muižai pīdaruošuos ākys i nūdareiti cyti materialī zaudiejumi. Namīru organiziešonā tyka apvainūts i arestāts P. Miglinīks. Piec 11 Ludzys cītumā pavadeitajim mienešim, slyms ar tuberkulozi, P. Miglinīks beja atbreivuots. Tics vālī nu cītuma, jys īsiudzieja tīsā Paulinu–Rozenšildu. Itamā tīsys pruovā uzvarēja taisneiba i Paulins-Rozenšilds sajiema peļneitū sūdu.\nPiec vysa puordzeivuotuo pleirīts i tuberkuloze uotri sagruove Pītera Miglinīka veseleibu. Sovys trauksmainuos dzeivis piedejūs mienešus jys pavadeja slimeibys gultā tāva sātā i myra 1883. goda 17. fevralī. Iz juo izvadeišanu Rogovkys draudzis Desetnīku kopūs īsarada miļzeigs ļaužu pulks nu tuvys i tuolys apkuortnis, aplīcynojūt sovu apbreinu i mīlesteibu cylvākam, kurš tautys apziņā īdadzynuoja myužeigū līsmu ceiņā par cylvāka tīseibom.\nP. Miglinīka pīmiņai Desetnīku kopūs uzstuodeits tielnīku B.Bula un A.Velikāna granitā veiduots pīminekļs. Nautrānu vydsškolā īkuortuots nalels muzejs, veļteits A. Jūrdža un P. Miglinīka i cytu rogovkīšu darbeibai.\nPīters Miglinīks saceriejs dzejūļus (dzīšmu tekstus), nu kurim sasaglobuojuse tik nalela daļa. amatā juo tekstus ir pīrakstejs A.Jūrdžs. Sovu sociali osūs i humoristiskūs dzejūļu dieļ ir saucams par latgalīšu dzejis klasiki. P.Miglinīks školā vuicejuos drukys aizlīguma laikā, partū sovus dzejūļus rakstejs kiriļicā (krīvu burtim). Nav zynuoms, cik eisti dzejūļu jys ir uzrakstejs, ilggadiejuo latgalīšu rokstu aizlīguma i poša autora puoragruos nuovis dieļ, leidz publiciešonai vāluokūs laikūs beja saglobuojušīs tikai daži manuskripti.\nDzejūļus tematiski var īdalei itai:\nsocialuos taisneibys mekliešona,\npasauļa guojieju dzīšmis,\nhumora i jautreibys dzīšmis,\ntulkuojumi nu krīvu dzejnīkim.\nP. MIglinīks ir publiciejs ari rokstus par Latgolys zemnīku gryutū stuovūkli i muižnīku nacylvieceibu tūreizejuos Pīterpiļs liberaluo vierzīņa krīvu aveizēs.\nPīters Miglinīks lyka Latgolys latvīšu dzeivis pamatā šaidys idejis:\nceineitīs par taisneibu,\nnakleist svešumā, bet palikt uzticeigim sovai dzimtinei,\nnavys sovu zemi atstuot, bet atgyut atpakaļ tū, kas atjemts,\nsteigtīs piec gora gaismys,\nstaraveitīs piec saimnīciskys nūsastyprynuošonys,\nturātīs kūpā, byut vīnuotim,\npalikt pi sovim tykumim i tradicejom,\nstyngri turātīs pi sovys ticeibys i volūdys,\nlītuot dzymtū volūdu, kurā jis pyrmais apzineigi raksteja ari dzejūļus,\nticēt lobuokai tautas nuokūtnei.\n↑ Broks, J. Cilvēka miesa ir dvēseles ietvars. No: Katoļu Baznīcas Vēstnesis, Nr. 1 (35)\n↑ Daugulis, K. Patiesības atmoda. No: Katōļu Dzeive, 5 , 1989, 34. – 35. lpp.\n↑ Rupaiņs, O. Pīters Miglinīks. V. Lōča izdevnīceiba, 1953, 43. - 44. lpp.\n↑ Rupaiņs, O. Pīters Miglinīks. V. Lōča izdevnīceiba, 1953, 12. – 13. lpp.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Pīters_Miglinīks&oldid=29760"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 01.59, 2013. gada 15. sulu mieness.


Konkurss: laimej īlyugumus iz Latvejis Gruomotu izstuodi - lakuga.lv\nTemys: gruomotu golds, gruomotu izstuode, latgalīšu gruomotys, Latvejis Gruomotu izstuode, LgSC, Roksts\nReigā izstuožu centrā Kīpsolā nu 27. februara leidz 1. martam nūtiks storptautiskuo gruomotu i izdevnīceibu izstuode „Latvijas Grāmatu izstāde 2015”.\nIzstuodē kai ik godu daleibu ar latgalīšu gruomotu goldu jims ari bīdreiba „Latgolys Studentu centrs”, pīduovojūt vīnuvīt latgalīšu literaturu, gruomotys latgaliski i par Latgolu, kai ari suvenirus i latgalīšu muzykys diskus.\n„Latgolys Studentu centrs” pīduovoj laimēt īlyugumus iz izstuodi. Kab tyktu pi 2 īlyugumim, juoatbiļd iz vīnu nu vaicuojumim:\nDivi konkursa uzvarātuoji tiks nūteikti izlūzis ceļā, i paziņuoti LaKuGys kontūs fb.com i twitter.com. Ar uzvarātuojim sasazynuosim personeigi.


Apocalyptic feelings - lakuga.lv\n… viersroksta nūsaukmam es naasmu autors. Autors ir vīns sūmu lektors, kurš smīkleigi, tok ar jāgu runuo “Jauniešu forums 2010”. Beja interesantai klauseitīs. Tod beja pasmīkleigi, niule es suoku saprast itū vuordu salykumu i nūzeimi.\nRoltonu pačku īkruojums munā virtuvē palīk aizviņ leluoks. Koč vīnā momentā var pasapņuot par Lācūšuos saulis zemi. Na jau par tī piedeigajā laikā nūteikūšuom dobys kataklizmom, bet kūpsummā.\nDraugu dīnysgruomotā īlyku vacys ailis, kur uzmaneiba juopīvierš tik vīnam vuordam.\nTai, vei, piec vysom skraideliešonom i drystavuošonom apleik, jiutūs sagurs i pīkuss. Yes, yes..really, it’s true (tys pats sūms). Plus kotru dīnu braukuošona nu Drycanu iz Rēzekni, sātā esi ap 21.00. Puoršaļtim palīku žyds, jo bez dzelys ir ekonomisks slynkums koč kur eļņē-rotā testīs, i moksuot 2ls biļetūs.\nVysys tuos sabīdriskuos aktivitatis, kur pīzadoli, voi esi kai orgkomiteja… tī pazyud tovs laiks, energeja, dažreiz poša nauda (kurys nav), i kas tik veļ nā… Prūtams, tys vyss puorsvorā teik veikts iz breivpruoteiguo i entuziasma bāzis, tai vairojūt mīlesteibu pret roltonim. Labi, byutu, ka tī pazustu līkīs svors, bet deļ tam jau Latvejā taidi autoceļi, lai mes apsazynuotu, ka jis myusem ir. A, gola rezuļtatā tu vari nasajimt nikuo. Ni paļdis, ni lyudzu, bet vairuok – nahujam + normalu anonimu komentaru žuļti netā i personiskai. Tū zyna vysi. Tei tok nacionaluo sastuovdaļai izreizis aiz nacionaluo iedīņa – sašlyks. Tys tok forši apdierst vīnam ūtru i kritizēt bez pamata.\nSkrīņ, aizskrīņ, nūskrīņ. Tai vot dzeivojūt “Lai cytim byutu labi” aizmiersti par sevi. Nui, itys bloga īroksts vaira leidzeigs gauduošonai. Raibīs vysu myužu navar byut “jautruleits”, kurīs kotrūs pasuokumūs voi vīseibuos nūdrūšynuos “jautreibeņu i jūceņus”. Fak, jū! Vīnā taidā balā sovam paziņam – ekonomistam atbildieju ar tū pošu. – Moš, lobuok tu vysim sareikynoj goda bilansi! –\nDeļ tuo asu sazeimiejs par jaunu sovu piramidu.\nTai interesanti, ka mes teišom asom dažaidi, na vīnuoti. Māra ar krystu rūkā klīdz itū saukli jau godu desmitim. Esi īzaklausiejs? Ak, jau… vīgļuok ir pamaneit burtus XY i veļ vīnu krīvu burtu kai – Й iz jauonuos fasādis. Īprīkšejā viesturē taidi kolny nu latgalīšu, latvīšu tyka guozti. Paradokss, bet sovā zemē mes namuokom sadzeivuot. Kai lv-lv, tai ltg-ltg. Myusu vaļdeiba uzavad, kai bārns, kurš sazapinīs sovūs malūs nazyn kur jau irā/beja taisneiba. Interneta vidī pluovoj taids jūks – Namaloj, vaļdeibaj napateik konkurenti –\nTai ari var byut, ka Latvejā paliks pensioneri, i es dalyktu cītumnīki. Deļkam? Nu, sataisi syudus, ar tū grybādams pasceit, ka tevi naapmīrynoj vaļsts īkuorta i attīksme, tevi īlīk cītumā i uztur. Plus veļ vari Eiropys komisejai raksteit syudzeibu viestulis, ka uzturā napīteik B grupys vitaminu i Dzeļža sulfāta.\nKas te plānuots… eistys skaidreibys nav. Voi te byus kaids Gvantemalo2 projekts, … voi medeibu lauki bīzajīm eiropīšim…, voi eleganti lela nūlyktova ar fanbļintastiskīm aerodromim…, ruodeis laiks (ļauni jenotsmīkly).\nZynūt sevi, ite taidys “biedeiguos šaļteņis”. Kod vyss i vysi zajebavši. Prūtams, lobuok jau ir nikuo nadareit, sapampt sātā i skaļi, klaji pazadūt vaļsts uzspīstajai agresejai. Bet tok byus interesanti bārnim stuosteit kaidā laikā esi dzeivuojs, kur jī tovu stuostomū uztvers leidzeigi Nārnejis hronikom, lai kur tu iz pasauļa sovu bārnu namydzātu cīt. Ave!\nBeiguos eleganta muziceņa\nP.S – klaidys nalabuoju.\nJezupam Laganovskam 100 13/03/2020


Nūtiks Latgolys dīna Reigā - lakuga.lv\nNūtiks Latgolys dīna Reigā\nTemys: Latgolys dīna Reigā, Latgolys planavuošonys regions, Reiga, Reigys svātki\n15. augustā nu 11.00 leidz 19.00 stuņdem Vacreigā, Jākuba laukumā, jau septeitū godu nūtiks pasuokums “Latgales diena Rīgā”. Tuo ītvorūs Reigys īdzeivuotuoji i piļsātys gosti varēs īsapazeit ar Latgolys kulturu i tradicejom.\nLatgolys plānuošonys regions sadarbeibā ar Latgolys pošvaļdeibom i Latgolys tematiskajim cīmim jau septeitū reizi reikoj nūtikšonu “Latgales diena Rīgā”. Pasuokumā varēs vāruot gon pūdnīku dorbuošonūs ar muolu, audieju auššonu stuovūs, kaļva dorbu smēdē, pinieju prasmis kliudzeņu škeļšonā i peišonā.\nVarēs ari nūpierkt omota meistaru izstruoduojumus i nūgaršuot Latgolys delikatesis – iz kļovu lopom captu rupmaizi, sātys dasys i špeku, sātys veinu, olu, zuoļu čajis i zupu nu leluo saimis kotla.\nLatgolys dīnā Reigā varēs dzierdēt ari latgalīšu volūdu. Ar nūtikšonys gostim latgaliski runuos TV raidejumu vadeituojs Oskars Bērziņš. Taipoš varēs klauseitīs latgalīšu muzyku i doncuot tai leidza.\nIz nūtikšonu aicynuoti ari bārni. Vysys dīnys garumā varēs dasadaleit vysaiduos radūšajuos darbneicuos.\nSevkuram interesentam byus īspieja pasakonsultēt ari ar turisma i informacejis centru specialistim, pi Latgolys plānuošonys regiona darbinīkim varēs uzzynuot par uzjiemiejdarbeibys i reemigracejis īspejom Latgolā.\nNūtikšonys beiguos vysi Latgolys dīnys gosti varēs sasadzīduot kūpdzīsmē “Pi Dīveņa gari goldi”.


Runā: Franču , Vācu , Itāļu , Portugāļu , Spāņu\nThis page is: General type: mypublic. Context Lietotājs: Valentina Valoroso (context id 953). Page type user-profile. Sub-page 748.


Pogoda Süphandere - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Turcja Pogoda na jutro - Süphandere\nAktualna pogoda, godz. 13:49 05:21 20:03\nSüphandere - pogoda godzinowa na jutro\nSüphandere - archiwum pogody\nSüphandere - średnie temperatury\nPaździernik 11°C maks. 17°C min. 6°C\nBan Bo Yai Khok


Dell Lat. D630 T7500 C2D 2.2\_2GB\_80\_Combo\_NoOS -R - D630-C2D220-NOOS-2R - Evertek\nDell Latitude D630 Core 2 Duo T7500 2.2GHz 2GB 80GB CDRW/DVD 14.1" Laptop No OS w/6-Cell Battery\nProduct Number D630-C2D220-NOOS-2R\nPowered by an Intel Core 2 Duo T7500 2.2 GHz dual-core processor and 2 GB of DDR2 RAM, the Latitude D630 lets you breeze through applications with ease. The 80 GB hard drive is left blank so you can install the operating system of your choice. Listen to CDs and watch DVDs with the CD-RW/DVD combo drive!


Poseidon Villas i Varna, Bulgarien : Boka nu!\n№ 152 Panorama 3, Golden Sands , Varna, Bulgarien\nThe hotel also has an outdoor swimming pool (with mineral water), a jacuzzi and a garden. Visa regler för boendet


LgSC 7 godu svineibys - lakuga.lv\nTemys: jubilejs, LgSC, Roksts\n3. novembrī vairuoki LgSC bīdri i draugi puļcejuos vīnkūpus, lai Latgolā, Leiksnys pogosta Gančevskūs, nūsvynātu „Latgolys Studentu centra” 7. dzimšonys dīnu.\nItei dīna beja na tikai LgSC dzimšonys dīna, bet ari vysu biroju — Reigys, Daugovpiļs i Jelgovys — sasatikšonuos dīna. Īsaroda ari vīns nu LgSC pyrmajim idejis autorim — Arvis Soldāns, kurs pastuosteja par LgSC naoficialū i piec tam jau ari oficialū bīdreibys rasšonūs i darbeibu. Arvis uzsviere, ka radeit koč kū jaunu ir vīgli, bet podtureit i atteisteit ir gryuši, deļtuo izsaceja lelu pateiceibu i apbreinu par tū, ka LgSC jau sviņ septeitū dzimšonys dīnu. Taipat tyka pasaceits, ka tikai nu bīdru atkareiga bīdreibys izaugsme. Tai kai LgSC ir sasnīdzs pyrmklasnīka vacumu, ir vēļ kur augt i tīktīs, ar tū tikai vyss suocās. Parosti pyrmklasnīkim sūmuos salīk vysaidus lobumus, deļtuo vokors tyka pavadeits, izviertejūt pašreizejū dorbu i planavojūt, kas paredzeits nuokūtnī. Beja ari intelektualuo pasuokuma daļa, kurā vysim tyka dūta vareiba pīsadaleit viktorinuos par latgalīšim aktualū i vierteigū kulturā i volūdā. Vysim bīdrim beja īspieja apsavērt vacuokys i jaunuokys biļdis nu LgSC pasuokumim, tys beja kai lels gimenisks virtualuo albuma skateišonuos breids. LgSC prīšksādātuojs Raitis beja saryupiejs dzimšonys dīnys torti, i, dzīdūt „Daudz boltu dīneņu”, vysi sasajuta kai gaviļnīki, deļtuo ka myusūs kotrā ir leluoka voi mozuoka LgSC daleņa. Eimūt eistā latgalīšu piertī, varēja atsabreivuot nu vysa nalobuo, kas sasakruojs, i vysu vokoru pavadeit smīklu šaļtī.\nPyrmajā vokorā dančim vareibys nabeja, deļtuo bīdri izadoncuošonu sareikuoja nuokušajā dīnā. Trauki arī pleisa, i tys nūzeimej – iz laimi! Paļdis vysim, kas īsaroda, i tim, kuri ar myusim beja dūmuos i dūmeņuos.


Informacije za JE3BBA-7 – Google Maps APRS\nAPRS stanica JE3BBA-7 - pokaži grafikon\n34°59.68' N 135°42.82' E - lokator PM74UX58PR - pokaži mapu - statičke karte\n2.9 miles Jugozapad smjer 231° od Kyoto, Kyōto, Japan [?]\n3.4 miles Jugozapad smjer 225° od Kamigyō-ku, Kyōto-shi, Kyōto, Japan\n24.0 miles Sjeveroistok smjer 30° od Ōsaka-shi, Ōsaka, Japan\n68.6 miles Zapad smjer 260° od Nagoya-shi, Aichi, Japan\n2020-09-21 22:27:38 EDT (2d 18h13m prije)\n2020-09-22 11:27:38 JST lokalno vrijeme Kyoto, Japan [?]\nJE3BBA-7>3TUYV8 via WIDE1-1,qAR,JE3XST-10\nStanice u blizini trenutne pozicije JE3BBA-7 - pokaži više\n315.0 yards 63° 2020-09-23 17:28:09\n0.5 miles 44° 2020-09-22 03:52:04\n0.9 miles 153° 2020-09-24 16:32:31\n1.4 miles 98° 2020-08-29 00:29:13\n1.7 miles 333° 2020-09-19 21:47:26\n1.9 miles 16° 2020-09-24 16:39:32\n1.9 miles 16° 2020-09-24 16:39:34\n2.0 miles 226° 2020-08-28 09:21:16\n2.3 miles 81° 2020-09-24 16:31:07\n2.3 miles 81° 2020-09-24 16:31:17\n2.5 miles 60° 2020-09-15 19:32:42\n2.7 miles 219° 2020-09-16 04:15:56\n2.7 miles 306° 2020-09-24 16:27:54\n3.1 miles 75° 2020-09-24 16:30:25\n3.1 miles 74° 2020-09-24 16:31:12\n3.1 miles 74° 2020-09-23 04:02:50\n3.2 miles 22° 2020-09-24 16:19:16\n3.2 miles 22° 2020-09-24 16:25:24\n3.2 miles 22° 2020-09-24 16:25:34\n3.2 miles 22° 2020-09-24 16:26:44\nStanice koje su primile JE3BBA-7 u direktu preko radija – 2020-092020-082020-072020-062020-052020-042020-03\n5 2020-09-16 22:13:13 2020-09-21 22:27:38 PM74TX > PM75UA 4.8 miles 49° 2020-09-16 22:13:13


Vikipedeja - Vikipedeja\n(Puoradresēts nu Vikipedeja:Ap)\nVikipedeja (anglīšu: Wikipedia) — daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Jei pīraksteita, izlītojūt wiki tehnologeju. Vikipedejis infrastrukturu patur napeļneiguo organizaceja 'Wikimedia Foundation', kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa.\nLatgaļu Vikipedejis logotips\nJauns latgaļu Vikipedejis logotips\n1 Kūpeiga dazynuošona\n2 Vikipedejis lobums\n2.1 Rakstīņu skaits\n2.2 Guodu boguotums\n3 Vikipedejis kritika\n4 Stiļa pamati\nEņciklopedejis rakstīņūs pasūleitū informaceju breiv na viņ skaiteit, a i puorspīst i cytaiži plateit; autortīseibys iz informaceju irā cīši aprūbežuotys. Vysu itū turīni pīrakstejuši skaiteituoji - ci registrāti lītuotuoji, ci anonimi gosti. Vikipedejis anglīšvolūdeigais projekts aizasuoce 2001 gods janvara 15 dīnā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos. 2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis.\nItū enciklopedeju (anglīšu volūdā) regularai papylda tyukstūšys cylvāku, kuri labi zyna sovu omotu i muok raksteit saprūtamai.\nTai var labi konkurēt ar komercialom eņciklopedejom. Anglīšu Vikipedejā 2006 gods beiguos beja kaidys 960 tyukstūšys rakstīņu (5-10 reižu vaira kai Britannica - lelajā Britu eņciklopedejā). A latgalim izdrukavuotys myuslaiceigys eņciklopedejis navā vysā, partū Vikipedejai ite var byut unikala role, ka byus koč nazcik desmišu ļaužu, kuri ite raksteis ap vysaidom zineibys i ļaužu dzeivis atzarem.\nVikipedeja navā atsaceiga vīnai ļaužu grupai, partū jamā irā daudzipuseiga dazynuošona i visaidi redzīni. Vītys ite atlycyn, i tys ļaun apsavērt temu lobuok na parostajuos, drukavuotajuos eņciklopedejuos.\nInformaceja Vikipedejā namoksoj nikuo, jei pasūloma sadareibā ar GNU Breivuos dokumentacejis liceņceju, partū pi juos datikšona irā vysim, kurim gribīs. Cytys eņciklopedijys duordži moksoj i Latvejā juos moz drukavoj i puordūd.\nVysu breivai papyldomajā eņciklopedejā izagoda i tryukumi, kurus juos kritiki pīmiņ saceidami, ka Vikipedejis projekts nadereigs voi nūlykts nalūbei. Cieškuok dzierdātī kritiku argumenti taidi:\nKuri nakuri cylvāki teišom samaitoj Vikipedejis rakstīņus, izsvīž jūs turīni i leidzeigai. Nazcik kritiku pasasacejuši, ka Vikipedejis projekta raisteiba i rakstīņu skaita lelynuojums davess da lela vandalizma i projekts nūmiers pats nu sova haosa i anarhejis. Vys jau irā zynoms, ka ļaužu, kuri grib grīztīs da loba parāda , irā daudzuok kai vandaļu, deļ tuo samaituotī rakstīni dreiži atsagrīž da napasenejuos lobuos versejis (tū ļaun Vikipedejis programatura). Atsagrīžūt pi agruokuos versejis, par nazcik sekunžu var izlobuot sovvaļnīku padareitū bādu.\nVar lomuot Vikipedeju par informacejis naprofesionalumu. Leluma ļaužu dūmi naatsateik objektivim zineibys faktim. Partū daudzeji parostī datoru lītuotuoji var napīzeidami akademiskūs autoritetu puortaiseit rakstīņus kaidā naviņ napareizā atmejā. Tok dzeivē tai goduos reši - taišni autoritets, a na profani var aizastuot par sovu iņterpretaciju i pīminēt taidus faktus, kirūs i profani var pazeit kai pareizus i tycamus.\nIzagoda, ka Vikipedeja nasatur pi politkorektuma aizprasejumu. Atsarūn vaicuojumi, ap kurim vajag raksteit maneigai, kab naīļaunuotu cytu Vikipedejis lītuotuoju. Taidu vaicuojumu, ticīs, nabyus daudzi; gruomotuos izdrukavuotuos eņciklopedejis vēļ cīšuok komojās ar politkorektumu.\nVikipedejis kritiki roksta ap cieškim konfliktim redaktoru vydā ap tuo voi cyta rakstīņa pareizumu, vysaidom faktu interpretacijom i tt. Dzeive ruoda, ka tūlaik streideibys var izlītuot rokstūt objektivuok i īlaižūt raksīnī vysaidus redzīņus ap streideigajim vaicuojumim.\nVysim latgaļu Vikipedejis autorim byutu labi turētīs pi stiļa nūsacejumu. Irā stiļa nūsacejumi, kuri kūpeigi vysim - i anglīšim i latgalim. No vajadzeigi i stiļa nūsacejumi, kuri latgalim izaškir nu cytu volūdu, pīvadumam, pareizraksteiba.\nKai papiļdeit rakstīni\nPareizraksteiba latgaļu Vikipedejā\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikipedeja&oldid=35243"\nPēdējoreiz labots 2021. gada 24. zīmys mieness 05.54\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 05.54, 2021. gada 24. zīmys mieness.


“Metrs” i “DeLight” aicynoj iz albumu prezentacejis koncertim, Rībeņūs latgalīšu grupu festivals - lakuga.lv\nTemys: DeLight, Metrs, Rībeni, Roksts\nItei nedele Latgolys muzykys cīneituojim sūluos byut cīši korsta. Grupys “Metrs” i “DeLight” aicynoj iz albumu prezentacejis koncertim Reigā i Daugovpilī, bet Rībeņūs gaidoma latgalīšu grupu paruode, iz skotivis kuops “Piparmētra”, “Dabasu Durovys”, “Latgalīšu Reps” i cyti Latgolā labi zynomi muziki.\n26. aprelī, catūrtdīņ, Reigā, restoranā “Moonshine” iz debeja albuma “Bez tevis gaisā” prezentacejis koncertu aicynoj grupa “DeLight”. Pyrma koncerta byus vareiba konkursā laimēt jaunū albumu. Īeja bez moksys jau nu 18.00 stuņdem, bet koncerta suokums 20.00.\nAlbumā “Bez tevis gaisā” puorsvorā īkļautys dzīsmis, kas saraksteitys grupys pyrmsuokumūs, nu, mejūtīs sastuovam, tuos tykušys pi jauna skaniejuma i aranžejis. Pamatā dzīsmis stuosta par jaunīšu dzeivi i attīceibom. Itūšaļt grupys sastuovā ir Juoņs Raubiško (vokals, basgitara), Armands Zagorskis (gitara), Valdis Metlāns (bungys) i Juoņs Krēsliņš (vokals, tausteni).\n27. aprelī, pīktdīņ, vysi rokmuzykys cīneituoji teik gaideiti iz grupys “Metrs” jaunuo albuma “Ēnas” prezentacejis koncertu klubā “Artilērijas pagrabi” Daugovpilī. Ar itū koncertu grupa īsuoks albuma prezentacejis pasuokumu cyklu vairuokuos Latvejis piļsātuos. Suokums 21.00 stuņdēs.\nVēļ pyrma albuma prezentacejis grupa “Metrs” pīduovoj sajimt pavasareigu roka vitaminu devu, nūsaklausūt dzīsmi “Likmes” nu jaunuo albuma.\nLatgaliskos muzykys cīneituojim eisti svātki byus 28. aprelī, sastdīņ, kod iz Rībeņu Kulturys centra skotivis kuops virkne grupu. 19.00 stuņdēs jaunīšu koncertā uzastuos grupys “Piparmētra” i “Trešīs Ņūtona lykums”, kapela “Augusts”, muzike Rūta Pastare i Rībeņu jaunīši, kai ari grupa “Žvūrgzdyni”. Koncertā īeja bez moksys. 22.00 stuņdēs suoksīs koncertbals ar grupom “Unknown artist”, “Dabasu Durovys”, bruolim Punculim i grupu “Serenāde”, iz skotivis kuops ari hip hopa apvīneiba “Latgalīšu Reps”. Storplaikūs ballētīs grybātuojus izklaidēs DJ Rūdis. Bala īeja 5 eiro.