Projekts: “Vītejuos” Dzejis dīnys 2021 – dzeja dzeivoj i Latgolā | Vietējā Latgales Avīze\nProjekts: “Vītejuos” Dzejis dīnys 2021 – dzeja dzeivoj i Latgolā\n2018. godā, dūdūtīs iz Londonys gruomotu tiergu, latvīši sevi izavēlēja prezentēt kai introvertu rakstnīku naceju ar kampaņu "#iamintrovert" ("Es asmu introverts"). Man grybātūs pībiļst, ka latvīšus varātu saukt ari par dzejisku naceju. Kotram byus kaidys eipaši meilys dzejis ailis, palykušys atmiņā vēl nu skūlys laikim. Kotrs varēs nūcitēt koč divrindeiti nu kaidys tautysdzīsmis voi nūdunguot kaidu dzīsmē puortopušu dzejis pantu, i, dūmojams, kotrs varātu uzraksteit, ka ni kritiku viertejumā augstvierteigu dzeju, tod vysmoz apsveikumu vuorda dīnā voi jubilejā, voi kaidu jūku pantu.\nRudins i Dzejis dīnys līkās divys tik pošsaprūtamai tyvys i nanūškiramys lītys. Publisku dzejis lasejumu tradiceja aizasuokuse vaira kai pyrms pusgodsymta – 1965. goda 11. septembrī, pīmynūt Raiņa symtū dzimšonys dīnu i atkluojūt jam veļteitū pīminekli parkā, kas niu teik saukts par Esplanādi.\nBet ari bez tuo rudins, munupruot, ir pats eistais laiks, kod nadaudz pīstuot – visi lelī dorbi apdareiti i ari dobā pamozom īsastuoj mīrs – i ļautīs melanholejai, ļautīs introvertumam, kod gribīs sazarytynuot kai susuram voi ežam kruosainu lopu skaudzē. Tys ari eistais laiks, kod ļaut viejam izpluinēt motus i dvieseli. Leitam puorvieršūt skotu aiz lūga pasteļtūņu akvarelī, ļautīs saulei, kuru duovynoj saulispuče muola vāzē i speideigi gluds kastaņa bumbuls kuldā. Rudins ir eistais laiks atsaļaut byut dažaidam i pretruneigam. Eistais laiks atvēlēt šalteņu dzejai – storp ziņom, vysaidu žanru romanim, škītamai i eistyn nūdereigys informacejis bluočim. Ļaut itim eisajim voi drupeit garuokajim kaida cyta cylvāka sajiutu uzplaiksnejumim izgaismuot kaidu, īspiejams, pošam da šam nazynuotu šķautni voi styureiti.\nItūgod Dzejis dīnuos tyka eipaši pīdūmuots par auditorejis paplašynuošonu – kur nūdrūšynuots surdotulkuojums, kur pasuokumi puorraideiti interneta tīšraidēs, lela daļa pasuokumu organizāti uorpus telpu.\nAri mes nuokam pi jiusu, myusu meilī laseituoji, ar nalelim Dzejis svātkim – uzrunojūt vairuokus dzejnīkus i dzejneicys, uzdūdūt jim puors vaicuojumu i aicynojūt pasadaleit ar kaidu jim pošim tyvu dzejūli, kurs praseitīs prosās tikt publycāts i nūnuokt pi jiusu. Tod nu – īsakuortojit ārtai, i baudit – lai kotram atsarūn eistuos ailis, kas uzrunoj, īdvasmoj voi līk aizadūmuot!\n2021-09-17 36 ((413)1148)


LaKuGa – Kadriļu nakts\nLaKuGa 2. Marts, 2017. gods 0\n20/05/2017 @ 19:00 – 23:00\nLūznava, Lūznavas pagasts, LV-4627\n20. majā 19.00 Lūznovys muižā doncuotgrybātuoji sasatiks nu jau trešajā Kadriļu naktī, ļaunūt atsagrīzt 20. gs. suoku savīseigajā dzeivē i itamā reizē izdoncojūt na tik latvīšu, nu ari cytu tautu kadriļys.\nItūreiz kadriļys īruodeis i doncuot aicynuos Latvejis Universitatis deju folklorys kūpa “Dandari” (Reiga), deju kūpa “Dziga” (Rēzekne), folklorys draugu kūpa “Vīteri” (Rēzekne) i folklorys kūpa “Svātra” (Daugovpiļs), nu storptautysku nūskaņu ūtro reizi pīškiers ari uorvaļstu gosti – itūreiz Tallinys folklorys ansamblis “Leigarid” (Igauneja). Taipat kai īprīkšejuos reizis, ari majā Kadriļu balu vadeis “bala maršals”, kurs dasaceis dejis i izskaidruos kotrys dejis izvesšonys kuorteibu. Bala dalinīki, apsavalkūt Kadriļu naktei, aicynuoti īvāruot 20. gs. suoku mūdis teņdeņcis.\n20. majs itūgod ir ari Storptautyskuo Muzeju nakts, kurymā pyrma Kadriļu nakts nūtikšonys Lūznovys MŪZA aicynoj iz attaiseitūs durovu dīnu i muižys apsavieršonu.\nKadriļa ir deja, kurymā pīsadola puora skaits doncuotuoju puoru, kas nūsastuoj cyts cytam preteimā. Parosti tei ir četrpuoru deja, kurymā doncuotuoji izakuortoj četrstyurī. Nu 17. godu symta beigu da 19. godu symta beigu tei beja vīna nu pošom popularuokajom bala dejom. Tuos pyrmsuokumi rūnami angļu “lauku deju” tipa dejuos. Vāluok tū kuorteigi puorveiduoja i pylnveiduoja Fraņcejis deju školuotuoji. Tei palyka vys īcīneituoka, puorguoja ari iz Vuoceju i nūsastyprynuoja, vāluok jau palyka izplateita daudzuos Eiropys tautuos. Latvejā kadriļys daskaitamys pi senejuokajom latvīšu tautys grupu dejom, kas pīraksteitys 19. godu symtā. Leluo itūs deju izplateiba, eipaši Latgolā, nūruoda, ka ituos dejis bejušys cīši īcīneitys tautā. Suokumā kadriļys beja inteligeņcis dejis, tok jau 19. i 20. godu symta mejā tuos doncuotys vysur – gūdūs, balūs, krūgūs i daņču vokorūs.\nBala nūrise saturiski turpynuos aizsuoktū kadriļu doncuošonys vuiceišonuos i populariziešonys procesu, veidojūt deju pasuokumu Lūznovys muižā atbylstūši 20. gs. suoku savīseigūs pasuokumu stilistikai. Doncuot kadriļys aicynuots sevkurs interesents. Īīšonys kartis nūpierkamys vysuos “Biļešu Paradīze” kasēs, īīšonys moksa 4 eiro, vītu skaits īrūbežuots.


Prāncis Arellis - prūsiskas pōets be laītawiskas reumatolōgs, assistant stēisan biōmediskan zinānin. Gimma en 16 spallinan 1919 mettas en kāimu Senasis Obelynas, aulaūwa en 12 daggin 2008 mettas en Wilnei.\nEn 1988 mettan bēi ains iz pagruntitajans stesse klubban Prūsa en Laītawai. En 2003 mettan ast perlazīwuns lāiskan As kwāi en grimīkans peisātun, adder en 2007 ēmpiri sen Mikkelin Klussin lāiskan Prūsiska Chrestōmatija.


Fbysam – Page 4 – Fashion . Fitness . Food


10.11.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa - RigaTV24 - XTV\n10.11.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 1. daļa\n10.11.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa\nViesos: tūrisma aģentūras „Nikos Travel” vadītāja un valdes priekšsēdētāja Jeļena Serebrjakova. Viņa gatavo mājas kotletes ar sēņu, siera un zaļumu pildījumu, kartupeļu-puķkāpostu biezeni un zefīra torti ar augļiem!


Khlong Muang paplūdimys | Neregėta Turas Tailandas\nKhlong Muang paplūdimys\nKaip ten patekti : FromKrabiTown, follow Highway No. 4034 to Ban Nong Thale, turning left to the Palace three-way junction, and taking the right turn toKhlongMuangBeach, 24 kilometers in total distance.\nThap Khaek paplūdimys\nPhi Phi Don salos


“Laika leigučuos” 9. raidejums - lakuga.lv\nValda Madalāne, publicitatis karteite.\nLatgalīšu kulturys i goreiguo darbinīka, vaļstsveira Fraņča Trasuna pīmiņa teik saglobuota godu gaitā, 20. g.s. 90. godūs atguodojūt juo davumu Reigā, myusu dīnuos – runojūt par 1917. gods Latgolys kongresu gon Latgolā, gon vysā Latvejā. Lela nūzeime ir Fraņča Trasuna muzeja “Kolnasāta” darbeibai i reikuotajom aktivitatem, organizejūt dzymtys sasatikšonys. Par dzymtys tikšonuos tradicejom jaunuokajā raidejumā “Laika leigučuos”.\nKai Latgolai nūzeimeigu personeibu raidejums īpazeist 20. g.s. 90. godu žurnalisti Valdu Madalāni, kura atguodoj dorbu gazetā “Mōras Zeme”, radiejā“Brīvā Eiropa”, kas jaunam cylvākam beja lela uzadrūšynuošona, izaicynuojums i atbiļdeiba.\nLatgolys kulturtelpys aktivitašu sadaļā turpynuosim īsavērt 6. novembrī nūtykušajā pyrmajā 13. Saeimys sēdē, atspīgelejūt nu Latgolys īvālātūs deputatu Mārtiņa Bondara (Attīstībai/Par!) i Janinys Kursītes (KPV LV) redzīni par īcerem, kū jī gryb padareit Latgolys regiona atteisteibā.


Augustā Ludzā nūtiks pludmalis handbola turnirs - lakuga.lv\nAugustā Ludzā nūtiks pludmalis handbola turnirs\n3 Juņs 2014\nTemys: handbols, Ludza, pludmalis handbols, Roksts\n8. i 9. augustā Ludzys piļsātys svātku ītvorūs nūtiks tradicionalais storptautiskais pludmalis handbola turnirs.\nKomandys sastuovā juobyut vysmoz sešim spālātuojim, maksimalais sastuovs – 12 spālātuoji i komandys puorstuovs. Kotrs spālātuojs pats ir atbiļdeigs par sovu veseleibu, kū aplīcynoj ar parokstu komandys dasacejumā.\nSacenseibuos var pīsadaleit veirīšu i sīvīšu komandys, kuru dalinīki sacenseibu reikuošonys laikā ir ni jaunuoki par 16 godim. Spālātuojim juobyut vīnaidom formom.\nSacenseibys nūtiks Ludzys piļsātys Mozuo azara Soldotu radzeņā. Dasacejumi par pīsadaleišonu juoīsnādz leidz 20. juļam.\nKomandu izdavumus sacenseibuos sadz pošys komandys, sovukuort daleiba turnirā ir bez moksys. Dasacejumus syuteit iz e-postu: narn@inbox.lv.\nKarteņa: Laura Grišāne, SK Latgols


Late by 4 hours ? | TheBody\nRenslow Sherer, M.D. May 17, 2008


Sunburst Condominiums 2721 - Locations Sun Valley - TripAdvisor\nEnvoyer à un ami À propos du gérant, Alpine Lodging Sun Valley Langues parlées :\nContactez le Gérant Voir plus Page Propriété #FKN2257926 par :\n14 août 2016 5 nuits\n11 janv. 2017 5 nuits\n17 janv. 2017 5 nuits\n20 févr. 2017 5 nuits\n18 mars 2017 5 nuits\n14 août 2017 5 nuits\n18 oct. 2017 5 nuits\n23 oct. 2017 5 nuits\n01 janv. 2018 5 nuits\nSun Valley: afficher toutes les 104 locations


Kuļdeiga - Vikipedeja\n— mīsts —\nKoordinatys: 56°58′07″N 21°58′18″E /  / 56.96861; 21.97167Koordinatys: 56°58′07″N 21°58′18″E /  / 56.96861; 21.97167\nPluots 13 km²\nDzeivuotuoju sk. (2020) 10 352\nBīzeiba 796 dz./km²\nViesturiskuos pasaukys vuocīšu: Goldingen\nCytys pasaukys latvīšu: Kuldīga\nĪstateits 1242. godā\nMīsta tīseibys nu 1378. goda\nPosta iņdeksi LV-3301\nKuļdeiga (latvīšu: Kuldīga) — mīsts Kūrzemē pi Ventas upis, Kuļdeigys nūvoda administrativais centrys, trešais pa lelumam mīsts Kūrzemē. Kuļdeigys viesturiskais centrys īsaceits UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā.\n3.1 Etniskais sadors\nCaur mīstu īt ceļš Ventspiļs—Saldus (P108), Kuļdeiga—Aizpute (P112), Kuļdeiga—Skrunda (P116), Kuļdeiga—Jiurkolne (P119), Kuļdeiga—Talsi (P120) i Kuļdeiga—Tukums (P121).\nAtostumi nu Kuļdeigys:\nAizpute — 35 km;\nJiurmola — 110 km;\nLīpuoja — 79 km;\nReiga — 130 km;\nSaldus — 47 km;\nTalsi — 49 km;\nTukums — 72 km;\nVentspiļs — 51 km.\nKuļdeigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam.\nJezusburga — piļs pasauka XIII g. vuocīšu volūdā. Ar vuordu Jesusburg viesturis olūtūs suokta apzeimuot piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Dītriks fon Grīningens (vuocīšu: Dietrich von Grüningen) 1242 g. pastateja pi kuršu piļs Kuldingys.\nGoldingena — mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.\nKuļdeigys dzeivuotuoju lelums (92,6%) irā latvīši.\nHercogs Jākubs (1610—1682) vuocīšu hercogs, politiks\nZeiligs Kalmanovičs (1885—1944) žydu viesturnīks, volūdnīks\nDana Reizniece-Ozola (1981—), latvīšu šahmatnīca\nTylts puor Ventys\nRomys Katuoļu bazneica\n↑ Attālumi no Kuldīga, Latvija\n↑ LU: Tautas ataudze Latvijā un sabiedrības atjaunošanas izaicinājumi. 7. Etniskais sastāvs; Pēteris Zvidriņš, Atis Bērziņš\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Kuļdeiga&oldid=34997"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 00.38, 2021. gada 21. jaunagods mieness.


“Taiseits Latgolā” koncerts Reigā – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 30.11.2011.\nIz muzykali latgalisku nakti “Taiseits Latgolā” 9. decembrī “LMA Studentu klubā” Reigā aicynoj latgalīšu grupys “Dabasu Durovys”, “Krampis”, “Green Novice” i dzīduotuoja Laura Bicāne. Īeja klubā nu 21:00, īejis moksa iz pasuocīni 2 lati.\nDabasu Durovys – pošu reizi vīna nu aktivuokojom latgalīšu grupom, kas rodusīs 2006. goda suokumā Daugpilī. “Dabasu Durovu” stilu var definēt kai “latgalīšu roku”, bet ka nadaudz īsadzilinoj, grupys muzykā var dzierdēt melodiska poproka apvīnojumu ar blūza i SKA elementim. Itūgod grupa veiksmeigi startejuse dažaidūs Latvejis radeju staceju topūs ar dzīsmi “Grēku fani”. Vaira par “Dabasu Durovom”\nKrampis – grupa nu Leivuonim, kas spielej vaira folk-rock stylā. Rodusīs 2009. goda majā. Pa itū laiku paspiejuse saspieļuot vairuokūs latgalīšu festivalūs kai ari šūgod dzīsme “Kuopu, kuopu kolnā” īkļauta myusdīnu tautys muzykys izlasis “SVIESTS 4” dzīšmu vydā. Vaira par Krampi\nGreen Novice – latgalīšu smoguo folk-rock/metal grupa nu Preilim, kas aktivi pīsadola koncertūs i festivalūs. Vysvaira zynoma ir jūs dzīsme “Zili malni padebeši”, bet cytaiž ar dzīšmu īrokstim nasasteidz – vaira nūsadūd koncertēšonys prīcai. Vaira par Green Novice\nLaura Bicāne – dzīsmineica nu Daugpiļs pusis, nu Špogim. Iz skatuvis dobys bārns, apbur klauseituojus ar sovu vīnkuoršeibu, starojumu. Itymā godā Laura ar dzīsmi “Freakin’ out” pīsadaleja “Eirodzīsmis 2012″ konkursa atlasē i tika tuoļuok pusfinalā. Vaira par Lauru\nKoncertu informativi atbolsta: bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, portals draugiem.lv i Latgalīšu kulturys gazeta lakuga.lv\nPasuocīni organizej: Arnis Slobožaņins, Juris Viļums i “Latgolys Studentu centrs”\nDaugpilī otkon sasateik LgSC interesenti


Vilhelms Purvītis. Pavasara ūdeņi (Maestoso). Ap 1910. gadu / NABA / / Latvijas Radio


Kutxa Beltza. Kafe Antzokia, Calle de San Vicente, Bilbao, España. Veure mapa


“LgSC” bīdri izzynoj motivaceju dareit i tuos veidus – Bīdreiba "LgSC"\nBīdreiba “LgSC” ar Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) atbolstu strodoj pi organizacejis kapacitatis styprynuošonys, par prioritati izvierzejūt bīdru i bīdreibys izaugsmis i leluokys kūpeibys sajiutys radeišonu. Decembra vydā, 19. decembrī, nūtyka jau trešuo programys sasatikšonys reize.\nSvātdīnis, 19. decembra, reitā kai “LgSC” aktivī, tai i itūšaļt bīdreibys dorbā mozuok īsaisteitī (sovulaik aktivī voi taidi, kurim vyss vēļ prīškā) bīdri sasatyka trešajā bīdru i bīdreibys izaugsmis i kūpeibys styprynuošonys programys reizē, kab itamā reizē struoduotu ar motivaceju pīsadaleit organizacejis dorbā, dareit lītys i sasnēgt mierkus.\n“LgSC” apvuiceibu programu voda izaugsmis platformys MeYou.One treneri Ieva i Henriks (Henric) Johansoni (Johansson), kurī itūreiz beja sagatavejuši teoretiskus i praktiskus aizdavumus par motivaceju dareit i tuos veidim. Sasatikšonys dalinīki pasadaleja kotrys ar sovu motivaceju īsasaisteit i pīsadaleit “LgSC” dorbā, bet treneri atguodynuoja, ka, nasaverūt iz tū, kaida ir kotra motivaceja, cīši svareigi kotram ir zynuot tū sovu “Deļkuo?” – deļkuo pīsadaleit kaidā aktiviatē, organizacejis dorbā voi darbeibys eistynuošonā. Izaruodeja, ka “LgSC” bīdru motivaceja ari ir cīši dažaida – kaidam tei ir īškejuo miseja, kaidam sasajušsona pīpiļdeitam, kaidam gribiešona īsasaisteit i byut aktivam, cytam sovu interešu paplašynuošona voi ideju eistynuošona, bet vēļ kaidam, koč interese dareit nav pagaisuse, dorbuošonuos ir vaira inercis piec. Kai sātys aizdavumu i ari izzynuošonu pošim sev treneri itūreiz beja sagatavejuši testu, kurā kotrys pats var nūskaidruot sovu vuiceišonuos stylu.\nApvuiceibu programys sasatikšonys nūtykušys jau majā i oktobrī, tū paradzāts turpynuot janvarī, bet pādejuo sasatikšonys reize īcarāta martā. Taipat ituo gods julī bīdreibys bīdri izmontuoja īspieju pīsadaleit pyrmauos individualajuos koučinga sesejuos, ūtruo koučinga seseju reize byus 2022. gods pavasarī. “LgSC” bīdru i bīdreibys izaugsmis i mentoringa programā var īsasaisteit kotrys “LgSC” bīdrs voi potencialais interesents sevkurā breidī. Vaira dazynuot var, rokstūt Edeitei edeite@lgsc.lv.


Stuostu cyklā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi - lakuga.lv\nTemys: Latgolys kongress, Latgolys viesture, Latvejis Radeja, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Roksts, Vineta Vilcāne\nDesmit stuostu garumā Latvejis Radejā stuosteis par Latgolys kongresa viesturi i nūzeimi. 1917. godā nūtykušajā kongresā Latgolys latvīši lēme par apsavīnuošonu ar puorejim latvīšim, tys beja nūzeimeigs pagrīzīņa punkts Latvejis vaļsts izveidē.\nLatvejis Radejis Latgolys multimedeju studeja sagatavejuse stuostu cyklu “Latgales kongress. 10 stāsti”. Tū varēs dzierdēt Latvejis Radejā 1 dorba dīnu reitūs 7.50, suocūt ar 27. februari.\nRaidejumu cyklys veļteits 1917. goda 9. i 10. majā (piec vacuo stila 26. i 27. aprelī) Rēzeknē nūtykušajai Latgolys latvīšu puorstuovu sanuoksmei. Viesturiskūs nūtikšonu īspaidā Latgola nu puorejūs latvīšu apdzeivuotajom teritorejom administrativi beja škierta 300 godu. Latgola atsaroda Vitebskys gubernis sastuovā, te dzeive ritēja cytaižuok. Vairuoku nalabvieleigu nūtikšonu rezultatā beja kavāta regiona saimnīciskuos dzeivis i kulturys izaugsme. Ka tuo laika Kūrzemis i Vydzemis guberņuos latvīšu nacionaluo kusteiba aizasuoce jau 19. godu symta vydā, tod Latgolā itys process varēja nūtikt viņ 20. godu symta suokuos.\n“Da pošys Latvejis proklamiešonys Latgola beja nūškierta nu puorejuos Latvejis. Veidojūt itū raidejumu cyklu, grybom izceļt Latgolys kongresa lelū nūzeimi Latvejis vaļsts i latvīšu nacejis izveidē. 1917. godā latgalīši napuorprūtami pasaceja, ka ir daļa nu latvīšu tautys i gryb byut kūpā ar puorejim latvīšim, nasaverūt iz volūdys, kulturys i saimnīciskuos dzeivis atškireibom,” nūruoda raidejuma producente Vineta Vilcāne.\nRaidejumu cyklys “Latgales kongress. 10 stāsti” skaidruos Latgolys viesturis sovpateibys i atškireibys nu puorejūs Latvejis nūvodu, īpazeistynuos ar īvāruojamuokajim kongresa delegatim, pieteis kongresa nūrisi i pījimtūs lāmumus.\nLatgolys viesturis ceļuojumā aicynuos akters Oskars Lustiks i producente Vineta Vilcāne.\nPyrmais raidejums losams i klausams portalā LSM.lv.


Kavi Śrī Devīdāsa racita Rājanīti ke kavitta PDF By author Devīdāsa last download was at 2017-04-04 39:43:03. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Śrī Devīdāsa racita Rājanīti ke kavitta book.\nKavi sri mala, Kasmiri PDF By author Parmanand last download was at 2016-01-28 51:38:14. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi sri mala, Kasmiri book.\nKavi Śrī Śivamaṅgala Siṃha "Sumana" aura unakā kāvya PDF By author Koṃ. Ge Kadama last download was at 2016-11-20 27:40:42. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Śrī Śivamaṅgala Siṃha "Sumana" aura unakā kāvya book.\nKavi ṡrīharṣa PDF By author Eṃ. Ji Nañjuṇḍārādhya last download was at 2016-01-14 58:60:22. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi ṡrīharṣa book.\nKavi Subhash Metro Station PDF By author last download was at 2016-01-28 53:25:43. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Subhash Metro Station book.\nKavi Subhash Metro Station (Paperback) PDF By author last download was at 2017-02-07 04:53:57. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Subhash Metro Station (Paperback) book.\nKavi Sudheśa kā kr̥titva PDF By author Kr̥shṇabihārī Sahala last download was at 2016-03-30 02:03:37. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sudheśa kā kr̥titva book.\nKavi Sumitranandana Panta PDF By author Nand Dulare Baypeyi last download was at 2016-04-16 57:45:11. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sumitranandana Panta book.\nKavi Sureśa Gupta kī bahu-āyāmī kavitāem̐ PDF By author Devarāja Pathika last download was at 2017-07-06 04:58:11. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sureśa Gupta kī bahu-āyāmī kavitāem̐ book.\nKavi Sureśacandra Gupta, merī dr̥shṭi meṃ PDF By author Śrīkr̥shṇarāya Hr̥dayeśa last download was at 2016-03-06 21:04:37. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sureśacandra Gupta, merī dr̥shṭi meṃ book.


Aicynoj saglobuot kūka lūgu apmaļu kvarbatkys - lakuga.lv\nAicynoj saglobuot kūka lūgu apmaļu kvarbatkys\nTemys: A12, kvarbatkys, Žurnals "A12"\nVys bīžuok suocam sevi nūgiut pi dūmys, ka vacys i viesturiskys lītys ir vierteiba. Latgolys vacpiļsātuos tuos ir eista kūka sātys, kuru lūgu apmalis rūtoj kvarbatku roksti. Itī kūku lūgi kai arhitekturys i amatnīceibys montuojums stuosta par tautom, kurys dzeivuoja i dzeivoj regionā, atspīgelej jūs indentitati i tradicejis. Tī ir vysaidu tauteibu cylvāki: i pūli, krīvi, i ebreji, boltkrīvi, i ukraini i latgalīši. Reizē ar tū ari atsaškir lūgu apmaļu ornamenti i kruosuojums.\nKai Rēzeknis Muokslys i dyzaina vydsškolā ir varams vuiceitīs restauracejis izgleiteibys programā, jaunīši školuotuoju vadeibā dūdās ekspedicejuos, kab pieteitu vacūs kūka sātu lūgus. Kai nūruoda izgleiteibys programys vadeituojs i školuotuojs Andris Anspoks, unikalais kulturys montuojums suoc pagaist, partū ka itaidu sātu i reizē ar tū ari lūgu apmaļu dekorativūs kūkgrīzumu i rūtuojumu palīk mozuok. Tū var īvāruot pat vīna goda periodā. Vysbīžuok jaunī ci ari asūšī eipašnīki remonta laikā kūka kvarbatkys nūjam i sadadzynoj, vītā īlīkūt plastikatu. Nūvāruots, ka sātom, kurys palykušys bez saiminīku, kaidu šaļti vacuos lītys vēļ atsarūn sovuos vītuos, tok laika zūbs ci kaids vandaļs ar laiku juos iznycynoj.\nRēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys audziekni pyrma puors godu par ekspedicejis vītu izalaseja Rēzeknis vacpiļsātu, kur sātys tyka caltys 19. godu symta beiguos i 20. godu symta suokumā, ari 20.–40. godūs. Apsekojūt 50 sātys, sevkura īpazeistynuoja ar sovu stuostu. Tūs lūgus vys vēļ rūtoj ornamenti, tok puorsvorā ituos sātys ir biedeigā stuovūklī, eipaši lūgi. A. Anspoks atzyna, ka cīš prīcēja tuos sātys, kuru saiminīki restaurej vacuos lītys. Vīns nu pozitivuokūs pīmāru atrūnams Rēzeknis piļsātys eisuokajā īlā – Sinicina īlā 10. Sāta atjaunuošonys procesā nav pagaisynuojuse pyrmatnejū izskotu. Tys ir breineigs pīmārs, kod ir saglobuots i dieļu apšyvums, i lūgu kvarbatku roksts. Sinicina īla ir staraveru kulturys montuojuma vīta Rēzeknē, kur 19. godu symta vydā izaveiduoja staraveru kūpīna, vāluok tyka izcalts ari draudzis dīvnoms.\nKab saglobuotu vacuos kūka ākys, školuotuojs i jaunīši ari itūgod turpynuos ekspedicejis pa Latgolys piļsātom i aicynuos sorguot i saglobuot ituos unikaluos pērlis. Izaruoda, ka sāta ir 60 ci 100 godus vaca, jai ir sova kulturviesturiska vierteiba. vajadzeigs viņ nadaudz dorba i daudz mīlesteibys, kab jei atsadzeivuotu sovā senejeigajā lapnumā.


Gaida dasacejumus Latgolys kulturys programai - lakuga.lv\nTemys: Latgolys Kulturys programa, LRAA, Roksts\nLatgolys regiona atteisteibys agentura (LRAA) izsludynoj Vaļsts kulturkapitala fonda mierkprogramys projektu konkursu “Latgales kultūras programma 2018” projektu realiziešonai laikā nu 2018. goda maja da 2018. goda decembram.\nKonkursa mierkis ir veicynuot kulturys daīmameibu sabīdreibai, organizejūt projektu konkursus kulturys projektu atbolstam regionūs i dūt finaņsialu atbolstu nūzeimeigim kulturys projektim, kas veicynoj Latgolys kulturvidis, vierteibu i tradiceju atteisteibu. Projektu dasacejumu īsnīgšonys termeņš ir 2018. goda 27. marts (da 16.00).\nInformativī seminari par projektu konkursu nūtiks Preiļūs i Bolvūs 7. martā.\nKonkursa nūlykums, pīteikuma anketa i papyldus informaceja daeinama LRRA sātys lopā latgale.lv.


Reigys Sv. Pītera bazneicā izstuode “No vienas debesu puses” - lakuga.lv\nReigys Sv. Pītera bazneicā izstuode “No vienas debesu puses”\nTemys: Gundega Rancāne, izstuode, Jezups Pīgoznis, Juoņs Streičs, Roksts\nDa 8. juņa Reigys Sv. Pītera bazneicā apsaverama gleznu izstuode “No vienas debesu puses”. Izstuodis dalinīki – Jezups Pīgoznis, Juoņs Streičs i Gundega Rancāne – treis izcilys personeibys, kurys vīnoj gleznīceiba i dzymtuo Latgola.\nJezups Pīgoznis dzims 1934. goda 15. septembrī Rēzeknis apriņča Ružinys pogosta Odumānu sādžā. Vuicejīs J. Rozentāla Reigys muokslys vydsškolā, absolviejs Latvejis Muokslys akademejis Gleznīceibys nūdaļu. Izstuodēs pīsadola nu 1958. goda. Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdrs nu 1964. goda.\nEllis gleznīceibā pazeistams kai breineigs ainavists. Tīcuos piec vyspuorynuota dobys tāla atkluosmis realistiski tvartuos ainovuos i mozpiļsātu skotūs. Kotra glezna ir poša piļneiba, kurā rezumejās harmoneja i latviskuo mentalitate. Vaira nakai 25 personalizstuodis reikojs Reigā i Latvejis regionūs, kai ari Brēmenē, Moskovā i Norvegejā. Dorbi atsarūn Latvejis Nacionaluo muokslys muzeja i Latvejis Muokslinīku savīneibys īpašumā, Vroclavys Medaļu muokslys muzejā Pūlejā, Kazanlikys muokslys galerejā Bulgarejā, Boltkrīvejis Vaļsts Muokslys galerejā Minskā, Permys Vaļsts muokslys galerejā i cytur, kai ari privatkolekcejuos Latvejā i uorvaļstīs.\nJuoņs Streičs dzims 1936. goda 26. septembrī Daugovpiļs apriņča Preiļu pogosta Anspokūs. Vuicejīs Rēzeknis Pedagogiskajā školā, kur zeimiešonys školuotuojs mudynuojs jū vuiceitīs tuoļuok, tok jis pīsavierss teatrim, vāluok – kino. Beidzs Latvejis Vaļsts konservatorejis Teatra fakultatis režijis nūdaļu, vāluok gleznuotuojs Juoņs Anmanis, izzynuojs par J. Streiča aizaraušonu, mudynuojs gleznuošonu atsuokt.\nRodūšajuos izpausmēs cīši daudzpuseigs, tyva ir ellis gleznīceiba. Dzymtuos Latgolys ainovuos dominej kruosu harmoneja, kas atainuota ar dziļu i patīsu mīlesteibu. Gondreiž desmit godu pīsadola izstuodēs i plenerūs. Personalizstuodis Reigā, Rēzeknē, Daugovpilī i cytur Latvejā.\nGundega Rancāne dzymuse 1973. goda 28. junī Rēzeknis rajona Makašānūs. Beiguse Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolu, vuiceibys turpynuojuse Latvejis Muokslys akademejis Gleznīceibys nūdaļā pi Alekseja Naumova i Kaspara Zariņa, turpynojūt studejis maģistranturā (2000).\n“Es nabeidzu breinuotīs par Latvejis dobu vysūs godalaikūs – par miļjonim tūņu, fakturom, gaismys i ānu spēlem, par skaņom i smuordim… Nav īspiejams īraudzeit azaru voi zīdūšū kļovu voi solnu divejis reizis vīnaidu.” Pyrmuo personalizstuode nūtykuse Rēzeknis Kulturviesturis muzejā. Tai sekuoja izstuodis Reigā, Daugovpilī i cytur Latvejā, kai ari Helsinkūs, Briselē i Varšovā. Dorbi atsarūn Daugovpiļs muzejā, Rēzeknis muzejā un privatkolekcejuos Latvejā, ASV, Australejā, Vuocejā, Zvīdrejā, Francejā, Beļgejā, Pūlejā, Kanadā, Sūmejā i Izraelā.\nBeleta cena izstuodis apmekliejumam EUR 2.00, školānim EUR 1.00


Aktualais Latgolys muokslys dzeivē - lakuga.lv\nTemys: Atrasts kolekcijā, Daugovpiļs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, Domas lidojums, Gors, Jaunuotnis nedeļa, Leons Tomašickis, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs, Mākslas kodi Rīgas ielā, muoksla, pleners, Rēzekne, Seven Hills, Solveiga Vasiļjeva, Uzgleznota daba, Vija Zariņa\nNasaverūt iz ilgstūšajim Covid-19 īrūbežuojumim, muokslys izpausmis sovā daudzveideibā naizseikst – par kulturys produktim puorvierš dajiuktus kasdīnys gaitu voi pastaigu maršrutus, pat trauku sisšonai pīvīnoj muokslys vierteibu, kai nikod muokslys pīduovuojumā teik nūvārtāti vidis objekti. Ituosšaļts profesionaluos muokslys nūtikšonys puļsej Daugovpilī i Rēzeknē, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā sagataveita jauna, izcileibys dorbu, ekspoziceja, sovutīs Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā apsavieršonai gotova gleznuotuojis Vijis Zarinis izstuode “Uzgleznotā daba“. Nūviertēsim ari viesturiskuos atminis uzturiešonu, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs izveiduojs virtualu pīminis izstuodi muokslinīkam Leonam Tomašickam.\nIzzynūša pastaiga ar muokslys kodim\n29. majā 12.00–16.00 stuņdēs kai Eiropys Jaunatnis nedelis pasuokums Daugovpilī, Reigys īlā, nūtiks izzynūša pastaiga “Mākslas kodi Rīgas ielā”. Te, skaistajā Daugovpiļs guojieju īlā, pi vysaidu tieļnīceibys, arhitekturys i kulturys objektu byus nūglobuoti naparosti aizdavumi, ospruoteigi vaicuojumi i interesanti fakti. Aktivitate ļaus īpazeit kasdīnys skriejīnī napamaneitū īlys skaistumu i iz prīšku pa jū varēs staiguot ar jaunom izjiutom i zynuošonom.\nDaleiba aktivitatē ir bez moksys i nav vacuma īrūbežuojuma. Kab pīsadaleitu, īlodejit sovā telefonā QR kodu skeniešonys aplikaceju, pasuokuma laikā meklejit muokslys kodu kasti pi Daugovpiļs teatra, kur atrassit pastaigys maršruta karti, dūditēs pastaigā pa Reigys īlys brugi, īpazeistūt Daugovpiļs guojieju muokslys objektus, pi objektu skenejit QR kodus, kab attaiseitu informaceju i aizdavumus. Pādejā pīturpunktā aiz QR koda byus nūglobuots foto aizdavums. Aizdavuma foto byus juoīlīk Daugovpiļs piļsātys dūmis Jaunatnis nūdalis “Facebook” lopā zam pādejuos zinis par pasuokumu – pīvīnojūt komentaru. Treis fotografejis, kas dabuos vysvaira “Like”, sajims puorsteiguma bolvys. Bolsuošona nūtiks da 31. maja pļkst. 10.00, kod tiks paziņuoti treis uzvarātuoji.\nRēzeknē nu 24. da 30. maja muokslinīkus puļcej kuortejais, jau 15., muokslinīku pleners “Domas lidojums”. Itūgod spākā asūšī īrūbežuojumi līguši puļcēt muokslinīkus nu uorzemu, tok Latvejā ir gona daudz augsta leimiņa muokslinīku, kas lobu pruotu devēs iz Rēzekni īmyužynuot juos ainovys sovuos glaznuos. Plenerā pīsadola rēzeknīši Osvalds Zvejsalnieks i Pāvels Ostapcevs, daugovpilītis Alīna Petkūne i Maija Bērziņa, muokslinīki nu Ādažu Ieva Neikens un Varis Lemsters, Latvejis muokslys akademejis studentis Viktorija Mamajeva i Alīna Burlakova nu Reigys, reidzinīki Aleksandrs Neberkutins, Andrejs Severetnikovs, Valērijs Makavojs i Nugzars Paksadze, ari Jānis Plivda i Aivis Pīzelis no Preiļu. Nedelis nūgalē pīsavīnuos Roberts Muzis nu Reigys.\nPlenerā tapušūs dorbus varēs apsavērt jau tyvuokajā laikā nu 28. da 30. maja, kod Rēzeknē, īvārojūt Covid-19 īrūbežuojumus, nūteik Muokslys i muzykys festivals “Seven Hills 2021”, pīduovojūt festivala apmaklātuojim dūtīs kruosainā nakts pīdzeivuojumu pastaigā, izbaudūt vysaidys tematikys projekceju, instalaceju i muzykys saspēli.\n28.–30. majā kotru vokoru 22.00–01.00 stuņdēs Rēzeknē īsamirdzēs pastaigu maršruts nu izgaismuotuo Olimpiskuo centra “Rēzekne” pa Krosta īlys promenadi, vysā garumā pylns kruosainu i saturisku puorsteigumu, iz Rēzeknis piļskolnu, kur jau īprīškejūs festivalūs dajiukts redzēt muokslinīcyskys i originalys instalacejis. Tuoļuok maršruts turpynuosīs gar Rēzeknis upi pa kruosainū guojieju promenadi iz Kovšu azara krostu, kur attaiseita tūpūšuo promenade, kab nu juos varātu vāruot īspaideigu iudiņa, gaismys muzykys mageju. Kruosainais pīdzeivuojums nūsaslēgs pi izgaismuotuos Latgolys viestnīceibys GORS.\nSkulptura ar vaicuojumu\nDaugovpiļs Marka Rotko muokslys centra pogolmā apsaverama Solveigys Vasiļjevys tarauda skulptura “Ko tu man gribēji pateikt? Neko”, kas te stuovēs da augusta beigu. Piec zynoma laika sekuos vēļ cytys skulpturys.\nKas par daudzstoru zvaigzni ir pīzemiejuse Rotko centra pogolmā – jiurys ezs, navītā pīpeļdejuse pretkuģu mīna, brugī aizačiers dodzs voi leluo spruodzīņa šaļts, fiksāts tārauda konstrukcejā? S. Vasiļjevys dorbā atsakuortojūšī elementi virknejās idealys formulys mekliejumūs i saplyust kūpā, veidojūt kū vairuok par atsevišku sastuovdaļu sumu. Taišni partū skulptura rezonej ar apleicīni i skateituoju vēļ spieceiguok – atkareibā nu vītys, laika i telpys jei atkluoj ikreizi jaunu universalu asociaceju virkniejumu, kas ari napuortraukti mainuos.\nKarteņa: Solveiga Vasiļjeva. “Ko tu man gribēji pateikt? Neko,” tārauds, h – 2 m, 2004. Publicitatis foto\nAri dorbam dūtais nūsaukums “Ko tu man gribēji pateikt? Neko” konkreti nanūruoda par pareizu voi napareizu objekta uztveri. Tys dreizuok nūruoda iz autoris puorlīceibu, ka leluokuo daļa pastuovūšūs lītu ir dajiuktim juteklim naapjaušama. Bolstūtīs standarta uztveris modeļūs, mes bīži viņ naspiejam saprast tū, kas patīsi sliepās lītu dobā. Itei naizprūtamuo byuteiba ari palīk par muokslinīciskuos izpētis objektu.\nStruodojūt vysaidūs materialūs – akminī, kūkā, ar fotografeju i dzeivnīku kerminim – muokslineica otkon i otkon daīt pi tārauda konstrukceju. Tāraudā byus veiduota ari vēļ vīna skulpturala forma, kas vosorā papyldynuos Rotko centra tūpūšuos Martinsona sātys ansambli. Vidis objekts “Meteorīts” jau itūšaļt tūp muokslineicys darbneicā. Tys veiduots, izmontojūt pasaulī slovonuo keramiķa Pētera Martinsona (1931–2013) skicis i puorveidojūt juos četrus leidz pīcus metrus lelā treisdimenseju objektā. Kai Vysuma informacejis nasūšais spāks “Meteorīts” ness informaceju par Pēteri Martinsonu i juos dailradi. “Meteorīta” atkluošona plānuota vosorys vydā, i tys paliks Martinsona sātys apleicīnē kai ilglaiceigs papyldynuojums Daugovpiļs kulturtelpai.\nKarteņa: Solveiga Vasiļjeva, “Meteorīts”, vidis objekta skice i makets mārūgā 1:10, 2021. Publicitatis foto\nDaugovpiļs Marka Rotko muokslys centra pogolmā izbyuvāta Izluodis-uzluodes sīna – vīta interaktivai muokslys akcejai i reizē kontrolātu siržu (dusmu) nūvadeišonys reiks. Ar itū muokslys akceju Rotko centrs īskandynoj gon savus ostoņus godus, gon julī paradzātū Latvejis Keramikys biennali, kab jū sagaideitu ar lobu pauguru keramikys suču Rotko centra pogolmā. Instalaceju sevkurs var papyldynuot ar sovu izluodis-uzluodis aktu da ituo gods oktobra.\nKarteņa: publicitatis materiali. Foto: Aivars Baranovskis\nSevkuram sātā, vystycamuok, atsarass īpleisuši, navajadzeigi, seņ apnykuši voi vīnkuorši kaitynūši trauki i cytys keramikys lītys. Itaidu vierteibu zaudejušu lītu dauzeišona jau seņ palykuse par saimis streidu simbolu, akcejis organizatori aicynoj juos trīkt pret Izluodis-uzluodis sīnu. Tai izluodejūt sovu aizkaitynuojumu, uzaluodejam jaunam suokumam, atsabreivojam nu līkuo i nūvodam cylvākam tik cīš soveiguos sirdis kontrolātā, vierzeitā guļtnē. Izluodei-uzluodei lyugums izmontuot viņ keramikys ci porcelana prīškmatus. Esit viereigi, izluodis-uzluodis laikā rūnās keramiskys sprikstis, nu kurūs juosorgoj sevi i apleicejūs.\nGrafikys izstuode bibliotekā\nNu 1. juņa da 31. juļa Latgolys Centralajā bibliotekā, Daugovpilī, Reigys īlā 22a, apsaverama Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra grafikys dorbu kolekcejis izstuode “Pilsēta. Daugavpils”. Rotko muokslys centra grafikys kolekceju veidoj vairuok par pīcim symtim muokslys dorbu vysaiduos grafikys tehnikuos, kū radejuši muokslinīki nu treisdesmit vaļstu. Daļa ituos kolekcejis ir dorbi nu Storptautyskuo Latgolys grafikys simpozeja, kas Daugovpilī nūteik jau desmit godus i veiduojīs kai nūtureiga tradiceja grafikys medeja muokslinīkim.\nKarteņa: Mārīte Kluša, “Inspirācija II”, linogrīzums, tuša, , 59,2 x 39,4 cm, 2012\nIzstuode “Pilsēta. Daugavpils” ir nalels īskots muokslinīku interpretacejā par Daugovpili. Jamā paruodeits pīcu grafikys simpozeju veikums, kurā dominej individualais piļsātys redziejums. Radūšuos īceris i muokslinīciskī rūkroksti viestej par byutiskuokū piļsātvidē – juos arhitekturā, īlu i kasdīnys ritmūs, cītūkšņa formuos i uzvedeibys normuos. Vysi muokslys dorbi ir topuši Daugovpilī i ir nasaraujami saisteiti ar itū piļsātu.\nItūšaļt, īrūbežuojumim mozynūtīs, apmaklātuojus gaida Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejis jaunajā izstuožu apreikuojumā eksponātuo gleznuotuojis Vijis Zarinis izstuode “Uzgleznotā daba“.\nMuokslineica Vija Zariņa soka: “Asmu glaznuotuoja i maņ gleznīceiba kai medejs vys ir aktuala, spieceiga, apveļteita ar nūslāpumu i šaļtim pat gryuši izskaidrojamu pīviļkšonys spāku. Muokslā mekleju interesantū, harmoniskū, leidzsvaruotū, maņ skaistū i naparostū reizē. Sovā gleznīceibā eipašu nūzeimi pīškiru ainovai, na nu dobys nūglaznuotai, bet dobys inspirātai. Es juos saucu par sovu sajiutu ainovom, tom ainovom, kas rūnās munā iztēlē i palīk atmiņuos. Glaznoju na konkretu vītu, bet konkretu nūskaņu. Šaļtim juogleznoj tai, kai nav, kab izavērt tai, kai ir. Šaļtī, kod es gleznoju, tei maņ ir vyssvareiguokuo līta pasaulī. Tai es dūmoju i tai es struodoju.”\nKarteņa: Vija Zariņa, “Uzgleznotā daba”. Foto: Andrejs Vasjukevičs\nV. Zariņa (1961) absolviejuse Latvejis Muokslys akademejis profesora Induļa Zariņa monumentaluos gleznīceibys meistardarbneicu ar diplomdorbu “Dziesmu svētku simtgade” (1986), pasapyldynuojuse profesoru Eduarda Kalniņa i Borisa Bērziņa radūšajuos darbneicuos i 2000. godā dabuojuse magistra grādu. Nu 2003. goda jei struodoj LMA gleznīceibys katedrā, ir asociātuo profesore, i nu 1987. gods – Latvejis Muokslinīku savīneibys bīdre.\nMuokslineica ir sareikuojuse vairuok par 20 personalizstuodem Latvejā, Igaunejā, Vuocejā i Dānejā. 2017. godā Latvejis Nacionaluo muokslys muzeja izstuožu zālē “Arsenāls” nūtyka muokslineicys personalizstuode “Paralēli” (kūpā ar glaznuotuoju Kasparu Zariņu).\nApsaveramajā video ar izstuodi “Uzgleznotā daba” īpazeistynoj poša muokslineica, sasavasaloj i pastuosta par sovejim latgaliski, izaruoda, juos saknis Latgolā…\nSovutīs Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā nu kruojuma izcileibu, vaira par 60 muokslinīku nu vysa pasauļa, izveiduota jauna pastuoveiguo ekspoziceja. Jūs vydā ar sovim dorbim pazeistami Latgolys muokslinīki: Leonīds Baulins, Valdis Bušs, Silva Linarte, Pēteris Martinsons, Valda Mežbārde, Ilona Linarte-Ruža, Lilija Zeiļa, Osvalds Zvejsalnieks.\nKarteņa: publicitatis materiali. Foto: Santa Suhanova\nCentra kolekceja ir veiduojusēs reizē ar ideju par pasauļa slovonuo muokslinīka, abstraktuo ekspresionisma pamatlicieja Marka Rotko atsagrīzšonu dzymtajā piļsātā, dybynūt juo vuordā nūsauktu muokslys centru. 2003. godā juo bārni Keita Rotko Prizela i Kristofers Rotko piļsātai paduovynuoja četrdesmit retrospektivys muzeja kvalitatis Marka Rotko dorbu reprodukcejis, kas palyka par tūpūšuo muokslys centra kruojuma pamatu ar simbolisku, teju sakralu vierteibu.\n2005. godā Daugovpilī tyka organizāts pyrmais storptautyskais gleznīceibys simpozejs “Marks Rotko”, kas palyka par tradiceju i stabilu pamatu kolekcejis tuoļuokai papyldynuošonai. 2013. gods 24. aprelī, atkluojūt Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā, juo kruojumā jau beja vairuok kai div symti simpozeju laikā topušu gleznīceibys dorbu. Rotko centrs turpynoj papyldynuot kolekceju, veidojūt augstvierteigu muokslys dorbu atlasi.\nIzstuožu projektu konkurss\nJau sastū reizi Latgolys viestnīceiba GORS izsludynoj atkluotu izstuožu projektu konkursu Latgolys viestnīceibys GORS Muokslys galerejā apsaveramajom izstuodem. Ari itūreiz projektu konkursā izstuodem 2022.–2023. godā aycynuoti pīsadaleit gon muokslinīki, gon izstuožu kuratori vizualuos muokslys, dekorativi lītiškuos muokslys i dizaina jūmā, pīduovojūt grupu voi personalizstuodis, kuratora veiduotys i cyta veida izstuodis. Dasacejumus konkursā pījims da ituogods 17. juņa.\nPlānuots, ka GORS Muokslys galerejā 2022. godā byus pīcys izstuodis, vīnys izstuodis apsavieršonai paradzāti ap div ar pusi mieneši. Vysmoz diveju autoru dorbu izstuodis iz 2022. godu tiks puorcaltys nu 2021. gods, partū izstuožu projektu konkursā paradzāta vītu ari 2023. goda izstuožu dasacejumim.\nAtguodojūt muokslinīku Leonu Tomašicki\nItūgod aprit 25 godi kai myužeibā aizguojs talanteigs Latgolys muokslinīks Leons Tomašickis (1904–1996). Itai nūtikšonai veļteita Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja virtualuo izstuode “Latgale – mana mūža mīlestība”.\nL. Tomašickis dzims 1904. gods 22. junī Ludzā, te pavadejs bierneibu, te vuicejīs gimnazejā. Pyrmū īvierzi muokslā i izpratni par zeimiešonu i veiduošonu givs nu gimnazejis školuotuoja A. Gūdeļa-Gudlevska, kurs ari jū mudynuojs vuiceitīs Latvejis Muokslys akademejā. 1926. godā jis tyka uzjimts akademejā i jau pyrmajā studeju godā tyka par profesora K. Rončevska tieļnīceibys meistardarbneicys studentu. 1929. godā suoce dorbu pi Ludzys Dīvmuotis statujis, kuru atkluoja 1934. godā. Pīsadaleišona Latgolys Atbreivuošonys pīminekļa meta izstruoduošonys konkursā 1934. goda rudinī atnese veiksmi – golvonū gūdolgu i premeju. Piec L. Tomašicka idejiska rysynuojuma vāluok itū pīminekli veiduoja tieļnīks K. Jansons. Studeju pādejūs godūs puorguoja iz J. R. Tilberga Figuraluos gleznīceibys meistardarbneicu. Latvejis Muokslys akademeju pabeidze 1935. godā ar diplomdorba glaznu “Latgale”. 20. gs. 30. godūs aktivi īsakļuove Latgolys muokslinīku kūpys darbeibā Rēzeknē.\nPiec studejom akademejā L. Tomašickis suoce dorbu Aglyunys gimnazejā, kur vuicejīs zeimiešonu da 1947. gods. Nu 1947. da 1953. gods bejs Daugovpiļs dailamatnīceibys školys (Saulis škola) pedagogs, bet nu 1953. gods struoduojs Reigys Lītiškuos muokslys školā, turpynojūt dorbu jau byudams pensejā. Nu 1950. gods da pat 20. g. s. 80. godu vyds pīsadalejs izstuodēs Latvejā i Krīvejā. 1956. godā uzjimts Latvejis PSR Muokslinīku Savīneibā. Nailgi pyrms nuovis 1996. gods 22. janvarī L. Tomašickam teik padūts Latvejis vaļsts augstuokais apbolvuojums – Treju Zvaigžņu ordiņs. Tieļnīks mirs 1996. gods 27. februarī, paglobuots Reigā, Lāčupis kopūs.\nLudzys Nūvodpietnīceibys muzeja virtualuo izstuode “Latgale – mana mūža mīlestība” apsaverama ITE.


Suocīs Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” publikys simpatejis bolsuojums « Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS\nSuocīs Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” publikys simpatejis bolsuojums\nSastdiņ, 6. martā, 21.05 LTV eterā, kai ari LSM.lv i REPLAY.lv tīšraidē nu Latgolys viestnīceibys GORS byus nūsaverama Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2020” padūšonys ceremoneja, kurā tiks nūskaidruoti 10 bolvys sajiemieji par padareitū latgaliskajā kulturā 2020. godā. Šudiņ, 1. martā, suocīs ari bolvys publikys simpatejis bolsuojums, iz kuru aicynoj lakuga.lv i lsm.lv.\nTrešū godu Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā izzynuosim ari publikys simpateju bolsuojuma bolvys – Žyka – sajiemieju. Itūgod bolsuot par sovu favoritu nu vysu 30 “Boņuks 2020” nominantu aicynoj Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv i Latvejis Sabīdryskūs medeju portals lsm.lv. Bolsuojums suocīs šudiņ, 1. martā, 10 stuņdēs reita portalā lsm.lv i byus da pīktdīnis, 5. marta, divejom stuņdem piecpušdīnē (plkst. 14.00), bet bolvys sajiemiejs tiks paziņuots ceremonejā 6. marta vokorā. Bolsuot par sovu favoritu par vīnu reizi dīnā, autorizejūtīs ar sovu socialūs medeju profilu voi e-postu.\nBolsuot var ite: https://www.lsm.lv/raksts/kultura/kulturtelpa/noverte-spilgtako-kas-paveikts-latgaliskaja-kultura-sacies-balvas-bonuks-publikas-balsojums.a394363/\nPublikys simpatejis bolsuojuma uzvarātuojs ari itūgod sajims keramikis Kristīnis Nicmanis (Jašys pūdi) taiseitū muola statueti, kurymā atveiduots Boņuka suņs Žyks, kurs ari tyka īpazeists car režisora Juoņa Streiča kinu “Cylvāka bārns”, kas baļsteita taida poša nūsaukuma rakstnīka Juoņa Klīdzieja romanā i ir bolvys nūsaukuma īdviesmis olūts.\nVysa leluokuo publikys atbolstu i “Žyka” bolvu obejuos īprīškejuos reizēs sajēme kulturys viestneica, školuotuoja, rūkdarbneica i tautystārpu darynuotuoja Iveta Seimanova.\nLeidza ar 10 bolvys sajiemiejim i publikys simpateju bolsuojuma uzvarātuoju, Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks 2020” itūgod par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturys atteisteibā tiks gūdynuots ari keramikis i dzejnīks Voldemārs Voguls.\nLatgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” reikoj Latgolys viestnīceibys GORS komanda. Vaira par bolvu: http://bonuks.lv.\nAtguodynojam, ka bolvys “Boņuks 2020” nominanti ir (alfabeta parādā):\nAldis Bukšs ar pyrmū romanu latgaliski „Bruoli”\nBilingvalais dzejis kūpums „Pādejais modeļs”\nDaina Kraukle ar gruomotu „Dienvidlatgalē austās segas”\nFolklorys kūpa „Upīte” ar aktivitatem, albumu „Padzīdam i…” i videoklipim\nGrupa „Dabasu Durovys” ar albumu „Perimetrs” i tuo prezentacejis koncertim\nGrupa „Inde Indive” ar EP „Mater Omnium” i debejis albumu „II”\nGrupa „Tautumeitas” ar albumu „Dziesmas no Aulejas” i koncertdarbeibu\nGrupa „The Sound Poets” ar dzīsmi „Tik lānai kai munys dūmys”\nGrupa „Varang Nord” ar dzīsmi „Svietneica”\nIzdavums „Muna dzīšmu gruomota”: notu gruomota, koncerts „Dzīšmu gruomota” i latgalīšu dzīšmu stuosti\nKina „Laiki. Cylvāki. Volūda”\nKoncertizvadums „Latgolys freska”\nLatgalīšu rakstnīceibai veļteitais raidīroksts „Puslopys”\nLigija Purinaša i Kaspars Strods „Laikmeta nospiedumi: 20. gs. Latgales stāsti”\nLipskis/Justs/Arbidāns ar albumu „Taids džezs”\n„Ludzas igauņu valodas ābece”. Sastateituojs Uldis Balodis\nMuzykys i aiļu festivals „Upītes Uobeļduorzs” pyrmū reizi breivdobā\nOntona Kūkuoja 80. jubilejis goda nūtikšonys, gruomota „Mīlesteiba. Lelais Līpu kolns” i dzejis izruode „Pa mīlesteibu brīnūt, kuojis nasaļ”\nPostfolklorys grupa „Rikši” ar koncertdarbeibu, albumu „trīp!” i videoklipim\nPubliciste i latgalīšu volūdys entuziaste Vineta Vilcāne\nRadejis raidejums „Pīci breinumi 2.0”\nRaidejums „Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo”\nRaidejums „Literatūre”: Anna Rancāne i Ontons Rupaiņs\nTradicionalūs saļmu i bēru dzīšmu kruojums „Saļmes Stērnīnē”\nYoutube kanals „Im a’mazed”\nŪGA. Albums „LG ir HH”\nViesturnīks Kaspars Strods\nViesturs Kairišs i kina „Piļsāta pi upis”


Nūskaidruots konkursa "Latgolys prozys skaitejumi 2020" uzvarātuojs | Latgales plānošanas reģions\nNūskaidruots konkursa „Latgolys prozys skaitejumi 2020” uzvarātuojs\nLatgolys regiona autoru prozys tekstu konkurss itūgod tyka izsludynuots pyrmū reizi, jū organizēja bīdreiba “LgSC”. Dorbu viertiešona nūtyka div kuortuos. Pyrmajā kuortā žureja aizkluotai viertēja vysus īsyuteitūs tekstus, izalosūt lobuokūs daleibai ūtrajā kuortā. Pandemejis īrūbežuojumu deļ ūtruo kuorta nanūtyka kluotīnē, kai suokumā beja īcarāts, bet autori sovus tekstus skaiteja kamerys prīškā Rēzeknē. Žureja nūsavēre tekstu skaitejumus video i izavielēja uzvarātuoju.\nRakstneica Laima Kota, rezumejūt sovu pīredzi, soka: “Itymus laikūs byut rakstnīkam — tur dūmuot vajag, lai kū tik napraktisku dareitu ai prīku! 🙂 Vysim autorim — sirsneigs paļdis! Laseišona ci stuostu skaiteišona beja cīši interesnuo līta, nu tīsys prīceigi, ka ir jauni autori, kuri cer ai vuordu puormaineit pasauli.”\nKonkursa uzvarātuojis teksts video radzams ite: www.youtube.com/watch?v=Ri0OKlqyt_I\nRakstneicai Annelei Slišānei cyta goda suokumā izīs prozys gruomota “Tuoraga stuosti”. Konkursā atzineibu giva autoris īsnīgtais eisstuostu ciklys nu ituos gruomotys manuskripta.\nSlišānis īprīkšejuo gruomota i tekstilmuokslys projekts “100 deči Latvijai” beja duovona Latvejis dzimšonys dīnā. Symtgadeigūs stuolūs Latgolā i Reigā nūaustī deči tyka izstuodeiti daudzās vītuos Latvejā i pīsaisteja viereibu ar dzili personeigā pīredzē sakņuotim i aužūt pīraksteitim stuostim, kas apkūpuoti gruomotā. Tymā pošā godā autore īgiva latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” par tekstilmuokslys i literaturys projektu “#100dečiLatvijai”.\nJaunajā gruomotā “Tuoraga stuosti” apkūpuoti stuosti par bīzpīnu, reizē — par sīvītem myusu dīnu sabīdreibā. Autore soka: “Tuorags kuo metamorfoze. Stuosti par izaugšonu. Par cylvaka izaugšonu, izaugšonu caur vusuom suopiem i puorbaudejumīm. Par izaugšonu par cylvaku. Par sīvīti.”\nKonkursa nūrisi atbaļsteja SIA “Zeize”. Uzvarātuoja sajims uzjāmuma sagatavietū duovonu karti pakolpuojumu voi preču sajimšonai salonā “DekoPrint” Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 112. Konkursa video sataiseiti ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialu atbolstu projektā “Digitālā Latgale portālā lakuga.lv”.\nKonkursa organizatori bīdreiba “LgSC” apvīnoj cylvākus, kam ir svareigi saglobuot i atteisteit Latgolys i latgaliskū kulturtelpu, latgalīšu volūdu. Bīdreiba vysod ir raudzejuse vysu pyrma atbaļsteit jaunūs latgalīšu autorus i izdūt kvalitativu literaturu, viereibu dagrīžūt jaunīšu auditorejai.\nZiņu sagataveja konkursa koordinatore Ilze Sperga, Tel. 29512432, e-posts ilze@lgsc


Viļānu kultūras nama folkloras ansamblis\nZiemassvētku pasākums Kultūras namā, Viļānos, 1995.g. 26.decembrī\nDibināts: 1989. gada oktobrī\nAtrodas: Viļānos, Rēzeknes raj., Latgalē\njaunāki par 14 gadiem: 9\nMuzīkas: vijole, cītara, bungas, akordeons.\nApraksts: Viļānūs folkloras tradīcejas aizasōkās 1989.goda rudinī. Tūreizejō Kultūras noma vadeitoja Sarmīte Kalvāne sapulcē folkloras mīļōtōjus un dorbōtīs gribātōjus, un kūpējim spākim tyka nūorganizāts kolektīvs 24 cylvāku sastōvā. Kolektīvs dorbōjās divys sezonas un tod, sakarā ar vadeitōjas aizīšonu, pajuka. 1992.godā nūtyka kolektiva ūtrō dzimšana , bet nu jau Ingas Stafeckas vadeibā un jaunā sastōvā (nū īprīkšejo palyka 7 daleibnīki). Kai sovu dzimšonas dīnu kolektīvs uzskota šo poša goda Zīmassvātkus, kod pyrmū reizi pasarodē publikai. Kūpš to laika mes strōdojam, myus var redzēt un dzierdēt Viļānūs, Rēzeknes rajonā, ōrpus rajona un arī republikas rūbežom.\nGodu mēs sōkam ar braukšonu Meteņūs, tod Leldīnu šiupeļim un ūlu mātōšonu. Gaviļejūt klusajūs pavasara vokorūs īdzīdom pavasari.Tod jau ļeigojom jautrōkajūs svātkūs - Jōņūs. Vosora aizasteidz dorbūs un ryupēs par ražu. Kod pīnōk rudiņs vakariešonu laiks ar meikļu miniešonu, posoku stōsteišonu, mēs svynom Mārteņus pi bogōteigi klōta galda.\n1992.-1994. goda dorba\tsezonas pagōja repertuāra apguvē un uzastōšonas beja vairōk sovā Kultūras nomā.\t1995.godā pīsadalējam rajūna svātkūs un tykom uzaicynōti uz Lītuvu, kur Kupišķūs sveinējam Rosas dīnu. 1996.godā bejom Feimaņūs, Vydsmuižā, Andrupenē. 1997.godā pīsadalējam festivalā Baltica-97.\nKolektivam aug jaunō maiņa - bārnu folkloras ansamblis Biteites.\nRasas svētki Kupišķos, Lietuvā, 1995.g. 24.jūnijā\nDziesmas paraugs: Čižyks (1998.g.)\nViens pantiņš AU formātā (445 Kb)\nVisa dziesma MP3 formātā (360 Kb)\nAdrese: Inga Stafecka, Masaļski, Viļāni, Rēzeknes raj., LV-4650, Latvija\nTālrunis: 46-63325 (m.), 46-62250 (d.)\nZiņas sniegtas: 1998. gada 26. augustā


Archives for August 2016 | 360 Orthopedics\non August 29, 2016 by sarasotaAdmin.\non August 18, 2016 by sarasotaAdmin.\non August 10, 2016 by sarasotaAdmin.\non August 1, 2016 by sarasotaAdmin.


Miera iela 15/K-2, Rīga, LV–1001\nООО «Emotion Industry»\nрег. no. 50103275721\nНДС No. LV50103275721\nMiera 15 K-1, Riga, Latvia\nБанк: A/S Swedbank,


Vision, Struktur & Form – Kommunikationsdesign, Stuttgart_hellofarm Design Studio | hellofarm.de contacts\nVision, Struktur Form Kommunikationsdesign, Stuttgarthellofarm Design Studio\nDas hellofarm Design Studio ist ein zeitgenössisches Gestaltungsbüro für Visuelle Konzeptentwicklung, Art Direction & Grafik Design mit Sitz in Stuttgart.\nOVERVIEW OF hellofarm.de\nTRAFFIC RANK FOR HELLOFARM.DE\nHey there! Start your review of hellofarm.de\nCONTACTS AT HELLOFARM.DE\n11 hf nycds 09\n12 hf nycds 10\n13 hf nycds 11\n14 hf nycds 12\n15 hf nycds 13\n16 hf nycds 14\n17 im zauberland oz\n18 bmw i\nLeistung Naming, Art Direction, Design, Typografie. Hellofarm Labeldesign bimbambou 01. Hellofarm Letterpress Visitenkarten bimbambou. Hellofarm Letterpress Visitenkarten bunt. Hellofarm Visitenkarten Corporate DEsign bimbambou. Hellofarm Stempel Corporate Design bimbambou. Hellofarm labeldesign bimbambou 02. Hellofarm Tags bimbambou 02. Hellofarm Logo-Design Messe bimbambou. Marie Das fliegende Kindermädchen. Auch 2009 gestaltete hellofarm die Veranstaltungskommunikation für. Hf Marie 06 1600px. Hellof.\nillustration karolina pyrcik, fotografie marco vedana, hf nycds 03, hf nycds 04, hf nycds 05, hf nycds 01, hf nycds 02, hf nycds 06, hf nycds 07, hf nycds 08, hf nycds 09, hf nycds 10, hf nycds 11, hf nycds 12, hf nycds 13, hf nycds 14, im zauberland oz, bmw i, designhelps\nBeuys – berichtet - _hellofarm Design Studio_hellofarm Design Studio\n14 Beuys Doku 1200px. 15 Beuys Doku 1200px. 16 Beuys Doku 1200px. 17 Beuys Doku 1200px. 18 Beuys Doku 1200px. 19 Beuys Doku 1200px. 20 Beuys Doku 1200px. 21 Beuys Doku 1200px.\nBMW i - _hellofarm Design Studio_hellofarm Design Studio\nHf bmwi 04 1200px. Hf bmwi 05 1200px. Hf bmwi 03 1200px. Hf bmwi 06 1200px. Hf bmwi 07 1200px.\nDer Missbrauch dieser gesetzlich vorgeschriebenen Angaben wird als unzulässiger Eingriff in den geschäftlichen Betrieb ( 823 Absatz 1 BGB) geahndet.\n« BÊTE NOIRE » is UNLEASHED!!! DIGIPACK LIMITED VERSION OUT ON OCTOBER 26TH / DIGITAL RELEASE ON OCTOBER 28TH\nLone-wolf low and Nore The Lucky play on.


Часы 907 K - LS. 2 060 рублей.\nГлавная » 02. Камины » Каминные аксессуары и опции » Ragar » Часы из камня полиустон » Часы 907 K - LS


Datum tisku: 17. 2. 2019 16:50


Spieļuot lobu muzyku i īprīcynuot publiku – grupa "Reibums" - lakuga.lv\nTemys: Grupa Reibums, Kaunata, muzyka, muzyka latgaliski, Reibums\nJaunumi muzykā latgaliski vysleidza nav kotrys dīnys nūtykums, tok itūreiz nav viņ stuosts par vīnu dzīsmi, a vasalu grupu. Izaruod, ka grupa “Reibums”, par kurū ir itys stuosts, izaveiduojuse jau 2020. godā. Leidz šam grupai ir bejs puora koncertu, tok pandemeja naļuovuse piļneibā izapaust.\nGrupa “Reibums” īt nu Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogosta. Kai stuosta poši grupys dalinīki, itūšaļt grupā spieļoj treis cylvāki – Vitaļs (gitara i vokals), Imants (basgitara i vokals) i Valers (bungys). Grupa rodusēs jau 2020. godā, kod treis draugi nūlāmuši reizi pa reizei sasatikt, kab uzspieļuot muzyku. Suokuos puišim nabeja atsevišku plānu “veiduot grupu”, tok piec puora mieginuojumu jī izlēme, ka vajag uzspieļuot kaidu koncertu, i tai tei līta aizguojuse.\nGrupys “Reibums” repertuara pamatā ir ļusteigys dzīsmys, kurys teik izpiļdeitys latgaliski, partū ka tei ir volūda, kurā kasdīnā runoj vysi grupys dalinīki, i, kai soka poši puiši, spieļuot muzyku latgaliski redzīs dabeigi.\nKarteņa: grupa “Reibums” nu kreisuos Vitaļs, Valers, Imants.\nCikom leluokuo daļa grupys dzīšmu ir uorzemu grupu kaverversejis. Dažys dzīsmis ir “aizajimtys” nu uorzemu grupu, vuordus puorlīkūt latgaliski. Tok grupai ir ari sovys dzīsmis i teik raudzeits reizi mienesī publicēt pa vīnam jaunam īrokstam.\nKai īsmej poši grupys dalinīki: “Mes izalosam tuos dzīsmis, kurys pateik pošim. Naasam perfekcionisti – ka dzīsmei ir treis akordi, mes lobuok spieļuosim tū dzīsmi, kurai ir divi akordi”. Grupa vēļ cikom naplānoj startēt “Eirovizejā”, sovu ceļu suoks ar koncertim Latgolā. “Reibums” mierkis ir spieļuot lobu muzyku i īprīcynuot publiku, varbyut tikt ari leidz tam, kab kotrys mieginuojums nav bejs veļteigs, tok teik izdareits koč kas produktivs.\nItū pīktdiņ, 10. majā, ostoņuos stuņdēs vokorā grupa uzastuos Rēzeknis “Ausmeņa kebabs” kopejneicā (N. Rancana īla 41, Rēzekne).\nSovpus grupys aktivitatem var sekuot leidza jūs Facebook lopā ITE, i jūs Instagram profilā ITE.


Dainis Mjartāns: Varai pīdar laiceiba, taisneibai - myužeiba - lakuga.lv\nTemys: Dainis Mjartāns, Latgolys kongresa symtgadis pimineklis, Latgolys kongress, redzīņs, Roksts\nRoksta autors: Dainis Mjartāns, bīdreiba “Latgaļu sāta”\nUzroksts iz Latgolys kongresa symtgadei veļteituo pīminekļa Rēzeknē ir aktivizējs Latgolys sabīdriskuos organizacejis. Teik vuokti paroksti i organizātys aptaujis.\nSaprūtams, varim poši sev puormest, parkū tys natyka dareits jau pyrma goda, kod sabīdryskuos dūmys spīdīņam byutu daudz leluoks spāks ītekmēt lāmuma pījiemiejus – Rēzeknis piļsātys dūmis deputatus.\nSabīdriskuo medeja LSM.lv portalā varim skaiteit, ka “par paredzēto Raiņa citātu, ne par otro uzrakstu latgaliešu valodā un tā pareizrakstību vienotības latgaliešiem nav.” Tei nav taisneiba.\nAktivuokuos latgalīšu sabīdriskuos organizacejis i sabīdreibā zynomys personys vīnpruoteigai soka, ka Raiņam, kurs 1917. godā dzeivuoja Šveicē i Latvejā atsagrīze viņ 1920. godā ar kongresu Rēzeknē nav tīša sakara.\nSaisteibā ar paradzātū ūtrū uzrokstu “1917. goda 26. un 27. aprelī p. v. st. itymā vītā kinoteatrī “Diana” nūtyka Pyrmais Latgolas latvīšu kongress, kas lēme par apsavīnōšonu ar Kūrzemi un Vidzemi” lāmuma pījiemiejim byutu juoīsaklausa volūdneicys L. Leikumys redzīnī, kas publicāts www.lakuga.lv/2017/02/14/pyrmuo-latgolys-kongresa-gudam-pa-materialu-padim/\nSakarā ar da šam apstyprynuotū Raiņa citatu varim aizdūt pamatuotu vaicuojumu, parkū pīminekļa autors i pasyuteituoji skaita, ka Latgolai vysu laiku juopīruoda lojalitate Latvejai? Tys jau eisi i konkreti pasaceits iz Atbreivuošonys pīminekļa “Vienoti Latvijai”.\nSabīdreiba ir sasaviļņuojuse. Itamuos dīnuos Rēzeknis dūme sajam daudzus īsacejumus.\nBīdreiba “Latgolys Saeima” aicynoj sabīdriskuos organizacejis vīnuotīs par uzrokstu, ar kurū suocēs kongresa rezolucejis teksta ūtrais pants: “Mes Latgolys latvīši… .” Te gon vaicuojums, voi vys tik navajadzātu lītuot tuo laika originalraksteibu “Mes Latgolas latwīši….” ?\nJemūt vārā, ka Fraņcs Trasuns beja tys, kurs varēja puorlīcynuot puorejūs kongresa delegatus saredzēt Latgolys nuokūtni kūpeigā vaļstī, bīdreiba “Latgaļu sāta” īsoka kaidu nu politika popularuokajim citatim. Ari bīdreiba “Trešō zvaigzne” īsastuoj par F. Trasuna citatu: “Varai pīdar laiceiba, taisneibai – myužeiba.”\nKai aplīcynoj Rēzeknis piļsātys dūmis Sabīdriskūs attīceibu nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs, pyrmūdiņ Rēzeknis dūmis Kulturys komisejis sēdē tyka nūsprīsts par izmaiņom iz kongresam veļteituo pīminekļa uzroksta, tok golavuords ir dūmis deputatim, partū catūrtdiņ Rēzeknis piļsātys dūmis sēdē deputati izavielēs storp div variantim: “I Kurzeme, i Vidzeme, i Latgale mūsu” (Rainis) voi “Varai pīdar laiceiba, taisneibai – myužeiba.” (Fraņcs Trasuns)\nVarim cerēt, ka Rēzeknis piļsātys dūmis deputati itū vīdū F. Trasuna dūmu nauzjims personeigi, nu sprīss piec byuteibys i jims vārā sabīdriskū dūmu.\nSabīdreibā naizpratni radejuse ari Vaļsts volūdys centra praseiba, ka iz pīminekļa raksteitū tekstu latgalīšu volūdā napīcīšams dublēt latvīšu volūdā. Kai LSM.lv skaidroj Vaļsts volūdys centra direktors Māris Baltiņš, tod kongresa mierkis beja par Latgolys apvīnuošonu ar Kūrzemi i Vydzemi, izveidojūt vīnu teritoreju. “Ja mēs tagad šo aspektu neņemam vērā, tad uzraksts tikai latgaliešu rakstu valodā varētu liecināt, ka mēs neesam sasnieguši šī kongresa mērķi.”\nKomentari varātu byut līki, partū ka skaidri radzams, ka M. Baltiņa kunga redzīņs veiduojīs, naīsapazeistūt pat ar Latgolys kongresa lāmumim.


Translation Services USA - Translate "isula" into Latvian (latviešu)\nTranslate "isula" into Latvian (latviešu)\nsala (Latvian / latviešu)\nDo you need Corsican translation for your personal or business project? Now that you've found how to say "isula" in Latvian, Translation Services USA can help with that, too!\nFind other interesting words in Corsican and Latvian by browsing through our dictionary:


LR 4 skaņ jauns raidejums par Latgolu - lakuga.lv\nTemys: Latgolys studeja, Latvejis Radeja, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Roksts, Sergejs Kuznecovs, Латгальская студия\nNu 6. janvara Latvejis Radejis 4. programā krīvu volūdā suocs skanēt jauns raidejums par Latgolu “Латгальская студия” (tulk. Latgolys studeja). Eterā raidejums skaņ sastdīnēs 11.10, atkuortuojumu var dzierdēt trešdīnēs 14.10, kai ari sevkurā laikā nūsaklauseit internetā. “Латгальская студия” veidoj Latvejis Radejis Latgolys studeja Rēzeknē, bez jaunuo raidejuma studeja gatavej vēļ divus raidejumus – “Kolnasātu”, kas skaņ satdīnēs LR 1, i “Latgolys stuņde”, kas skaņ kotrū pīktdīni tīšraidē LR 1 Latgolys teritorejā.\nPyrmajā “Латгальская студия” raidejumā stuosta par Goliševu, kas ir vīns nu Latgolys krīvyskuokajim pogostim, raidejuma vadeituojs Sergejs Kuznecovs teikās ar daiļsliduotuoju Denisu Vasiļjevu. Raidejumā tiks runuots ari par latgaliskim vuordim, itymā reizē par vuordu “Vasals!”.


3. A. 465. 511. P. Viļums Jāsmuižas Jazovā, Latvju kultūras kr.\nVīnā apgobolā dzeivuoja vacs vec's ar sovu sīvu. Jīm beja vaca ustabiņa. Kaidā dīnā vec's, sādādams uorā pi lūga, ēdja pupas. Vīna pupa najauši nūkrita zemē. Vokorā veči aizguoja gulātu un, kad reitā pīsacēļa, īsavēŗa pi lūga izaugušu gaŗu, gaŗu pupu. Pupa beja tik lela, ka veči navarēja labi saredzēt viersyunes un tik manīia. ka augši gaisā nazkas ir.\nVec's suoka kuopt pa pupu. Kuopja, kuopja un pīkuopja pi skaistas ustabiņas. Attaisīja vec's durovas, īguoja īškā un redz skaistu ustabiņu, kurā beja sīra ceplis un svīsta pluociņi. Cylvāku ustobā nabeja. Vec's atlauzja cepļam molu, pajēmja pusi pluociņa, īleida koktā, ād un gaida, kas byus. Tymā muojiņā dzeivuoja rogona ar trejom meitom: vīnaci, divaci un trejaci. Atguoja rogona un redz, ka cep]am styura nav un pus pluociņa tryukst. Rogona izmeklēja vysus koktus, bet veča naatroda naīsavēra.\nŪtrā dīnā rogona aizīdama ar sovom meitom atstuoja sātā vīnaci nūsavērt, kas cepli lauž un pluociņus ād. Večam otkon ēst īsagribēia un jis otkon dūmoj, kai tikt pi cepļa un pluociņim. Vec's sadūmuoja aizmidzēt vīnaci un suoka runuot: "Mīgu, mīgu, vīnacīte!"\nVīnace aizmyga. Vec's izleida nu kokta, atlauzja vēļ leluoku gobolu cepļam, pajēmja vīnu pluocini un otkon īleida koktā un sēd. Atīt rogona ar meitom un redz, ka cepļam rūbs izlauzts un pluociņa nav, bet meita guļ. Rogona izmūdynuoja meitu un prosa, kas lauzja cepli un pluociņus zoga, bet meita navarēja pasacīt, jo jei vysu laiku gulēja. Sasadusmuoja rogona un padzyna sovu meitu.\nUtrā dīnā aizīt rogona ar trejaci, bet divaci atstuoja muojuos. Vec's otkon aizmidzēja divaci, saukdams: "Mīgu, mīgu, vīna actiņa, mīgu, mīgu, ūtra actiņa!"\nPats vec's otkon pīlauzja sīra, pajēmja pluociņu un īleida sovā koktā. Atīt rogona ar meitu un redz, ka otkon ceplis lauzts un plouciņi zogti, bet meita guļ. Divace ari nazynuoja, kas tū vusu darīja. Sasadusmuoja rogona uz sovas ūtras meitas, sasyta jū un izdzyna nu sātas.\nTrešā dīnā rogona aizguoja vīna paša un muojuos palyka trejace. Vec's dūmuoja, ka jai ir divi acis un suoka mydzynuot: "Mīgu, mīgu, vīna actiņa, mīgu, mīgu, ūtra actiņa!"\nDivi actiņas aizmyga, bet trešuo vysu redzēja, kū vec's darīja. Atguoja rogona un trejace vysu izstuostīja, kū redzēja. Rogona izvylka veci nu kokta, īlyka pīstā un suoka gryust. Vec’s tikkū dzeivs suoka lyugtīs, lai palaiž jū vaļā sacīdams: "Muna sīva ir loba zeida audēja, jei tev pīsaauss kleitu, goldautu un kuo tik gribi, tik palaid mani vaļā."\nRogona nūticēja večam un atlaidja jū. Vec's nūkuopja pa tū pašu pupu pi sovas ustabiņas, pajēmja ciervi un nūcierta pupu. Pupa nūsaguozja ar vysom rogonom un rogonas beja pagolom. Veči sanesja sovā ustobā sīra cepli un svīsta pluociņus un tuo sīra un svīsta jīm pīteik pa šam laikam.


Ļusteiguos "Vabaļis" i jūs dzīduot prīca - lakuga.lv\nĻusteiguos “Vabaļis” i jūs dzīduot prīca\nTemys: Daugovpiļs nūvods, dzīsmis, grāksyudze, latgaliski, Lauska, Pa celeņu, Roksts, spoveds, Vabaļis, Vabalis pogosts, Vabole\nPyrma napylna goda čyvynuotovā varieja skaiteit skona režisora Edgara Skrāģa prīcu, ka dabeigts dorbs pi etnografiskuo ansambļa „Vabaļis” diska izbraukuma īroksta. Niu ar izdevnīceibys „Lauska” starpnīceibu disks ir klivs taustoms i gotovs prīcēt kotru Vabalis pogosta dzīšmu i stuostu pasaklauseit grybātuoju.\nLatgolā ir vaira kai četrudesmit folklorys kūpu i etnografiskūs ansambļu, nu cīši reši kurs nu jim teik pi sova īroksta, i taišni deļ tuo jaunuokais etnografiskais ansamblis Latgolā i vysā Latvejā „Vabaļis” (1. aprelī svieteis septeitū dzimšonys dīnu) var eipaši lepuotīs ar padareitū.\nKai albuma dasacejumā soka etnomuzykologe Anda Beitāne – „Pa celeņu…” dūd breineigu īspieju īpasazeit ar Daugovpiļs nūvoda Vabalis pogosta tradicionalū muzyku. Nu albumā atrūnoma na viņ vokaluo i instrumentaluo muzyka – tī ir ari ansambļa sīvu stuosti, puorsokys i anekdoti, kurymūs eipaši labi atsakluoj Vabalis pogosta izlūksnis sovpateibys (gailiets, kakiets, tuods, nūsorgova, nie i c.). Albumā īraksteitys 12 dzīsmis, 4 stuosti i 2 garmanis instrumentalī goboli – saīt 18 ituo Daugovpiļs apleicīnis pogosta folklorys vierteibys. Saturiski dzīsmis ir vaira stuosti nu sadzeivis, preceibu temys. Albumā atrūnoms ari tik pazeistamuos dzīsmis „Tuoli dzeivoj” Vabalis variants. Taipat šmuka gon vizuali (tū puškoj ansambļa dalineicu rūkdorbu musturi), gon saturiski ir albuma gruomateņa, kas ļaun izzynuot vaira par ansambļa rošonūs i nakluotīnē īpasazeit ar kotru dzīduotuoju i juos dzīduošonys prīcu. Sova vīta ansamblī i albumā ir ari Gipteru Juoņam, kas boguotynoj sīvu dzīduošonu ar garmanis spieli, kurū īsavuiciejs nu sova tāva.\nKa da itam disku formatā bejuse īspieja vaira īpasazeit ar dzīsmem i dzīduotuojim nu Zīmeļlatgolys (pīvadumam, Margarita Šakina, Medņevys dzīduotuojis) i Vydslatgolys pusis, tod eipaši vierteigi ir tys, ka niu tei ir Latgolys dīnavydu daļa. Koč ari Latgolai ar sovu folklorys montuojuma boguoteibu byutu kū raksteit i ruodeit vēļ daudzim symtim disku, itaids vīns mozs gabaleņš jau ir lobs modernuo veida montuojums cytom paaudzem.\nPoša „Vabaļis” pyrmū reizi dzeivē redzieju pārnuo goda festivala „Baltica” dižkoncertā kinu teatrī „Splendid Palace”. Kod „Vabalis” izguoja iz skotuvis i suoce dzīduot, navarieju atraut ocu i ībaksteju blokussādātuojai „Pasaver, kaidys juos breineigys!” Niu gryuts apraksteit, nu tei beja dzeiva ļuste i prīca kameru i skateituoju prīškā. Vīnu šaļti gribiejuos ansambļa sīvys saleidzynuot ar pārnuo goda sābru zemis Eirovizejis zirdzeņu udmurtu babeņom „Бурановские Бабушки”. Nu taidys eistyn ļusteigys, prīceigys i kusteigys buobenis. I taišni tū vysu var just albuma dzīšmu i stuostu īrokstu vydā. I kai nasasmīsi leidza, kod stuostā-anekdotā par spovedi, sīvys raun smīklus pylnā bolsā? Asu vaira kai puorlīcynuota, ka taidys energiskys sīvys, kuruos cauri dzeivis nostai atrūn laiku i spāku tradicejai i dzīsmei, dzeivoj kotrā Latgolys nūvodā, nu īsoku itymā reizē pastarpynuoti pagasteit Vabalis pogostā i nūgiut tū gabaleņu prīcys, kas ir Vabalis sīvuos i Gipteru Juoņa garmanē. Kai soka ansambļa dalineica Sofija Svētiņa, kas stuosta ari zamuškā nūsaklausomū “Grāksyudzi”, soka: „Kūpā kai pavalkam – sirds prīcojās, a ka ļusteiguoka dzīsme, i kuojis doncuot cylojās.”\nKa izīt ļuste, tod 1. aprelī četruos stuņdēs piec pušdīņu var nūbraukt iz Daugovpiļs nūvoda Vabalis Kulturys centru, kur byus albuma attaiseišonys svātki i reizē ansambļa septeitais jubilejs.\nKarteņā – “Vabaļis” folklorys festivalā “Baltica”, autoris foto


Piscovaja kniga byvšago Pinskago starostva sostavlennaja po povelěniju korolja Sigizmunda Avgusta v 1561 - 1566 godach Pinskim i Kobrinskim starostoju Lavrinom Vojnoju S perevodom na russkij jazyk>. (Perevod i predislovie sostavil S. Šolkovič.) 2


Laura i Romāns "Treispukstu muzykā" - lakuga.lv\nTemys: Berķenele, Egita Terēze Jonāne, Laura Bicāne, Roksts, Romāns Sladzis, Treispuksti\n29. maijā 17:30 iz eipašu koncertu Raiņa sātā „Berķenele” Daugovpiļs nūvodā īlyudz Laura Bicāne i Romāns Sladzis.\nKoncertā „Treispukstu muzyka” izskanēs Laurys Bicānis dzīsmis, kas topušys piec gazetys „Latgales Laiks” žurnalistis Egitys Terēzis Jonānis haikom.\n„Treispukstu muzyka” ir 8 „treispukstu” cikls, kurūs Laura poša tai ari sauc – pyrmais treispuksts, ūtrais, trešais… Melodeja haikom atguojuse poša nu seve – kas pyrmais golvā skaniejs, tys ari pīraksteits.\nIz Raiņa sātu nu Daugovpiļs (nu Universitatis Vīneibys īlā 13) kursēs mikroautobuss. 17:10 iz muzeju, 18:20 atpakaļ iz Daugovpili.\nVaira dazynuošonys pa telefonu: 26064191\nLaKuGys skaiteituojim niu ir breineiga īspieja nūsaklauseit puora “treispukstus” pyrma paradzātuo koncerta. Īroksts nu Laurys Bicānis dzīšmu vokora 23. majā Reigā.


Uzroksti pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā / PIECI / / Pieci.lv\n7. novembris 2020, 16:50\nPopularizejūt latgalīšu rokstu volūdu jau catūrtū reizi nūteik pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā. Tymā itūgod četri anekdoti, kū diktej Latvejis Instagram personeiba, pasuokumu vadeituojs i vīnkuoršais latgalīts Lauris Zalāns.\nDiktatu vari nūsaklausēt ituos nedeļis raidejumā voi te - ej.uz/DiktatsLTG2020 - bet pīraksteitū tekstu puorbaudēt ite:\nMuote līk gulēt sovu mozū dālu. Dzīd jam mīga dzīsmeņu jau ūtrū stuņdi, bārns kai naguļ, tai naguļ. Beiguos juos dieleņš naiztur i soka: “Mam, tu cīši šmukai dzīdi, bet es grybu gulēt!”\nAndris soka sovam draugam Juram: “Dzierdieji, školuotuoja veseleibys stuņdē stuosteja, ka školānim ir juoguļ ostonis stuņdis.” Draugs atsoka: “Kai mes varim gulēt ostonis stuņdis, ka stuņžu sarokstā ir tikai septenis?”\nMuote vaicoj dālam: “Kuknē iz golda stuovēja diveji torta goboli. Deļkuo niule ir tikai vīns? Tu maņ vari paskaidruot?” “Varu! Tī beja tymss, i es tuo ūtruo gobola naredzieju,” atsoka dāls.\nSkolnieciņš no Pokaiņu meža 11. novembris, 10:57