Thor - Prūsiska Wikipēdija\nWersiōni kāigi iz 09:45, 28 wassarins 2012 (Waidinnais appun)\n(Ast teīkuns(si) nāunan pāusan "Thor '''Thor''' (prusicizītan ''Tōrs''', wūraskandināwiskai ''Þórr'' - prūsiskai ''Perkūns'' - aīns iz galwas dēiwans…")\nWersiōni kāigi iz 09:47, 28 wassarins 2012 (Waidinnais appun)\n'''Thor''' (prusicizītan ''Tōrs''', wūraskandināwiskai ''Þórr'' - prūsiskai ''Perkūns'' - aīns iz galwas dēiwans stesses Skandināwiskan mitolōgijan iz Åsa dināstijan. Pussideinaniskai tāns bēi pabilītan ''Dōnars''. Thor ast perkūnan be kāukas dēiws, dēiws stesse gīwis spārtan, būrikistan. Tāns dāst sūjin, āustan, tāns dīgi papekāi buttan be salūbiskwan. Ōdinas be Jördas sūns, wīrs stesses Sif.
\n'''Thor''' (prusicizītan '''Tōrs''', wūraskandināwiskai ''Þórr'' - prūsiskai tulkautan ''Perkūns'') - aīns iz galwas dēiwans stesses Skandināwiskan mitolōgijan iz Åsa dināstijan. Pussideinaniskai tāns bēi pabilītan ''Dōnars''. Thor ast perkūnan be kāukas dēiws, dēiws stesse gīwis spārtan, būrikistan. Tāns dāst sūjin, āustan, tāns dīgi papekāi buttan be salūbiskwan. Ōdinas be Jördas sūns, wīrs stesses Sif.
\nTōrs bēi laikātan, kāigi wālnan per zmūnins nikāi Ōdins. Tāns bēi pat subs nērtingi kāi Ōdins, adder ni bēi tīt niizprestaminan.
\nTāns bēi pawaidīntan deznimai tīt: wīrs sen ilgan wūrmin bārdan be swajjan kūjan Mjöllniran en rānkai - sta'st tenesses spārtiskwas zentlin. Tenesse swintan garrin ast [[anzans]]. Tāns pintegaūwa sen rīdwanan, kawīdan tensītan pra wuzukkans. En Ragnarōkas kērdai (Dēiwan wangā) tāns ebwarēi ūlinsnan prīki Midgardas angzdrin - Jormungandan, adder tāns aulaūwa, angzdres ēndas paggan.

\nPa tenesse emnin pastāi pabilītan ketwirtā sawaītis deinā (galwai en germāniskamans billins):\n*dāniskai, šwēdiskai, nōrwigiskai - torsdag\n*[[dāniska bilā|dāniskai]], šwēdiskai, nōrwigiskai - torsdag\n*farēiriskai - tórsdagur\n*[[farēiriska bilā|farēiriskai]] - tórsdagur\n*sōmiskai - torstai\n*ullandiskai - donderdag\nWersiōni kāigi iz 09:47, 28 wassarins 2012


Search 5 results for dvīpavatī\ntrayodaśadvīpavatī mfn. consisting of 13 islands (the earth)\ndvīpavatī noun (feminine) a river (Monier-Williams, Sir M. (1988))\nFrequency rank 55251/72933\nWordnet Search "dvīpavatī" has 1 results.\nParse Time: 1.282s Search Word: dvīpavatī Input Encoding: IAST: dvīpavatī


Igračka Clementoni puzle 1000 panorama flamingo\nPuzle104 maxi dumbo 2019\nIgračka Clementoni Puzle 104 kom. vrijeme za bajke\nPuzle 30 kom. Avengers\nIgračka Clementoni puzle 500 kom., Classic romance\nPuzzle 40 podne shimmer and shine\nIgračka Clementoni Puzle 104 kom. Pixar party


Ilzis Spergys kruojuma "Dzeiveiba" radejis lasejumi - "Marabeju kolns" - lakuga.lv\nIlzis Spergys kruojuma “Dzeiveiba” radejis lasejumi – “Marabeju kolns”\n07/12/2021 @ 22:05\nIlzis Spergys debeja stuostu kruojumā “Dzeiveiba”, kas izguojs 2014. godā, apkūpuoti deveni da tuo napublicāti voi škārsteiklā fragmentari publicāti stuosti latgaliski. Radejis lasejumu versejā byus īmyužynuoti seši nu tūs – 7. decembrī skanēs stuosts “Marabeju kolns”, 8. decembrī “Puika mežā”, 9. decembrī “Laime”, 10. decembrī “Duraceņš” i “Stuosts par suneiti”, bet 11. decembrī radejis lasejumi nūsaslēgs ar stuostu “Deputats”. Kotru vokoru gaidoms gondreiž stuņdi gars īroksts. Taipat vysi stuosti jau 7. decembrī byus daīmami nūsaklauseišonai Latvejis Radejis sātyslopā i latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv. “Dzeiveiba” radejis lasejumi byus pyrmais da ituo audio versejā piļneibā latgaliski īraksteitais i Latvejis Radejis “Radioteatrī” izskaniejušais dorbs .


Daugovpiļs īsnāguse dasacejumu konkursā par Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 titulu - lakuga.lv\nTemys: Daugavpils 2027, Daugovpiļs, Diāna Soldāne, Eiropys Kulturys golvyspiļsāta 2027\n4. aprelī Kulturys ministrejā īsnāgts Daugovpiļs gola atlasis dasacejums Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 konkursam, informej dasacejuma “Daugavpils 2027” izstruodis koordinatore Diāna Soldāne. Tys ir 18 mienešu dorba rezultats, kura izstruodē Daugovpiļs piļsāta sasadorbuoja ar Rēzeknis piļsātu i Augšdaugovys, Bolvu, Kruoslovys, Leivuona, Ludzys, Preiļu i Rēzeknis nūvodim.\nDasacejuma vodūšais motivs ir Lingua Franca: meklēt, radeit, runuot. Tys ir redzīņs par tū, ka muoksla i kultura ir kūpeiguo volūda, kū vajag meklēt i radeit, kuruos golvonuos īzeimis juoīvyn sarunuos, kab rysynuotu myusu dīnu laikmatam rakstureigūs izaicynuojumus. Kūpeiga kulturys volūda ir myusu ceļš dažaidu vidis i socialūs vaicuojumu rysynuošonai, ilgtspieju i īkļaušonu izavielejūt par caurveju vierteibom.\nDaugovpiļs programys kūpejū stuostu veidoj pīcys dalis: Pīturzeimis: vītrade piļsātā i dobā; Burti i ziļbis: tylti byušonai iz prīšku; Vuordi: klusums, trūksnis i jāga; Teikumi: es montoju, es nūvierteju, es muoku, es jaunu rodu; Stuosti: es saprūtu tevi. 100 muokslys i kulturys nūtikšonys īsaisteis i kūpā ļaus dorbuotīs ap 1000 muokslinīku nu vysa pasauļa, Eiropys, Latvejis i Latgolys.\nDasacejumu izstruoduoja reiceibys grupa: Diāna Soldāne, dasacejuma izstruodis koordinatore; Māris Čačka, kulturys i muokslys programys muokslinīcyskais vadeituojs; Inga Belousa, ilgtspiejis nūdrūsynuošonys koordinatore; Jorens Dobkevičs, sabīdreibys īsaistis koordinators; Olga Tolmačova, storptautyskuos komunikacejis specialiste; Jelena Dedele, komunikacejis specialiste; Mudīte Kiseļova, regionaluos sadarbeibys koordinatore i Vita Viļevko, izstruodis asistente. Kulturys i muokslys programys kuratori ir Krista Burāne, Mārtiņš Eihe, Mārtiņš Eņģelis, Ieva Johansson, Gundega Laiviņa, Gita Lancere, Valentīns Petjko, Inga Šteimane, Sarmīte Teivāne i Lauma Žubule. Dasacejums izstruoduots cīšā sadarbeibā ar Latgolys pošvaļdeibu kulturys i rodūšuo sektora puorstuovim, sabīdryskajom organizacejom, vaļsts i storptautyskūs īstuožu puorstuovim, kai ari dzeivuotuojim i atbaļsteituojim vysā pasaulī.\nGola atlasis dasacejums tyka veiduots, papyldynojūt, pylnveidojūt i puorstruodojūt prīškatlasis dasacejums, kurs tyka izstruoduots 2021. goda pyrmajā pusē i kura izstruodē dasacejums “Daugavpils 2027” sasadorbuoja ar Vizionaruos kulturys fondu, dūmneicu “Culture Lab” i Latvejis Kulturys akademeju.\nKonkursa nuokušais pūsms ir dasacejuma aizstuoviešona – žurejis delegacejis vizeite Daugovpilī 5. majā i dasacejuma prezentaceja 9. majā Reigā. Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 titula sajiemieja Latvejā tiks paziņuota presis konferencē 10. majā. “Daugavpils 2027” aktivitatem var sekuot sātys lopā www.daugavpils2027.eu i socialajūs teiklūs.


VI Latgolys stuostnīku festivals “Omotu stuosti” veļteits stykla pyutiejim - lakuga.lv\nKarteņa: publicitatis materiali\nTemys: Leivuons, Omotu stuosti, stuostnīki, stykla pyušona, VI Latgolys stuostnīku festivals, Vilhelmīne Jakimova\nVosorys izskaņā, 20.–21. augustā, Leivuonā aicynoj stuostnīkus nu vysys Latvejis iz VI Latgolys stuostnīku festivalu “Omotu stuosti”. Itūgod gūdā tyks calts stykla pyutieja omots, informej Latgolys stuostnīku festivalu kusteibys aizsuocieja Vilhelmīne Jakimova.\nVīns nu ituo festivala aizdavumu ir veiduot atpazeistamu i radūšu platformu Latgolys amatnīceibys izzynuošonai i populariziešonai. Īprīškejūs festivalūs tyka īpazeiti pūdnīka, kuozu saimineicys, dravinīka, kliudzeņu pinieja i audieja omoti. Ituo gods tēma veļteita stykla pyutiejim, tiks stuosteits par itū omotu, juo pratiejim, tiks paruodeits stykla pyušonys process, i varēs puorsalīcynuot, kū spiej radeit amatnīka rūkys.\nPyrmuo festivala dīna tiks īsuokta ar Leivuona īpazeišonys ekskurseju “Līvānu tematisko soliņu stāsti”. Tod pi Leivuona nūvoda kulturys centra (KC) nūtiks festivala atkluošona. Stuostnīku festivala daleibnīki varēs pīsadaleit Mārys Mellēnys vadeitajā nūdarbeibā “Nemateriālais kultūras mantojums un personiskās pieredzes stāsti”. Te aicynuoti pīsadaleit ari cyti interesenti, īprīšk dasasokūt Leivuonu nūvoda KC sakarā ar Covid-19 drūšeibys nūsacejumu īvāruošonu.\nVokora pusē pi Leivuona nūvoda centraluos bibliotekys nūtiks Lelais stuostu vokors “Nepūt pīlītes…” Vokora nūslāgumā – “Stāstu groziņvakars” ar folklorys kūpu “Turki”.\nFestivala ūtruos dīnys aktivitatis paradzātys Leivuona stykla i amatnīceibys centrā. Mozajim klauseituojim byus Spūku stuostu stuņde ar Gunti Pakalnu.\nFestivala dalinīki varēs īsapazeit ar Leivuona stykla muzeja ekspoziceju. Iz radūšajom nūdarbeibom “Ne tikai stikla pūtēji…” aicynuos pyušamūs instrumentu izgataveituojs Aleksandrs Maijers. Festivala dalinīki īsaklauseis stykla pyutieju stuostūs i vāruos stykla pyušonys procesu. Piecpušdīnē jī gasteis Ingys Salminis stykla laidynuošonys darbneicā Uzjiemiejdarbeibys atbolsta centrā, byus īspieja pīsadaleit meistarklasē.\nIz festivalu teik aicynuoti vysu Latvejis kulturviesturiskūs nūvodu stuostnīki, UNESCO Latvejis Nacionaluos komisejis teikla “Stāstu bibliotēku” puorstuovi, kai ari vītejuos folklorys kūpys, stuostnīku kusteibys atbaļsteituoji i interesenti. Jamūt vārā epidemiologiskū situaceju vaļstī, festivalā byus īspieja pīsadaleit viņ vakcinātim ci puorslymuojušim daleibnīkim, paruodūt dereigu Covid-19 sertifikatu kūpā ar personu aplīcynūšu dokumentu. Taipat festivalā var pīsadaleit ari tuos personys, kurys 72 stuņdis pyrms īsarasšonys festivalā ir veikušys Covid-19 testu, i jis ir nagativs.\nIz festivala atkluotajim pasuokumim, kas ir bez moksys, aicynuots sevkurs interesents, viņ īprīšk registrejūtīs Leivuona nūvoda KC. Sekmeigai festivala nūtikšonai vajadzeiga individuala dasasaceišona da 25. juļa. Vairuok informacejis par festivalu, rokstūt iz e-postu jakimovavilhelmine@gmail.com, zvonūt 29495394 Vilhelmīnei Jakimovai ci 29969943 festivala reikuotuojai Annai Kārklei .


Pylna laika latgalīte Evija Maļkeviča-Grundele, latgaliskais vaļsts kontrolē i cukerkys / LR1 / / Latvijas Radio\n16. februāris 2019, 18:15\nEvija Maļkeviča-Grundele, pījimūt dzeivis izaicynuojumus i aicynuojumus, ir atsasacejuse nu dorbu Reigā i puorsacāluse iz dzeivi Latgolā, kab lypynuotu muolu i struoduotu par pylna laika latgalīti. Ar Evija raidejumā “Kolnasātā” jau asom sasatykuši – tys beja pyrma pusūtra goda, kod jei sovūs dorbūs i dūmuos vēļ riņčuoja storp Reigu, Ondrupini i Viļņu.\n"Maņ pošai taida sovpateiga atziņa, ka nui tu vari iztikt bez Reigys i ite ir gona daudz kū dareit, i tu vari tū izdareit bez Reigys.\nPa itū laiku asu tykuse ari poša pi sova cepļa i daudzi pūdu, pi daudzi interesantu apmaklātuoju, taipoš aizvadeiti daudzi interesanti pasuocīni, ari stuostnīku festivals Dagdā i Ondrupinē. Nui, i tod skaistā saimis lūkā apsaprecieju zam ūzula kai eists latgalīts. Tai lānom, pamozam, taipoš kai dobā, vyss vyrzuos iz prīšku."\nVīns nu svareiguokūs aizvadeituo goda nūtykumu Evijai beja trešais Latgolys stuostnīku festivals, kas nūsarysynuoja Dagdā i tuos apleicīnē.\n"Tī mes runuojom par bitinīkim, cēlem gaismā itū senejū omotu. Beja cīši lela prīca izpieteit i kūpā ar dalinīkim i cytim cylvākim pieteit itū omotu nu senejūs laiku, asūt Kroma kolnā, apsaverūt senejūs strūpeņus, i leidz pat myusdīnom."\nFoto: no personīgā arhīva Ceplis\nFoto: no personīgā arhīva Pi cepļa\nFoto: no personīgā arhīva Kuozys\nFoto: no personīgā arhīva Zam ūzula kuozuos\nFoto: no personīgā arhīva Stuostnīki\nEvija atkluoj, ka cytugod juļa ūtrā pusē stuostnīku festivals nūtiks Preiļūs i tuo tematika byus saisteita ar grūzu peišonu. "Īvirze kūka amatnīceibā. Es ceru, ka mes caur taidim stuostim paceļsim tū omotu i ari tuo vierteibu drupeit augšuok."\nEvija izsver, ka tys ir svareigi ari deļ tuo, kab cylvāks saprūt, kai tam amatnīka voi mozuo ražuotuoja produktam veidojās tei cena. Ari poša jau ir paraudzejuse padareit koč kū ari praktiski.\n"Es asu tykuse leidz klūgu savuokšonai i asu ari koč kū pynuse. Tys eistyneibā nav nikas naīspiejams, vystik drupeit juopasiež. Tī juoveic vysai daudz prīškdorbu, piec tuo ari pareizi juosuoc, lai aizītu tys taids vīnkuoršais pynums."\nEvija jau vairokus godus dorbojās ari Latvejis stuostnīku asociacejā, kas organizej itū stuostnīku pasuocīni.\n"Itymā godā nu asociacejis pusis mes gribim uzrunuot sabīdreibu pīminēt myusu stuostu i puorsoku dižgorus. Atzeimejūt Pītera Šmita godadīnu, gribīs aicynuot cylvākus vairuok stuosteit puorsokys. Pīminūt Šmitu, atrast sovu meiluokū puorsoku, jo jam jau ir vasals kruojums ar latgalīšu puorsokom. Tys byut taids īmeslis pošim latgalīšim sasapurynuot i papieteit kas mums ir. Niule, škurynojūt itū kruojumu, maņ pošai ir puorsteigums, ka tik daudz materialu ir savuokti Latgolā."\nAtbiļdūt iz vaicuojumu par latgalīšu puorsoku sovpateibu saleidzynojumā ar puornūvadnīku i cytu tautu puorsokom, Evija soka, ka koč ari nav cīši dzili tuos pietejuse, redzīs, ka myusu puorsokys ir pītyvynuotys dzeivis eistineibai i ir ari pavuicūšys.\n"Latgalīšu puorsokuos tev, prūtams, ir tyvuoka tei volūda i leidz ar tū tu saprūti ari koč kaidus apslāptus kodus, kū cyts piļsietnīks, reidzinīks tai izreiz nimoz navarātu atškatynuot."\nVīna nu pavuiceibu, kas atkluota skaitūt puorsokys, ir nasalīleit aiz laika, jo vyss beiguos var saīt pavysam cytaiž. Sovpus, runojūt par latgalīšim i jaunū dareituoju paaudzi, Evija ir nūskaņuota vairuok pozitivi.\n"Es dūmoju, ka dareituoju Latgolā pīteik i maņ prīca, ka cylvāki nasabeist suokt dareit koč kū, kas ir uorpus ramu, i ari verūtīs, cik ir jaunīšu. Pamozam jaunīši atsagrīž i maņ ruodīs, ka itei tendeņce šūbreid ir jau drupeit pozitivuoka, tai ka vyss kuorteibā. Pamozom."\nJau puora godu Evija ir pazeistama ari kai jaunuo pūdneica.\n"2017.goda golā ar muna školuotuoja Ilmāra Veceļa paleidzeibu es asu tykuse pi sova cepļa. Sopus aizvadeitais gods aizritiejs aktivā tuo kūršonā vysmoz reizi mienesī. Leidz ar tū beja cepļa atvieršona, vysaidys izstuodis i cyti pasuocīni. Pīsapiļdeja sapyns, iz kuru es cīši, cīši cerieju, jā. Tyku.\nMuna tehnika – es lypynoju pūdus, īsadvesmojūt nu vysaidu arheologiskūs materialu. Veidoju bezvirpys tehnikā, koč kū namu nu senejūs materialu, verūs ari koč kaidys jaunys formys. Mes ar školuotuoju Ilmāru beiguos nūguojom pi secynuojuma, ka tī myusu veiduotī trauki taipoš palīk taidi cylvākam dūmuoti, jo vyss, kū mes taisom, ir funkcionals i pīlītojams. Tradicionaluos formys taisūt, rūka poša ceļās.\nTei ir tei mageja, kas maņ ari cīši, cīši pateik, kai tu, sasadorbojūt ar vysaidom dobys stihejom i elementim, beiguos teic leidz taidam malnam pūdam, kur eistineibā tovs pūdnīka dorbs ir tikai puse, jo ūtru pusi izdora guņs. Varbyut piec laika taiseisim ari kaidā cytā kruosā, bet tagad tys malnais ir aktuals, taida tendeņce, mūdis līta, kas viesturiski guojuse nu Latgolys."\nEvijas Maļkevičys-Grundelis vuords atrūnoms ari storp Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2018” nominatu.\n"Maņ redzīs, ka tai navar pasceit, kas ir izceļami, tu vari varbyut koč kaidā vīnā godā pastuosteit par cylvāku taidu i taidu, izceļt koč kaidu nūtykumu. Kūpumā maņ redzīs, ka tī cylvāki var byut kai īdviesme koč kaidā nūteiktā laikā. Tys līk dūmuot, ka mums ir ar kū lepuotīs, kulturys ziņā, i ari tys paruoda koč kaidu ituo breiža atteisteibys pakuopi, ka mums ir tik daudz vysaidu aspektu, par kū runuot, lepuotīs."\nRenāte Lazdiņa sasateik ar Vaļsts kontrolis puorstuovim, kuri itūreiz runoj par latgaliskū jūs dorbā. Februarī atzeimejūt dzymtuos volūdys dīnu, ite lela viereiba teik pīvārsta ari latgalīšu volūdai. Kas tei taida “revidentu volūda” i kai jū puorlikt cylvākim saprūtamā volūdā? Taipoš drupeit ari par najiedzeigim objektim pošvaļdeibuos.\nVuordineicā Ilze Sperga i Arņs Slobožanins runuos par cukerkom i vysaidim soldonumim. Kas tuos taidys i kaidys itam vuordam saknis? Taipoš varēsit dazynuot, kas ir ryugtais iudiņs i mads, kuru naražoj bits.\nVIESTURE: ceļuošona 30.godu suokumā\n13. jūnijs, 18:40\nKopusvātki 'Covid-19' pandemjis laikā\n13. jūnijs, 18:34\nSenejuos muzykys soprans, pedagoge Ilze Grēvele-Skaraine


Fotografim vareiba dasasaceit pīdzeivuojumu nūmetnei Latgolā - lakuga.lv\nFotografim vareiba dasasaceit pīdzeivuojumu nūmetnei Latgolā\nTemys: Ežazars, fotografeja, fotografs, fototurisms.lv, Roksts\nFototurism.lv pīduovoj ituo goda leluokū fotopuorguojīni – treis dīnys Latgolā, glaznainuo Ežazara krostūs i soluos. Treis komandys, treis dīnys, treis aizdavumi. Vuiceibys, draudzeiga sacenseiba i naatkuortojama atpyuta.\nNu 3. leidz 5. juļam treis komandys fotografu draudzeigā sacenseibā i kūpeigā atpyutā teik aicynuotys izpieteit i apgiut Ežazara dobys skaistumu fotografejuos. Treis dīnu laikā dažaidūs aizdavumūs byus īspieja apgiut fotografiešonys prasmis dobys, dokumentalajā i portretu fotografejis žanrūs. Natraucātai nu uorpasauļa varēs nūsadūt rodušim mekliejumim i eksperimentim.\nVaira informacejis i dasacejuma anketa fototurisms.lv.\nKarteņa: fototurisms.lv publicitatis foto.


2007 Kistler Kistler Vyd. Cuvee Cathleen Chardonnay by Kistler Vineyards (Chardonnay)\nHome » Wines » Ürziger Würzgarten » Kistler Vineyards » Kistler Chardonnay Cuvée Cathleen Kistler Vineyard » 2007\nKistler Kistler Vyd. Cuvee Cathleen Chardonnay 2007\nFood Pairings for Kistler Kistler Vyd. Cuvee Cathleen Chardonnay


Krīvejis Nacionaluo biblioteka - Vikipedeja\nKrīvejis Nacionaluo biblioteka (krīvyskai Росси́йская национа́льная библиоте́ка) — vīna nu vysuleluokūs biblioteku pasaulī, vīna nu pyrmūs valeimūs bibliotēku Reitu Europā. Īstateita 1795 godā. Fondūs globoj vaira kai 35 milijonus vīneibu, godā apkolpoj vaira kai 1 milijonu skaiteituoju. Izalikaliejuse nazcik nomūs Pīterpilī.\nKrīvejis Nacionaluos bibliotekys golvonais (vacais) kuorms Nevskajā prospektā\nTys pat bibliotekys kuorms Nevskajā prospektā XIX g. s. suokuos (seneja gravira)\n3 Fondi i Voļtera biblioteka\n4 Latgaļu izdavumu kolekceja\n1795 g. — pa carīnis Katris II pīsacejumam sasprīsts Pīterpilī īriedeit Imperatoriskū valeimū biblioteku (krīvyskai Импера́торская публи́чная библиотека). Par bibliotekys pamatu tyka Varšovā krīvu pazogtī Zalusku bibliotekys 420 000 siejumu lelī fondi. Jūs sagruobe generala A. Suvorova vodomī Krīvejis karapulki, 1794 godā apguluši Varšovu i apmīguši Tadeuša Koscjuškys vadeitū puoļu buntu.\nNazkodejais Zalusku bibliotekys kuorms Varšovā, nu kuruo pazogtī fondi sataiseja Krīvejis Imperatoriskuos bibliotekys pamatu\n1795 – 1814 g. pastateits bibliotekys kuorms pa arhitekta J. Sokolova projektam. Jis beja guoduots na viņ kai gruomotu laiceišonys vīta, a i kai plotai ļaudeibai daīmams tautys vuiceibys centrys. Beja plans pīlaseit vysys gruomotys, izdūtuos Krīvejā, izdūtuos uorzemē krīvu volūdā, taipoš gruomotys uorzemis volūduos ap Krīveju. Katre II personeigai saksteja bibliotekys stateibu i pīsadaleja gruomotu laseišonā bibliotekys fondam.\n1814 g. — Imperatoriskuo valeimuo biblioteka svieteigai atdareita vysim iņteresentim.\n1917 g. — puorsaukta par Krīvejis Valeimū bibliotēku (krīvyskai Российская публичная библиотека).\n1925 g. — puorsaukta par Vaļstiskū valeimū biblioteku (krīvyskai Государственная публичная библиотека).\n1941 – 1945 g. — pošuos gryutuokajuos blokadys dīnuos biblioteka nanūstuoja dareit. Caur gryutu prācu i stypru aizalikšonu, daguļa i elektrejis tryukuma apstuokļūs bibliotekys dareituoji izglobuoja bibliotekys unikalūs fondus.\n1992 g. — puorsaukta par Krīvejis Nacionalū biblioteku (krīvyskai Росси́йская национа́льная библиоте́ка)\nBez golvonuo kuorma (Nevskuo prospekta i Sadovuos ūļneicys styurī) biblioteka tur vēļ nazcik filialu:\nJaunais kuorms Moskovskajā prospektā, atdareits 1998 godā.\nNazkodejuo Katris mīlasirdeigūs jaunivu instituta kuorms Fontankys upmalē.\nKuorms Liteinajā prospektā.\nKrylova sāta Sadovajā ūļneicā 20.\nPlehanova sāta 4-ajā Krasnoarmeiskajā ūļneicā.\nTīsiskuos informacejis centrys Ostrovskuo laukumā 1/3.\nBibliotekys jaunais kuorms Moskovskajā prospektā\nFondi i Voļtera bibliotekaLabot\nKrīvejis nacionaluos bibliotekys fondi — vīni nu pošu leluokūs pasaulī. Jī apjam vaira kai 35 mln. globuošonys vīneibu (2010): ap 15 mln. gruomotu, 13 mln. žurnalu, 0,6 mln. gazetu gods komplektu i ct.\nVīna nu pošu vierteiguokūs kolekceju Krīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs – XVIII gs. prancuzu apgaisminīka, rakstinīka, viesturnīka i filosofa F. M. A. Voļtera biblioteka. Jamā 6814 siejumu gruomotu ar Voļtera padareitom aizziemem i darakstejumim, taipoš juo dorbu rūkroksti i malnroksti. Itū bibliotēku 1778 godā Katre II nūpierka nu Voļtera plemineicys i puormaņtineicys. 1779 godā ar specialu lellaivu jū atvede iz Pīterpili i nu reizis pastateja Ermitažā. Cara Nikolaja I laikā daīšona Voļtera bibliotekai beja aizdareita, a 1861 godā pa cara Aleksandra II riedejumam Voļtera biblioteka puorcalta iz Imperatoriskū valeimū biblioteku.\nLatgaļu izdavumu kolekcejaLabot\nKrīvejis Nacionaluos bibliotekys fondūs globojās vaira kai 100 izškireigu pasauku izdavumu latgaļu volūdā, kuri sagatavāti i nūdrukavuoti Krīvejis teritorejā (vuiceibys gruomotys školom, daiļliteratura, religiskuo literatura, žurnali, laikroksti, vīnreizeiguos gazetys i ct.). Taipoš bibliotekys fondūs irā Viļnē, Reigā i cytur XVIII i XIX godusymtūs izdūtuos latgaļu gruomotys.\nDaļa nu Krīvejis latgaļu izdavumu izguoja pošā Pīterpilī – laikā, kod itymā mīstā formējuos i aizzīdēja latgaļu nacionaluo kusteiba (nu 1849 da 1917 godam Pīterpilī izguoja apmāram 120 izdavumu latgaļu volūdā , jūs sagatavēja I. Asāns, D. Bončkovskis, Ceļaveirs, M. Jackevičs, F. Kemps, P. Laizāns, A. Laurinoviča, Naaizmierstule, A. Novickis, M. Olūteņš, N. Rancāns, V. Rubuļs, M. Silenbahs, B. Skrynda, K. Skrynda, O. Skrynda, F. Trasuns, P. Tukišs, S. Zīmeļs (O.Laizāns) i ct.).\nCyta daļa Krīvejis latgaļu izdavumu nūdrukavuota cytūs mīstūs – Pliskovā aba Opskovā, Moskovā i Novosibirskā – 20 godu laikā, cikom sovetu Krīvejā beja labtik vieleigi apstuokli mozumtautu kulturai raisteitīs (nu 1917 da 1937 godam Krīvejā izguoja apmāram 100 izdavumu latgaļu volūdā, jūs sagatavēja J. Bite, A. Čangalīts, V. Daškeviča, A. Eisuļs, M. Eņdzeņa, S. Jerumāne, J. Kolps, S. Kovaleņčiks, I. Kūkuojs, P. Līpeņš, D. Logins, J. Meikšāns, K. Mežuļs, A. Mežule, J. Opyncāns, J. Silinīks, I. Vucāns, A. Zarkevičs, V. Zeimaļs, J. Zvīdra i ct.). Sūpluok daudzejūs gruomotu latgali Krīvejā da 1937 godam izdeve i sovu periodiku – laikrokstu „Taisneiba” (Novosibirskā) i žurnalu „Ceinis Karūgs” (Moskovā).\nGruomotu i presis izdūšonu latgaļu volūdā Krīvejā puotrauce Stalina režima 1937 – 1938 g. represejis, kurys beja seviški osai pagrīztys pret mozumtautu iņteligeņceju i vadynuoja mozumtautu (tymā vydā latgaļu) mudruoku puorkrīvuošonu.\n2007 godā Krīvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka latgaļu gruomotu paruode "Latgaļu gruomotys Krīvejā (1917 – 1937)". Jamā akcents beja lykts iz 1917 – 1937 g. gruomotom, tok eksponatu vydā ītyka i agruokajūs laikavydūs izdūtys latgaļu gruomotys, globojamys Krīvejis Nacionalajā bibliotekā.\n↑ Латгальская книга в России (1917–1937). Каталог выставки 14.02–14.03.2007 – Санкт-Петербург, Российская национальная библиотека, Санкт-Петербургский государственный университет, 2007\n↑ Seiļ V. Sistematiskais leidz 1935. godam latgaļu izlūksnē izdūtūs grōmotu rōdeitōjs. Rēzeknē, 1935.\nVikitekā ap itū temu irā dabojami faili. Verīs: Krīvejis Nacionaluo biblioteka\nKrīvejis Nacionaluos bibliotekys oficialuo teiklavīta\nKrīvejis Nacionaluos bibliotekys informaceja ap latgaļu izdavumu kolekceju\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Krīvejis_Nacionaluo_biblioteka&oldid=32924"\nPēdējoreiz labots 2018. gada 31. zīmys mieness 02.31\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 02.31, 2018. gada 31. zīmys mieness.


Pi myusim Latgolā! – 19.04.2013. - lakuga.lv\nTemys: Latgolus celi, Latgolys pūdnīku dīnys 2013, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, SIA „Lietišķā Latgale”\nTiks nūskaidruota kaida Latgolys regiona pogosta suope, kur nu vysim celim pogostā nūasfaltāti vin napylni 3 km, bet blokus asūšais vaļsts nūzeimis ceļš A 12 regulari teik izdonguots ar smogū transportu, kas patstuoveigi kursej iz Krīveju;\nTiks aizbraukts iz Eiropys rūbežu, lai maklātu, kur Latgolā ir seņ lūluotais Eiropys leimeņa uotrsatiksmis ceļš iz Krīveju i ar kaidom problemom juosastūp tuo tyvumā dzeivojūšajim;\nRēzeknis nūvoda Kulturys nūdalis vadeituoja Ināra Pleikšne stuosteis, kas interesants paradzāts Latgolys pūdnīku dīnuos 2013.


Nūtiks diskuseja par Latgolys parka Reigā atteisteibu iz prīšku (LTG un LV valodā) | Rīga, Latvija | BalticTravelnews\nNūtiks diskuseja par Latgolys parka Reigā atteisteibu iz prīšku (LTG un LV valodā)\n23.05.2022 06:02 | Latvija\nItūnedeļ Reigys dūme piec latgalīšu navaļstiskūs organizaceju rūsynuojuma lāmuse Moskovys duorzu Reigā puorsaukt par Latgolys parku. Kab dūmuotu, kai reizē ar itom puormaiņom parku padareit par pīviļceiguoku teritoreju i īspieju reidzuonim car tū vaira izzynuot par Latgolu, 27. majā tiks reikuota diskuseja “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?”.\nDiskuseja 27. maja 15 stuņdēs suoksīs ar ekskurseju-nalelu tūri pa Latgolys parku (sasatikšona pi Reigys Nacionaluos sporta manežys), bet 16 stuņdēs turpynuosīs Latvejis Universitatis Socialūs zynuotņu fakultatē, apsprīžūt parka niulinejū situaceju, runojūt i diskutejūt, kai Latgolys parku padareit par pīviļceiguoku teritoreju i pīpiļdeit ar saturu, kas ļautu reidzuonim i parka lītuotuojim car tū vaira izzynuot par Latgolu. Ekskurseju i diskuseju vadeis piļsātvidis i turisma pietnīks i kritikis, TV raidejuma “Ielas garumā” vadeituojs Mārtiņš Eņģelis, bet tamā pīsadaleit aicynuoti Reigys dūmis, latgalīšu navaļstiskūs organizaceju, Latgolys planavuošonys regiona, Reigys piļsātvidis atteisteibys organizaceju puorstuovi, Reigys latgalīši i vītejuos apleicīnis dzeivuotuoji. Diskusejai pīsateikt vālams da 25. maja, aizpiļdūt dasacejuma anketu ite: https://ej.uz/latgolysparks. Taipat anketā gadīnim, kod nav variešonys pīsadaleit diskusejā, bet ir redzīņs, kū dareit iz prīšku, ir īspieja pīraksteit sovys idejis parka atteisteibai.Planavuotuos diskusejis mierkis ir saprast, kas i kai vajadzeigs, kab Latgolys parks iz prīšku nastu na viņ Latgolys vuordu, bet byutu vareiba tuo lītuotuojim reizē vaira izzynuot ari par Latgolu, tuos kulturu i vierteibom, kai ari parks tiktu par pīviļceigu vītu, kurei boguotynoj Reigys piļsātvidi. Diskusejis “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?” reikuotuoji tur nūceju, ka parkā varātu pasaruodeit ari kaidys nūruodis latgaliski, latgalīšu kulturai veļteiti vidis objekti, par pīmāru, tūs Latgolys sabīdryskūs darbinīku gūdynuojums, kurī pīsadalejuši Reigys dzeivē i atteisteišonā, dzeivuojuši golvyspiļsātā, taipat ite varātu nūtikt latgaliski pasuokumi i cytys aktivitatis. Latgalīšu navaļstiskuos organizacejis ideju radeišonā i eistynuošonā aicynoj īsasaisteit Reigys latgalīšus, kai ari Latgolys regiona pošvaļdeibys i cytys organizacejis, veidojūt parka vidi i saturu kūpā.\nAtguodynuojumam – Reigys teritorejai, kū da ituo sauce par Moskovys duorzu, jaunais Latgolys parka nūsaukums byus viesturiskuo nūsaukuma atjaunuošona. Parku suoce īreikuot 1937. godā i da 1945. goda tū sauce par Latgolys duorzu. Parka puorsaukšonu rūsynuoja latgalīšu navaļstiskuos organizacejis, bet ituo gods 18. majā puorsaukšonu ar deputatu bolsuojumu apstyprynuoja Reigys dūme. Ideju par teritorejis nūsaukuma puormeišonu i atsagrīzšonu pi viesturiskuo pavierzieja agresivais i nūsūdamais Krīvejis ībrukums Ukrainā i diskusejis par Padūmu laika montuojumu publiskajā vidē. Idejis rūsynuotuoji nav prīceigi, ka taišni itaidi apstuokli veicynuojuši parka puorsaukšonu, bet cer, ka leidza ar jaunū nūsaukumu i tuoļuokajom idejom parka īdzeivuonuošonā, iz prīšku lobums byus kai apleicīnis dzeivuotuojim i Reigys piļsātvidei, tai i jo eipaši pošam Latgolys regionam.\nDiskusejis “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?” nūtikšonu pabolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Kulturys ministrejis daškiertūs Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu bīdreibys “LgSC” projektā “Latgaliskuos kulturvidis organizaceju sadarbeibys i sabīdreibys zynuošonu styprynuošona”.\nNotiks diskusija par Latgales parka Rīgā turpmāko attīstīšanu\nŠonedēļ Rīgas dome pēc latgaliešu nevalstisko organizāciju rosinājuma lēmusi Maskavas dārzu Rīgā pārsaukt par Latgales parku. Lai domātu, kā reizē ar pārmaiņām parku padarīt par pievilcīgāku teritoriju un iespēju rīdziniekiem caur to uzzināt vairāk arī par Latgali, 27. maijā tiks rīkota diskusija “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?”\nDiskusija piektdien, 27. maijā plkst. 15.00 sāksies ar ekskursiju-nelielu tūri pa Latgales parku (satikšanās pie Rīgas Nacionālās sporta manēžas), bet plkst. 16.00 turpināsies Latvijas Universitātes Sociālo zinātņu fakultātē, apspriežot parka pašreizējo situāciju, runājot un diskutējot, kā Latgales parku padarīt par pievilcīgāku teritoriju un piepildīt ar saturu, kas ļautu rīdziniekiem un parka lietotājiem caur to vairāk uzzināt par Latgali. Ekskursiju un diskusiju vadīs pilsētvides un tūrisma pētnieks un kritiķis, TV raidījuma “Ielas garumā” vadītājs Mārtiņš Eņģelis, bet tajā piedalīties aicināti Rīgas domes, latgaliešu nevalstisko organizāciju, Latgales plānošanas reģiona, Rīgas pilsētvides attīstības organizāciju pārstāvji, Rīgas latgalieši un vietējās apkaimes iedzīvotāji. Diskusijai vēlams pieteikties līdz 25. maijam, aizpildot pieteikuma anketu te: https://ej.uz/latgolysparks. Tāpat anketā gadījumā, ja nav iespējas piedalīties diskusijā, bet ir redzējums, ko darīt, ir iespēja pierakstīt savas idejas parka attīstībai.\nPlānotās diskusijas mērķis ir saprast, kas un kā vajadzīgs, lai Latgales parks turpmāk nestu ne vien Latgales vārdu, bet būtu iespēja tā lietotājiem reizē vairāk uzzināt arī par Latgali, tās kultūru un vērtībām, kā arī parks paliktu par pievilcīgāku vietu, kura bagātina Rīgas pilsētvidi. Diskusijas “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?” rīkotāji cer, ka parkā varētu parādīties arī norādes latgaliski, latgaliešu kultūrai veltīti vides objekti, piemēram, to Latgales sabiedrisko darbinieku godinājums, kuri piedalījušies Rīgas dzīvē un attīstībā, dzīvojuši galvaspilsētā, tāpat te varētu notikt latgaliski pasākumi un citas aktivitātes. Latgaliešu nevalstiskās organizācijas ideju radīšanā un īstenošanā aicina iesaistīties Rīgas latgaliešus, kā arī Latgales reģiona pašvaldības un citās organizācijas, veidojot parka vidi un saturu kopā.\nAtgādinājums – Rīgas teritorijai, kuru līdz šim sauca par Maskavas dārzu, jaunais Latgales parka nosaukums būs vēsturiskā nosaukuma atjaunošana. Parku sāka ierīkot 1937. gadā un līdz 1945. gadam to sauca par Latgales dārzu. Parka pārsaukšanu rosināja latgaliešu nevalstiskās organizācijas, bet šī gada 18. maijā to ar deputātu balsojumu apstiprināja Rīgas dome. Ideju par teritorijas nosaukuma maiņu un atgriešanos pie vēsturiskā pavirzīja agresīvais un nosodāmais Krievijas iebrukums Ukrainā un diskusijas par Padomju laika mantojumu publiskajā vidē. Idejas rosinātāji nav priecīgi, ka tieši šādi apstākļi veicinājuši parka pārsaukšanu, bet cer, ka līdz ar jauno nosaukumu un tālākajām idejām parka iedzīvināšanā, ieguvēji būs kā apkaimes iedzīvotāji un Rīgas pilsētvide, tā jo īpaši pats Latgales reģions.\nDiskusijas “Pošim sovs Latgolys parks Reigā. Kai nūsaukumu pīpiļdeit ar saturu?” norisi atbalsta Sabiedrības integrācijas fonds no Kultūras ministrijas piešķirtajiem Latvijas valsts budžeta līdzekļiem biedrības “LgSC” projektā “Latgaliskās kultūrvides organizāciju sadarbības un sabiedrības zināšanu stiprināšana”.


ATCELTS - GRĀFS MONTE-KRISTO. ESMU EDMONS DANTESS / ГРАФ МОНТЕ-КРИСТО. Я - ЭДМОН ДАНТЕС Th 14/05/2020 19:00 Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris


Datum tisku: 30. 5. 2020 23:44


10.5 50.1 out ✔ "login" and "logout" urls - MikroTik\nLooking for 10.5 50.1 login out? Here is the best way to reach 10.5 50.1 out account.\npirate 1008 login


Kolnasāta - 03.11.2012. - lakuga.lv\nTemys: Aigars Runčis, Daira Kokoreviča, Guna Zvīdre, Ilze Mežniece, Ilze Sperga, Kolnasāta, Lideja Leikuma, pučis, Roksts\nJiusu viereibai jaunuo Latvejis Radejis 1. programys latgaliskuo raidejuma “Kolnasāta” kasnedelis laidīņs.\nItuos nedelis viests nu Latgolys i par latgaliskū, Gunys Zvīdris reportaža nu Daugovpiļs nūvoda par sātys taiseišonu nu solmu kīpom aba cjukim, „Kolnasātā” gostūs Lideja Leikuma sarunā par latgalistikys pietejumim i konfereņci, par latgalīšu raksteibu, volūdys vuordineicā Ilze Sperga par latgalīšu puču nūsaukumim, taipat itei nedeļa viesturē i jaunys nedelis nūtikšonys.\nRaidejuma vadeituojs – Aigars Runčis, producente Daira Kokoreviča.\nKarteņā – Lideja Leikuma ituo goda “Vosoruošonā”.


Aicynoj dasasaceit Latgolys folklorys školai - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrys, folklora, Latgolys folklorys škola, Svātra\nDaugovpiļs Latvīšu kulturys centrs sadarbeibā ar folklorys kūpu “Svātra” reikoj Latgolys folklorys školu. Suocūt ar 5. Septembri, interesenti varēs dasadaleit vairuokuos darbneicuos i meistarklasēs.\nFolklorys školys dalinīkus sagaida vairuokys nūdarbeibys tradicionaluos kulturys izzynuošonai, vysaidys meistarklasis i paraugdemonstriejumi gon tradicionalū muzykys instrumentu, pīmāram, bubyna i kūklis, spēlē, tautys dejuos i rūtaļuos, gon ari tradicionalajā dzīduošonā. Meistarklasis pasnēgs gon pietnīki, gon etnomuzikologi, gon ari pedagogi.\nIz instrumentu spēlis nūdarbeibom dalinīkim byus juoīt ar sovim muzykys instrumentim. Ka sova instrumenta nav, dalinīks varēs vāruot meistarklasi nu molys.\nFolklorys školā vītu skaits ir īrūbežuots. Dasasaceišona obligata pa telefonu 29118992.\n2020. gods folklorys školys pylnū nūdarbeibu programu var skaiteit ITE.


Arnis Strazdiņš Archives - lakuga.lv\nKulturys īsacejumi nedeļai: īpazeisti Viļānus!\nRecenzeja par Juoņa Urbanoviča Latgolys kongresam veļteitū gruomotu\n28 Juņs 2017\n11:00 Diskuseju cyklys “Ar Eiropys tvi... @ Zoom\nDiskuseju cyklys “Ar Eiropys tvi... @ Zoom\nMay 14 @ 11:00 – 13:30\nLai veicynuotu jaunīšu rodūšū dūmuošonu i ideju radeišonys spieju, uzlobuotu prezentaceju i komunikacejis prasmis, kai ari mudynuotu jaunīšus pīsadaleit sabīdreibai svareigu vaicuojumu rysynuošonā, ituo gods pavasarī turpynoj reikuot pasuokumu cyklu “Ar Eiropys tvierīni Latgolā”. 8.[...]\n19:00 Izstuode “Andrejam Paulānam – 12... @ Latgolys Kulturviesturis muzejs\nIzstuode “Andrejam Paulānam – 12... @ Latgolys Kulturviesturis muzejs\nMay 15 @ 19:00 – May 16 @ 05:00\nMuzeju nakts 2021 “Robežas” ītvorūs 15. majā Latgolys Kulturviesturis muzeja trešuo stuova zalā voi lūgu vitrinuos varēs apsavērt keramikys vecmeistara Andreja Paulāna keramikys traukus i seikplastiku nu muzeja slāgtuos kruotivis. Andrejs Paulāns (eistajā vuordā Andrivs[...]\n15:00 Folklorys kūpys “Saime” dzīduoju... @ Vactilžys pogosts, Bolvu nūvods\nFolklorys kūpys “Saime” dzīduoju... @ Vactilžys pogosts, Bolvu nūvods\nMay 16 @ 15:00\nMaja mieness īt ar tradicionalim maja dzīduojumim pi krystu. Bolu nūvoda Vactiļžys pogostā kotru maja svātdīni 15.00 stuņdēs pi krystu dzīduos foklorys kūpa “Saime”. Itūņedeļ – Ranguču kopūs.\nMay 19 @ 14:00\nSekojūt maja mieneša tradicejom dzīduot pi krystu, ari Benislavys etnografiskais ansamblis kotru maja trešdīni 14.00 stuņdēs dzīduos pi krystu. Itūnedeļ – pi Slavītu kopu krysta.\nMay 23 @ 15:00\nMajs īt ar tradicionalim maja dzīduojumim pi krystu. Bolu nūvoda Vactilžys pogostā kotru maja svātdīni 15.00 stuņdēs pi krystu dzīduos foklorys kūpa “Saime”. Itūņedeļ – Sudarbis kopūs.\nVaļsts volūdys centrys aicynoj dorbā latgalīšu rokstu volūdys specialistu\nLūznovys muižā apmaklātuojus gaida izstuode “Malny Wylky”\nVacuos zečubiksēs sabārti seipuli\nDaiga Laizāne aba DJ Deila: muns kačš ir “TikTok” zvaigzne!


Kuģi - Mākslas Vēstniecība - Antikvariāts - Galerija\nIzmērs 40x40 cm\nArtikuls 33_A20996, A01_6343\nKlusā daba ar tējkannu un citroniem\nMilda Šaltiņa. Papīrs, akvarelis, zīmulis. 63x53 cm\nPapīrs, akvarelis, pastelis. 72x50 cm\nPapīrs, jaukta tehnika. 46x39 cm


Nūteik leidzekļu vuokšona kamerkora “Muklājs” albuma izdūšonai - lakuga.lv\nTemys: albums, kamerkors "Muklājs", leidzekļu vuokšona, Projektu banka, Roksts\nKolektivuo īguļdejuma platformā projektubanka.lv nūteik leidzekļu vuokšona kamerkora “Muklājs” albuma “Ar Laimeņu runojūt” izdūšonai.\nAlbumā byutu dzierdamys vysaidūs laikūs radeitys latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i originaldzīsmis. Vairuoku godu garumā tam eipaši atlaseits repertuars, komponisti ari aicynuoti radeit originaldzīsmis latgalīšu volūdā.\nEipaši kamerkoram “Muklājs” veļteits skaņdorbs ir Agnetys Krilovys “Meitines dzīsma” ar Raiņa vuordim. Albumā tiks īmyužynuotys latgalīšu dzīsmis J. Vaivoda, I. Rupainis, E. Skukis, V. Pūcis, J. Graubiņa, V. Rudušys, N.Vītinis i cytu komponistu muzykalajā interpretacejā. Kors ar eipašu lapnumu uzsver, ka albumā īkļauta ari Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks 2014” nominacejā “Lobuokais snāgums akademiskajā muzykā” sajāmušuo dzīsme – R. Dubrys “Tu skaistuo Dīva duorza rūze”.\nMuzykalais materials jau ir īraksteits i apstruoduots, tū atlīk tik izdūt CD formatā.\n500 zīduotuoju, kas īguļdejuši vaira par 5 eiro, varēs sajimt albumu “Ar Laimeņu runojūt”, sovukuort pyrmī 5 zīduotuoji, kas īguļdeis vaira par 100 eiro, sajims vareibu baudeit kora koncertu kaidā sev nūzeimeigā nūtikšonā.


Riezeknis SEZ sviņ 20 godu jubileji i pasnādz apbolvuojumus sekmeiguokojom komercsabīdreibom - NewFuelsNewFuels Riezeknis SEZ sviņ 20 godu jubileji i pasnādz apbolvuojumus sekmeiguokojom komercsabīdreibom - NewFuels\nRiezeknis SEZ sviņ 20 godu jubileji i pasnādz apbolvuojumus sekmeiguokojom komercsabīdreibom\nBejam prīceigi vaļdis prīkšsādātuoja Roman Vdovychenko personā ar attīeisteibys un labkluojeibys vieliejumim Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys 20 godu jubilejā apsveikt Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys puorvaldneicu Sandru Ežmalis kundzi, pilļsātys dūmis prīkšsādātuoju Aleksandru Bartaševiča kungu, kai ari vysus uzjāmumus, kuri veiksmeigi raista sovu uzjiemiejdarbeibu Latgalī!\nDivys dīnys, 2017.goda 7. i 8.septembrī, nūtyka pasuokums „Riezeknes SEZ – ar skotu nuokūtnī”, kas veļteits lelajai Riezeknis specialuos ekonomiskuos zonys jubilejai.\n7.septembrī svineiguo pasuokuma laikā Latgalis viestnīceibā „GORS” bolvys sajāme konkursa „Riezeknis SEZ komercsabīdreibu goda bolva 2016” uzvareituoji. Konkursa ītvarūs uzjāmumi tika vierteiti 10 nominacejuos pec aizguojušuo goda darbeibys rezuļtatim.\nMozūs komercsabīdreibu grupā «EnergyResources CHP» RSEZ SIA sajāme bolvu “Goda uzjāmums” i kliva par uzvareituoju itaiduos nominacejuos:\n1.vīta nominacejā „GODA RAŽUOTUOJS”\n1.vīta nominacejā „LELUOKAIS NŪDŪKĻU MOKSUOTUOJS”\n1.vīta nominacejā „SOCIALI ATBIĻDEIGUOKAIS UZJĀMUMS”\n2.vīta nominacejā „STRAUJUOK AUGOŠAIS UZJĀMUMS”\nSovukuort videjūs/lelūs uzjāmumu grupā „NewFuels” RSEZ SIA sajāme bolvu „Goda uzjāmums”!\n1./ 2./ 3. vītu nominacejā „GODA SADARBEIBYS PARTNERS”\n1.vītu nominacejā „GODA INVESTICEJIS”\n2.vītu nominacejā „GODA RAŽUOTUOJS”\n3.vītu nominacejā „SOCIALI ATBIĻDEIGUOKAIS UZJĀMUMS”\nGrybam izteikt patīsu pateiceibu myusu daudzajīm darbinīkim par jūs īguļdiejumu augstūs rezultatu sasnīgšonā, kai ari SEZ kolektivam i puorvaļdneicai Sandrai Ežmalis kundzei, Riezeknie piļsātys dūmei i prīkšsādātuojam Aleksandram Bartaševiča kungam i vysim vītejīm uzjāmumim, pazateicūt kuru atbolstam un sadarbeibai mes turpynojam sajimt augstus nūviertiejumus, kas dūd papiļdu stimulu myusu uzjiemiejdarbeibas raisteibai, kai ari Latgalis regiona un Latvejis raisteibai kūpumā!


Studiņs 2010 savuoreits! | Latgolys Studentu centrs\nStudiņs 2010 savuoreits!\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC pasuokumi, studentim\n16. septembrī kai Latgolys Studentu nedelis kulminacejis pasuocīņs klubā “Nabaklab” Reigā pyrmū reizi nūtyka studentu festivals “Studiņs 2010” (vaira dazynuošonai par pasuocīni ite), iz kuru puļcējās asūšī i bejušī studenti nu Reigys i cytom Latvejis molom.\nFestivalā uzastuoja i vysus prīcieja taidys grupys: “Sovvaļnīks”, “AK69”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Crust”, “New Buzz” i par puorsteigumu sev i cytim pyrmū reizi iz skatuvis kuopa ari “Improvizatori”, kas izpiļdēja tautā pazeistamys grupys “Restauratori” dzīsmis. Vysys grupys par uzastuošonuos dabuoja simbolisku studiņa bļūdeni.\nTaipat pasuocīņa laikā apmaklātuojim beja īspieja pīsadaleit pazeistamu latgalīšu montu izsūlē, nu kurys īgiutī leidzekli tiks nūvirzāti “Latgolys studentu dzīšmu kladis” izdūšonai.\nPaļdis vysim muzykantim i doncuotuojim par festivalu! Beja dižan ļusteigi! Paļdis Lailai par vadeišonu! Iz sasatikšonu cytom reizem! 😉\nIte puora foto šaļtenis:\nVaira verīs ite: Studiņs 2010 (dažaidi fotografi)\nTags:latgalīšu ļustis, muzyka, nabaklab, studiņs


navy fringe detail cardigan navy\nnavy fringe detail cardigan navy on other UK sites\nnavy fringe detail cardigan navy on USA sites\nNikiBiki Women's Navy Rayon Halter Dress with Fringe Detail\nLook effortlessly chic in this halter dress featuring fringe details for texture. The A-line style and waist-fitting design of this short blue dress create a shapely silhouette. Sleeve-length: Sleeveless Material: Rayon Style: A-Line Neck Style: Crewneck Dress Length: Short Care Instruction: Hand Wash Size: S, L, M Color: Blue Measurement Guide Click here to view our women's\nThank you for visiting navy fringe detail cardigan navy on jupy.co.uk


Maxima apelsīni dor blu. | Miljons.com\nMaxima apelsīni dor blu.\n+182 +141 -41\nAigars Semaško 2014. gada 10. aprīlī


Festivals "Upītes Uobeļduorzs" itūgod byus jau 20. reizi - lakuga.lv\nTemys: Andris Slišāns, Annele Slišāne, Bolvu nūvods, Dabasu Durovys, Goran Gora, Ilze Sperga, Katrīna Dimanta, Ligija Purinaša, Ontons Slisāns, spīgeli, Upīte, Upītes Uobeļduorzs\nSastdiņ, 18. septembrī, sovu 20. nūtikšonys reizi svieteis senejuokais vys vēļ nūteikūšais latgalīšu festivals – meilys aiļu i dzīšmu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kas ir vīna nu stabiluokūs i zynomuokūs rudiņa tradiceju Zīmeļlatgolā. Jubilejis festivalā Bolvu nūvoda Upītē eipaši taiseitā spīgeļu estradē sūpluok grupom “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, folklorys kūpai “Upīte” i cytim, gostūs byus dzīduotuoja Katrīna Dimanta i dzīsminīks Goran Gora, informej festivala reikuotuojs Andris Slišāns.\nMeilys aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs”, kas nūtiks 18. septembrī sešuos stuņdēs vokora eipaši taiseitā zalta spīgeļu estradē Bolvu nūvoda Upītē, suokums vaicojams 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejis autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu Dzejis dīnom veļteitu festivalu, kab popularizēt i saglobuot latgalīšu volūdu. Itūšaļt festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai kasgadeju sasatikšonys reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda.\nFestivala reikuotuojs, namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns, gaidūt jubilejis festivalu, atzeist: “Prīca, ka loba ideja, kas rodusēs jau pošā 21. godu symta suokumā ir dzeivuotspiejeiga i bez puortraukuma kotru rudini vuoc latgalīšu dzejis i muzykys augļus. Lapnums, ka “Upītes Uobeļduorzs” 20 godus ir audzs i styprynovīs gorā, namaineigi palīkūt par vīneigū regularū, stabilū nūtikšonu, kur vīnuvīt puļcejās kai populari, tai tikū darbeibu suokuši muziki i dzejnīki, kuri sovus dorbus roda latgaliski.”\n“Upītes Uobeļduorzs” kotru godu puļcej latgalīšu literatus i muziķus, īpazeistynojūt kai ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā, tai aicynojūt latgalīšu muzyku i literaturu atkluot kotram interesentam. Itūgod festivala dalinīku pulkā ir i festivala veterani – grupys “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, folklorys kūpa “Upīte”, tai festivalā dzierdātys apvīneibys i nu jauna daguojuši izpiļdeituoji – “Ginc un Es”, “Kei-Rei”, Santa Savicka-Drozdova, “Staiguļi”, “Гном”. Naiztryukstūša festivala daļa ir literarī lasejumi, kurūs itūgod varēs dzierdēt Ligijis Purinašys, Ilzis Spergys, Mārītis Slišānis, Evikys Muizniecis, Annelis Slišānis, kai ari Egitys Terēzis Jonānis, Dagnejis, Guntys Ločmelis i Meldys Gailānis literarūs dorbus. Festivala tradiceja ir ari kaids eipašais gosts – ite bejs i muzikis Renārs Kaupers, i aktrise Zane Jančevska, dzīsminīks Kārlis Kazāks, grupa “Inokentijs Mārpls”, “Gain Fast” i cyti, nu itūreiz iz skotivis kuops ari dzīduotuoja Katrīna Dimanta i dzīsminīks Goran Gora, kuru izpiļdejumā skanēs ari kaida dzīsme latgaliski. Ituo gods festivala vadeituoja lūmu apsajiems piļdeit Latvejis Radejis 5 raidejuma “Pīci breinumi” vadeituojs i Rēzeknis Tautys teatra akters Juoņs Pampe.\nFestivala beleti byus nūpārkami pyrma pasuokuma 18. septembrī, festivala suokums sešuos stuņdēs vokora. Beletu cena 5,00 €. “Upītes Uobeļduorza” reikuotuojs ir namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte”, bet festivala nūtikšonu podtur Vaļsts kulturkapitala fonds.


Ituos dīnys jubilars - Voldemārs Voguls - lakuga.lv\nTemys: jubilejs, Roksts, Voldemars Voguls\nŠudiņ sovu 60. dzimšonys dīnu svietej latgalīšu keramikis i dzejnīks Voldemārs Voguls. Sirsneigi sveicam svātkūs!\nKeramiķu Vogulu sātys lopa – http://www.voguls.lv/\nInformaceja nu Rēzeknis Centraluos bibliotekys sātys lopys, sagataveits izmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus\nKartenis nu Rēzeknis nūvoda sātys lopys


Iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu vēļ ir breivys vītys! - lakuga.lv\nTemys: latgaliešu rakstu valoda, latgalīšu rokstu volūda, LgSC, mācīties, nūdarbeiba, Roksts, vuicīs\nJau ziņuojom, ka bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” reikoj latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu, iz kurū aicynoj vysus raksteitgrybātuojus. LgSC viestej, ka iz nūdarbeibu vēļ ir breivys vītys i drupeit pasamainejs nūdarbeibys laiks – tei byus ituo gods 4. decembrī.


Grupai “Dabasu Durovys” jauna dzīsme - lakuga.lv\nTemys: Arņs Slobožaņins, Dabasu Durovys, Roksts, Tunelis, Valdis Rundzāns\nDaugovpiļs pop/rock grupa “Dabasu Durovys” pīduovoj nūsaklauseit dzīsmi “Tunelis”.\nDzīsme stuosta, par tū, ka kotram nu myusu ir juorauga atrast eistū ceļu iz patīseibu, pat tod, kod tys teik ryupeigi slāpts.\nĪrokstā pīsadaleja grupa “Dabasu Durovys” (Arņs Slobožaņins, Romāns Sladzis, Egils Kulmanis, Valdis Rundzāns, Aleksandrs Tamans), kai ari Daugovpiļs nūvoda vokaluo grupa “Stage On” – vadeituoja Tatjana Larionova.\nMuzyka: Valdis Rundzāns\nVuordi: Arņs Slobožaņins\nĪroksts veikts grupys studejā Daugovpilī. Miksēja Armands Treilihs.


Tests: Cik labi zini Latgolys personeibys? - lakuga.lv\nTemys: izklaide, personeibys, tests\n#1. Pīters Jurceņš beja dzejnīks i publicists, plašuok pazeistams kai dzīsmis “Vālodzīte” teksta autors. Kas jis beja piec profesejis?\npīna kombinata vadeituojs\n#2. Kai sauc pasaulī slovanu spākaveiru, kas dzims 1888. godā Ludzys apriņča Mērdzinis pogosta Kitkovā kai sastais ostoņu bārnu saimē?\n#3. Filma “Cilvēka bērns” ir uzjimta piec taida poša nūsaukuma gruomotys motivu. Kas ir gruomotys autors?\n#4. Dzīsmi “Skaidruo volūda” daudzi skaita par Latgolys himnu. Dzīsmis muzykys autors ir Eugeņs Karūdznīks, eistajā vurodā Eugenijs Ruško. Karūdznīks dzīsmis vuordus pajēme nu poemys “Taisneibys nesiejs”. Tei veļteita latgalīšu sabīdriskajam darbinīkam Pīteram Miglinīkam i latgaliski publicāta 1986. godā. Poemys autors/autore ir ...\n#5. Danskovītis komedejis par Ontona i Annis pīdzeivuojumim īstudiejs Baļtinovys amatirteatris “Palādas”, piec lugu motivu veiduota Latvejis Nacionaluo teatra izruodis “Latgola.lv” i "Latgola.lv 2". Kaids ir Danskovītis eistais vuords?\n#6. Kurs atveiduoja Jezupa Martinova tālu serialā “Ugunsgrēks”?\n#7. Operdzīduotuoja Kristīne Opolais ir dzymuse Rēzeknē. Vairuokus godus jei beja Latvejis Nacionaluos operys soliste, vāluok uzastuojuse “Metropolitan” operā Ņujorkā, Minhenis, Berlinis, Milanys, Vīnis i cytu piļsātu operuos. Kurā biļdē radzama Kristīne Opolais?\n#8. Kai sauc filmys "Piļsāta pi upis" golvonuo varūņa Aņša atveiduotuoju?\n#9. Jis vadeja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2019” padūšonys ceremoneju, sevi pozicionej kai “vīnkuoršū latgalīti”, socialajā teiklā Instagram jam ir vaira kai 32 tyukstūšys sekuotuoju. Kai sauc itū slaveneibu?\n#10. 2019. godā Reigā divejom īlom tyka dūti nūsaukumi par gūdu izcylim latgalīšim. Vīna nu īlu nūsaukta veiskupa Jezupa Rancāna vuordā. Kurai personeibai par gūdu dūts nūsaukums ūtrai īlai?


Biblioteca - Ministerio de Cultura catalog › Results of search for 'pb:EUDEBA and su-to:Antropología cultural y social'\n1. La antropología física by Morel, Pierre Publication: Buenos Aires EUDEBA 1964 . 117 páginas 19 cm. Date:1964 Availability: Copies available: Museo Nacional de Antropologia, Arqueología e Historia del Perú (1),\n2. La antropología física by Morel, Pierre Publication: Buenos Aires EUDEBA 1971 . 117 páginas 19 cm. Date:1971 Availability: Copies available: Museo Nacional de Antropologia, Arqueología e Historia del Perú (1),


“Klūgu mūks” sajiems bolvu “Kilograms kultūras” - lakuga.lv\nTemys: Inga Ābele, kilograms kultūras, Klūgu mūks, Latvejis Radeja, Latvejis televīzeja, Roksts\n21. februara vokorā tyka padūtys Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis kulturys goda bolva “Kilograms kultūras”. Literaturys i gruomotnīceibys sadaļā skaiteituoji par lobuokū atzynuši Ingys Ābelis romanu “Klūgu mūks”.\nIngys Ābelis romans “Klūgu mūks” ir stuosts par pyrmūs Latgolys latvīšu bazneickungu i liduotuoju dabasu olkom, par cylvāka sirds i sapruota celim, par grāku i pīdūšonu. Golvonuo varūņa prototips ir Fraņcs Trasuns – katuoļu prīsters, teologejis magistrs, īvāruojams vaļstsveirs i sabīdrisks darbinīks, kam 2014. godā byutu palykuši 150 godu.\n“Kilograms kultūras” tyka padūts 7 nominacejuos, kai ari pīškierta žūrejis specialbolva. Bolvys pretendentus nūsaceja žūreja, kurys sastuovā beja Latvejis Televizejis i Latvejis Radejis žurnalisti, nu uzvarātuojus nūsaceja skateituoju bolsuojums.\nMuzykys kategorejā bolvu sajēme koncerts “Dzymuši Reigā”, kino – kina “Modris”, teatrī – izruode “Visas viņas grāmatas”, vizualajā muokslā – pyrmuo pasauļa kara symtgadei veļteituo izstuode “1914”. Par goda kulturys nūtikšona tyka atzeita 8. Pasauļa koru olimpiade, nu par goda puorsteigumu – kamermuzykys festivals “Sansusī”. Žurejis specialbolvu sajēme “Reiga 2014” tematiskuos linejis “Brīvības iela” kurators Gints Grūbe i projekts “Stūra māja”.


Re: velj puors vuordu\nData: Pīktdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 13 dīnys 17 stuņdēs 25 mynotūs\nAtsaceišona iz: velj puors vuordu (saprge)\nMaņ Tova viestule par gara, par emocionala, par poetiska i par nakonkreta, kab varātum īsalaist rymtuokā diskusejā. Varu vīn pakomeņtēt vīnu vītu, kur Tev izguoja ap mani pasasaceit cīši naobjektivai.\n"Sokumeņu" vuords navā nikaida muna speitiešonuos. Maņ sātā aug bārns, kurs runoj latgaliski, i es jam navaru vuiceit, ka pārņ tuos i tuos lītys saucem tai, a itūgod sauksim itai.\nSovuolp es konsuļtiejūs ar asoc. prof. Lideju Leikumu i pa juos rekomendacejai lītoju taišni sokumeņu apzeimīni. Gols golā lingvisti ap itom lītom sprīde i gruomotuos raksteja jau tūlaik, kod Tu vēļ vydsškolā voi pamatškolā vuicejīs. Niule maņ izaver, ka Tu raugi aizlīguse sevkuru tradiceju, kura navā suokusēs ar Teve pošys izliekšonu pi latgaļu kulturys dabasu.\n> Naradzu lelu jaagu itam streidam - streiduus nudiin nadzymst\n> patiiseiba. Ka nu viineigi tuo patiiseiba, kas stypruok bljaun.\n> Ka tei nav diskuseja, a naaugleigs streids, manj velj liiku reizi\n> daruodeeja paadejii komentari - kaseishonuos pi vuordim i\n> opozicejis mekleishona par kotru canu, iikreituut taidaa\n> bezjiedzeigaa utu uodenju giereishonaa.\n> Diskusejuos tuumaar maadz iisaklauseet uutraa cylvaakaa i atsakuopt\n> nu sovim aizspriidumim, stereotipim, ka tii izaruoda nadereigi i\n> vad strupceljaa, delj tam nu munys pusis vairs tikai puors\n> (Vakar vokoraa gon jau rakstieju, a laikam pagaisushi nazkur\n> virtualajaa realitatee. Zhaal niule atsakuortuot i kaveet laiku,\n> a varbyut ir vaarts.)\n> Priica, ka Armands mani nuusauce par idealisti - par tuu, ka jau\n> senj nasaruod, ka piidaru pi ituos sugys. Vysmoz pa gaisu nikod\n> naasu skriejuse i ar skalim vuordim bljuovuse.\n> Saceits gon tika nagativaa nuuzeimee - kai pretstots racionalajim\n> leluus dorbu dareituojim, a tok jau pateikami! (Pusvokora\n> smiejuus - par absurdu.)\n> Par sokumim ES - piec iisastuoshonys dzeive nasabeigs. Taipat vinj\n> tuus syudus raussim i vysmoz puors paaudzis, duumojams, dzeivuos\n> iz sliikshnja.\n> Naduumoju, ka nu Armanda pusis tys ir tys racionaluokais arguments\n> - tys dreizhuok izaver piec speiteishonys par kotru cenu i\n> opozicejis tikai delj tam, kab byut opozicejaa. (Ir tok ciish\n> aartai palikt pret vysim palikshonys piec, kaseitiis i\n> nuusastuot pretim i tod zhaaluotiis, lyzguot raanys.)\n> Gols golaa - munaa saataa jau puors godu maizi nacap, a pierk\n> veikalaa, tok pechorka i dzaasluons nu tuo nav pagaisushi.\n> Taipat ari sokumi napagaiss - naz, ar kuu zemi raksit sovys\n> privatuos saatys puchuduubee?\n> Te ari viitaa piibiljde, ka voludaa paliks tys, kuu runuotuoji\n> liitoj i ar liituoshonys piimaaru vuica sovim baarnim. Tai ka,\n> atsagriizhuut pi senj saceituo, - voluudaa tuumaar pamataa\n> liituos lobskaneigus i eisus vuordus (ir taids process\n> voluudaa), izavairejuut nu taidim, kam ir nagativa nuuzeimis\n> nianse, piiskanja.\n> A par tuu elitaruu - tipisks piimaars, ka viins uutra nasaklausa i\n> brauc ar molku mezhaa - pi tam kotrs ar sovu. :o)\n> Elite sovaa suokuutnejaa nuuzeimee ir augstuokuos sabiidreibys\n> sluonja, shkirys apzeimejums - a elitars ir tys, kas atsatiic\n> tikai iz tuu ljauzju dali i viinkuorshajim cylvaakim nav\n> piiejams - finansiejuma, sabiidryskuo stuovuuklja voi\n> duumuoshonys veida, audzynuoshonys i cytu apstuoklju delj.\n> Sovaa komentaraa na pa senim rakstieju navys par biznesmenim voi\n> politikim kai myusu diinu eliti, a par elitaruu voluudu -\n> voluudu, kuu muoksleigi roda i atteista viina nuuslaagta\n> sabiidreibys dalja i kas puorejim tai ari paliik svesha. (Taids\n> laboratorejis princips.)\n> Par tuu Armanda atsauksme: "A "elitara" latgaļu\n> volūda nikai navar byut! :)) "Elits" zeimoj\n> "ļaudeibys kriejumu" (politiki, lelī biznesnīki,\n> "ļaudeibys taurineiši" i tt.). A tok vysim zynoms, ka\n> tī latgali, kuri tamā apleicē teik vydā, rauga pylnai\n> atsakratejuši nu sevkurys formys latgaliskuma." itymaa\n> kontekstaa ir tikai sanuos dziismis par kuorklu latviishim\n> parafraze, navys logisks pretarguments.\n> Latgaliishu voluuda taipat kai sevkura voluuda var palikt elitara,\n> ka tei zaudej plashu liituojumu - voi nu delj tuo, ka izmierst\n> (saceisit, ka latinju voluuda nav elitara?), voi ari tymaa\n> ruunaas elitarys voluudys sluonjs, kuu miersteigi cylvaaki nikod\n> naliituos - navarees saprast tik daudzu reanimeitu,\n> jaundarynuotu vuordu jaagu i liituojuma niansis.\n> Ka gribit, var jau taiseet taidu izradzaatuus voluudu: voluudys\n> muzejim i izstuozhu zalom (puornastaa nuuzeimee!), varbyut ari\n> delj www.latgola.lv, kur sasateik izmaklaata sabiidreiba i\n> piiminj sovu izredzeiteibu i viintuleibu - goreiguu trymdu.\n> Var jau iit taidu romantisku izradzzatuo i sveshiniika celju i tod\n> zhaaluotiis, ka cyti, na nu sovys sugys, runoj kai mezhuoni.\n> Tikai naradzu itam jaagu, taipat kai streidim vyspuor - jo vairuok,\n> ka ite viins uutram runojam garom.\n> Lai loba piivakare vysim!\nRe: Re:«ssim ar sokumenim! (apsavārta 1362 reizis)\nvuordi (apsavārta 1358 reizis)\nRe: vuordi (apsavārta 1337 reizis)\nRe: vuordi (apsavārta 1357 reizis)\nRe: vuordi (apsavārta 1347 reizis)\nRe: vuordi (apsavārta 1354 reizis)\nRe: vuordi (apsavārta 1435 reizis)\nRe: vuordi (apsavārta 1294 reizis)\nRe: vuordi (apsavārta 1284 reizis)\nvelj puors vuordu (apsavārta 1434 reizis)\nRe: velj puors vuordu (apsavārta 1402 reizis)\npoetika (apsavārta 1358 reizis)\nRe: poetika (apsavārta 1322 reizis)\nRe: poetika (apsavārta 1387 reizis)\nRe: velj puors vuordu (apsavārta 1398 reizis)\nRe: Re:«ssim ar sokumenim! (apsavārta 1235 reizis)\n> Gūdynojamuo Saprge, > Maņ Tova viestule par gara, par emocionala, par poetiska i par > nakonkreta, kab varātum īsalaist rymtuokā diskusejā. Varu vīn > pakomeņtēt vīnu vītu, kur Tev izguoja ap mani pasasaceit cīši > naobjektivai. > "Sokumeņu" vuords navā nikaida muna speitiešonuos. Maņ > sātā aug bārns, kurs runoj latgaliski, i es jam navaru vuiceit, > ka pārņ tuos i tuos lītys saucem tai, a itūgod sauksim itai. > Sovuolp es konsuļtiejūs ar asoc. prof. Lideju Leikumu i pa juos > rekomendacejai lītoju taišni sokumeņu apzeimīni. Gols golā > lingvisti ap itom lītom sprīde i gruomotuos raksteja jau tūlaik, > kod Tu vēļ vydsškolā voi pamatškolā vuicejīs. Niule maņ izaver, > ka Tu raugi aizlīguse sevkuru tradiceju, kura navā suokusēs ar > Teve pošys izliekšonu pi latgaļu kulturys dabasu. > Armands > > Naradzu lelu jaagu itam streidam - streiduus nudiin nadzymst > > patiiseiba. Ka nu viineigi tuo patiiseiba, kas stypruok > bljaun. > > :o) > > Ka tei nav diskuseja, a naaugleigs streids, manj velj liiku > reizi > > daruodeeja paadejii komentari - kaseishonuos pi vuordim i > > opozicejis mekleishona par kotru canu, iikreituut taidaa > > bezjiedzeigaa utu uodenju giereishonaa. > > Diskusejuos tuumaar maadz iisaklauseet uutraa cylvaakaa i > atsakuopt > > nu sovim aizspriidumim, stereotipim, ka tii izaruoda nadereigi > i > > vad strupceljaa, delj tam nu munys pusis vairs tikai puors > > komentaru. > > (Vakar vokoraa gon jau rakstieju, a laikam pagaisushi nazkur > > virtualajaa realitatee. Zhaal niule atsakuortuot i kaveet > laiku, > > a varbyut ir vaarts.) > > Priica, ka Armands mani nuusauce par idealisti - par tuu, ka > jau > > senj nasaruod, ka piidaru pi ituos sugys. Vysmoz pa gaisu > nikod > > naasu skriejuse i ar skalim vuordim bljuovuse. > > Saceits gon tika nagativaa nuuzeimee - kai pretstots > racionalajim > > leluus dorbu dareituojim, a tok jau pateikami! (Pusvokora > > smiejuus - par absurdu.) > > Par sokumim ES - piec iisastuoshonys dzeive nasabeigs. Taipat > vinj > > tuus syudus raussim i vysmoz puors paaudzis, duumojams, > dzeivuos > > iz sliikshnja. > > Naduumoju, ka nu Armanda pusis tys ir tys racionaluokais > arguments > > - tys dreizhuok izaver piec speiteishonys par kotru cenu i > > opozicejis tikai delj tam, kab byut opozicejaa. (Ir tok ciish > > aartai palikt pret vysim palikshonys piec, kaseitiis i > > nuusastuot pretim i tod zhaaluotiis, lyzguot raanys.) > > Gols golaa - munaa saataa jau puors godu maizi nacap, a pierk > > veikalaa, tok pechorka i dzaasluons nu tuo nav pagaisushi. > > Taipat ari sokumi napagaiss - naz, ar kuu zemi raksit sovys > > privatuos saatys puchuduubee? > > Te ari viitaa piibiljde, ka voludaa paliks tys, kuu runuotuoji > > liitoj i ar liituoshonys piimaaru vuica sovim baarnim. Tai ka, > > atsagriizhuut pi senj saceituo, - voluudaa tuumaar pamataa > > liituos lobskaneigus i eisus vuordus (ir taids process > > voluudaa), izavairejuut nu taidim, kam ir nagativa nuuzeimis > > nianse, piiskanja. > > A par tuu elitaruu - tipisks piimaars, ka viins uutra > nasaklausa i > > brauc ar molku mezhaa - pi tam kotrs ar sovu. :o) > > Elite sovaa suokuutnejaa nuuzeimee ir augstuokuos sabiidreibys > > sluonja, shkirys apzeimejums - a elitars ir tys, kas atsatiic > > tikai iz tuu ljauzju dali i viinkuorshajim cylvaakim nav > > piiejams - finansiejuma, sabiidryskuo stuovuuklja voi > > duumuoshonys veida, audzynuoshonys i cytu apstuoklju delj. > > Sovaa komentaraa na pa senim rakstieju navys par biznesmenim > voi > > politikim kai myusu diinu eliti, a par elitaruu voluudu - > > voluudu, kuu muoksleigi roda i atteista viina nuuslaagta > > sabiidreibys dalja i kas puorejim tai ari paliik svesha. > (Taids > > laboratorejis princips.) > > Par tuu Armanda atsauksme: "A "elitara" latgaļu > > volūda nikai navar byut! :)) "Elits" zeimoj > > "ļaudeibys kriejumu" (politiki, lelī biznesnīki, > > "ļaudeibys taurineiši" i tt.). A tok vysim zynoms, > ka > > tī latgali, kuri tamā apleicē teik vydā, rauga pylnai > > atsakratejuši nu sevkurys formys latgaliskuma." itymaa > > kontekstaa ir tikai sanuos dziismis par kuorklu latviishim > > parafraze, navys logisks pretarguments. > > Latgaliishu voluuda taipat kai sevkura voluuda var palikt > elitara, > > ka tei zaudej plashu liituojumu - voi nu delj tuo, ka izmierst > > (saceisit, ka latinju voluuda nav elitara?), voi ari tymaa > > ruunaas elitarys voluudys sluonjs, kuu miersteigi cylvaaki > nikod > > naliituos - navarees saprast tik daudzu reanimeitu, > > jaundarynuotu vuordu jaagu i liituojuma niansis. > > Ka gribit, var jau taiseet taidu izradzaatuus voluudu: > voluudys > > muzejim i izstuozhu zalom (puornastaa nuuzeimee!), varbyut ari > > delj www.latgola.lv, kur sasateik izmaklaata sabiidreiba i > > piiminj sovu izredzeiteibu i viintuleibu - goreiguu trymdu. > > Var jau iit taidu romantisku izradzzatuo i sveshiniika celju i > tod > > zhaaluotiis, ka cyti, na nu sovys sugys, runoj kai mezhuoni. > > Tikai naradzu itam jaagu, taipat kai streidim vyspuor - jo > vairuok, > > ka ite viins uutram runojam garom. > > Lai loba piivakare vysim! > > saprge


Muns mīrs i namīrs ir Siamys dveini - lakuga.lv\nTemys: dzejūli, literatura, literatura latgaliski\nItei ir Laurys Melnis pyrmuo dzejis publikaceja portalā lakuga.lv. Tū jei nūsauce par paraudzeišonu raksteit i publiski pīduovuot ari kū itaidu. Roksta Laura daudzi i vysod ar prīcu juos rokstus publicejam i aicynojam puorskaiteit. Ilzis Spergys sarunu ar Lauru i raksteišonu var puorskaiteit ITE.\nItys ir slīku rudiņs.\nVīnys bārni spļaun traukūs,\nŪtruos iz sīnys bīdynoj tykumeigūs vacuokus,\nTrešuos pagaisušs nu muna duorza,\nProtestejūt pret nabreivpruoteigu tikšonu\nZyvu givieja kopeja buņdžā.\nNikuo naādu i nadzaru,\nKab divdesmit godūs kruotu drūsmi\nI spļautu uorā.\nNuokušai nedelei nadatryuks\nDrūsme ir atjaunojams resurss\nAug biologiskajā saimisteibā\nLai vīni soka,\nKa zyna, kas ir pareizi,\nŪtri – ka latgaliski rokstūšom sīvītem nav vīglai,\nEs savalku pīri i atsmeju,\nKa narokstūšai sīvītei byut\nKa latgalīšu volūdu\nSauc par babu volūdu.\nTei vīnaiž babu,\nTamā dzīžu par Mariju,\nMajā pi krysta.\nTamā runoju par minoritašu tīseibom\nPi ols butelis.\nKa kaidu dīnu\nDaīšu pi teve i saceišu –\nKa gribi, kab tovi bārni\nNiu mes sasateikam reizi godā.\nI tys seņ jau ir daudzi par daudzi.\nEs asu tikai zemnīka bārns\nAr īprīškejūs paaudžu ambicejom genūs\nSovys asu nūsvīduse molā\nKai zečis adeikli nu sastuos klasis.\nLabiskī i kreiliskī kaļpeni\nKai žņaugs iz vacūs rānu.\nMyusu dīnuos taidus vaira nalīk\n(Mani absoluti nainteresej myusu dīnys).\nTu draudzeigi izveļc nu kryuteža kārmana\nMalnuo humora plāksteri.\nSylda vaira kai sinepis,\nTok nagrauž kai pypuri.\nEs seņ natycu homeopatejai, horoskopim\nI vīgli izprūtamim cylvākim.\nTok kotru tovu vuordu vēļ treis dīnys zeišļoju\nKai homeopatiskū zierneiti,\nKūdu kai importa kūšleni,\nLīku zam mēlis\nKai validola tableti ar placebo efektu.\nSova klāva lūpu kūpbiļdi\nSaucu par astrologiskū karti.\nI gūgleju, voi div sarežgeitys personeibys\n(Minuss i minuss)\nKūpā veidoj plusu voi tūmār krystu.\nKod gaisā lidoj raketis,\nVoi tys, kas maņ ir dzierksts,\nTev eistyn ir viņ konfeti.\nPīraksteju viestuli NEPLP\nNu munu dūmu leinūšū\nKai Krīvejis kanalus.\nTei jau ari viņ dezinformaceja,\nVālamuo uzdūšona par asūšū\nKai glupeibu puorsuotynuota\nAr eistu zierņa deigstu\nMuoksleigūs puču vydā.\nNa vysa mastika ir ādama,\nNa vysi sapyni stuostomi pusdzeraunei.\nReigys myuri nūjauce pyrma 150 godu\nEs sovus myurus demonteju pamozom.\nAkmiņu vītā tī īmyurātys gruomotys\nPamati ar Breinumzemis puosoku sereju,\nViersā Harija Potera ceglu mugurenis,\nRemarka styurs ar nūdzeļtiejušom lopom\nViesturis gruomotys sakrautys škeibā tūrnī,\nViersyunē – dzejūļu kruojumi\nKai Nacionaluos bibliotekys kūre.\nSkrundys lokatoru izsprydzynuo’, kod maņ beja napylns gods\nTys asūt saukts par spruodzīni mīram.\nAtškierti puors godu piec pīdzimšonys\nMyusu dīnu kirurgeja dora breinumus\nSašyušu jūs otkon kūpā\nIz rānys iztetoviešu lelū ilustrātū enciklopedeju\nAr škierkli par actekim pyrmajā puslopā.\nPasaulī pīaug agresejis leimiņs\nManī īaug zīdūšs uobeļneicys zors\nZīdus datynu ar izolentu\nMes tok Latvejā labi dzeivojam bez vātru i cunami.


1) gener. skrūve\n2) navy. (гребной) dzenskrūve\nskrūve; dzenskrūve; propellers


Albuma apskots: Sovvaļnīks “Napaseitynuouts” (2016) - lakuga.lv\nTemys: Juoņs Jansons, latgalīšu muzyka, NABA, Napaseitynuouts, recenzeja, Roksts, Sovvaļnīks, Vārnu laiks\nAutors: Juoņs Jansons, radio NABA raidejums “Vārnu Laiks”\nLatgolys regions vysod ir puorsteidzs ar talantim. Šakur vēļ vīns, jau ar trešū albumu.\nPi smogajim pīmārim par pozitivu pīmāru mynami thrash metal trio “Sacramental”, kas spūži puorstuovēja vaļsti “Wacken Open Air” 2011. godā, īsaryndojūt trešajā vītā grupu konkursā, kas beja gona gryuts. Gon vītejā atlasē, gon storptautiskajā. “Green Novice” – ūtra zynomuokuo pošmuoju folk metal grupa, kas ari izapauž latgalīšu volūdā. Folciskī “Varang Nord” i thrash metal grupa “Saintorment”, “Dabasu Durovys” ari ir nu Latgolys pusis.\n“Sovvaļnīks” turpynoj īsuoktū, ratai pasaruoda ar koncertu, otkon pazyud. Prūtams, grupys centralais dziniejs ir gitarists, vokalists, pasnīdziejs LU i Rēzeknis augstškolā – Ingars. Daļai jis asociēsīs ar latgalīšu popmuzykys projektim “Borowa MC”, daļa jū atpazeis piec malnajim okulerim, vysod nūsakuorušu ar vysmoz padsmit pīkarenim koklā. Kuorteigs metalists.\nTurpynoj īsuoktū, partū ka alternativuo roka ci metala vierzīnī pyrmī sūli beja ar solo albumu “Sūpluok” (2009), ruodīs vys vēļ napuorspāts lobalbums latgalīšu volūdā, kas apvīnoj melanholiskū rokmuzyku i akustiku, tautisku pīskuorīni.\n“Bolts Susātivs” (2010) jau īzeimēja smagniejuoku, grīzeiguoku skaniejumu, reizē nūstyprynojūt grupys vuordu kai pylnasineigu dzeivūs muziķu grupai.\nObejūs mynātajūs i ari jaunajā vysys dzīsmis ir latgalīšu volūdā, izmontojūt asūšu ci jau naasūšu latgalīšu dzejnīku tekstus. Kas labi, partū ka nazynuotuojim paver pavysam jaunys lopys itymā, plašuok mozuok zynomajā kulturā.\nSkaniejuma ziņā jaunais albums ir smagniejuoks, nu vuoka leidz vuokam. Izreiz ausīs īkriss, kū klausās pats Ingars, bet kūpejū nūskaņu tys nimoz namaitoj, partū ka koč kur dzierdāts motivs veiksmeigai sapeits ar originalom sovom īspēlem i idejom.\nVīns vīneigs zuodžs? Nikuo nabeja! Melodiskuos, lipeiguos, balādeiguos dzīsmis mejās ar zuodžeišim, bet vyss forši saspālāts. Pats golvonais – ka tys vyss ir tik sasūdeiti sirsneigi – ka tuos ir dusmis, tod tuos tai ari skaņ, ka tuos ir apcereigys skumis, tod tai skaņ, ka gribīs sirdi izraut i aizmest pa gaisu.\nŠaubu nav, labi padareits darbeņš. Ar itū albumu, cerams, “Sovvaļnīks” beidzūt byus atrads vierzīni, kurā pīsaturēt, deļtam, ka cytaiž šaudeišonuos nu–iz. Ka paliks iz ituo smagnejuo, bet melodiskuo roka stygys, ar laiku jū atzeis, nūvērtēs i cīneis gon metalisti, gon folkmetalisti, gon ari tī klauseituoji, kas kasdīnā itaidu muzyku nasaklausa.\nPamatsastuovu papyldynuojuši gostu muziki ar vuordu – Kaspars Tobis, Māris Muktupāvels, Biruta Ozoliņa, kas albumā īsver papyldu garšu i dažaideibu.\nNasaprotot, par kū ir dzīšmu teksti? Diska gruomateņā tī ir vydā. Tī, kas naprūt latgalīšu volūdu, var skaiteit tekstus angļu volūdā.\nLeluokais puorsteigums “Vaicuojums”, nīka 43 sekundis, bet leidz šam vystrokuokuo Sovvaļnīka dzīsme, kas dzierdāta. I papyldus dzīsmis “Augšanceļūtīs”, “Pi Putynu Gaisā” ruoda zaļū gaismu, ka itys muzikis prūt labi, originali izapaust ari folkmuzykys laukā. Iz nuokušū varātu paraudzeit obejus skaņu Gintus – Stankeviču i Lundbergu – drusku nūmaineit ar kaidu cytu. Obeji, prūtams, sova orūda meistari, bet jūs atpazeistamais skaniejums beja jau īprīkšejā albumā.\nVuoceņa biļde – ka pyrmī diveji albumi uzrunuoja ar vuoceņu, tod itys naizsoka nikuo. Kas tys ir?\nRoksta pyrmpubliciejums naba.lv


13. Saeimys vieliešonys Archives - lakuga.lv\nJuoņs Livdāns – pedagogs ar muzyku i Latgolu sirdī\n13. Saeimys vieliešonys\nLeluos ceineituojis i nūkūdiejis – sīvīšu lūma politikā\n28 Septembris 2018\nKū parteju Latgolys lideri sūlej dareit latgalīšu volūdys situacejis uzlobuošonai?\n25 Septembris 2018\nĪsaveram parteju programuos. Kū tuos sūlej latgaliskajai kulturai?\n21 Septembris 2018\n12:00 Bārtuļdīna Gaļānūs @ Gaļāni\nBārtuļdīna Gaļānūs @ Gaļāni\n08:00 Bārtuļdīna Gaļānūs @ Gaļāni\nAug 23 @ 08:00\n20:00 Latgalīšu Reps @ Brīvdabas plosts @ Reiga\nLatgalīšu Reps @ Brīvdabas plosts @ Reiga\n19:00 Koncertprograma “Muns Sorgeņgeļ” @ Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneica\nKoncertprograma “Muns Sorgeņgeļ” @ Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Rūmys katuoļu bazneica\n18:00 Latgolys freska @ Latgolys viestnīceiba GORS\nLatgolys freska @ Latgolys viestnīceiba GORS\nSep 12 @ 18:00\n15. augusta svātku katuoliskuos i poguoniskuos saknis\nVysa Latgolys viesture vīnuvīt platformā “Latgales dati”\nKonkursa “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā” izstuode Daugovpilī\nKoncertprograma “Muns Sorgeņgeļ” skanēs Latgolā i Reigā\nViktorija Zakarkeviča: uztura specialists ir pošsaprūtama rehabilitacejis sastuovdaļa\n10. augusts – Guņs dīna\nNūsaver “Dabasu durovu” uzastuošonu “Muzykys skrytulī”


Picea abies ‘Argenteospicata’\nPicea abies ‘Argenteospicata’ – Parastās egles šķ.\nAugstums: 1,8m; Platums: 1,2m.\nSkujas: zaļganas, jaunie dzinumi krēmīgi balti.


(2021) ᐉ Who's Paying To Legalize Marijuana In 2020? For Once, It's The Cannabis Industry. ᐉ Sweet Dispensary


GREATEST OPERA SINGERS: Rūdolfs Tunce (Tunze) (Tenor) (Latvia ? 1892 - Latvia ? 1963)\nLabels: Tunce Rūdolfs


Gabarīta izmērs: 95x195 cm Guļamvieta : 120x190 cm Matrači uz atsperēm Veļas kaste : Ir Elfi furniture. Latvia. LV.\nSpecifikācijas Gabarīta izmērs: 225 * 930 cm Guļamvieta : 194 * 91 cm Veļas kaste : Ir Kids furniture. Latvia. LV.\nFurniture for a hall. Latvia. LV.\nSpecifikācijas Gabarīta izmērs: 800 * 1050 * 920 (mm) Guļamvieta : 1950 * 700 (mm) Veļas kaste : Ir Furniture puffi. Latvia. LV.\nSpecifikācijas Bob 70 : Gabarīta izmērs: 950 * 1020 (mm) Guļamvieta : 700 * 1940 (mm) - 195 Eur Veļas kaste : Ir Optimata furniture. Latvia. LV.\nMateriāls: Priede Izmērs: 150 x 110cm H 86 cm Bedroom furniture loc se. Poland. PL.\nDīvāns Barbora II (2) Dīvāna izmēri: 145 x 90 H 90 cm Guļamā platība 98 cm x 190 cm Uz atsperēm Dīvāna aprīkojumā ir veļas kaste. Furniture factory. Lithuania. LT.\nDīvāns: Platums: 220 cm Augstums: 90 cm Dziļums: 85 cm Guļamvieta: 193x125 cm Uz atsperēm Ar veļas kasti Italian furniture. Poland. Mars meble.\nMaterials: high-quality laminated chipboard. Dimensions: 140 (20) x70 cm Height: 77 cm Codi furniture. Latvia. LV.\nWidth: 136 cm Depth: 60 cm Height: 215 cm Color: Beech. Furniture saiti. Latvia. LV.\nDimensions: 1230 x 1050 x 920 (mm) Sleeper: 2000 x 1000 (mm) There is a box for laundry. Magazine furniture lv. Latvia. LV.\nDimensions: 185 x 260 cm Sleeper: 120 x 190 cm A box for linen: there is. On the springs. Furniture tualet. Latvia. LV.\nThis is an appropriate option for a living room or study. The mechanism of transformation of the eurobook allows you to put such a sofa close to the wall, which makes it possible to use ergonomic space in the room. Such a sofa easily unfolds: it is necessary to push the seat forward and lower the Maxsims furniture. Latvia. LV.\nKP-80: Dimensions: 1060 * 1050 * 920 (mm) Sleeper: 2000 * 800 (mm) - 235 Eur KP-100: Dimensions: 1260 * 1050 * 920 (mm) Sleeper: 2000 * 1000 (mm) - 285 Eur KP-135: Dimensions: 1610 * 1050 * 920 (mm) Sleeper: 2000 * 1350 (mm) - 305 Eur Box for laundry: Yes. Frame: Plywood. On the spring blocks. It is Furniture for nursery. Latvia. LV.\nFoscari furniture Tualet furniture Elfi furniture Kids furniture Furniture for a hall


Tiks izdūts Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri” - lakuga.lv\nTiks izdūts Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri”\nTemys: Aija Eriņa, albums, latgalīšu muzyka, muzyka, Roksts\n1. decembrī izīs puoragri myužeibā aizguojušuos Aijis Erinis albums “Par martu, maiju un decembri”, kurā byus īkļautys 11 dzīsmis. Albuma kūdulu veidoj Aijis i Valda Metlāna pādejūs treis godu laikā kūpā komponātuos dzīsmis ar Ojāra Vācieša i Klāva Elsberga dzeju, kai ari pošys Aijis tekstim.\nKlauseituojim teik nūdūta ari dzīsme “Taurens” nu gaidomuo albuma:\nAlbums byus pyrmais izdavumu serejā, kurā paradzāts publicēt Aijis Erinis pādejūs desmit godu laikā radeitū muzykalū daiļradi. Albuma īroksts tyka suokts 2016. godā, bet pabeigts ituo gods novembrī, četrus mienešus piec Aijis pieškuos aizīšonys myužeibā. Albuma īrokstā izmontuoti Aijis Erinis bolsa īroksti.\nĪroksta procesā pīsadalejuši zynomuos Latvejis grupuos spielejūši muziki: Valdis Metlāns – gitara, tausteni (“Green Novice”), Normans Bārbals – bungys (“Momend”), Edgars Špengelis – bass (“Pūķa Gars”), Kaspars Tobis – tausteni (“Dzelzs Vilks”), Armands Varslavāns – gitara (“Laimas Muzykanti”), Sintija Šteinkofa – tausteni (“Laimas Muzykanti”), Linards Eriņš – vokals, pībolsi, akustiskuo gitara (dzīdūšuo Eriņu saime) i Daiga Barkāne – bolss (“Ausmeņa records”). Albumu raksteja, miksēja i māsterēja Kārlis Šteinmanis (“KS Records”).\nAija Eriņa leluoku atpazeistameibu sajāmuse ar uzvaru Latvejis Televizejis reikuotajā šovā “Latvijas Talants 2008”. Jei kūpā ar saimi vairuokys sezonys pīsadalejuse ari LNT šovā “Dziedošās ģimenes”, kai ari ar daudzom popularom dzīsmem izskanējuse Latvejis radejuos. Aija Eriņa i kai solomuokslineica, i kūpā ar dzīdūšū Eriņu saimi sovys muzykaluos karjeris laikā ir snāguse vaira kai 100 koncertu vysā Latvejā.


Postani vodja projekta! – SKAM – Skupnost katoliške mladine\nSKAM - Skupnost katoliške mladine > Novice > Nerazvrščeno > Postani vodja projekta!\nPostani vodja projekta!\n❰ Ritem srca\nPridruži se ekipi Malega občestva ❱


Sovvaļnīks kūpā ar dālu īdzīduojuši jaunu dzīsmi “Kalado” - lakuga.lv\nSovvaļnīks kūpā ar dālu īdzīduojuši jaunu dzīsmi “Kalado”\n26 Decembris 2014\nTemys: Anna Rancāne, Kalado, Roksts, Sovvaļnīks\nSovvaļnīks taišni Zīmyssvātku laikā ir pabeidzs vēļ vīnu dzīsmi ar Latvejā zynomuos dzejneicys Annys Rancānis i latgalīšu tautysdzīsmis vuordim.\nJaunuo rokdzīsme “Kalado” ir babeņu dzeivisziņā baļsteits stuosts par vierteibom, kas izjiutamys ar sirdi, partū ka cīši izsaceitys var pagaisynuot sovu nūzeimi. Dzīsme stuosta ari par sovys identitatis saglobuošonu i napagaisynuošonu, puorvarūt tymsu, pat ka iz šaļti ir pagaisuse ticeiba i cereiba, kai ari par ciļvieciskū tyveibu goda vystymsuokajā laikā. Tū, cik byutiskai byut kūpā na tik svātkūs, atkluoj ari dzīsmis refrens kalado, kam pīmeit sasaukšonys i apvīnuošonys funkceja.\nDzīsme ir īraksteita sadarbeibā ar Latvejā zynomim skaņu režisorim Gintu Lundbergu i Gintu Stankeviču. Īrokstā pīsadola Sovvaļnīka grupys bīdri – Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys).\nJuoatguodynoj, ka ari īprīkšejais Sovvaļnīka albums “Bolts susātivs” beja veļteits latgalīšu dzejnīkam Ontonam Kūkuojam i izguoja 2010. goda beiguos.


Download Armas Suicidas by A.J. Baker PDF - khlinikthantkrrmsukhumwith Book Archive\nkhlinikthantkrrmsukhumwith Book Archive > Libros En Espanol > Download Armas Suicidas by A.J. Baker PDF\nDownload Polysaccharides by Gerald O. Aspinall PDF


Aizvadeitys grupys “Rikši” albuma prezentacejis - lakuga.lv\nTemys: albums, Ēriks Zeps, Pa pyrmam, prezentaceja, Rikši, Roksts, Zane Dukaļska\n18. janvarī Rēzeknē i 25. janvarī Reigā jaunīšu postfolklorys grupa “Rikši” reizē nūsvietieja i treis godu jubileju, i sova debejis albuma “Pa pyrmam” prezentaceju. Ar sovim īspaidim par koncertim pīkryta daleitīs grupys dalinīki Zane Dukaļska i Ēriks Zeps.\nZane: “Obeji koncerti maņ cīši patyka, tyka sajimta cīši lela atsauceiba i pozitiva energeja nu skateituoju. Rēzeknis koncerts beja svineiguoks i, ruodīs, ari nūzeimeiguoks, partū ka tys beja pyrmais prezentacejis koncerts, kai arī piec ilguoka puortraukuma pirmais lelais koncerts. Tī beja saguojuši rodi i draugi, beja prīca klauseitīs, kai jī saceja lobus vuordus par padareitū dorbu. Pateikami ari tys, ka cylvākim ir vēļme īsaguoduot myusu CD. Sovukuort koncerts “Folkklubā Ala Pagrabs.” beja nūzeimeigs ar tū, ka mes tī spieļuom gluži kai sovā sātā. Sajiuta it kai iz sātu saguojuši gosti i suocās jautreiba i doncuošana. Skateituoju ovacejis beja rikteigs energejis lādeņš, kuo pītiks vēļ ilgam laikam. Vīnkuorši naaizmierstams vokors. Ceru, ka myusim byus vēļ gars ceļš īmams kūpā i pītiks spāka padareit lelus dorbus, i prīcēt klauseituojus vēļ ilgi.”\nĒriks: “Taipat kai diska rasšonūs, ari pyrmskoncertu nūskaņu raksturoj streseņš, laika tryukums i pacyluots nūskaņuojums. Vēļ aizvīn atguodoju tū puorprīceigū lākuošonu, kod tyka atvārts pyrmais “Pa pyrmam” disks. Prīca, ka koncerti izadeve taidi pat kai ir “Rikši” – jautri, ar nalelu nūpītneibys devu, dzeivisprīceigi i humora puorpylni. Pozitivuos skateituoju atsauksmis beja kai “Bryuvera” lase dvēselei, partū ka golvonais “Rikšu” aizdavums palīk namaineigs – lai kūpā ir jauki i baudeituojam ir jauki. Piecpasuokums (afterparty), prūtams, pamateigi atzeimāts, deve stimulu tuoluokajai darbeibai, partū ka (sokūt Ivara vuordim): “Ka ir pa pyrmam, tod byus ari pa ūtram.” Niu ar pozitivu garšu piec jubilejis i prezentacejis asam gotovi giutīs kluotyn jaunim projektim, izaicynuojumim i jautreibom.”\n“Rikši” tyka izveiduoti 2011. godā kai Rēzeknis kulturys noma folklorys draugu kūpys “Vīteri” veteranu apvīneiba. Grupys sastuovā ir Ēriks Zeps (akordeons, bolss), Zane Dukaļska (bubyns, sytaminstrumenti, bolss), Madara Broliša (vijūle, bolss), Ivars Utāns (basgitara, bolss) i Mārtiņš Arbidāns (gitara). “Rikšu” albumu “Pa pyrmam” īspiejams nūsaklauseit grupys sātys lopā.\nKartenis: Evika Muizniece


Charlton T. Lewis, An Elementary Latin Dictionary, vacāns , vīs , vīvāx\nvīvāx ācis, adj. with comp.\nVIV-, tenacious of life, long-lived: phoenix, O.: mater, H.: cervus, V.: Sibylla, venerable, O.: vivacior heres, H. —Lasting, enduring, durable: apium (opp. breve lilium), H.: oliva, V.: vivaci caespite, O.—Lively, vigorous, vivacious: sulfura, burning briskly, O.: solum, O.


Wersiōni kāigi iz 11:48, 26 wassarins 2012 (Waidinnais appun)\nWersiōni kāigi iz 11:49, 26 wassarins 2012 (Waidinnais appun)\nRindā 19: Rindā 19:\nPirman naktin as migēi na zigzdan, tūsimts mīlis ezze enbūwintas areālas. As bēi spārtais ainaseīlingin, nikāi "''rozbitek''" na "''tratwie''", na ōceanas sirdan. Tītat preistatinnaiti si majjan āustaban, kaddan smejjina tārika min ast baudinnusi. Be dis bilāi:

\nWersiōni kāigi iz 11:49, 26 wassarins 2012


Prezentēs gruomotu par Daugovpiļs teatri - lakuga.lv\n13. novembrī Daugovpiļs teatrī tiks prezentāta teatra kritikis i muokslys zynuotneicys Silvijis Geikinys gruomota “Daugavpils teātris”.\nJuoatzeimej, ka tei ir pyrmuo gruomota, kurei piļneibā veļteita Daugovpiļs teatram. Tuos ītvorūs pastyprynuota viereiba teik veļteita taišni teatra viesturei – tuo kuopumim i krytumim, likvidiešonys brīsmem i cereibu pylnai atdzimšonai. Bez viesturiskim faktim teik apsavārta ari Daugovpiļs teatra repertuara daudzveideiba laiku grīžūs i tys, kai mainejusēs teatra lūma piļsātys multikulturaluos sabīdreibys acīs.\nSilvija Geikina roksta: “Īsaverūt viesturis puslopuos, radzam, ka ir bejuši periodi, kod teatrs izkuops gondreiž voi pošuos augstuokajuos muokslys viersyunēs i lics par sevi runuot vysai Latvejai, ir bejuši laiki, kod teatris izmiseigai raudzejs puorvarēt leidzonuma gryuteibys i ir bejs ari tai, ka īstudiejumu muokslinīcyskais leimeņs bejs tik zams, ka lics runuot par teatra likvidiešonu voi reorganizaceju. (…) Pādejūs godūs Daugovpiļs teatrī saradzama muokslinīcyska ceļšonuos, i Latvejis teatru kūpainā Daugovpiļs teatris suoc ījimt sovu muokslinīcyski nūzeimeigu i sovpateigu vītu.”\nGruomota “Daugavpils teātris” veiduota ar Daugovpiļs piļsātys dūmis finansialu atbolstu.


Maijs 2012 - Page 5 of 7 - lakuga.lv\nArchive: Maijs 2012\n13 Maijs 2012\nSaimis dīna Bolvūs ar grupu “Galaktika”\nMeklej atbolsta kinai par kopusvātkim Latgolā\nGuntra Kuzmina – Muotis laime. Jauna dzīsme\nAnnys Rancānis dzejis kruojuma atvieršonys svātki\nMuols – Latgolys zalts /LRT raidejums\nRēzeknē byus leluo Leigū svātku svieteišona\nProjekts “Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu” turpynojās\nKatōļu Dzeive. Majs 2012\n15:00 Grupys “Baltie lāči” koncertprog... @ CATA kulturys noms, Cēsis\nGrupys “Baltie lāči” koncertprog... @ CATA kulturys noms, Cēsis\nOct 17 @ 15:00


Bruņi Latvia - Stad.com\nBruņi - Latvia\nBruņi Hotels and Apartments\nBroni is a comune (municipality) in the Province of Pavia in the Italian region Lombardy, located about 45 km south of Milan and about 15 km southeast of Pavia. Broni borders the following municipalities: Albaredo Arnaboldi, Barbianello, Campospinoso, Canneto Pavese, Cigognola, Pietra de' Giorgi, Redavalle, San Cipriano Po, Stradella.\nBruņi / Area : Babītes Novads\nBabite (0.3 km)\nBalozi (13.1 km)\nBruni (0 km)\nBulli (5.7 km)\nBullugals (5.3 km)\nDzilnas (5.6 km)\nEglu Ciems (5 km)\nIeki (6 km)\nImanta (4.3 km)\nJaunmarupe (8.7 km)\nMarupe (8.2 km)\nMazcena (9.7 km)\nPinki (2.5 km)\nSkarduciems (6.4 km)\nSkreijas (3.8 km)\nSkulte (3.7 km)\nSturi (7.3 km)\nSudmalkalni (9.4 km)\nVarnu Krogs (4.7 km)\nZolitude (3.8 km)\nShow Twitter messages tagged Bruņi\nShow Wikipedia info on Bruņi


Dell Lat. C640 P4 2.0 512MB 20GB CD FDD XP-HOME-B - C640-15B - Evertek\nDell C640 P4 2.0GHz 512MB 20GB CD 14.1" Laptop XP - B\nProduct Number C640-15B\nThis Dell Latitude C640 notebook delivers high performance in a mobile design! It features an Intel Pentium 4 2.0 GHz processor, 512 MB RAM, and a 20 GB hard drive. It includes an interchangeable CD-ROM and floppy drives, a 14.1-inch TFT display, and preloaded with Microsoft Windows XP Home Edition operating system. Audio, modem, and Ethernet are integrated! Order your Dell Latitude C640 notebook today!\n- OS and driver CDs are not included\n- The battery is not covered under the warranty\n- The battery is not guaranteed to hold a charge\n- The CD-ROM drive and floppy disk drive share the same\nbay and cannot be used simultaneously.


F. Trasuna muzejs "Kolnasāta" 25. augustā svieteis 20 godu jubileju - lakuga.lv\nTemys: jubilejs, Kolnasāta, Roksts\n25. augustā sovu 20 godu jubileju ar moto – Skaista muna tāva sāta – svieteis F. Trasuna muzejs „Kolnasāta”.\nMuzejs sataiseits 1992. godā Sakstagola pogostā, kab saglobuotu i popularizētu gareidznīka, politiķa, kulturys i sabīdryskuo darbinīka Franča Trasuna, juo dzimtys i laika bīdru, kai ari nūvoda viesturiskū līceibu pīmiņu.\n„Kolnasātā” interesentim ir īspieja īsapazeit ar Latgolys zemnīka sātys kulturvidi – dzeivojamū sātu, myura klāvu, pierti, klieti, uobeļduorzu, līpu aleju, muorkim, krystu i oku.\nMuzejam ir ari sova folklorys kūpa, kas nas „Kolnasātys” vuordu.\n25. augustā 13:00 muzeja jubileja svieteišonā byus dažaida veida nūtikšonys – gon svātbreids pi krysta, gon Rēzeknis nūvoda folklorys kūpa prīšknasumi, gon izstuožu sātys īsvieteišona, gon gordais sautiejums „Kolnasātys” gaumē. Taipat grybātuojim byus īspieja apsavērt izstuodis „Sakstagola pogosta viesture 430 godūs: cylvāki, nūtikšonys, pīmiņa”, „Latvju raksti” kai ari digitalū prezentaceju „F. Trasuna muzejam – 20”.\nKarteņā – F. Trasuna muzejs “Kolnasāta”, publicitatis materiali


Jenny Rainbow - GRAPES Wall Art\n1 - 39 of 39 grapes wall art for sale\nSilver Autumnal Poetry. Lacy Dreams\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 11\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 10\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 9\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 8\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 7\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 6\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 5\nAutumn Dainty. Taste Of Grapes\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 4\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 3\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 2\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters 1\nJuicy Taste Of Autumn. Red Grapes Clusters\nRed Grapes Close Up\nHarvest Time. Sunny Grapes Vii\nautumn food garden leaf summer light harvest green rural vine yummy season ripe grape agriculture berry fruits vineyard leaves sunny grapevine abundance close up closeup\nautumn food garden leaf summer light harvest green rural vine yummy season ripe grape agriculture berry fruits vineyard leaves sunny grapevine abundance close up closeup plant


Soltūs mātru speits. Interveja ar Amandu Lapu nu grupys “Piparmētra” - lakuga.lv\nKarteņa: Amandys Lapys personiskais arhivs\nTemys: "Piparmētra", Amanda Lapa, Jolanta Ūzuliņa, latgalīšu muzyka\n“Piparmētra” ir vīna nu nadaudzūs meitiņu grupu, kas dzīd latgaliski. Sovys darbeibys suokumūs grupa sajēme laurus viertinē konkursu, par debeju latgaliskajā muzykā sajēme ari Latgalīšu kulturys gods bolvu “Boņuks”. 2018. godā grupa pajuka, tok niu otkon ir apsavīnuojuse i tīcās iz jaunim sasnāgumim. Niu grupā ir pīcys dalineicys: Amanda Lapa (gitara i bolss), Jana Dudare (soliste), Megija Pabērza (bungys), Adelīna Oļehnoviča (basgitara) i Lonija Kakeševa (tausteņinstrumenti). Par “Piparmētras” izaveiduošonu, pauzi i otkonapsavīnuošonu stuosta AMANDA LAPA.\nKai jius atrodot vīna ūtru? Kai roduos “Piparmētra”?\nVyss suocēs ar Ilyukstis Bārnu i jaunīšu centru, kura filozofeja paredz konkurētspiejeigys, harmoniskys personeibys veiduošonūs myusdīnu maineigajā pasaulī. Devenis meitinis guoja gitarspēlis pulceņā, kuru vadeja Arnis Slobožaņins. Taišni jam roduos ideja veiduot grupu, gribējuos koč kuo jauna, na tikai vyuceit gitarys. Tyka pīraksteits projekts, kab varātu īsaguoduot jaunus muzykys instrumentus. Projekts tyka apstyprynuots i vajadzēja tikai suokt vuiceitīs. Arnis īguļdeja cīši daudz dorba, myus vuicūt, motivejūt, līkūt pamatus i izpratni par muziciešonu. Pulceņa meitinis izmieginuoja vysus instrumentus: bungys, basgitaru, tausteņinstrumentus. Vysys spēlēja vysu i raudzeja atrast tū, kas vyslobuok pateik i pasadūd. Pyrmais koncerts beja jau apmāram piec trejim mienešim iz Mameņu dīnu. Saguoja gona labi, bet saprotom, ka ir cīši daudz juosavuica i juosapraktizej. Tuos meitinis, kas aizguoja, pošys saprota, ka tūmar tys nav jūs lauceņš. Tai mes suokūtnieji palykom sešys i saprotom, ka mums ir īškā, ka mes varim! Tagad asam pīcys.\nNūsaukumu beja gryuts izdūmuot. Beja taidi varianti kai “Enjoy girls”, “Zaļā zāle” i cyti. Nūsaukumu “Piparmētra” laikam izdūmuoja Amanda i Laura. Tys nūtyka spontanai, meklejūt sīnys kruosu ustobai. Soltūs mātru kruosys sīna pamudynuoja iz meitiņu grupys nūsaukumu “Piparmētra”. Suokumā myus sauce vysaižuok i ruodejuos, ka nūsaukums nav lobs, bet tagad mums cīši pateik. Vīnreiz myus koncertā dasaceja kai “Piparkūkas”, sauce ari par zuolem i nazuolem, i duorzinim.\nPyrmais lelais koncerts, kur jau spēlējom sešatā, beja Rogovkā. Spēlējom div dzīsmis, mums beja ari saskaņuoti skatuvis tārpi, kas pošom patyka i lyka justīs kai grupai. Mainejom instrumentus, bet saprotom, ka tys aizjam laiku i veidojās naveikla pauze, deļtam juosuoc kotrai spēlēt vīnu nūteiktu instrumentu i praktizēt tū piec īspiejis vaira.\nCylvāki soka, ka jius dzīžat kai eņgeli, bet varit spēlēt kai reali veči. Voi pīkreiti apgolvuojumam? Kai jius pošys sevi raksturuotu?\nTeišom, tai soka? Jā, mes iz sevi veramēs kritiski, bet mums pošom pateik. Naseņ īsavuicejom spēlēt taidys dzīsmys kai “I want you”, ACDC “High way to hell” – varim realai blīzt! I tod pat nasagrib dzīduot sovys dzīsmis, tuos ir taidys maigys. Mes naasam idealys i naspielejam idealai, bet redzīs, ka mums ir pareizi izvālāts stils i vierzīņs, ari cyti atzineigai nūviertej. Vajag atsateisteit! Mums pateik byut rokeigom. Mums pateik spēlēt “The Beatles” dzīsmis, sekojam leidza “The Sound Poets”, veramēs, kas ir trendā. Mums pateik byut meitiņu grupai, večus mums navajag.\nDaudz meitiņu nūzeimej daudz vīdūkļu. Kai jius varit sadzeivuot, vīnuotīs, pījimt lāmumus?\nGrupa puorsvorā pasaļaun iz mani. Tai tys īsaguojs nu laika gola, i maņ ir dasaguojs pījimt gryutus lāmumus. Reizem lāmumi juopījam grupys lobā, na piec individualom gribiešonom. Grupa prosa daudz dorba, tys nav tikai slavis breisneņš iz skotivis. Tys ir sarežgeits menedžments, kas ītver sevī administrativus pīnuokumus, facebook.com lopys uzturiešonu, koncertu sarunuošonu. Lāmumi ir juopījam vysu laiku. Grupys menedžments ir loba pīredze, školā tuo navuica, pīmāram, kai sastuodeit leigumus par autortīseibom. Juopuorzyna daudzys jūmys.\nVoi myusdīnuos byut meiteņu grupai ir stileigai? Voi tys nav par gryutu?\nTys ir cīši stileigai. Gryuts nav. Lai gon redzīs, ka puišu grupom ir vīgluok īsaisteit i īkustynuot publiku. Mes asam mīreigys i iz skatuvis natrokojam, bet troku muzyku spēlēt pateik. Varātu byut, ka cyti gaida, ka mes byusim trokuokys, bet mums pat dažreiz ir gryuts vīnuotīs, kura nu mums runuos īvodā, i nivīna nagrib (smejās).\nKas ir jiusu elki?\nKotrai ir sovi, kūpeigu ir mozuok. Maņ – Pols Makartnijs, Džons Lenons, “The Beatles”. Janai – “Musiqq” i dažaidi uorzemju muokslinīki. Lonijai i Megijai pateik leidzeigi amerikaņu dzīduotuoji, indī styla, alternativuo roka puorstuovji, kai ari “Dzelzs vilks”. Adelina fanoj par krīvu muzyku.\nKaidi ir “Piparmātrys” leluokī sasnāgumi?\n2015. gods mums vīnkuorši beja “wow!”. Mes darejom vysu, pīsadalejom vysur, braucem vysur. Arnis myus cīši daudz vuiceja, trenēja, lyka, lyka, lyka mums vysu īškā. Mes profesionalai augom i augom. Tymā godā mes braucem iz pyrmū konkursu Ikškilē, kur mums vīneigajom aplaudēja! Tys beja puorsteidzūšai. Mes dabuojom simpateju bolvu. Mes bejom šokā, deļtam ka lykuos, ka vyspuor nikuo nadabuosim. Mes pat treicējom nu sajiusmys!\nNuokušais konkurss beja “No Baroka līdz rokam” Rēzeknē, kur mes dabuojom pyrmū vītu Latgolā i īspieju puorstuovēt regionu vaļsts mārūgā. Reigā nūtyka finals, kur pīsadaleja četrys grupys – vīna grupa nu kotra regiona, i īsadūmojit! – mes vinnējom! Mums beja maksimalais punktu skaits (sajiusmys izsaucīni). Tūmār Arnis myus turēja pi zemis, kab nasasacerim i nasasadūmojam par daudz, kab nasakuop golvā. Ar zvaigžņu slimeibu vēļ naasam saslymušys.\nTai mes turpynuojom braukuot pa konkursim i gondreiž vysod bejom pyrmuos! Konkursā Ogrē vinnējom “Grand Prix” ar īspieju studejā īraksteit dzīsmi. Īrakstejom ari EP albumu ar pīcom dzīsmem. Vairuokys pyrmuos vītys taidūs konkursūs kai “Praulienas Ritmi”, “Homesick” beja myusu leluokuo motivaceja. Navar apraksteit itūs emoceju.\nMes pat sajēmem Latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” kai “Goda debeja” latgalīšu muzykā 2016. godā. Bejom cīši prīceigys par itū sasnāgumu. Pīsadalejom festivalā “Bildes” 2016. godā ar Arni i 2017. godā ar Kristapu Rasimu.\nPīsadolūt konkursūs pa ūtrai reizei i otkol uzvarūt – tys vaira nabeja tys. Sajiusma vairs nabeja taida. Deļtam mieginojam atrast vys kū jaunu, kū izmieginuot. “Super Mikrofonā” sajēmem na puoruok lobu viertiejumu nu G. Rača, I. Kerevicys, O. Rajeckys. G. Račs mums lyka puorstruoduot dzīsmi “Krēslas bērni”, bet speiteigai palykom pi sovys versejis. Nūfilmējom ari videoklipu.\nKaida ir bejusi vierteiguokuo pīredze?\n2017. godā beja īspieja dūtīs iz Bulgareju, tok beja tikai pīcys vītys, bet mes bejom sešys. Mes vylkom lūzis – kura brauks, kura paliks. Tei beja skorba situaceja, bet sovaižuok navarēja. “Erasmus” projekta ītvorūs “MUSIC Youth Exchange” aizbraucem kai grupa iz div nedeļom praktizēt sovys muzykaluos prasmis i apgiut Bulgarejis muzyku. Bet izaruodeja, ka juostruodoj individualai, navys grupā. Problema tymā, ka individualai, pīmāram, spēlēt basu i dzīduot ir gondreiž naīspiejamai (smejās). Vēļ tok vyss nūtyka angliski, i daudzi runuoja jūceigā angļu volūdā, kū beja gryuts saprast, pīmāram, greki i italīši. Vajadzēja vuiceitīs ari bulgaru dzīsmis i muzyku. Tys nabeja vīgli. Bulgarejā pavadeitajā laikā mes īsavuicejom daudz – i volūdys, i muzykys, i saskarsmis ziņā, kai ari īpazynom bulgaru kulturu. Cīši lobys atminis par tī pavadeitū laiku.\nGrupai beja pauze i dažreiz pauze nūzeimoj beigys. Kai jiusim izadeve restartētīs?\nItūgod ir tys gods, kod doram vysu pošys. Mums vaira nivīns napaleidz. 2018. godā bejom pajukušys kai grupa. Nu 2015. gods leidz pauzei paguojušajā godā dorbuojamēs cīši aktivai: izdevem sovu pyrmū solo albumu, koncertējom vysur, pīsadalejom vysaidūs konkursūs, festivalūs. 2018. gods vosorā meitinis pasaceja, ka vaira nagrib spēlēt, nav motivacejis, ir cytys interesis. Tuos, kas palyka, saprota, ka navar dzeivuot bez spieliešonys, bez grupys, bez muzykys, deļtuo beja juorauga sevi atteisteit ari cytur – spēlēt cytus instrumentus, mieginuot kū sovaiduoku. Izveiduojom cytu grupu, bez nūsaukuma, lai vīnkuorši varātu dorbuotīs tuoļuok, pīsadaleit cytūs konkursūs. Daļa meitiņu uzastuoja ar Arni i grupu “Dabasu Dorovys”. Beja jau dūma par grupu “Piparmētra”, tikai cytā sastuovā.\nNatycamai, bet kaidu dīnu meitinis atguoja i saceja, ka grib atjaunuot grupu! Beja cīši žāļ, ka tik daudz beja izdareits, ka beja lobs īsuokums i niu vyss beja pamasts nūvuortā. Es beju cīši laimeiga, ka grupa otkon apsavīnuoja. Vīnuojamēs, ka nasastreidēsim, dareisim vysu pošys, daudz vuiceisimēs i radeisim idejis. Ari Arnis saceja, ka vaira nasajauks pa vydam i napaleidzēs, ka juobyun patstuoveigom. Na vysom meitinem īprīšk patyka Arņa idejis, kritika i īsacejumi, ari deļtam roduos konflikti. Laikam tai tam vajadzēja nūtikt, kab saprostu, ka mes gribim byut kūpā, gribam spelēt vīnā grupā. Pauze ari lyka saprast, ka vyss, kas beja, beja forši, i ka vajag dorbuotīs tuoļuok, ka mes vaira navarim bez tuo dzeivuot, ka mums napateik byut pa vīnai, ka kūpā asam “Piparmētra”. Tagad ir taids kai uzruovīņs.\n“Piparmētra” dzīd ari latgaliski. Pošys lītojat latgalīšu volūdu ari kasdīnā?\nJā, latgaliskajam myus pīgrīze Arnis, pīduovuoja saraksteit dzīsmi latgaliski. Ar dzīsmi “Elpoj” mes dabuojom “Boņuku” i tys beja “wow!”, lels pacālums, sasnāgums. Dažys nu mums runoj latgaliski, dažom ir vacvacuoki, kas runoj latgaliski, bet tūmār kasdīnys saziņā ratai kura lītoj latgalīšu volūdu. Dzīduot latgaliski ir vīgluok nakai runuot! Mums vysom pateik Latgola i mes asam Latgolys patriotis. Mums pateik, ka “Piparmētru” sauc par Latgolys grupu. Reizem taišni latvyskais redzīs svešs, bet latgaliskais saistuos ar muojeigumu. Mes pīsadolom vysur, kur kas nūteik latgaliski.\nKū vēļ jius dorat kūpā?\nAgruok vysu darejom kūpā, cīši daudz laika pavadejom kūpā, taisejom kūpeigus vokorus, školā vysod bejom kūpā. Mes bejom naškiramys draudzinis. Bet niu kotrai ir vairuok sovu interešu, sova dzeive. Dorbuošonuos grupā maineja myusu raksturus, interesis, uzskotus i identitatis. Asam palykušys ari atškireiguokys. Bet kai grupa mes asam naškiramys.\nVairuokys nu jiusu itūgod pabeigs vydsškolu. Kai varēsit eistynuot grupys muzykalūs planus tuoļuok?\nNav jau tai, ka kotru dīnu mums byutu koč kas juodora deļ grupys. Var struoduot sātā individualai. Skaitom, ka varēsim turpynuot sovu darbeibu, sasateikūt nedelis nūgalēs. Vajadzēs pīsamāruot, bet dūmojam, ka mums izadūs.\nKur itūvosor “Piparmētru” varēsim dzierdēt uzastuojam?\nMums byus vairuokys uzastuošonys, 19. julī byusim Leivuona piļsātys svātkūs, 20. julī Kuldeigys piļsātys svātkūs, 17. augustā uzastuosim Talsūs, par myusu koncertim varēs vaira izzynuot grupys lopā facebook.com.


Ghost ReconA World with No HeroesAgency: DDBView DetailsLike19 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike33 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike29 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike7 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike6 Ghost ReconA World with No HeroesAgency: DDBView DetailsLike19 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike33 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike29 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike7 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike6 AutotraderGoodnight saveAgency: ZambeziView DetailsLike8 AutotraderSave car PSAAgency: ZambeziView DetailsLike29 LetgoCameraAgency: Saatchi & SaatchiView DetailsLike8 LetgoBikeAgency: Saatchi & SaatchiView DetailsLike24 LetgoBumerang Agency: Saatchi & SaatchiView DetailsLike7 Ghost ReconA World with No HeroesAgency: DDBView DetailsLike19 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike33 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike29 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike7 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike6 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike33 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike29 Hula HoopSorry, I’ve got my hands fullAgency: BMBView DetailsLike23 SetappHow to get the best apps for your MacAgency: SuperHeroesView DetailsLike5 SetappClever fishermenAgency: SuperHeroesView DetailsLike4 Advertisement


Ghazāli's Book of Counsel for Kings(Naīat al-mulŪk), translated by F. R. C. BAGLEY, 1 vol. in-8°, LXXIV + 197 p., University of Durham Publications, Londres, Oxford University Press, 1964 » Brill Online\nHome > Journals > Arabica > Ghazāli's Book of Counsel for Kings(Naīat al...\nGhazāli's Book of Counsel for Kings(Naīat al-mulŪk), translated by F. R. C. BAGLEY, 1 vol. in-8°, LXXIV + 197 p., University of Durham Publications, Londres, Oxford University Press, 1964\n<?xml version="1.0" encoding="UTF-8"?><EVENT><EVENTLOG><PORTALID>brill</PORTALID><SESSIONID>KR8931FHwRfAVq3-wxp269-Y.x-brill-live-02</SESSIONID><USERAGENT>CCBot/2.0 (https://commoncrawl.org/faq/)</USERAGENT><IDENTITYID>guest</IDENTITYID><IDENTITY_LIST>guest</IDENTITY_LIST><IPADDRESS>54.235.48.106</IPADDRESS><EVENTTYPE>PERSONALISATION</EVENTTYPE><CREATEDON>1542177460154</CREATEDON></EVENTLOG><EVENTLOGPROPERTY><ITEM_ID>http://brill.metastore.ingenta.com/content/journals/10.1163/157005866x00336</ITEM_ID><TYPE>favourite</TYPE></EVENTLOGPROPERTY></EVENT>\nSource: Arabica, Volume 13, Issue 1, pages 90 – 92 Publication Year : 1966\nArabica 13, 1, 90 (1966); https://doi.org/10.1163/157005866X00336


Velni nogalina cilv?kus\nVelni nogalina cilvēkus.\n9. V. Zacharska no A. Reča Silajāņu pag. Latvju kultūras kr.\nVīnu reizi vīnam zemnīkam, pa ceļi braucūt, nūspruoga uz ceļa zyrgs. Kū darēt zemnīkam? Leidz sātai vēl tuoļi. Jis pametja uz ceļa rotus un nūspruogušū zyrgu, a pats nūguoja kuojom. Dīna beja cīši korsta, jis dreižy pīkusa un jam gribējās dzert un ēst. Zemnīks jau guļ uz ceļa un mierst zemī nu sluobuma, bet kai atplētja acs - vērās: pi juo natuoļi guļ maiss, lels - lels.\n«Varbyut itymā maisā ir nauda,» dūmuoja zemnīks. Jis, cik jam beja spāka, pazacēļa un kryta pi tuo maisa, atraisēja jū un verās, ka tī pylns maiss zalta naudys. Nu lelys prīcys jis zaudēja pruotu un tī pat nūmyra uz tuos vītys pi maisa.\nPar lelu straci zemnīka sīva navarēja sagaidēt sovu veiru un nūguoja meklēt. Jei atroda uz ceļa veira zyrgu, kas beja nūspruodzs, un tī pat stovēja roti. Sīva dūmuoja, ka juos veirs ir kaut kur natuoļi. Jei puorguoja kaidu verstu desmit - verās: Juos veirs guļ nadzeivs un pi juo ir tukšs vacs maiss. Sīva gauži nūrauduoja, bet kū jai darēt? Jei sadamuoja īt uz sātu paprasēt sābrus sev paleigā, kab paglobuotu veiru. Jei nūguoja tuoļuok, īt jei tm verās: pretim jai īt nazkaids kungs, kas apstuoja un vaicoj sīvītei: «Kur tu ej?»\nSīvītje jam ar osorom atbilda, ka juos veirs guļ uz ceļa nadzeivs, a natuoļi nu juo ar guļ jū zyrgs. Un jei tagan nazyna, kai paglobuot veiru. Kungs jai soka: «Nabādoj, īsim atpakaļ, kur guļ tovs veirs, es tev paleidzeišu jū paglobuot.» Sīvītje ilgi dūmuoja un golu golā pasacēja: «Es naīšu. Lobuok īšu uz sātu un pavaicuošu bazneickungam, kū man darēt ar nūmyrušū veiru.»\nKungs ilgi prasēja sīvīti īt ar jū, bet sīvītje naklausēja, un nūguoja pa sovu ceļi uz sātu. Īt sīvītje un veras: uz ceļa guļ maiss ar naudu. Jei pazavēra uz tū maisu un padūmuoja poša sevī: «Nauda gon lela, bet na es jū pelnēju.» Jei gribēja jau īt tuoļuok - verās: tur stuov tys pats kungs un vaicoj: «Kuopēc tu nagribi naudys? »\nSīvītje jam atbilda: «Nav man veira, navajag man ari tuos valna naudys. Es sovu dvēseli nagribu atdūt.»\nKungs suoka smītīs, sīvītje puormetja krystu un nu reizis nūgaisa tys kungs un tys maiss ar zalta naudu. Sīvītje atguoja uz sātu, izstuostēja vysu sābrym un taipat pasacēja bazneickungam par juos nalaimi un par itū maisu un kungu. Bazneickungs jai atbildēja: «Labi, ka tu najēmi tuos naudys un naklausēji tuo kunga, kurijis nabeja lobs cylvāks, a beja pats valns. Jis pajēmja ari tova veira dvēseli.» Sīvītje paklausēja bazneickunga, palyudzja Dīvu un naguoja vairuok ni globuot sova veira.