Gulbis precē pīli | Pasakas\nGulbis precē pīli\nGuļbis dzeivuoja vīnā dīķa molā un peile ūtrā. Guļbjam palyka garlaicīgi un tys sagudruoja īt uz peili svuotūs [kr. cdfnm, precinieks]. Puormuovis dīķi, soka: “Peilīt, peilīt, palīc man par sīvu!” Bet peile lepnīgi atcārt: “Es tev, taidam garkakļam, lai palīku par sīvu? Ni par kū, meklēj cytas!” Aizkaunēts guļbis aizmuova prūjom. Te peilei tyka žāl, ka atraidīja guļbi. Dūmuoja, dūmuoja, kū darīt, un sadūmuoja maut uz guļbi, lyugt tū sev par veiru.\nPuormuovuse dīķi, soka: “Guļbīt, bruolīt, nasmuodēj manis, palīc man par veiru!” Bet guļbis lepnīgi paceļ golvu un atcārt: “Es tev, taidai strupkaklei, lai palīku par veiru? Ej prūjom, meklēj cyta!” Un peile aizkaunēta aizpeldēja uz sovu dīķa pusi.\nPar laiciņu gulbis dūmuoja, dūmuoja un suoka žālot, ka atraidīja peili. Otkon sadūmuoja maut uz peili svuotūs. Puorpeldēja dīķi, stuoja pret peili un lyudzās: “Peilīt, nasmuodēj manis, nuoc man par sīvu!” Bet peile otkon lepnīgi atbiļd: “Es tev, taidam garkakļam, lai eju par sīvu? Brouc tuoļuok, meklej cytas!” Un otkon guļbis dūdas prūjom. Te peile pardūmoj un jai palīk žāl, ka atraidēja guļbi. Jei ot-kon maun par dīķi un lyudz guļbi par veiru; bet tys padzan peli prūjom. Tad pats puordūmoj un otkon maun uz peili svuotūs; bet peile tai pat atraida. Un juo stuostītu vysu, tad posokai nabyutu gola, jo guļbis bez gola svuotoj peili un peile guļbi, bet vēļ līdz šam nav precējušīs.\nR. Tabine Bolvu Krasnogorkas ciemā\n← Strazds māca balodim lizdu darīt\nStrazds māca balodim lizdu darīt →


Oskara Seiksta eisziņu formata ailis - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu literatura, literatura, Oskars Seiksts, Pagrauda\nPyrma 20 godu izguoja latgalīšu autoru kūpkruojums “Pagrauda” – tradicejis graunūšs piec gora, dziļš piec volūdys, meklejūšs piec byuteibys. Juo sastuodeituojs i vīns nu autoru OSKARS SEIKSTS ari šudiņ soka, ka “Pagrauda” ir vaicuojums quo vadis? tūlaik i niule.\nJuo eisziņu formata ailis var skaiteit kai gotovys atzinis, var – kai filozofiešonys īsuokumu atbiļžu vierzīnī.\nPyrma symtu godu izdzeiti\n1917. g. pi “Dianys” sorkonūs\nkarūgu beja varbyut pat\nvaira kai Diws swetej\nLatwiju. Vergi apkaun\nkungus, bet nazyna, kū\ndareit ar sovu breiveibu.\nTēze beja, niu antiteze īt\nzam golu, dzymst Jaunuo\nsinteze. Kū ar autonomeju\ndareitu tī, kas kongresa\nsymtgodā piec juos klīdze?\nPi Visariona Sibirī\nlatvīšu, jim latvīšu streļnīku\nTēze, nūlīgums, JAUNAIS.\nJauni ļauds, kas Rudzātūs,\nRundānūs, Rudukūs Poši\nir Sevī Dzeivi, a na rapša\nmonokultura, zvīdru meži\nvoi vuocīšu medeibu lauki.\nAr pyrmū aili\nnūmierst poets, kas\nrunoj, nadzierd, brauc\nArmands i Voldaja krystdāls\nceļ cyuku konclagerus\nRogovikūs. “Pagrauda” ir\nhegeliskuo antiteze, īšona ir\nkrisšona nu vīnys kuojis iz\nūtru, nu gruova gruovī, ceļa\nvyds poeta sirdsbolsa\nSāta dag, saiminīki čada\napteipuši, a poets navar\nocu atraut nu guņs\natspaitu kaitys. Jersikys zalta templis kai vīšniszīds\nBierst līpom lopys pi\nMuorys, vīns lypynoj juos\natpaceļ. Cikom jis pīroksta\naili, nadzierd desmitem cytu.\nVipingys veibūtnēs muni\nHimalaji. Henrejs Toro.\nKod kaids namaršej\nkolonā, jis parostai\ndzierd cytu buņdzinīku.\nKotram sova antiteze.\nTārauda Anglejā, Seiksts\nklausuos, kai garbuzi\naizzīd, Vaļuks Ižyunā vaicoj\nLatgalīša Kali juga beigsīs\nar homeriskim smīklim.\nTragiskais nu komiskuo\nškirās viņ, kam redzim\ntaisneibu. Ka cylvākam –\ntragiska, ka situacejai –\nkomiska. Ka tik pasauļs\ni Latgola nasabruktu, kod\nJis suoks smītīs.\nIz leidzeigys frekvencis asmu\nAr Vaļuku, Sovvaļnīku, nu\nrauduoju kai nazkod nu\nLinarda Zolneroviča “Zius”.\nsaknis, pastuovēsim, cik\njau Dīveņš atvieliejs nu\nreita. Voi mes Jam byusim\nvajadzeigi, atbiļdis ir kotram\npošā sevī. Voi mes kiula, voi\nJaunuo osni. Maņ pyrma\n20 godu dzeivi puormeja\nMegrē Anastaseja*, Vaļuks\naizguoja katuolicismā, bet\ntei viņ aizīšona. Ziedoņam\nbeja Atnākt Aizejot? Vot\ntaidi vot i garbuzi.\ntyvuok – jam nabeja kuoju.\nPiersti salykti mudrā.\nPyrma divdesmit godu\nmina jam nūruove rūkys.\nnaapmuoneisi. A sirds īt\niz leluoku mīlesteibu, na\npareizuoku, prestižuoku, iz\ndeveiguoku volūdu. Cik i\nkai mani mīļuoja Kaulaču\nbaba Aņce i mama, tai\nes mīļoju i latgalīšu\nvolūdu. Var dastateit ar\npeicku, var īmuoneit ar\nkreditu i omotu. I muotis\nvolūdu tīpat kur muoti –\niz pansionatu voi taišni\niz mežu. Taida i atītme\nVysu varūša mama voi\nbaba munu dzeivi\nbārnam i taisneigs tāvs\nredzīs borgs tatars.\nZam Mildys i Muorys\ndīvakla salam alaikum. Kuorts nūsaguož, ka par\ndaudz apveiņu apsavyn.\n* Vladimira Megrē 10 gruomotu serejis “Krīvejis skanūšī cīdri” (1996–2010) golvonuo varūne – dzili Sibira taigā dzeivojūša meitine ar naparostom spiejom i zynuošonom, kai gaišredzeiba, teleportaceja.


sustento 1 sustentāre, sustentō, sustentāvī, sustentātum erhalte\nhalte in die Höhe\nlasse nicht untergehen\nlasse nicht zugrunde gehen\n(erhalte am Leben)\nvitam inopem sustento vītam inopem sustentō friste ein kümmerliches Leben\nWortform von: sustentare\n Inf. Prs. Akt. von sustentāre, sustentō, sustentāvī, sustentātum\n Nom. / Akk. des Gerundiums von sustentāre, sustentō, sustentāvī, sustentātum\n [2.Sgl. Ind. Prs. Pass.] von sustentāre, sustentō, sustentāvī, sustentātum\n3. Belegstellen für "sustentare"\n© 2000 - 2020 - /LaWk/La01.php?qu=sustentare&ab=Hui - Letzte Aktualisierung: 31.07.2019 - 09:06


Renāte Gicuka Pred 25 minutami\nLatvia for me!\nkevin placucci Pred 54 minutami\nHOW ITS MADE Pred uro\nNone everyone killing each other like war is just dramatic imagine your girlfriend bombing your house because you had a difference of opinion like just settle it at brunch\nsweter_iuli Pred 2 urami\nRussia and Romania😻\nBenny Dkhz Pred 5 urami\nNorth East (meghalaya , city - Shillong is the best place especially weather) 😇😇😇😎😎😎\nDjur Livet Djur Pred 26 minutami\ncasandra Gulddborg Pred 45 minutami\nMHZ - Pred uro\niris ang Pred 2 urami\ni like the smell of dead bodies Pred 3 urami\nJullia Esluzar Pred 4 urami\nHopefulHaji Pred 5 urami\nSpacePortAlpha Pred 6 urami\nmikin lirou Pred 6 urami\nLife’s a Joke Pred 7 urami\nElda Lerian Pred 8 urami\nFiona Steam Pred 8 urami\nIssy Edits Pred 8 urami\nAleksejs Kruks Pred 9 urami\nBenjámin Diós Pred 10 urami\nbark hee ren Pred 10 urami\nThe king Pred 10 urami\nBaby Minho Pred 10 urami\nAngelo Di tommaso Pred 10 urami\nNicholas Headway Pred 10 urami\nLeonAa.ss⟬⟭ Pred 11 urami\nIvan Rupic Pred 11 urami\nMariam Todadze Pred 11 urami\nwing mcwingerson Pred 11 urami\nBianca Pred 11 urami\nKubaSing Pred 12 urami\nmy cover : slnumber.info/wiev/iGmpgrKSkWKTZ9A/video.html\nIzumi N Pred 12 urami\nJeltsje Tilma Pred 12 urami\nميم ، Pred 12 urami\nRuby III••• Pred 12 urami\nBritischen Adligen Pred 12 urami\nXlinqX Pred 13 urami\nEmi couzens Pred 13 urami\nThe Mix Pred 13 urami\nascanio vertova Pred 13 urami\nTautė Martinaitytė Pred 13 urami\nYeetosauru Pred 14 urami\nHassan Raza Pred 14 urami\nThe Roses and I Pred 15 urami\n🏳🌈 R A Y 🏳🌈 Pred 16 urami\ndawn wolf Pred 16 urami\nOcean Purple Pred 17 urami\nNupur Pandey Pred 17 urami\nAkshita Srivastav Pred 17 urami\nrahoosha a Pred 17 urami\nApril Bhatia Pred 17 urami\nwenckie Pred 18 urami\nthe royal fan.italia Pred 18 urami\nanica gale Pred 18 urami\nAuro Pred 18 urami\nSabina Anderberg Landerstam Pred 18 urami\nCopyrightbreaker22 Pred 18 urami\nInatio Jayduhr Pred 21 uro\nSatanic Rat Pred 21 uro\nL W Pred 23 urami\nPtao Tom Pred 23 urami\nMatilda Reijonen Pred 23 urami\nbouaziz abir Pred 23 urami\nLas.gacha. roblox Pred 23 urami\nJulia Urlik Pred 23 urami\nCasey Jackson Pred dnevom\nAlexandra Chernova Pred dnevom\nKrazel Lara Montilla Pred dnevom\nvexing Pred dnevom\nLea Kierysch Pred dnevom\ni dont have think Pred 23 urami\nLea Kierysch Pred 23 urami\nDav Pred 23 urami\nsithmi Pred dnevom\njalissa stephens Pred dnevom\nJackson Heins Pred dnevom\nNikonik Pred dnevom\nВика Pred dnevom\nkat jwl Pred dnevom\n— αყαto. Pred dnevom\n“FESTA” NEW MUSIC VIDEO OUT NOW Corri ad ascoltarla 🌊🔥 slnumber.info/wiev/gKPFeK9-qGhqZbo/video.html\nArhama Shaikh Pred 13 urami\nNoone A Pred 14 urami\nOgledi 208 mio.


Kū nūzeimoj byut latgalīšam 21. godu symtā - lakuga.lv\nTemys: latgaliski, Latgalīts, Ligija Purinaša, redzīņs, Roksts\nIk pa laikam sovā twitter kontā radzu svešu nūžālu par sovu pīdereibu latgalīšu saimei. Redz, baigais pāķis. Dīzgon bīžai pamonu ari niceigu attīksmi pret tū, ka kaids roksta latgaliski. Interesna, tys tuodieļ, ka cylvāks pats narunoj i naroksta latgaliski voi vīnkuorši taids uztveris leimeņs? Tyku vaicojuse, atbiļdi nasajiemu.\nKas eisti ir latgalīts? Tys, kas runoj i roksta literari korektā latgalīšu volūdā? Varbyut tys ir cylvāks, kas cīši mīļoj Latgolu i deļtuo izlem nabraukt iz Reigu vaicuot laimis, bet gon palīk šeipat? Cylvāks, kas ceļās i gulstās ar dūmu par latgalīšu literaturu, kulturu i muzyku? Bet varbyut babeņa ar dzedeņu, kas gaida gostūs sovu unuku, kas augstys muokslys apgyust tuolajā Īrejā?\nMaņ jau ruodīs, ka latgalīts ir kotrs, kas jiut prīcu par sovu pīdereibu itam regionam, par eksistenci īkš sevis poša; kotrs, kas giun kaifu nu tuo zvaigžņu sudobra viers golvys septembra naktīs, nu svaigi krytušu lopu smuorda, nu traktoru trūkšņa sābru kvīšu ci buļvu teirumā, nu sylta leita pīlejušuo asfalta Rēzeknē, Nautrānūs, Baļtinovā i cytur. Byut latgalīšam pa munam nanūzeimej vuorda “piļsāta” vītā raksteit “pylsyst”, ceļt gaisā dagunu deļtuo, ka nu jau septeņus godus dzeivoj Reigā i nosoj H&M būdēs pierktus kankarus voi daboj dorbu super-puper-mega ofisā. Tys jau byutu taipoš kai nūsaukt skaistumkonkursu par kulturu voi pīlaist desmit klaidys divejūs teikumūs.\nKaids latgalīšu aktivitatis sauc par seperatismu, cyts ībylst, ka juo bārnim školā nabyutu juosavuica latgalīšu volūdu, vēļ kaids dūmoj par tū, kū dareit, lai nu latgaliskuo dabuotu kaidu lobumu sev. Eistyn nazynu, voi byut latgalīšam ir birka, bet zynu patīšam, ka sev birkys pīlyktī, kas nagryb saprast (ci īgaumēt) tik elementaru lītu – ka “latgaļi” i “latgalīši” nav sinonims. Spylgts pīmārs itūgod beja kaida kopejneica Latgolā, kura pīduovuoja cepelinus (kas, kai maņ ruodīs, ir lītaunīku iedīņs) latgaļu gaumē. Varbyut cylvāku pruotūs koč kas maineisīs tod, kod jī suoks pīdūmuot pi tuo, kas jī poši ir i kū jī var dareit, lai padareitu myusu sabīdreibu koč drupeit lobuoku.\nVyspuor es gribieju pasaceit, ka lepojūs ar sovu pīdereibu latgalīšim. I lepojūs ar tū, ka maņ ir taidi breineigi latgalīši apleik. Itū i pasaceišu sovai britu paziņai, kod jei rudinī atbrauks skaiteit sovu referatu par latgalīšu volūdys vaicuojumim.\nKarteņa nu autoris saimis arhiva


Pradžia / Mamoms / Vystyklai / Marliniai vystyklai Sensillo 70x80cm, 5 vnt. (1,20€/vnt.) rožiniai\nProdukto kodas: IK-104 Kategorijos: Mamoms, Vystyklai Žymos: mergaitėms, vystyklai, vystyklai-merliukai


LaKuGa – Latgolu apceļuos “Velomūzika”\nLaKuGa 25. Juņs, 2015. gods Comments Off on Latgolu apceļuos “Velomūzika”\nNu 25. juņa da 2. juļa sovā kuortejā braucīnī dūdās “Velomūzika”, kas itūgod pīstuos i koncertēs ari vairuokuos vītuos Latgolā.\nLatgolā publiski vysvīgļuok satikt braucīņa dalinīkus varēs koncertūs, kas paradzāti 27. junī Īdeņā i 29. junī Ruguoju kulturys centrā. Pyrma tam koncerts paradzāts ari Murmastīnē, nu 1. julī – Jaunpībolgā.\nNūgiut brauciejus īspiejams ari pa ceļam, kam var sekuot ari sātys lopā voi tviterī.\nNu 2012. goda kotru vosoru braucīņa dalinīki maina muzyku pret naktssātu. Tī, kur aizvad skaistuokī Latvejis celi i stygys. Tyvuok ciļvieceibai.\nATSLĀGVUORDI » Roksts, Velomūzika


Ari 2014. godā LaKuGa turpynuos dorbu - lakuga.lv\nTemys: LaKuGa, Laura Melne, LgSC, projekts, Roksts, Vineta Vilcāne\n„Latgalīšu Kulturys Gazeta” jūprūjom ir pasaulī vīneigais tikai latgaliski rokstūšais interneta portals i ir palykuse par sova veida latgalīšu puļciešonuos vītu internetā, kur vysod var satikt kaidu pazeistamu, atrast kū sev nūdereigu i saistūšu. Portalu lakuga.lv nu 2007. goda uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.\n2014. goda pyrmajā pusē LaKuGys darbeibu atbaļsteis Vaļsts Kulturkapitala fonds, kai ari LgSC realizēs Nūdarbynuoteibys vaļsts aģenturys programu „Atbalsts jauniešu brīvprātīgajam darbam”, pīsaistūt paleigus pi portala satura sagataveišonys. Nuokamajā pusgodā paradzāts likt leluoku uzsvoru iz latgalīšu jaunradi – literaturu i muzyku, par tū aicynojam latgalīšus naturēt sveci zam pyura i pastuosteit puorejai Latgolai i Latvejai par sovu rodušū darbeibu. Taipoš aicynojam ari turpmuok sevkuru latgalīti īsyuteit rokstus par regiona kulturys vaicuojumim, aicynuot sabīdreibu iz diskuseju i kūpā meklēt variantus tuoluokai regiona kulturys atteisteibai.\nAr 2014. godu LaKuGā gaidomys puormainis, portalam byus jauna vadeituoja – entuziasma pylna i dareit grybūša studente, „Latgolys Studentu centra” bīdre Laura Melne.\nSoku lelu PAĻDIS vysim par sadarbeibu aizvadeitajā godā. Lai Jaunais gods myusim vysim atnas jaunus izaicynuojumus i vareibu sasnīgt jaunys viersūtnis. Tikai nu myusim pošim ir atkareigs, kaida byus latgalīšu kultura i kaidus myusus redzēs puorejuo Latveja i pasauļs.


11. A. 465. A. Teicējs 67 g. vecs A. Kovaļevskis Bebrenē.\nVīnam kēniņam beja cīši uzticīgs kolps, kurs vysod un vysu izpildīja laikā un nikod naaizkavēja. Kolps beja jakts mīļuotuojs, un tai vīnu reizi, kad kēniņa nabeja sātā, aizguoja uz jyuras molu uz jakts. Sēd kolps jvuras molā un galda, kad skrīs kaids putns kū nūšaut. Veras kolps, ka nu jyuras atskrīn treis peiles. Kolns pacēļa blisi un dūmoj: ,,Šaušu!... Na našaušu, lai atskrīn pī jyuras krosta un tad nūšaušu, cytaidi tagad šaunūt, peiles var īkrist jyudenī un navarēs dabuot!"\nPeilītes nūsametja uz jyuras krosta, nūsapurinuoja, palyka par cylvākim, īleida jyurā un mauduojas, bet drēbes atstuoja uz krosta. Kolps pa nīdrem pīšlyucja pi drēbem, pajēmja jaunuokuos peilītes drēbes un otkon nūsaglobuoja.\nPeiles pamauduoja, izleida uz krosta un vacuokuos muosas apsavylka, bet jaunuokuo navar atrast savu drēbu. Vacuokuos muosas aizskrēja prūjom, bet jaunuokuo palyka uz krosta stovādama un soka: "Tys, kas pajēmja munas drēbes, jo vacs, tad byus muns tāvs, jo vaca, tad muote, jo jauna, tad muosa un jo auns, tad draugs!"\n"Es asmu jauns!" atbildēja kolps.\n"Nūlīc munas drēbes vacajā vītā un byusi muns draugs soka meita. "\nKolps līk drēbes un dūmoj: "Jo bēgs, tad es nūšaušu!\nMeita apvylka drēbes un palyka par jaunu un cīši skaistu meitu. Kolps ar meitu atguoja uz sātu un īvedja sovā kambarī. Atbraucja uz muojom ari kēniņš, bet juo uzticīgais kolps palyka laiskuoks: pasyuta kēniņš kaut kur kolpu, kolps īskrīn sovā kambarī pi skaistuoc meitas, sēd un aizmirst, kū kēniņš lyka izdarīt.\nVīnu reizi kēniņš pasyutīja kolpu kaut kū atnest, bet kolps īguoja sovā kambarī pi skaistuos meitas un aizmiersa kū kēniņš lyka izdarīt. Kēniņš gaidīja, gaidīja, un navarādams so\ngaidīt, syuta ūtru kolpu pēc pyrmuo pasavērt, kū jis tik ilgi dora. Ūtrais kolps ari pīguoja pi kolpa karnbara pasavērt pa durovu škierbiņu, kū dora kolps, un īsavēŗa skaistū meitu. Stuov pi durovom ūtrais kolps un veŗas naatdzanams. Kēniņš gaidīja, gaidīja ūtrū kolpu un nasagaidīdams guoja pats pasavārtu, rsū tik ilgi kolpi dora. Isavēŗa ari kēniņš skaistū meitu un veras. Kēniņš beja vēl jauns un dūmoj pats sevī: "Kai nu kolpa izmuonīt skaistū meitu? Ar lobu jis nadūs!"\nKēnioš pasaucja sovu uzticīgū kolpu un soka: "Tu muns uztycamais kolps, jyuras vydā uz vara stoba stuov gailis! Tu nūšaun tū galli un atnes man; bet jo nanūšausi tad nabyusi dzeivs!" '\n,tīt kolps uz so vu skai; tū meitu un dūmīgs sēd. "Kuo tu taids dūmīgs?" prosa jam skaistuo meita.\n"Kai man nabyut dūmīgam, ka kēniņš uzlyka taidu dorhu, kura es navaru izdarīt!" atbildēja kolps un izstuostīja jai, ka kēniņš lyka nūšaut gaili, kurs stuov jvuras vydā uz vara stoba, un atnest jam.\n"ltei bāda, na bāda, vēl byus leluokos bādas!" atbildēja kēniņa meita, un īdavuse kolpam dvīlīti, soka: "Ej uz tū pašu vītu, kurā mani atrodi, un pamauņ ar itū dvīlīti! Gailis atskrīs, tik tu napīlaid juo leidz pašam krostam un šauņ, cytaidi jis aizskrīs!"\nKolps pajēmja dvīlīti ar blisi, aizguoja uz jyuras krostu un pamuovja ar dvīlīti. Na par lelu laiciņu jau skrēja gaiļs un kolps, jū nūšuovis, atnezja uz pili un padevja kēniņam. Gaiļs beja tik skaists, ka nu vīnas spolvas vysa ustoba vyzuļuot vyzuļuoja.\n"Skaists gaiļs, bet meita skaistuoka par gaili!" padūmuoja pats sevī kēniņš un soka sovam kolpam: "Tu, muns uztycamais kolps, vysod un vysu esi izpildījis pareizi, tuodēļ izdori vēi vīnu dorbu. Ūtrā icēnestī ir kēve ar divpadsmit kumeļim, tu sajem tū kēvi un atved!"\nKolps īguoja pi sovas skaistuos meitas un nūskumīgs sēd. "Kuodēļ tu taids nūskumīgs?" prosa skaistuo meita kolpam. "Kai man nabyut nūskumīgam, ka kēniņš otkon uzlyka dorbu,\nkura es navaru izpildīt!" atbildēja kolps.\n"Pastuosti, kaids dorbs?" prosa skaistuo meita.\nKolps izstuostīja, ka kēniņš lyka sagyut un atvest nu ūtruos kēnestes kēvi ar divpadsmit kumeļim.\n"Itei bāda, ka tāda, byus leluokas bādas! Pajem itū komūlīti un īmavus un ej pēc komūliša, kur jis velsīs. Kēve gulēs" tu paklusiņam pīsazadz pi kēves, apmauc īmavus un tad jei byus tova! Kumeļi paši atskrīs pēc kēves!" atbildēja skaistuo meita.\nKolps pajēmja komūlīti un īmavus irn īt pēc komūlīša, kur iis veļas. Guoja, guoja kolps un īsavēja ielu duobulu. Duobulā ganījās divpadsmit kumeļi, bet kēve gulēja. Jau komulīts su,ka lēni, lēni veltīs un kolps guoja paklusiņam, kuoju pi kuojas pīlykdams. Komulīts pīsavēla pi kēves un nūstuoja. Kolps paswva īmavus, apmaucja kēvei golvā un sāduos pats viersaī. Kēve pasacēļa gaisā un atruovja kolpu pi kēniņa. Kumeļi ari atskrēia kēvei pakaļ. Kēniņš izguoja uorā un pajēmja kēvi ar vysim kumeļim.\n"Skaista kēve, bet meita skaistuoka!" padūmuoja kēniņš un otkon gudroj, kaidu dorbu īdūt kolpam, ka jis navarātu izpildīt, un tad varātu jam golvu nūcierst, bet nikuo navarēja vairs izgudruot.\n"Pag," īskrēja kēninam pruotā, "īšu uz citumim, varbyut cītumnīki zynuos!"\nReitā kēninš paziņuoja pa cītumim, ka tys cītumnīks, kurs uzliks juo kolpam naizpyldomu dorbu, tiks izlaists nū cītuma un vēļ daudzi zalta dabuos. Kēniņš staigoj pa cītumim, bzt nivīns cītumnīks nazyna taida dorba. Beiguos vīns divdesmit godu cītumā nūsēdējis cītumnīks soka kēniņam: "Es zynu taidu dorbu!"\n"Pasoki!" prosa kēniņš.\n"Pasoki sovam kolpam, lai jis aizīt tur - nazyn kur, at nas tū - nazyn kū!" atbildēja cītunmīks. Kēniņš beja prīcīgs, ka vēļ atsaroda kopan: naizpyldoms dorbs Kēniņš cītumnīku palaidja vaļa, pīdevja jam zalta un cītumnīks aizguoja sovu ceļu. Atguoja kēniņš uz pili, pasaucja sovu uztycamū kolpu un soka: "Tu, muns uztycamais kolps, vysus dorbus un vysod esi izpildījis kuortīgi! Izpildi vēļ vīnu un aizej tur - nazyn kur, atoes tū - nazyn kū. Bet, jo naizpildīsi, tad tovai dzeivei byus gols!" "Kur aizīt?" prosa kolps.\n"Nazyn kur," atbildēja kēniņš. "Un kū atnest?" prosa kolps. "Nazyn kū," atbildēja kēniņš.\nKolps īt randuodams uz sovu skaistū meitu. "Kuo tu raudi?" prosa skaistuo meita.\n"Kai man narauduot, ka kēniņš uzlyka taidu dorbu, kura nikas navar izpildīt," atbildēja kolps.\n"Pastuosti man, kaidu dorbu uzdevja," prosa skaistuo meita. "Kēniņš pasacīja aizīt tur -- nazyn kur, atnest tū - nazyn kū!" atbildēja kolps.\n"Ituo dorbu ari es nazynu," atbildēja skalstuo meita, "bet varbyut muna vacuokuo muosa zynuos? Aizej tu uz jū un paprasi!"\nSkaistuo meita īdevja kolpam otkon komūlīti un soka: "Ej paisa pēc ituo komūlīša, kur jis velsīs, un nasabeist nīkuo!"\nKolps pajēmia komūlīti un īt. Quoja jīs dīnu, guoja ūtru un trešā dīnā komūlīts pīsave]a pi kaidas brīsmīgi skaistas muižas un nūstuoja. Pi muižas vuortim stuovēja daudz sorgu un soka kolpam: "Vai, cylvāks, kai tu te tyki! Myusu gaspaža ir dusmīga un jei tevis dzeiva napalaiss.\n"Taipat nuove tur, vai tur!" padūmuoja kolps un īguoja pa vuortim īškā. Nu piļs izskrēja jauna meita un klīdz : "Švagerit, varbyut na lobas dīnas tevi uz šeni atnesja?"\nKolps beja izalcis un soka: "Dūd lobuok ēst, dzert pa prīšku, tad parunuosim!"\nPaēdja, padzēŗa kolps un soka: "Es atguoju izzynuot, kas tys ir: ej tur, nazvn kur. atnes tū, nazyn kū!"\n"Es nazynu," soka meita, "bet pagaidi, es reitā sasaukšu sovu saimi, varbyut tei zynuos!"\nReitā meita izguoja uorā, un strumpēja, tyulen suoka skrīt nu vysom molom vysvysaidi zvēri: vylki, iuoči un citi, kas uz pasauļa ir. Kad zvēri saskrēja, meita prosa: "Vai jyus nazynit, kas tys ir: ej tur, nazyn kur, atnes tū, nazyn kū?"\n"Nazynam!" atbildēja vysi zvēri.\n"Tagad ej uz vyduskū muosu, varbyut tei zynuos, kas tys ir," soka meita.\nKolps atsavasaļuoja ar n1eitu un īt uz vyduskū muosu. Komūlīts veļas un jis vys īt... Trešā dīnā komūlīts pīsavēļa pi vēj skaistuokas muižas un nūstuoja. Pi muižas vuortiln stuovēja daudz sorgu un jī soka kolpam: "Vai, cylvāks, kai tu te tyki! Myusu gaspaža ir cīši dusmīga un jei tevis dzeiva napalaiss."\n"Taipat nuove tur, vai tur," padūmuoja kolps un īguoja pa vuortim īškā. Nu pils izskrēja jauna meita un klīdz: "Švagerīt, varbyut na lobas dīnas tevi uz šeni atnesja?"\n"Dūd lobuok ēst, dzert pa prīšku, tad parunuosim," soka kolps.\nPaēdia, padzēŗa kolps un soka: "Es atguoju izzynuot, kas tys ir: ej tur - nazyn kur, atnes tū - nazyn kū!"\nReitā meita izguoja uorā un strumpēja, tyulen suoka skrīt nu vysom molom vysvysaidi putni : vonogi, ērgļi, kraukļi un cyti; kaidi uz pasauļa ir. Kad putni saskrēja, meita prosa: ,,Vai jyus zynit, kas tys ir: ej tur -- nazyn kur, atnes tū - nazyn kū?"\n"Nazynam," atbiIdēja vvsi putni. Par kaidu laiciņu atīt kuojom vacs, vacs vonogs, kurs naspēja jau skrīt. Meita īraudzēja vonogu un soka: "Ei, ej mudruok, tu man vajadzīgs!"\nVonogs pīguoja kluot pi meitas un meita prosa: "Vai tu nazyni, kas tys ir: ,;ej tur - nazyn kur, atnes tū - nazyn kū?"\n,,Es zynu," soka vonogs, "tik īdūd man vīnu vystu saplēst!" Meita īdevja vacajam vonogam vīnu vystu. Vonogs saplēsja vystu un lka: "Ej tur - nazyn kur, atnes tū - nazvn kū, tys nūzeimei: Šabarša!"\nKolps atsavasaluoja ar meitu un īt uz sātu. Īt kolps un dūmoj : "Ka naaizmirst tuo vuorda," un soka "Šabarša!"\nTyulen pi ke.lpa pīskrēja divi cylvāki un prosa: "Kuo, kungs, gribi?"\n"Es gribu, ka par pīcom minutem itymā vītā byutu krūgs ar vysaidim ēdīnim un dzērīnim," atbildēja kolps.\n"Tyuleņ byus!" pasacīja cylvāki un pazuda.\nPar pīcom minutem stuovēja krūgs un tymā krūgā beja pylns\nvysaidu ēdīņu un dzērīņu. Kolps paēdja, padzēŗa un soka: "Šabarša!"\n"Kuo, kungs, gribi?" -- prosa cylvaki.\n"Es gribu, ka krūga vairs nabyutu," atbildēja kolps. "Tyuleņ nabyus!" pasacīja cylvāki un pazuda. Na lelu gabaliņu paguoja kolps, atsavēŗa atpakaļ un redz, ka krūga jau nav. Īt kolps tuoļok un nanuocja divējus soldotus, kuri guoja nu dīnests. Īt iī vysi treis reizē un runoj: "Cik labi byutu, ka te byuta krūgs, kuŗā varātu īēst un īdzert!" soka vīns soldots. Šabarša!" klīdz kolps.\n"Kuo, kungs, gribi?" prosa cylvāki.\n"Es gribu, ka byutu traktirs ar ēdīnim un dzērīnim!" soka kolps.\n"Tyuleņ bvus!" atbildēja cylvāki un pazuda. Par pīcom minutem stuovēja krūgs un kolps ar soldotim īguoja īškā, paēdja un padzēŗa.\n"Šabarša!" pasacīja kolps un divi cylvāki prosa: "Kuo, kungs, gribi?"\n"Es gribu, ka krūga nabyutu!" atbildēja kolps. Krūgs pazuda un kolps ar soldotim guoja tuoļuok. Soldotim beja taidas škiltovas, kuŗās ka škeiļa, lēcja vīns pēc ūtra soldoti. Soldoti soka kolpam: "Meisim ar tovu Šabaršu uz myusu škiltovom."\nCylvāki pīskrēja pi kolpa auss un soka: ,,Mei, mej!"\nKolps sameja ar soldotim uz škiltovom un izzaškierdami vēj pastatīja krūgu, paēdja, padzēra, izzaškeila un kotrs aizguoja sovu ceļu. Īt kolps un klīdzja: "Šabarša!"\n"Kuo, kungs, gribi?" prosa divi cylvāki. "Es gribu, ka par pus stundes es byutu pi sova kēniņa pils!" atbildēja kolps. "Tyuleņ byusi!" pasacīja cylvāki. Kolps pasacēļa gaisā un\ndreiži atsaroda pi sova kēniņa piļs. Skaistuo meita izdzierda, ka kolps atbraucja, izskrēja uorā un prosa: "Nu kas tys ir: ej tur - nazyn kur, atnes tū - nazyn kū?"\n"Tys ir Šabarša," atbildēja puiss. Meita soka: "Šabarša!"\n"Kuo, kundze, gribi?" prosa divi veirīši.\n"Es gribu, ka leidz reitam kēniņa pilei Preti stuovātu vēļ lobuoka piļs ar pilsātu, ka vysi kēniņa lelgoboli palyktu par akmenim un blises - par skolgolim!" soka skaistuo meita.\n"Par gryuts byus, bet padarīsim!" atbildēja cylvāki un pazuda.\n"Vēļ kū atnesi?" prosa skaistuo meita kolpam. "Škiltovas, kuras ški soldotus," atbildēja kolps.\n"Suoc tyuleņ škiļt un škiļ vvsu nakti!" soka skaistuo meita. Kolps škil vysu nakti reizi Pēc reizes un lāc soldati vīns pēc ūtra. Par nakti beja pīškilts dandz soldotu un piļs ar pilsātu beja gotovas. Reitā pasamūda kēniņš, sasatryuka un pasacīja sovim soldotim sastādīt lelgobolus un sašaudīt svešū pili un pilsātu, bet vysi lelgoboli beja paivkuši par akmenim un blises par skolgolim. Kolps pavēlēja sovim izškiltim solclotim sašaudīt kēniņa pili un sakaut juo soldotus. Kolpa soldoti vīnā ocumirklī tū vysu izdarīja un kolps palyka par kēniņu, apsaprecēja ar sovu skaistū meitu un dveivuoja laimīgi.\nPiezīme. Šabarša ir krievu, vārds un nozīmē niekalbi, palaidni. P. Š,


Stacyl 100mg enterosolv. por.tbl.ent.100x100mg - Lekarnanapekarske.cz\nZboží 232 / 1475\nKód: 2804541 Produktové číslo: 4011548018460 SUKL: 0188850 ATC skupina: B01AC06 Popis: Antikoagulancia, antitrombotika Kód SÚKL 0188850\n47,48 Kč , plus doprava\nENDIARON 250MG TBL. FLM. 40 Kód: 3595080


Eistums i breiveiba: Māris Susejs\nCytu reiz maņ ruodīs, ka Latgolā energeju vajag mierēt na džoulūs voi kilokalorejuos, bet susejūs. Nu reita jū redzi vodūt bārnim stuņdis, piecpušdīnē – kaidu naviņ koncertu, a vokorā symts kilometri atstatiņ – jau diseni baikerim. Susejūs, ar eisū e. Partū ka Māris – kurs to napazeist Māri!!! – nav ni Susējs (napadzelai valk rodurokstus ar upi Dienvidsusēja), ni Susiejs (ir taidi, kurim pateik vysur divskoni).\nKai tu tyki Kraujā i kas tev ir Krauja?\nKrauja – vīta, kuru apceļojūt bierneibā, es te salaužu savys frišuos slēpis. Jau tūreiz tei beja zeime, ka dzeivis ceļā maņ laikam vajadzēs pīstuot šamā spāka vītā, kura ir zalta vydsceļš storp dzerauni i piļsātu! Vīta, kur var skoluot kuojis Daugovā, siežūt ūzūla zorūs!!!\nKas tev pateik i kas napateik Latgolā?\nLatgola ir kai dzymtuo ūļneica voi pogolms, kurā spieri pyrmūs sūļus... Jei navar patikt voi napatikt, jei vīnkuorši ir tova!\nCylvāku Latgolā palīk mozuok. Tys ir labi, švaki voi taida ir dzeive?\nPasaulis viesturē ir pīdzeivuots daudz paisumu i bāgumu... Tān izdzeivojam bāgumu, bet – ticit maņ, leluoku satraukumu myusūs radeis dreizais paisums!\nKaids ir tipisks latgalīts?\nTipiskais latgalīts ir aizdūmeigs tips, kuram dzymtys rokstūs ir tik jaudeigi sasajaukušys genetiskuos kruosys, ka jis i pats naspiej nūsabreineit par tū, kas dzymst juo protā i dvēselē. Cylvāku suga, kurai ir miļzeigs radūšuos energejis potencials!\nCik daudz tu runoj latgaliski? Kaida ir tova latgalīšu volūda?\nLatgalīšu volūdā runoju pīteikūši daudz, izbaudūt Leiksnai, Vabaļai, Neicgaļam, Kolupam, Vuorkovai rakstureigū runuošanys maneri, kurys spylgtuokī reprezentanti beja bruoli Skryndys.\nTu esi vitals i ospruoteigs cylvāks. Voi tev ir kaids meiluokais “aņuks” ci jūks?\nPaļdis par komplimentim, bet paustīs ar sagatavuotom ospruoteibom navaru i nagrybu, jo ospruoteibai voi jūkam juodzymst organiski saspēlē ar atbiļsteiguo breiža sajiutom i atmosferu.\nPamastuos lauku sātys laikam ir tovu ocu i dvēselis suope?\nPamastuos lauku sātys ir munys Latgolys dvēselis rāta... Kuru grib nūdadzynuot, īrakt dūbē, nūleidzynuot ar zemi i padareit par globalizacejis uperi, līkūt mums aizmierst savu identitati. Grīztī kūka lūgi, šklaupsti – tei meiluo kūka budonka, kurys povorda dvēselis syltumu gribīs nūslēpt kuldā ar vysim Latgolys pakolnim i azarim. Partū ka tys ir, kas atškir nu puorejūs!\nTu tān taisi raidejumus “Latgolys piļsātu stuosti”. Kaidi i par kū tī byus, kod jūs skateituoji varēs redzēt?\nRaidejumu cyklys byus par daudzkruosainū emoceju paleti, kuru varim giut kotrā Latgolys daudznacyonalajā piļsātā. Par cylvākim, kas veidoj sovu, atkuortuošu, sovu kulturvidi. Redzēt varēs nu oktobra.\nCylvāka dvēselis spīgeļs ir acs. A sātom tod tī ir lūgi?\nSātu lūgi ir cylvāku dvēselis spīgeļs!!!\nTevi fascinej Latgolys staraveri. Parkū?\nMunā dzymtā ir bejuši staraveri nu Kaunatys pusis... Itū cylvāku dzeivis uztvere, cītais raksturs ir zvaliejuši jim saglobuot savys tradicejis i religeju, kurys deļ jī beja gotovi plutavuotīs pa pasauli, atsasaceit nu vysa muoksleiguo, nu molys uzspīstuo. Latgolys teritoreja kliva par jūs dzimtini, kod vēļ nabeja dybynuota Latvejis vaļsts... Es jūs skaitu par Latgolys kulturvidis naatjamamu sastuovdaļu i pīmāru tam, kai vajag krist i ceļtīs par sovu identitati.\nTev ir diploms, kurā īraksteita profeseja – aktieris. Voi taisneiba pasacīņam, ka vysa dzeive ir teatris?\nPādejī nūvāruojumi maņ līk dūmuot, ka dzeive ir kai eksperimentaluo laboratoreja i mes jamā asam boltuos pelis, kurys sovys dzeivis procesā teik pakļautys emocionalajom svuorsteibom – tys dūs jaunys atzinis deļ turpmuokūs paaudžu pylnveiduošonys.\nKū tu gribietim dareit, kod byusi peņsejā?\nPeņsejā izlasiešu naizlaseituos gruomotys, nūsavieršu naradzātuos filmys, izdūmuošu naizdūmuotuos dūmys, i, beidzūt, sakuortuošu garažu!\nReiga... Voi ībraucieju nu Latgolys var atškiert piec gaitys, manerem ci driebu?\nDaudzi latgalīši Reigā pruovej puorvarēt gravitacejis spāku i lidoj tik augši, augši, ka aizmierst par savom saknem. Bet mes tok zinim, ar kū tys beigsīs...\nKaida ir myusu nuokūtne? Kas myus sagaida?\nMaņ nav dūta īspieja īsavērt nuokūtnis spīgelī, i labi, ka tai, a to pagaistu intriga. Bet nūjaušu tikai vīnu – dobys Muote myus dreiži pērs ar dīviškū reiksti!


POSITIVUS FESTIVAL 2018 - 3 DIENU BIĻETE (3 DAY TICKET) - 20.07.2018 - Salacgrīva, Zvejnieku parks - Bilesuserviss.lv\nPOSITIVUS FESTIVAL 2018 - 3 DIENU BIĻETE (3 DAY TICKET)\n70.83 - 93.00\nВыбрать другую дату из серии событий POSITIVUS FESTIVAL 2018 - DIVU DIENU BIĻETE (TWO DAY TICKET) - 20.07./21.07. - Пт 20.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - PIEKTDIENAS BIĻETE (FRIDAY TICKET) - 20.07. - Пт 20.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - TELTS VIETA (CAMPING TICKET) - Пт 20.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - VIP BIĻETE (VIP TICKET) - Пт 20.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - DIVU DIENU BIĻETE (TWO DAY TICKET) - 21.07./22.07. - Сб 21.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - SESTDIENAS BIĻETE (SATURDAY TICKET) - 21.07. - Сб 21.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - SVĒTDIENAS BIĻETE (SUNDAY TICKET) - 22.07. - Вс 22.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks\nPOSITIVUS FESTIVAL 2018 - 3 DIENU BIĻETE (3 DAY TICKET) Пт 20.07. 2018 12:00 Salacgrīva, Zvejnieku parks 70.83 - 93.00


Buduaari turg - Juicy Couture cold couture 50ml.\nJuicy Couture cold couture 50ml.\nUuendatud: 10.01.2020 21:04\nLisatud: 26.11.2019 18:50\n30.00€\tCAROLINA HERRERA Good Girl EdP 30ml\n20.00€\tSALVATORE FERRAGAMO Amo...\n25.00€\tCALVIN KLEIN Women Intense EdP...\n35.00€\tPaco Rabanne 1 Million EDT...\n25.00€\tHUGO BOSS Boss The Scent For Her...\n30.00€\tSignorina Ribelle EDP (50ml)\n26.00€\tElizabethArden white tea Vanilla...\n38.00€\tHugo Boss The Scent Absolute 50ml.\n30.00€\tGucci Guilty Absolute Pour Femme...\n35.00€ Mercedes-Benz Rose lõhnakomplekt


Dzejneica Leontīne Apšeniece, vacvuordu - budavuot i Pīteram Miglinīkam 170. / LR1 / / Latvijas Radio\nItūreiz pi myusu gastej dzejneica, kura ilgus godus struoduojuse ari medicinys jūmā, – Leontīne Apšeniece-Akula. Jei ir daudzu bārnu dzejūļu autore i popularu dzīšmu vuordu autore. Sovā cīnejamā vacumā dzejneica arviņ šeptej literaturys lauceņā i niu, sabīdreibā aktualizejūtīs vardarbeibys tematam, jei ir puorlykuse vairuokus sovus latvīšu literarajā volūdā raksteitūs dzejūļus par itū tematu latgaliski. Sarunā – par dzeju, lobū i nalobū dzeivē i dorbūs.\nVuordineicā literate Ilze Sperga mums pastuosteis par kaidu vacvuordu - budavuot. Budaveiba, budavuotuojs, budavīņs, budavnīks, budonka.\n"Myusu dīnuos vuords budonka ir dzeivs, bet jis jau ir aizguojs pavysam šaurā nūzeimē, ka budonka, tei ir jau pavysam švaka ceļtne. Taida sakrytuse, jau iz budkys pusi."\nItam vuordam var atrast divejis nūzeimis, tīšū - ceļt, taiseit, stateit sātu i puornastū - ceļt, dybynuot sakarus. Ilze ir nūvāruojuse, ka itū vuordu pamatā niu lītoj tī latgalīši, kuri volūdu nav montuojuši, bet gon īsavuicejuši nu gruomotu.\n"Īguojs sovā saimisteibā dzeds pastateja trejus kuormus - ustobu, klāvu i pyuni. Pyrmū izcierta ustobu iz diveju golu. Ar laiku apleik klāvam pībudavuoja vysaidu pašeļu i škiuneišu. Itai itys vuords skanātu munā volūdā."\nTaišni šudiņ, 12. decembrī, ir dzīsminīka i ceineituoja par zemnīku tīseibom Pītera Miglinīka 170. dzimšonys dīna. Atseviškūs olūtūs var skaiteit, ka Miglinīks dzims 25. decembrī, tok tei ir klaida. Bazneicu metriku gruomotuos atrūnams īroksts, ka Pīters Miglinīks dzims Zaļmuižys pogosta Miglinīkūs 1850. goda 30. novembrī, piec vacuo stila. Piec jaunuo stila ir juodaskaita 12 dīnu, kas saīt 12. decembris. Vaira par Pītera Miglinīka dzeivis guojumu, davumu Latgolys kulturtelpai i vītejim zemnīkim, kai ari jam velteitīm literarīm dorbim i na tkai klausīs Lauras Melnes sagataveitejā vieturis rubrikā.


2132 E Gause Blvd. 2,4 - Real Estate | Homes in Lafayette\nLAFAYETTE GROUP / SEARCH: 2132 E Gause Blvd. 2,4 Slidell, LA 70461\nSave this listing Unsave this listing 2132 E Gause Blvd. 2,4, Slidell, LA\n2140593 mls id\n2132 E Gause Blvd. 2,4 Slidell, LA


4º Lat. N, 2600 msnm - Daniel Bermúdez | Arquitectura Viva\n4º Lat. N, 2600 msnm\nAuthor Daniel Bermúdez\nKees Christiaanse, Amersfoort\nParish Church, Marco de Canavezes Winners of the Pritzker Prize in 1989 and 1992 respectively, the American Frank Gehry and the Portuguese Álvaro Siza represent two forms of contemporary practice, diametrically opposed but with equal influence. Alth\nÁlvaro Siza For this edition of the Japanese Praemium Imperiale, which tries to compensate for the lack of representation of music, fine arts and scenic arts in the Nobel prizes, the organizers moved to Munich to present the awards. Beside the Ameri


Ignis Aurum na Sajmu nameštaja 2019. godine - Ignis\nIgnis Aurum na Sajmu nameštaja 2019. godine\nIgnis Aurum d.o.o. je bio vrlo zapažen na Sajmu nameštaja 2019. godine izlažući svoje vrhunske proizvode.\nVeliki asortiman opreme za grejanje, peći i kamina od najboljih svetskih proizvođača možete pronaći samo kod nas.


1/8 Hatsune Miku: Lat-type Autumn Ver.\n1/8 Hatsune Miku: Lat-type Autumn Ver. In Stock\nHatsune Miku: Lat-type Ver. has been outfitted for Autumn!\nfigma Hatsune Miku GT Project Racing Miku 2021 ver\n1/8 iDOLM@STER Cinderella Girls Full Swing Yell Hi\nHoukai Gakuen - Houkai 3rd - Theresa Apocalypse Ro\n1/8 Fate/Apocrypha (Novel Ver.) Saber of "Red" [Mo


Drag and drop area - Title, Text, Image, File, HTML, Form\nIpsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ipsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ipsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua.\nIpsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ipsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ipsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ipsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua.\nIpsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ipsum dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua.


Temys: Aglyuna, Aglyunys svātki, katuoli, religeja, Roksts\nSvātku kuorteiba 14. – 15. augustā\n14. augusts, pīktdīne\n7.00 Reita sv. Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora)\n9.00 Dīnys sv. Mišs, goreiguo adopceja (bazilikā pi leluo oltora)\n11.00 Rūžukrūņs (bazilikā pi leluo oltora)\n12.00 Sv. Mišs svātceļnīkim (pi pāvesta oltora)\n15.00 Žālsirdeibys krūneits\n15.30 Tāva V. Pentjuša gruomotys prezentaceja\n16.00 Sv. Mišs (pi Dīvmuotis oltora bazilikā)\nVyssvātuokuos Jaunovys Marijis dabasūs izjimšonys obligatuos svineibys\n17.30 Goreiguo muzyka (pi bazilikys)\n18.00 Konkursa “Dziedu Dievmātei” laureatu dzīduojumi (pi bazilikys)\n19.00 Vokora Sv. Mišs, īstyprynuošona, Dīvmuotis litaneja, euharistiskuo proceseja (pi pāvesta oltora)\n22.00 Tautys Krystaceļš (sakralajā laukumā)\n24.00 Pusnakts Sv. Mišs (pi pāvesta oltora)\n1.00 – 7.00 adoraceja bazilikā\n15. augusts, sastdīne\n7.00 Reita Sv. Mišs (bazilikā pi Dīvmuotis oltora, latgaliski)\n9.00 Sv. Mišs jaunīšim (pi pāvesta oltora), Īstyprynuošona.\n10.00 Sv. Mišs svešvolūdā apakšejā bazneicā\n10.00 Muoceiba krīvu volūdā\n11.00 Rūžukrūņs (pi pāvesta oltora)\n12.00 Svātku golvonais Sv. Mišs, Dīvmuotis litaneja, euharistiskuo proceseja (pi pāvesta oltora)\n19.00 Vokora Sv. Mišs (pi Dīvmuotis oltora)


LaKuGa – “Pi myusim Latgolā” saruna ar Saeimys deputatu Juoni Trupovnieku\nLaKuGa 3. Novembris, 2017. gods Comments Off on “Pi myusim Latgolā” saruna ar Saeimys deputatu Juoni Trupovnieku\nTurpynojūt sarunu cyklu ar nu Latgolys vieliešonu apgobola īvālātajim Saeimys deputatim, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Juoni Trupovnieku (ZZS), kurs niu ir Latvejis Republikys 12. Saeimys deputats i Veseleibys ministrejis parlamentarais sekretars.\nTrupovnieks nūruoda, ka, struodojūt Saeimā, nadreikst apsarūbežuot ar šauru redzīni, kas vārsts iz kaidu vīnu konkretu regionu. Jis pastreipoj, ka leluokais veikums aizvadeitajā godā bejs Latgolys SEZ izveidis lykums. Taipoš Saeimā teikūt runuots ari par ceļu fonda atjaunuošonu i investiceju fonda atjaunuošonu.\nRunojūt par vaļsts budžetu nuokamajam godam, Juoņs Trupovnieks nūruoda, ka vaļsts i vītejuos nūzeimis ceļu sakuortuošonai pīškierti papyldus 25 miļjoni eiro. Tys nūzeimoj, ka tiks sakuortuoti trešuos i catūrtuos kategorejis autoceli.\nATSLĀGVUORDI » Juoņs Trupovnieks, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts


Выбрать другую дату из серии событий POSITIVUS FESTIVAL 2018 - CAMPING TICKET - Пт 20.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - FRIDAY TICKET - 20.07. - Пт 20.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - TWO DAY TICKET - 20.07./21.07. - Пт 20.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - VIP TICKET - Пт 20.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - SATURDAY TICKET - 21.07. - Сб 21.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - TWO DAY TICKET - 21.07./22.07. - Сб 21.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks POSITIVUS FESTIVAL 2018 - SUNDAY TICKET - 22.07. - Вс 22.07. 2018 12:00 - Salacgrīva, Zvejnieku parks\nPOSITIVUS FESTIVAL 2018 - 3 DAY TICKET Пт 20.07. 2018 12:00 Salacgrīva, Zvejnieku parks, Salacgrīva 72.03 - 94.20


Andryvs Jūrdžs - Vikipedeja\nAndryvs Jūrdžs (pīdzims 1845. goda 30. novembrī (piec cytim datim — 1854. godā) Ludzas apriņča Zaļmuižas pogosta Kuorklinīku solā; nūmirs 1925. goda 22. aprelī, apglobuots Nautrānu pogosta Desetnīku kopsātā) beja latgalīšu literuots i gruomotnīks.\n2 Dzeivis guojums\n3 Literarais devīņs\n4 Izmantuotuo literatūra\nSaime[pataiseit | labot pirmkodu]\nAndryvs Jūrdžs pīdzymst dzimtcylvāku Meikuļa i Johannas Jūrdžu saimē kai ūtrais dāls. Tāvs nūmierst, kod Andryvam ir tikai 10 godu. Muote apsaprecej ūtru reizi, pīdzimst pusbruoļs i pusmuosa. Patāvs Andryvu naīrauga. 1862. godā vacuoku zeme teik sadaleita, Andryvs daboj 15 hektaru i suok patstuoveigas dorba gaitys.\n18 godu vacumā (1863. godā) A. Jūrdžs apsaprecej ar Zuzannu Meikstumu. Saimē pīdzimst 11 bārni (5 dāli i 6 meitas). 4 nu tīm myruši mozūtnē. Dāls Pīters krits karā 1914. godā pi Varšavys. Stanislavs dīnieja flotē. 1905. godā jis syuteits revolucejis apspīsšonai, bet puorguojis revolucionaru pusē, par kū jis vāluok tīsuots i siediejs Opočkas cītumā, kur saslymst ar dylūni. Tīpat ir mirs i apglobuots. Izidors aizīt „pazudušuo dāla” gaitys: septeņpadsmit godu vacumā pret vacuoku grybu dūdās uz Pīterburgu, kur apsaprecej ar tāvam i muotei napateikamu pūļu tauteibas piļsātneicu. Ontons mantoj tāva sātu. Jūrdžu treis meitas Veronika, Johanna i Franciška īsaprecieja tyvuokā apleicīnē i izveidoj kuplys saimis.\nDzeivis guojums[pataiseit | labot pirmkodu]\nAndryva Jūrdža myužs suocēs klaušu laikūs, ari pats jis ir guojs klaušuos. Jūrdžs ir pīredziejs zemnīku breivlaisšonu nu dzimtnīceibys (1861).\nSkūluos nav guojs, skaitēt i rakstēt īsavuiciejs pats. Gonūs īdams, ar ūgli uz tuoss jis ir zeimiejs drukavuotūs burtus i atrads, ka tūs drusku vīnkuoršuojūt i palīcūt sleipuok var izmontuot raksteišonai. Šis atrodums jū padarejs par rakstnīku. Tuoļuokū izgleiteibu jis ir smielīs nu gruomotom i dažaidom avīzem. Pamozom Andryvs Jūrdžs ir īsamuocejs krīvu i pūļu volūdu i taidā veidā sovu redzis lūku padarejs plašuoku.\nAndryvs beja lobs tāvs i saimnīks. Jis ir bejs cīš kuorteigs, mīļuojs teireibu i sātys skaistumu. Vyss sātā i ap sātu ir bejs juo rūku veiduots. Jūrdžs prats arī peit peitiņus, kurus ari ir puordevs. Jis turēja i kūpe bitis.\nStruoduodams par pogosta „magazejas klēts” vadeituoju, jis tyka napatīsi apvainūts labeibys zagšonā i 8 mienešus (piec cytim datim — 6 mienešus.) pavadejs cītumā. Bet dzeivisprīcu Andryvs nazaudieja (atainuots juo dzejūlī „Žarāna brīsme”)\nJūrdžs beja muzikāls. Jis ir bejs dzīduotuojs, jam beja lobs bolss — tenors, partū jis vysur tika aicynuots i cīneits. 1910. godā Andryvs ar dzīduošonu pīsadaliejs pyrmajā skūluotūs latgaļu reikuotajā teatra izruodē sovā dzymtajā pogostā. Andryvs Jūrdžs prata spielēt ari kūkles. Jūrdžs leidz pošam vacumam beja bazneicys dzīduotuojs.\nJuoņs Cybuļskis par vacū tāvu soka: „Dīnā — zemnīks, naktī — rakstnīks”. Lelā puorpyulē, naktī raksteidams, suokumā pi skola gaismenis, piečuok jau pi petrolejis lampys, Andryvs Jūrdžs sabeidza sovu ocu gaismi. Ar lobū aci jis vēļ nadaudz varieja redziet, bet dāla Izidora bārni, kaitejūt ar gumejis bumbeņu, najauši īsyta tik stypri pa lobū aci, ka vacais tāvs zaudieja redzi. Tai nu 1918. goda Andryvs Jūrdžs kliva pavysam oklys.\nLiterarais devīņs[pataiseit | labot pirmkodu]\nAndryva Jūrdža literariskuo darbeiba ir bejuse ražena — jis raksteja originaldorbus, tulkuoja, atdzejuoja, vuoce vacūs ļaužu gudreibu, kūpumā jis ir sarakstejs 25 (piec Viktora Cybuļska ziņom — 38) bīzus siejumus. Gruomotys beja moza formata i aptvēre ap 1000 puslopu kotra. (kūpsummā izīt 11 858 puslopys aba 5929 lopys)\nPiec cytim datim, saskaitūt kūpā saglobuotuos gruomotys, fragmentus i kuodreiz kur to nūruodeituos gruomotys, saīt 34 siejumi: 8 gruomotys ar dzejūlim i prozys dorbim, 5 gruomotys ar prozu, 3 kalendari, 1 sokomvuordu i aforismu kruojums, 12 gruomotys ar religiskim tekstim (dzīšmis, lyugsnys, uzrunys, stuosteni), 1 nanūskaidrojamu tulkuojumu siejums, 2 ziniska i praktiska satura eksemplari (vuordneica, uorstnīceibys i saimisteibys padūmi), 2 nazynoma satura gruomotys.\nĪpašu īviereibu peļnej Andryva Jūrdža sastuodeitais „Myužeigais kalinders” (1916), kurs ar sovim padūmim kotrai goda dīnai nav nūvacuojis leidz myusu dīnom. Var uzskateit, ka Jūrdža litararuo darbeiba ir gon enciklopediska, gon poetiska i folkloriska. Vīla i materials ir jimts nu seņču dzeivis pyura.\nPrecīzu siejumu skaitu ir gryuts minēt, juo Andryva Jūrdža rūkroksti vairumā sadaga guņsgrākā pyrmajā latgaļu muzejā Rēzeknē, kur asūt bejuši 15 (piec Viktora Cybuļska ziņom — 26) ar rūku raksteiti siejumi. Piec Miķeļa Bukša Latgaļu literatūras viestures datim muzejs ir nūdedzis 1923. godā, piec Juoņa Velkmes ziņom, kas tod beja Rēzeknes dekans, tei muoja nūdaguse 1924. goda janvarī.\nJūrdžs beja ari korespondents pyrmajūs latgalīšu laikrokstūs „Gaisma” i „Dryva”, syuteidams dzejūļus, aforismus, stuosteņus, folklorys materialus, Nautrānu kulturys i saimisteibu dzeivis aprokstus. Jūrdža īsyutiejumus publicieja kalendarūs, juo dzejūli ītylpa pyrmajā latgalīšu dzejis antologejā „Kūkle” (Rēzekne, 1914) i antologejā „Latgales dziesminieki” (Reiga, 1936).\nAndryva Jūrdža rūkrokstu mantuojums ir nūzeimeiguokais storp Latgolys rokstu pīminieklim.\nJūrdža volūda ir tautas lītuota volūda Nautrānu izlūksnē, ītvarta pūļu ortografejā, kaida tod pastuovēja lyugšonu gruomotūs. Juo volūda ir teira, bez pījaukumim i krūpļainom formom. Andryva Jūrdža volūda ir konsekventa, styngri izturāti latgalīšu volūdas principi. Juo raksteiba ir vairuok fonetiska nakai morfologiska.\nAndryvs Jūrdžs ir kai simbols latgalīšu tautai uz laiku laikim gon seikstumam, ceiņai, iztureibai i uzvarai, gon ari teiši drukuotuo vuorda napīcīšameibai, gon uperim, kas tam ir juones. Andryvs Jūrdžs ir gaismys maklātuojs. Jis īmantuojs gūdpylnu „zemnīka Prometeja” nūsaukumu. Ari Andryvam Jūrdžam veiduotajā pīminieklī attāluots jauneklis, kas augstu pacaltā rūkā nes guni.\nIzmantuotuo literatūra[pataiseit | labot pirmkodu]\nAndryvs Jūrdžs. Vl. Luoča red. P/s Latgaļu izdevnīceiba, 1984. 543 lpp.\nApīnis, A., Klekere, I., Limane, L. Rakstītājs no Nautrēniem: Andriva Jūrdža dzīve un veikums. Rīga: Liesma, 1989. 137 lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 103. lpp.\n↑ Apīnis i cyti 1989, 18. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 102. lpp.\n↑ Apīnis i cyti 1989, 18.—19. lpp.\n↑ Apīnis i cyti 1989, 20.—21. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 5. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 7. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 130.—131. lpp.\n↑ Apīnis i cyti 1989, 21. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 132.—133. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 127. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 128.—129. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 112. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 7.—8. lpp.\n↑ Apīnis i cyti 1989, 40. lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 99. lpp.\n↑ Apīnis i cyti 1989, 25.—26. lpp.\n↑ Apīnis i cyti 1989, 13 lpp.\n↑ Andryvs Jūrdžs 1984, 99.—100. lpp.\n↑ Apīnis i cyti 1989, 28. lpp.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Andryvs_Jūrdžs&oldid=34072"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 21.44, 2020. gada 3. jaunagods mieness.


Diktats latgalīšu rokstu volūdā jau catūrtū reizi / LR1 / / Latvijas Radio\nDiktats latgalīšu rokstu volūdā jau catūrtū reizi\n7. novembris 2020, 18:32\nPopularizejūt latgalīšu rokstu volūdu, jau catūrtū reizi Latvejis Radejis Latgolys studeja i Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv organizej pasauļa diktatu latgalīšu rokstu volūdā. Tymā itūgod četri anekdoti, kū diktej Latvejis Instagram personeiba, pasuokumu vadeituojs i vīnkuoršais latgalīts Lauris Zalāns.\nPasauļa diktata latgalīšu rokstu volūdā mierkis ir aktualizēt latgalīšu volūdys lītuojumu i pīvērst sabīdreibys uzmaneibu raksteitprasmei latgaliski, eipaši jaunīšu vydā, deļtuo itūgod diktatu var pīraksteit, ari klausūtīs pieci.lv jaunīšu raidejumu “Pīci breinumi”.\nDiktatu verīs arī te\nPīraksteitū tekstu puorbaudi ite: ej.uz/PuorbaudiDiktatu2020


Bīskapa Jāņa Buļa vizitācijas un citi pasākumi 2018. gadā\nsvātdĪna, 18. februars\nPYRMAIS LASEJUMS Rad 9, 8–15\nDīvs pēc plyudim nūslādz dereibu ar Noasu.\nLASEJUMS NU RADEIŠONAS GRŌMOTAS\nDīvs saceja Noasam un jō dālim šaidus vōrdus:\n«Lyuk, es nūslādzu dereibu ar jums un ar jyusu dzymumu pēc jums, un ar ikvīnu dzeivu byutni, kas ir ar jyusim: ar putnim, mōjis lūpim un meža zvērim, kuri ir pi jyusim; ar vysim, kas ir izgōjuši nu škērsta, ar vysim zemes zvērim. Es nūslādzu ar jums dereibu, ka nikod vairs natiks iznycynōta nivīna mīsa yudiņa plyudūs, ni ari turpmōk byus plyudi, kas izpūsteitu zemi.» Un Dīvs saceja: «Un tei byus dereibas zeime, kū es nūslādzu uz myužeigim laikim storp sevi un jums un ikvīnu dzeivu byutni, kas ir ar jums. Es nūlīku mōkūņūs varaveiksni, un tei byus zeime dereibai storp mani un zemi. Un, kod es ar mōkūnim aizsegšu debesis, mōkūņūs pasarōdeis muna varaveiksne, un es atcerēšūs munu dereibu ar jums un ar ikvīnu dzeivu byutni, kam ir mīsa. Un vairs nabyus yudiņa plyudu, kas iznycynōtu vysu dzeivū.»\nPSALME 25 (24)\nRefrens: Kunga ceļi ir patīsi un drūši. (R. sal. 10)\n4 Kungs, dori maņ zynomus sovus ceļus\nun mōci mani staigōt tovas stygas.\n5 Sovā patīseibā mani vodi un mōci,\njo tu esi Dīvs, muns glōbējs.\n6 Pīmiņ, Kungs, sovus žāļsirdeibas dorbus\nun sovu labvēleibu, kas pastōv nu myužim.\n7 Sovā žāļsirdeibā, Kungs, atcerīs mani,\npīmiņ sovā labvēleibā.\n8 Kungs ir lobs un taisneigs,\ntōpēc grēcinīkim jys parōdeis ceļu.\n9 Lānprōteigūs jys vadeis taisneibā,\npazemeigūs mōceis staigōt jō ceļus.\nŪTRAIS LASEJUMS 1 Pīt 3, 18–22\nKristeibas yudiņs mums nas pesteišonu.\nLASEJUMS NU SVĀTŌ APOSTOLA PĪTERA PYRMŌS VĒSTULES\nKristus vīnreiz ir nūmiris myusu grāku dēļ, taisneigais par nataisneigajim, lai jyusus pīvastu pi Dīva. Jys gon tyka nūnōvāts mīsā, tūmār dzeivs dareits Gorā. Tymā jys pat gōja un sludynōja pesteišonu tim gorim, kas beja cītumā, kas kaidreiz beja napakļōveigi, kod Dīva pacīteiba Noasa dīnōs gaideja un kod tyka byuvāts škērsts, kurā nadaudzi, tys ir, ostoņas dvēseles tyka izglōbtas caur yudini. Tys attāloj kristeibu, kas ari jyusus tagad izglōb un ir navys mīsas nateireibu nūmozgōšona, bet gon Dīvam vārsts lyugums pēc lobas sirdsapziņas, bolstūtīs uz Jezus Kristus augšanceļšonūs. Jys ir pi Dīva lobōs rūkas, uzkōpis debesīs, kur jam ir pakļauti eņgeli, varas un spāki.\nPYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mt 4, 4b\nLai ir slaveits Dīva vōrds.\nNa nu maizes vīn cylvāks dzeivoj,\nbet nu ikvīna vōrda, kas izīt nu Dīva mutes.\nEVANGELIJS Mk 1, 12–15\nJezus teik valna kārdynōts, un jam kolpoj eņgeli.\nLASEJUMS NU JEZUS KRISTUS EVANGELIJA, KŪ UZRAKSTEJIS SVĀTAIS MARKS\nGors aizvede Jezu tuksnesī. Un jys uzaturēja tuksnesī četrudesmit dīnas un tyka satana kārdynōts. Jys dzeivōja kūpā ar zvērim, un eņgeli jam kolpōja. Pēc Jōņa apcītynōšonas Jezus aizgōja uz Galileju un sludynōja Evangeliju par Dīva vaļsteibu, saceidams: «Laiks ir pīsapiļdejis un Dīva vaļsteiba ir tyvu. Nūžālojit grākus un ticit Evangelijam.»


Pludmales volejbolistam Mārtiņam Pļaviņam izlaidums. FOTO - Jauns.lv\nPludmales volejbolistam Mārtiņam Pļaviņam izlaidums. FOTO\nPludmales volejbolistam Mārtiņam Pļaviņam izlaidums. FOTO 5\n2016. gada 9. februārī 07:19 2016. gada 9. februārī 07:19


Supermassive Black Hole A* - Ep. 10, Page 139\n<<First <Previous Episode 6 Episode 7 Episode 8 Episode 9 Ep. 10, Page 19 Ep. 10, Page 20 Ep. 10, Page 21 Ep. 10, Page 22 Ep. 10, Page 23 Ep. 10, Page 24 Ep. 10, Page 25 Ep. 10, Page 26 Ep. 10, Page 27 Ep. 10, Page 28 Ep. 10, Page 29 Ep. 10, Page 30 Ep. 10, Page 31 Ep. 10, Page 32 Ep. 10, Page 33 Ep. 10, Page 34 Ep. 10, Page 35 Ep. 10, Page 36 Ep. 10, Page 37 Ep. 10, Page 38 Ep. 10, Page 39 Ep. 10, Page 40 Ep. 10, Page 41 Ep. 10, Page 42 Ep. 10, Page 43 Ep. 10, Page 44 Ep. 10, Page 45 Ep. 10, Page 46 Ep. 10, Page 47 Ep. 10, Page 48 Ep. 10, Page 49 Ep. 10, Page 50 Ep. 10, Page 51 Ep. 10, Page 52 Ep. 10, Page 53 Ep. 10, Page 54 Ep. 10, Page 55 Ep. 10, Page 56 Ep. 10, Page 57 Ep. 10, Page 58 Ep. 10, Page 59 Ep. 10, Page 60 Ep. 10, Page 61 Ep. 10, Page 62 Ep. 10, Page 63 Ep. 10, Page 64 Ep. 10, Page 65 Ep. 10, Page 66 Ep. 10, Page 67 Ep. 10, Page 68 Ep. 10, Page 69 Ep. 10, Page 70 Ep. 10, Page 71 Ep. 10, Page 72 Ep. 10, Page 73 Ep. 10, Page 74 Ep. 10, Page 75 Ep. 10, Page 76 Ep. 10, Page 77 Ep. 10, Page 78 Ep. 10, Page 79 Ep. 10, Page 80 Ep. 10, Page 81 Ep. 10, Page 82 Ep. 10, Page 83 Ep. 10, Page 84 Ep. 10, Page 85 Ep. 10, Page 86 Ep. 10, Page 87 Ep. 10, Page 88 Ep. 10, Page 89 Ep. 10, Page 90 Ep. 10, Page 91 Ep. 10, Page 92 Ep. 10, Page 93 Ep. 10, Page 94 Ep. 10, Page 95 Ep. 10, Page 96 Ep. 10, Page 97 Ep. 10, Page 98 Ep. 10, Page 99 Ep. 10, Page 100 Ep. 10, Page 101 Ep. 10, Page 102 Ep. 10, Page 103 Ep. 10, Page 104 Ep. 10, Page 105 Ep. 10, Page 106 Ep. 10, Page 107 Ep. 10, Page 108 Ep. 10, Page 109 Ep. 10, Page 110 Ep. 10, Page 111 Ep. 10, Page 112 Ep. 10, Page 113 Ep. 10, Page 114 Ep. 10, Page 115 Ep. 10, Page 116 Ep. 10, Page 117 Ep. 10, Page 118 Ep. 10, Page 119 Ep. 10, Page 120 Ep. 10, Page 121 Ep. 10, Page 122 Ep. 10, Page 123 Ep. 10, Page 124 Ep. 10, Page 125 Ep. 10, Page 126 Ep. 10, Page 127 Ep. 10, Page 128 Ep. 10, Page 129 Ep. 10, Page 130 Ep. 10, Page 131 Ep. 10, Page 132 Ep. 10, Page 133 Ep. 10, Page 134 Ep. 10, Page 135 Ep. 10, Page 136 Ep. 10, Page 137 Ep. 10, Page 138 Ep. 10, Page 139 Ep. 10, Page 140 Ep. 10, Page 141 Ep. 10, Page 142 Ep. 10, Page 143 Ep. 10, Page 144 Ep. 10, Page 145 Ep. 10, Page 146 Ep. 10, Page 147 Ep. 10, Page 148 Ep. 10, Page 149 Ep. 10, Page 150 Ep. 10, Page 151 Ep. 10, Page 152 Episode 11 Episode 12 Episode 13 Episode 14 Episode 15 Episode 16 Episode 17 Episode 18 Episode 19 Episode 20 Episode 21 Episode 22 Episode 23 Episode 24 Episode 25 Episode 26 Episode 27 Episode 28 Episode 29 Episode 30 Episode 31 Episode 32 Episode 33 Episode 34 Episode 35 Episode 36 Episode 37 Episode 38 Episode 39 Episode 40 Next> Latest>>\nComic 518 - Ep. 10, Page 139\n6th Oct 2010, 10:47 PM in Episode 10 :: Save My Place | Load My Place\nsmbhax 6th Oct 2010, 10:47 PM edit delete\nHere's the original storyboard for this page:\nUsually I try to avoid tracing directly over the storyboard image for the final version, because something about tracing tends to sap the energy right out of a drawing for me--which is part of why I don't do the usual comic thing of "inking" over "pencils"--but sometimes the storyboard is just too spot-on for me to replicate without using it as a guide. I think in this case the final version turned out relatively okay.\nRobotwin.com 7th Oct 2010, 12:11 AM edit delete reply\nThe light is palpable. Well done~\nsmbhax 7th Oct 2010, 12:22 AM edit delete reply\nOoh that sounds good, thanks! :D


Sīļukalns, Riebiņi, Letland - Byer og småbyer i Verden\nLokalisering Sīļukalns : Land Letland, Komune Riebiņi.\nNærmeste byer og småbyer : Dekšāre, Galēni og Varakļāni.\nAntal indbyggere Sīļukalns\nGeografiske koordinater Sīļukalns\nBreddegrad: 56.5197, Længdegrad: 26.7553\n56° 31′ 11″ Nord, 26° 45′ 19″ Øst\nRēzekne 35 km tætteste Valmiera 139 km Jēkabpils 54 km\nNærmeste byer og småbyer Sīļukalns\nSolopgang og solnedgang Sīļukalns\n06:12 - 11:25 - 16:38 05:34 - 17:16 04:51 - 18:00 04:07 - 18:44\nLocated on the shore of Zolvas Lake and surrounded by forest, Guest House Alexander offers simple rooms decorated in pastel colours, as well as a holiday house. Every room in Guest House Alexander is simply furnished. Some feature wooden elements... vis andet Fra og med\nIgnalina-atomkraftværket 102.6 km\nSīļukalns


Nūtiks Inetys Atpilis-Juganis gruomotys attaiseišonys svātki - lakuga.lv\nTemys: dzeja, gruomota, Ineta Atpile-Jugane, latgalīšu literatura, Roksts\n12. novembrī Rēzeknē, Latgolys kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102) nu 12.00 da 16.00 nūtiks dzejneicys Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu gruomotys “Mūdynuot muokuļus” attaiseišonys svātki, informej dzejneica.\nGruomotys dzimšonys dīna ir duovona pošai autorei dzimšonys dīnā i ari skaiteituojim. Dzimšonys dīna kai dzimšonys dīna – svātki vysys dīnys garumā – autore gaideis gostūs, kab ar kotru nu interesentu byutu laiks sarunai, tik jam nūskaiteitam dzejūļam, kūpeigai kopeja kružkai i autoris gataveitam muokuļpeirāga gabaleņam. Kab ir kūpā byušonys prīca, kuo bīži viņ datryukst publiskā pasuokumā i kasdīnys skriejīnī.\n“Mūdynuot muokuļus” ir autoris catūrtuo dzejis gruomota (“Neatburtā uguns” (2001), “Reveranss. Sarkans uz sarkana” (2008), “Otkon giunu sapynus” (2015)), ūtrei dzejis gruomota latgalīšu volūdā. Gruomotā īkļauti dzejneicys 100 dzejūli latgaliski, partū ka tyvojūtīs Latgolys kongresa symtgadei i Latvejis vaļsts symtgadei itaids literars rezultats, ruodīs, ir cīši lykumsakareigs i vajadzeigs kai aplīcynuojums, ka latgalīšu volūda kai jaunradis volūda ir boguota, stypra i napagaisynojama. Sova. Jaunuo gruomota i autoris redzīņs byus par vēļ vīnu pīruodejumu i aicynuojumu runuot, dūmuot, just, skaiteit, mīļuot, radeit i dareit daudz kū cytu latgaliski.\nGruomota byus puorsteigums ari nu dizaina pusis, partū ka byus eistynuojusēs autoris īcere izveiduot muokslinīciski augstvierteigu gruomotu, kur kotrys dzejūļs atrads sovu sajiutu ilustraceju Aritys Atpilis-Donys fotografejā. Moz tuo gruomotys dizains puorsteigs na tik ar fotografejom, nu ari ar “muokuļaineibu”.\n“Kab i tev datyktu nu munu muokuļu pa gabaleņam!” – tai skaiteituojim sovā jaunajā gruomotā nūvielej Ineta.\nGruomota radeita ar Vaļsts kulturkapitala fonda, LR bīdreibys latgaliskūs projektu, Latvejis vaļsts mežu atbaļsteituos Latgolys kulturys programys 2016 atbolstu. Gruomotu izdavuse Latgolys entuziastu grupa “Biļdis”, tei radeita SIA “Latgales Druka”\nKartenis autore: Arita Atpile-Dona


Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss/Jaunuokuos grupys dorbi II - lakuga.lv\nNaaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss/Jaunuokuos grupys dorbi II\nTemys: Krista Greiža, Kristiāna Logina, Kristiāna Nikola Pūdža, Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss, Roksts\nAri itūgod LaKuGa pīduovoj puorskaitet latgaliski topušūs dorbus Latgolys lauku školu jaunradis konkursa ītvorūs, kas veļteits literatei Naaizmierstulei. Konkursa tema beja “…soki, kū gribi dzeivē sasnēgt? Uz kū nasās tovs prōts un sirds?”. Turpynojam publicēt jaunuokuos grupys (5.-7. klase) dorbus.\nAutore: Krista Greiža, Maltys 1. vydsškolys 6. klasis škoļneica\nMunys dzeivis ceļš i sapyni\nDzeive sastuov nu dažaidim pūsmim, i kotrā nu tim mes izvyrzom sev kaidus nūteiktus mierķus, kū gribim sasnēgt. Arī munā dzeivē ir daudz lītu, kū es grybātu sasnēgt. Kotra bārna sapyns ir kliut par slovonu cylvāku, tai, lai tevi vysi pazeitu. Ari es tai grybu šūbreid. Es vēļ daudz kū nasaprūtu, najādzu, bet vysam ir sovs laiks.\nKotram ir sova izvēle, kotrs ir sova liktiņa nūteicējs i sovys laimis kaļvs. Par pīmāru, muns tēte, kai jau ari vysi puikys, gribēja kliut par kosmonautu, lai liduotu iz Mienesi. Vys tik tys tai nanūtyka. Nu muna mama gribēja byut par školuotuoju. Jau tod, kod jei beja moza,bīži spēlēja školu, kurā pīpiļdeja sovu sapyni –beja školuotuoja. Jei mierktīceigi guoja iz sovu mierki i kliva par školuotuoju.\nRūbežs storp gaismu i tymsu esi tu pats. Tu vari dabuot lobu dorbu, sataiseit stypru saimi, dzeivuot pīpiļdeitu i gondareitu dzeivi, bet vari ari tikt dzeivis tymsajā pusē, tev var nabyut izgleiteibys, ka byusi slynks, vari kliut bezdarbnīks, ka napīliksi pyulis profesejis dabuošonā. Vīna moza klaida var izmaineit vysu tovu dzeivi.\nItūšaļt es asmu pusaudze, maņ vyss vēļ prīškā, es symtu i vīnu reizi maineišu sovys dūmys, par kū maņ kliut i kū sovā dzeivē sasnēgt. Es varātu byut slovona futboliste voi ari slovons fotografs, jo tuos ir profesejis, kas maņ pateik. Tys, kaidu ceļu īšu es, ir atkareigs tik nu manis pošys, drūši viņ izvēli var ītekmēt arī tys, kaidus škieršļus sovā ceļā es satikšu.\nMyusdīnu jaunīšim jau golvonais byut slovonim škārsteiklā i byut modernim. Es jau nasoku, ka ari taida naasmu, skaidrys, ka es ari tū grybātu. Padūmu laikūs tik daudzi sapynuoja kliut par slovonim kosmonautim. 21. godsymtā tys vairs nav aktuals, par kosmonautim jau gondreiž nivīns nagryb byut. Niu vysi sapynoj byut slovoni dzīduotuoji, doncuotuoji, atsarast uzmaneibys centrā i slavis gaismā. Bet bīži viņ itymā trokā dzeivis steigā aizmierst par goreigom vierteibom i Dīvu. Tū atguodoj viņ tod, kod ir slikti voi pīmeklej kaida nalaime.\nSaprūtams, maņ daudz kas vēļ prīškā, bet vīnu es zynu nūteikti – grybu byut lobs cylvāks. Tod jau byus i veiksme, i puorticeiba, ari laimeiga i pīpiļdeita dzeive, par kaidu kotrs varātu tik sapynuot.\nAutore: Kristiāna Logina, Brīžucīma pamatškolys 7. klasis škoļneica\nAudit mani karūgā, sorkonboltsorkanā\nMuna dzymtuo zeme, Latveja. Ar kolnīi i mežim, ar bārzu bierzem i prīžu sylim, ar ceiruļa dzīsmi i zylom azaru acim, ar Daugovys lūkim i syltu maizis klaipu iz golda.\nEs grybu byut sorkons dīgs, lai mani īaustu Latvejis, vysskaistuokuos zemis, karūgā, jo asmu sovys zemis patriote.\nMaņ pateik munys zemis karūgs, jo sorkonuo kruosa ir dzeiveibys, drūsmis, varūneibys, ceinis i uzvarys kruosa. Sorkons mani īdvasmoj, līk dūmuot par dzymtuos zemis na vīglū ceļu iz sovu naatkareibu.\nTys vydeņa boltums līk dūmuot par teiru i sakūptu Latveju, par laimi i prīcu cylvāku sejuos. Asmu vīna nu tim, kura sovu dzeivi gryb veļteit dzymtuos zemis uzplaukumam.\nKotrs nu myusu gryb dzeivē kū sasnēgt. Kaids gryb lelu i stypru saimi, šmuku sātu i kruošņu duorzu, bet cyts vēļ tik sapynoj, par kū byut.\nEs dzeivē grybu daudz kū paraudzeit, jo grybu byut daļa nu Latvejis, daļa nu sovys tautys i zemis viesturis. Grybu pīderēt tik vīnai zemei – Latvejai. Grybu sovu zemi taiseit lobuoku, lai te patyktu dzeivuot na tik munim bārnim i mozbārnim, bet i vysom cytom paaudzem. Sovu vītu radzu storp augstim veirim Latvejā. Grybu izavuiceit, lai varātu pījimt taidus lykumus, kas veicynuotu dzymtuos zemis attīsteibu i vairuotu ļaužu lobkluojeibu.\nNaratai dūmoju, voi šudiņ asam vīglys dzeivis teikuotuoji, ka tik miļzeigā skaitā pamatam sovu vaļsti, dūdūtīs laimis mekliejumūs iz uorzemem. Kas myus tī dzan? Leluoka olga? Lobuoki dzeivis apstuokli? Vēļ kas cyts? Voi tī asam prīkšnīki, voi tik malnuo dorba dareituoji? Grybātu vaicuot, voi spiejat īmeiļuot jaunū vītu, jo bez mīlesteibys nav svieteibys dzeivei.\nSoka, ka cylvāks spiej vysu. Īspiejams, ka tai ir. Tik dūmoju, ka nav īspiejams pavēlēt sovai sirdei, kura ir i byus pīsīta nūteiktai vītai pasaulī – meilam, mozam zemis styureišam – Latvejai.\nĪaudit mani karūgā, lai pīteik spāka dzeivuot i struoduot dzymtajā zemē.\nAutore: Kristiāna Nikola Pūdža, Prīkuļu pamatškolys 6. klasis škoļneica\nEs – kai pīruodejums\nPa radeju es dzierdieju, ka veirīts lyduos iz Marsu. Tys īkryta sirsneņā. Cik lelam spākam sevī ir juobyut, lai pīrunuotu sevi dūtīs iz Marsu, i pituo iz naatsagrīzšonu… Ot, itaidu spāku! Ka vysim taids byutu!\nNu ot, tod es tān raksteišu taidu kai puorsoku par sevi voi – kai es īsadūmoju sevi iz tuo Marsa.\nNu tai, jau puora sūļu da lelajai raketei, īkuopšonai. Sirds sytās tai, ka sūpluok stuovūšais var dzierdēt. Tiuleņ, tiuleņ pa muti izlēks!\nRaketē korsts. Es sveistu. Bet par korstumu i dūmys nava. Dūmys grīžās ap tū, kai tī byus. Nu, puortyka byus. Labi. Drēbis byus. Labi. Ai, maņ par tū pi kuojis! Maņ… vacuoku nabyus sūpluok… es grybu atpakaļ!!! Deļ kuo es te, korstā, pīsveidušā, lelā, naārtā raketē lydoju?! Deļ kuo maņ tū vajag?!\nĀ.. nu pareiz, juoatsagrīž otkon pi tuos dūmys, tuos dūmys… jo es, mozs bārns lydoju tī, iz lelū, plašū kosmosa vītu, sauktu Marsu, es pīruodu Zemei, ka ES tū varu! Ka es, mozais bierneņš tū varu! Pi valna…\nO! He – he… Moza drusceņa nu bezsvora stuovūkļa stadejis.. Atsaspruodzeju, lai varu tū izbaudeit aistyn… kai i bārns. Prauda, nivīns cyts naatsaspruodzēja… nivīns jau nav bārns… vaira. Nu, kai saprūtit, asu te vīneigais bārns… vyspuor itei loba dzela, sajiuta tik forša!\nZinit, itys maņ atguodynoj vīnu amerikaņu cylvāku dzīsmi: ”One way ticket to the Moon” – tīšā tulkuojumā – iz vīnu golu belets iz Mienesi. He, saprūtams, munā gadejumā iz Marsu.\nAsu sarežgeits cylvāks. Maņ pruotā reizē var byut slyktys i lobys dūmys. Kai niu.\nBezsvora stuovūklis, dzeive bez vacuokim.\nEs – kai pīruodejums pasauļam, i bailis.\nTuos ir šausmys, kas munā golvā nūteik!\nOi! Paga… nazkas nūsakrateja… nu ja, pa lūdzeņu radzu seņ dūmuos izsapynuotu skotu. Krateri, krateri, krateri. Ā, i te vēļ daži krateri. O! I, eu, kur dažys budkenis, laikam mums! A nazyn, kas juos izcēle?\nBet maņ vēļ gribīs drupeit pasapynuot. Ka es vēļ lydoju, ka maņ vēļ tuoli da M-planetai.\n– Eu, tu! Kuopsi uorā? – nazkaids veirīts ar kasti rūkuos maņ uzsauce.\n– Pagaid, es vēļ pasapynuošu, – maņ pošai nu sevis nazkai izspruka. – Dūmuos atsavadeišu nu vacuokim, bruoļa, muosys… Nu babom i vacuotāva. Nu klasisbīdrim. Nu duorguos dzimtenis i planetys Zeme… – saceju, verūtīs pa lūdzeņu nazkur nakurīnē.\nJutu, ka veirīts iz mani tai čudnai pasavēre.\nKai es pagrīžu sovu akmiņs solti nūpītnū seju pret jū, redzēju, ka jam nūbierst osora. Jis uotri apsagrīze i aizguoja.\nEs, napakustynojūt nivīna pošu vaibsta, pagrīžu golvu pret lūgu i vierūs tymā. Iļgi, vēļ iļgi…


Annele Slišāne, juos pasauļa audumi i guļbaļču palākais, pamateigais / Raksts\nFoto: Roberts Vicups\n11. aprīlis, 2020, 18:02\nViļakys pusis tekstilmuokslineica Annele Slišāne nūteikti daudzim tyka pazeistama ar projektu “#100dečiLatvijai”, kas vēļ arviņ ceļoj pa Latveju i koleidz vaļstī beigsīs uorkuortejais stuovūklis, taipat kai izstuode “Zeļču sola” Viļakys nūvodpietnīceibys muzejā, byus otkon daīmama sovim skateituojim. Itūreiz ar Anneli runojam par pasauļa audumu, guļbaļču palākū, pamateigū kruosu, tekstilmuokslys aktualitati myusdīnuos, byušonu stuovūs, Latgolys dabiskajom ainovom, kai ari muokslineicys laimis šaļteņom kasdīnā.\n“Tekstils ir tei pyrmuo matereja, kuru mes sateikam pīdzymstūt, kod tevi izreiz ītyn kaidā lupatenā voi mamas šyutejā kraklā, voi austejā dečī. Tys ir tys, ar kū tu sateic i kas tevi pavoda vysu myužu. Tei ir tuo kuo tova ūtruo uoda,” Annele atkluoj, ka iņterese par dīgim i audumim jai rodusēs jau agrā bierneibā. “Cik es sevi pīmiņu, man cīši ir patics vysu kū taiseit, i tekstils beja tys, kū mums, bārnim, ļāva – vylnys, lyna dīgi, stuovi,”\nAnnele Slišāne, juos pasauļa audumi i guļbaļču palākais, pamateigaisGuna Igavena, Ēriks Zeps, LR1 raidījums Kolnasāta 00:00 / 00:00\nAnnele pīļaun, ka caur tekstila atteisteibys vieturi varātum raksteit ari pasauļa vietsuri, naizslādzūt īspieju, ka kuodreiz varātum caur itū prizmu pīraksteit ari Latgolys viesturi. "Man ir taida dūma, ka Zeļčūs varātum taiseit taidu kai tekstila muzeju. I muzejs jau ari pats roksta viesturi, ka jis ari naīsaroksta nūsceitā gruomotā, jis taipat roksta viesturi telpā."\nNiu Vilakys nūvodpietnīceibys muzejā izlykta Annelis izstuode “Zeļču sola”, kas skateituojim otkon byus daīmama par reizi piec uorkuortys stuovūkļa beigu vaļstī.\n"Izstuode Viļakā ir veļteita taišni Zeļču cīmam, vyspuor vysim Latgolas i ari Latvejas cīmim, kuri izzyud i kuru jau vaira nav.\nTī ir ari nalels Zeļču cīma aproksts. Ir 60.godu ceļa zeime iz Zeļčim, kuru man īdeva Upītes muzejs. Aproksts par tū, ka politiskūs, ekonomiskūs i vysaidu apstuokļu dieļ izzuda vasali cīmi. I Zeļču cīmā ir palykuse vīna apdzeivuota muoja - myusejuo. Vīns nu dorbu man ir izšyuts nu vacūs lyna maisu, taišni Zeļču muoju i kuormu attālojums. Ari puorejī dorbi ir velteiti taišni Zeļču cīmam, gon saisteiti ar munom bierneibys atminem, gon kasdīnu šudiņ, gon dūmojūt par nuokūtni tū voi itaidys solys vyspuor pastuoveis. Vaļsts atteista lylsaimnīceibu. Voi pastuovēs vaira taidas mozas solas, kur ir symts kruosu palāka guļbaļču sāta i pierteņa, i akmini, upe. Kotra vīta ar taidom atmiņom.”\nNasaverūt iz daudzajom pamastajom i pamozeišam sabryukūšojom sātom i kuormim Latgolys i puornūvodu laukūs, Annelei redzīs, ka tei ir dabiska ainova, kas, nasaverūt iz zynomu daļu skumis, nakrūpļoj kūpeju lauku ainovu, atškireibā nu plastmasys lūgu.\n"Tuo tys nūteik, tū izmaineit navar. Man cīši pateik itys nalaiks, kod nav ni zīma, ni vosara, bet parostais godalaiks, kod tī palāki, lai ari sabrukuši i bez jumtu, ka jī ari sabrukuši īsakļaun Latgolys ainovā. Jī sasaskaņoj ar sakoltušajom nīdrem, dubļainīm celim, palākīm dabasim. Jī īsakļaun ari sabryukūši, tys ir tuo kuo nūlamts, ka jī palīk kai sastuovdaļa, ari sabryukūša, i naizjauc kūpejū ainovu. Prūtams, ka tī byutu cylvāki, i dzeivuotu, byutu bārni i suni, gūvs i kači, ta byutu pavysam šmuki, bet pasauļs īt tī, kur jis īt. Man cīši pateik braukt ci īt i vērtīs apleik.”\nAnnele atkluoj, ka vīna nu juos meiluokūs kruosu nūteikti ir palākuo vysuos sovuos nūkruosuos.\n"Palākuo ir vīna, nu jei ir tik dažuoda daudzuos niansēs. Es ari aužu kokoru dečus nu palākuo, i tod var teišom salaseit symtus palākūs kruosu, tuopat ari guļbaļču dvori. Jei ir tei baze, iz kurys ari puorejuos kruosys var leiksmuot i prīcuotīs.”\nStuostūt par sovim rodūšajim planim tuoļuok, Annele atkluoj, ka vīns nu tūs varātum byut, pasavērt iz prīšku, jo tekstilmuoksla myusdīnuos i cauri vysim laikim ir bejuse ibyus populara. Jei ir mums vysapleik, vysu laiku.\n"Kas tod byutu audums, nu kuo mes taiseisim audumu varbyut piec symta godu. Pavaicuot taidu pasauļa audumu. Jo pasauļa audums ir bejs vysom tautom, vysim cymdu rokstim.\nVysim pamatā ir bejs taids pasauļa audums, kas atsakuortoj i ir ar taidu pasauļa strukturu – vysam ir suokums i gols, bet vyss īt ari iz riņči.”\nVaicuotai par laimis breižim juos dzeivē i kasdīnā, Annelei piec atbiļdis nav ilgi juovaicoj. “Aužūt, asūt kūpā ar mozū bārnu i Zeļčūs, jo tī līkās pilneigi cytaižuoka laika saskare ar pasauli tai sātā. Aiz tam es jū ari saucu par solu, jo pi mums eisti nasoka cīms. Sola, ka jei ir taida kuo izolāta nu parostuo pasauļa. Nūslāpta, nūslāgta, pylna ar sovim breinumim. Tī es asu laimeiga. Jiura, vysaidi iudini. Vyspuor byut uorā, īt ci braukt ar ritini.”


Mercedes-Benz C 180, 2012 - ADO.LV\nT.A. Līdz 07/2019\n2143 см3 / z.s.\nšasijas veids unversālis\ndzinēja tilpums [ccm] 2143\nmontāžas valsts vācija\nšasijas krāsa iridium silver - metallic finish\nsalona dizains leather combination - black/anthracite\nversija c 180 cdi\nsegments large family cars / mid-size cars / medium class\ndzinēja tips direct injection\nco2 emisiju norma euro 5\ndzinēja jauda 88kw (120hp)\nātrumkārbas veids manuāls\ntransmisija 6-speed manual trans.\ndruvju skaits 5\n257 round led daytime running lights\n.Spoguļu automātiska aptumšošana\nW204/S204/C204 [restyling] [2011 - 2018]


Leivuonā nūtiks labdareibys koncerts - lakuga.lv\nTemys: koncerts, labdareiba, Leivuona katuoļu bazneica, Leivuons, Roksts\n1. oktobrī 13.00 Leivuona katuoļu bazneicā nūtiks labdareibys koncerts “Es topu samīļots mazliet”.\nLeivuonā jau par tradiceju ir palykuši Leivuona katuoļu draudzis kora vadeituojis Ritys Semeiko organizātī labdareibys koncerti “Es topu samīļots mazliet”, kurūs laikā teik vuokti leidzekli leivuonīšu veseleibys uzlobuošonai.\nItūreiz uzastuos varganiste Jacinta Ciganoviča, bruoli Punculi, Svātuos Marejis Magdalenys draudzis jaunīšu ansamblis, Megija Meļnika, Zigfrīds Muktupāvels, Jurs Kulakovs, Kitija Mināte, kai ari Leivuona katuoļu draudzis kors “con Amore”. Zīduojumi tiks vuokti četru leidzcylvāku veseleibys uzlobuošonai.


Kolnasāta 16. novembrī - lakuga.lv\nKolnasāta 16. novembrī\nTemys: Aglyunys Maizis muzejs, Kolnasāta, Patrioti sauc, Roksts, smuti, smutiešona, Vija Kudiņa\nRaidejumā “Kolnasāta” vaļsts svātku nūskaņuos gasteis maizis cepieja nu Aglyunys maizis muzeja – Vija Kudiņa, jei ir ari vīna nu Latgolys mozajom uzjiemiejom. Sarunā ar Viju nūskaidruosim, kai īt ar maizis cepšonu myusu dīnu Latvejā, kū interesentim pīduovoj Aglyunys maizis muzejs i atkluosim ari tū, kaida ir tipiska latgalīšu maize.\nSižetā nu Rēzeknis dzierdēsim par Rēzeknis dūmis opozicejis deputatu jaundybynuotū frakceju “Patrioti sauc”. Skaidruosim, voi deputati eistyn ir patrioti i iz kurīni jī sauc.\nSovukuort vuordineicā Ilze Sperga atroduse interesantus skaidrojumus i nūzeimis latgalīšu vuordim “smuti” i ”smutiešona”.


Acs i oka, likt i laiks – vīnys saknis vuordu puori - lakuga.lv\nTemys: frazeologeja, latgalīšu volūda, leksika, Lidija Leikuma, MuLa, vuordu etimologeja\nReizem seneju vuordu nūzeimis tik interesanti atsateista, ka, redzīs, pavysam nav izprūtama taida logika. Kaidā volūdā runojam, taidom acim redzim pasauli. Volūdys fakti atkluoj dūmuošonys shemys, daudz pasoka par volūdys nesieju psihologeju. Paškatynuosim vacu, montuotu latgalīšu vuordu semantikys pavedīņus.\nPamatā indoeiropīšu sakne *okṷ–\nNu myusu dīnu volūdys situacejis var pīzeit, ka obeju vuordu “acs” i “oka” pamatā ir indoeiropīšu sakne *okṷ– ar nūzeimi ‘redzēt, acs’. Viesturiski verūtīs, “oka” ir jaunuoks vuords – vuorda “acs” morfologisks variants. Semantiski obejus vuordus saista nūzeime ‘ar iudini pīplyuds īdūbums pūrā’. (K. Karulis “Latviešu etimoloģijas vārdnīca I”, 1992, 62) Vuords “oka” pyrma apzeimēja valeju iudini, dūbi ar iudini, olūtu, viņ pyrma 17. godu symta suoce apzeimēt roktu iudiņa kruotivi. Dziļu iudiņa dūbi pūrā suoce saukt par akaci ar nagativu emocionalu nūkruosu.\nItuos saknis *okṷ– vuordi ar iudiņa semantiku atrūnami ari senejā baltu hidronimu (iudiņu nūsaukumu) arealā, radzamuokais upis nūsaukums ir Oka – Volgys pītaka. Latgalīšu literaturys pīmāri apstyprynoj itū dūmuošonys veidu sasaisteit nūjāgmus “iudiņs” i “acs”, Ilzis Spergys fragmentā nu stuosta “Marabeju kolns” kai trešais komponents puori vysam – Dīvs, i pasauļa kuorteiba caur trejadeibu īdybynuota: “Azars pa pusei aizaudzs, tī kūrc tik vardivis i zīd laičinis. Nav zynoms, voi tī kaids moz ir mauduojīs, da i krostam tik vīgli nadaīsi. Ka verās nu kolna pusis, ezereņš speid kai Dīva acs, opols i dziļš. Ka īt nu krosta pusis, kokla var atlauzt. Nīdris i kuorkli, dyuksts i dyunis zuobokus zemē raun. Da i īt nivīns naguoja. Kaidam besam nalaimis meklēt.” (Atrosts i citāts caur MuLa – Myusdīnu latgalīšu tekstu korpusu)\nMyusu dīnu kulturā vuords “oka” dabuojs puornastu nūzeimi – dvēselis dziļuma i ceisteibys simboliku, kū kai antonimam pretstota smirdeigam i nateiram akačam, kai, pīmāram, Ontona Kūkoja dzejūļu i glaznu kruojumā “Oka” (1997) ir dzejūļs “Akacī”: “Akacī malnā, akacī glyunā/ Nivīnam nav izadevs nōkūtni burt!” (28)\nLatgalīšu puorsokys viestej, ka taidūs beistamūs akačūs globojās apslāpta nauda, jū izviļkt nu dyunis i ruovainuo iudiņa, kū apsorgoj vysaidi pazemis smuti, ir varūņa puorbaudejums. Agrajā dzeļža laikmatā (1–400) dūmuoja, ka taida buoguoteibys uzticiešona pazemis vaļdinīkam pat nūdrūsynoj eipašnīkam socialu autoritati, lobvieleigu liktini. Ka tū naudu kaids izvylka, vysys privilegejis pagaisa.\nFrazeologeja ar māra, daudzuma mieriešonys semantiku\nNu L. Leikumys bloga: “A vui je, kas par nedeļu otkon saguojs!… Kai tautā soka, – pylna par molys voi – pylna kai acteņa. Kuo tik tuos septenis dīnys naījam sevī, ka tai padūmuot!” Tei ar iudini pylnuo acs ci oka radeja prīkšstotu, kai izaver kas pylns, pīpiļdeits. Tys nūsastyprynuoja frazeologejā, kai paruoda profesoris raksteitais. Jei ari breivuo laika tekstūs rauga paruodeit mums interesantus vuordus, aizmierstus teicīņus.\nDaudzūs frazeologismus ar komponentu “acs” var atrast latvīšu vuordineicuos, ir vīns specifiski latgalisks teicīņs “plota acs”. Ar jū pauž preteju dūmu školā vuiceitajai tautysdzīsmis rindeņai “Acis darba izbijās,/ Rokas darba nebijās”. “Plota acs” soka tod, kod nūmierkej piec skota padareit, dabuot vairuok kai spiej fiziski. Tai ir, kod verās piec acs…\nPamatā indoeiropīšu sakne *leikṷ–\nVuords “laiks” ir atvasynuojums nu verba “likt”, sokutīs vuorda “likt” pamatā indoeiropīšu sakne *leikṷ– ‘atstuot, palikt puori’. (K. Karulis “Latviešu etimoloģijas vārdnīca I”, 1992, 488, 535) Vuorda “likt” nūzeimis vysuos volūduos viesturiski atsateistejušys vairuokūs vierzīņūs, partū ari radnīceigi i semantiski saisteiti ar “likt” izaruoda šudiņ nūzeimēs tik atškireigi vuordi, kai “laiks”, “līks”. “lykums”, “liktiņs”.\nItūs vuordu sakarā latgalīšim volūdys praksē pasaruoda vaicuojumi, kaidu vuordu pareizuok izalaseit, nu vuorda “liktiņs” sinonimu voi nu laika apzeimiejumu, kur datryukst truopeigu leksemu.\nLiktiņs, nūlicīņs, nūlyktais – kuru izalaseit?\nVīns nu verba “likt” semantikys atteisteibys vierzīņu sasteits ar cylvāka dzeivis ceļa nūsaceišonu – Laima līk. Profesore Janīna Kursīte dorbā “Latviešu folklora mītu spogulī” (1996) saceits, ka ar liktiņa dūšonys veidu primari saistomi pat nazcik verbu – likt, kuort, vēlēt, laist, vaduot, gūduot, dareit, dūt, ceļt (190); i tys nav vyss nu liktiņa dīveibu darbeibys sferys.\nLatgalīšu tekstūs Laimys dorba rezultata voi vīnkuorši dzeivē nūteikūšuo apzeimuojumam lītuoti treis sinonimi apzeimuojumi – liktiņs, nūlicīņs, nūlyktais. Profesore Lideja Leikuma pietejumā par latgalīšu volūdys materiala atlasi treisvolūdu vuordineicai par itim sinonimim soka, ka liktini dīzvoi vajadzātu saukt par “nūlicīni”, itū jiedzīni latgalīši izsoka ar divdabi “nūlyktais” voi raksturoj aprokstūši, bet jaunuokūs laikūs izmontoj latvīšu literaruos volūdys puorcālumu “liktiņs”. (“Via Latgalica”, 2013, 25)\nVuordu “nūlicīņs” aktualiziejuši vysaidu paaudžu latgalīšu literati, MuLa jū paruoda Oskara Seiksta, Ingridys Tāraudys, Nikolaja Murāna, Emilejis Kalvānis, Ontona Stankeviča tekstūs. Literaturzynuotneica Ilona Salceviča itū vuordu pastreipoj par eisti latgalisku: “..tys rodōs, dūmojūt par sovas tautas gryutū, bādu pylnū liktini voi latgaliski pareizōk byutu – nūlicīni.”\nMuLa tekstūs “nūlyktais” liktiņa nūzeimē vyspuor napasaruoda, pa daļai cytys literaturzynuotneicys – profesoris Ilgys Šuplinskys – tekstā: “..dzejneica jū sauc par Dīvmuotis myužeibu voi Dīva nūlyktū breidi.” Sovutīs vuordu “liktiņs” vysūs lūcejumūs MuLa maklātuojs atrūn 163 pīmārūs.\nPar laiku pi latgalīšu\nAri vuorda “laiks” nūzeimis volūduos atsateistejušys vairuokūs vierzīņūs, etimologejis vuordineicā itys škierklis aizjam vairuokys puslopys. Pamatā teik pīzeits, ka suokumā latvīšu volūdā “laiks” bejs eipašeibys vuords ar nūzeimi ‘taids, kas palīk puori’. Ar pyrmajim latvyski tulkuotajim kristeigajim tekstim atvasynuojums “laiceigs” pretstateits apzeimiejumam “myužeigs”. (Karulis, I, 487–490)\nJuopīzeist vuordu “laiks” apzeimej abstraktu kategoreju, kas ītver sarežgeitys dūmuošonys shemys. Laika izpratnis i uztveris atškireibys dažaiduos volūduos roda tulkuošonys, pareizu vuordu izalaseišonys problemys. Latgalīšim tyvuoka cyklyskuo laika izpratne, agruok jim nav bejs vajadzeibys piec vīna napuorprūtama vuorda bejušuo laika i atīmūšuo laika izpratnei.\n“Paguotne” i “nuokūtne” nav latgalīšu vuordi, bet kaidus apzeimiejumus jūs vītā lītuot? L. Leikuma roksta, ka literarisms “paguotne” lītuotuojūs protestus naizsauc, partū ka atguodynoj verba formys “paguoja”, “paguojušais”. Te latgalīšim ir gona daudz sinonimu apzeimuojumu: “vacī laiki”, “senejī laiki”, “bejušī laiki”, “puorguojušī laiki”, “puorguojušais”, “paguojušais”, “nazkodejais”, itamā eilē īraksteits pat arhaisms “patupu laiki”, ar kū laikam dūmuots Beibelē apraksteitais Noasa škierta i plyudu laiks. Juodasoka, ka jī nav absoluti sinonimi, kotrā situacejā juoizalosa pīmāruotuokais.\nVairuokums volūdys lītuotuoju pīzeist, ka puorcālums “nuokūtne” nav optimals, tok pīduovuoti darynuojumi nav piļneigi, var radeit puorprotumus, kai, pīmāram, Valentina Lukaševiča īsaceitajā “byusme” atpazeistama eksisteņcis nūzeime, ari bīžuok lītuotī “atītme” i “atīsme” roda navajadzeigys asociacejis par īšonys procesu. Konkretuokys informacejis gadejumā vuorda “nuokūtnē” vītā var veiduot vuordu savīnuojumus, kai, pīmāram, “iz prīšku”, “cytu godu”, “jaunnedeļ”, “tuoļuok” i tml., latgalīšam laika izpratne nav nūškierta nu telpys izjiutys. Vierzeišonuos laikā ir kai puorsavītuošona telpā.\nLaika mašyna ari latgalīšim\nPuorsokuos i fantazejis literaturā varams ceļuot laikā. Tei ideja teik padūta taidā veidā, ka vajadzeigs viņ izgudruot laika mašynu. Popularuokuos īt pruotā nu amerikaņu i krīvu filmu, pīmāram, Roberta Lī Zemeka “Atpakaļ atīsmē” (Back to the Future, 1985) i Leonida Gaidaja “Ivans Vasiļjevičs maina profeseju” (Иван Васильевич меняет профессию, 1973). Kai tu latgaliski tulkuotu amerikaņu filmys nūsaukumu?\nVoi latgalīši kū taidu ari fantaziejuši? Literaturā par laika mašynom navar atrast. Tok ir izgleitojūšuo spēle “Īsapazeisim!”, kuru attaisūt, esi laika mašynys prīškā ITE. Koč kaidā ziņā atguodynoj rūžkristīšu templi nu popularuos 1618. gods gravirys.


Latgolys Vuords nu Reigys - 20.09.2012. - lakuga.lv\nLatgolys Vuords nu Reigys – 20.09.2012.\nTemys: Bronislavs Sprydzāns, Gunārs Igauņs, Latgolys Vuords, Roksts\nAtsavieršona iz 3. Pasauļa latgalīšu saīšonu Rēzeknē ituo gods augutsa suokuos. Fragmentūs i sarunuos Stanislavs Dzerkaļs, Henrihs Soms, Pīters Keišs i Gunārs Igauņs, kai ari konferencis atkluošonys runys.\nKarteņā – Juoņs Bordāns, foto Andrejs Svylāns


Karikaturu konkursa „A pi myusu – Latgolā” rezultati - lakuga.lv\nTemys: A pi myusu Latgolā, Bolvu nūvoda muzejs, karikaturys, Roksts\nPyrma laiceņa Latgalīšu Kulturys gazeta viesteja par īspieju pīsadaleit Bolvu nūvoda muzeja izsludynuotajā karikaturu konkursā „A pi myusu – Latgolā”. Konkurss ir veiksmeigi finišiejs i uzvarātuoji zynomi!\nKonkursā tyka vārtātys 39 karikaturys, kas sajimtys nu dažaidom Latvejis vītom – Daugovpiļs, Preilim, Rēzeknis, Leivuona, Vileks i ari nu Reigys i Jiurmolys. Eipašu paļdis par aktivu daleibu muzejs soka Bolvu Muokslys školai i školuotuojai Rudītei Liepiņai – konkursam tyka īsnīgtys 27 audziekņu karikaturys. Lels paļdis vysim, kas pīsadalieja i muzejs vielej radūšu veiksmi ari iz prīšku!\nTaitod – karikaturu konkursa „A pi myusu – Latgolā” uzvarātuoji ir:\n1. vīta – 55tais „Bedris i auto” (Jiurmola)\n2. vīta – Tas lops „Prioritate” (Reiga)\n2. vīta – Jana Indricāne „Voi ļūbesteibu var nūsviert?!” (Lyuznovys pog., Vertukšne)\n3. vīta – Ēriks Pūga „Aizmierstī” (Leivuons)\n1. vīta – Pīters Gleizdāns „Muna volūda, muns gūds” (Rēzekne)\nSkateituoju simpatejis bolva\nErvīns Žagars „Remonts krīzis laikā” (Bolvi)\nAnta Romanovska „Naveiksmeigys mīlesteibys gols” (Bolvi)\nKarīna Stepanova „Bruoleit tys tu!” (Bolvi)\nSandra Dzintare „Slāptuos dūmys” (Bolvi)\nKārlis Tjunītis „Piknikā” (Bolvi)\nSagatavieja Astra Ločmele-Abramova, Bolvu nūvoda muzejs


latgalisubidreiba - Par bīdreibu\nLatgalīšu kulturys bīdreiba (ogruokīs nūsaukums - Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba) dybynuota 1989. godā. Bīdreibā aktivi dorbojās 40-50 bīdru. 2005. godā bīdreiba dabuojuse sabīdryskuo lobuma organizacejis statusu.


Lūznovys muiža aicynoj iz jau ūtrū Muokslys pikniku - lakuga.lv\nTemys: Lūznavas muiža, Lūznovys muiža, Mākslas pikniks, Muokslys pikniks, Roksts\n16. julī Lūznovys muiža aicynoj nu jau iz ūtrū Muokslys pikniku – muokslu i garšu festivalu, kurymā vīnuvīt aicynuoti puļcētīs muokslys baudeituoji, sajiutu gordieži i eipašūs šaļteņu kolekcionari, kab ar muzykys, muokslys, dejis, garšu i cytom baudom pīdzeivuotu muokslys radeišonys šaļti, informej muižys puorstuove Inga Drele.\nMuokslys piknika laikā nu 13.00 da pošys pušnakts Lūznovys muižā i tuos parkā byus pīdzeivuojamys, apsaveramys, klausamys i garšojamys baudys. Par skaneiguom baudom pasaryupēs “Audience Killers”, “Framest”, “Tautumeitas”, “Rihards Lībietis Orchestra”, “Piparmētra”, “Rūnas”, “Voice Of Instruments”, Reinis Young – Jaunais, “L’Chaim”, “Jezups i Muosys”, džeza duets nu Igaunejis – Villu Veski i Tiit Kalluste, kai ari cyti muziki. Muzykalūs garšu programa meisīs ar cytom baudom – byus apsaveramys treis laikmeteiguos dejis izruodis, vareiba dzeivuot leidza literari muzykalajam izvadumam “Atlaižu”, apsaverama muokslys plenera nūrise, ļaušonuos kinu kairynuojumam i burbuļu šovam, kai ari vareiba pīdzeivuot cytu mūzu byušonu kluotyn.\nKai jau piknikam pīdar, natryuks ari gastronomisku prīcu i puorsteigumu – Mūzys vakarenis, garšu eksperimenti i puorbaudeitys vierteibys. Taipat kotrys nu pasuokuma gostu aicynuots iz pikniku leidzi jimt sovu pīpiļdeitū piknika skalini, kū varēs baudeit tam eipaši paradzātuos vītuos.\nPīdzeivuot Muokslys pikniku aicynuoti ari mozuokī muokslys baudeituoji, kurim paradzāta eipaša pasuokumu programa ar vareibu aktivai dorbuotīs rodūšajuos meistardarbneicuos – veit vaiņukus, radeit sovus muokslys dorbus grafikys darbneicā, baudeit gordiežu meistarklasis taišni bārnim i ļautīs cytom aktivitatem.\nMuokslys piknika ideja ir savīnuot vysaidys jūmys i disciplinys, paruodūt, ka nav juobyut profesionalam muokslinīkam, kab varātu sev apleik atkluot i nūviertēt skaistū, partū iz pasuokumu aicynuots sevkurs, kas lobā kompanejā gryb sajimt muzykalu, vizualu i gastronomisku baudejumu. Dūma par Muokslys pikniku Lūznovys “Mūzā” rodusēs, savīnojūt te asūšū Mūzu, īdviesmi i atjaunuotuos muižys muokslys izpausmem pīmāruotū infrastrukturu. Pārņ nūtykušais Muokslys pikniks sajēme lelu atsauceibu, puļcejūt i vītejūs dzeivuotuojus, i gostus nu cytu Latvejis vītu. Pasuokums ari itūgod kuplynuos Rēzeknis nūvoda dīnu programu.\nĪīšonys moksa Muokslys piknikā ir 3 eiro, bārnim da 12 godu vacuma – bez moksys. Beleti īprīkšpuordūšonā nūpierkami “Biļešu Paradīze” kasēs i škārsteiklā, kai ari iz vītys pasuokuma nūtikšonys dīnā.


Kombi - 15 Lat - Kombi | Muzyka | Pop | merlin.pl\nNajwiększe przeboje grupy KOMBI\n4. Tabu - Obcy Ląd\n5. Jak Pogodzić Dwie Strony\n6. Gdzie Tak Biegniecie Bracia\n9. Nasze Randez - Vous\n10. Nie Ma Zysku\n11. Karty Śmierci\n13. Czekam Wciąż\n14. Pamiętaj Mnie\n15. Cyfrowa Gra


Ombrelone c/Floreira 4x4m Lat. GIGANTE Quadr. Personalizado - Só Ombrelones\nQuadrado: 4X4m – Área de Sombra: 16m²\nCategorias: Lateral Giratório, Personalizado, Quadrado, Quadrado 4x4, Tamanho Gigante\tSKU: FP4x4 Tag: Ombrelone c/Floreira Lat. Redondo\nObservar a ALTURA TOTAL DELE DE 3,35m


Pi myusim Latgolā! – 24.04.2014 - lakuga.lv\nPi myusim Latgolā! – 24.04.2014\n25 Apreļs 2014\nTemys: Latgolys pūdnīku dīnys, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts\nPīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitū raidejumu “Pi myusim Latgolā!”.\nItūreiz raidejums atkluoj, ar kū puorsteigs Latgolys pūdnīku dīnys.\nĒterā izskaniejušū raidejumu “Pi myusim Latgolā” klausīs ari latgale.lv, lakuga.lv,publika.lv, lietiskalatgale.lv.\nLatgolys cīmatu stuosti: Lūznova Novembris 20, 2020\nKas ir vaclatgalīši i jaunlatgalīši, Vacuo i Jaunuo Latgola? Novembris 4, 2020\nLatgolys cīmatu stuosti: Izvolts Novembris 9, 2020


prijs: 279transport: VLdatum: 27-5-2013 0:00:00reisduur: 8min. bezetting: 4\nprijs: 289transport: VLdatum: 1-11-2013 0:00:00reisduur: 6min. bezetting: 4\nprijs: 299transport: VLdatum: 13-12-2013 0:00:00reisduur: 6min. bezetting: 4\nprijs: 309transport: VLdatum: 27-11-2013 0:00:00reisduur: 6min. bezetting: 4\n3 of meer sterren (24)\nNederlandse tv-zenders (15)\nKoelkast / minibar (23)\nTelefoon op kamer (15)\nBij de bushalte (18)\nBij de supermarkt Bij het strand (7)


99sworem ipsum dolor sit amet, consectetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur. Excepteur sint occaecat cupidatat non proident, sunt in culpa qui officia deserunt mollit anim id est laborum\n今天起世园会开展啦！九图教你辨别常见花卉 What an awesome design with great functioality:)\n海军节登上俄罗斯护卫舰：女兵颜值不输电影明星 What an awesome design with great functioality:)\nFollow 第五套人民币发布 5毛变银色


LgSC projekti – Page 4 – Latgolys Studentu centrs\nCategory: LgSC projekti\nLakuga.lv sajāmuse atbolstu Latgolys kulturys programys ītvorūs\n„Latgolys Studentu centra” eistynuotais projekts „Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” itūgod dorbu turpynuos Latgolys regiona atteisteibys agenturys i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys ītvorūs. Konkursa kuorteibā LgSC īsnīgtais projekts…\nPosted on 27.05.2013.\nAri LgSC pretendej iz “Boņuks 2012”\nIr apkūpuoti vysi žurejis rezultati i nūteikti nominanti, kas 24. februarī, plkst. 16:00 Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa kulturys nomā (byus nūdrūšynuots autobuss 15:00 nu Rēzeknes nūvoda pošvaļdeibys), tiks aicynuoti iz Latgalīšu kulturys…\nPosted on 14.02.2013.\nEmilejai Kalvānei izguojs dzejūļu kruojums “Atvosora”\nLatgalīšu dzejneicai Emilejai Kalvānei paguojušuo goda nūgalē izguoja dzejūļu kruojums „Atvosora”, kurs tyka izdūts Latgolys Regiona programmys ītvorūs. Emileja Kalvāne (1944) ir dzymuse Mērdzinis pogosta Styglovā. Jauneibā autore ir pīsadalejuse…\nPosted on 22.01.2013.\nJaunajā godā mes kotrs gribim suokt piļdeit tuos apsajimšonys, kurys asam apsūlejuši sev vacajā godā. Taišni taipat ir ar bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” uzturātū portalu lakuga.lv , kurs ar 2013. goda…\nPosted on 02.01.2013.\nLgSC jauna gruomota – „Boltais šokolads”\nDecembra pyrmajuos dīnuos nu tipografejis sovu ceļu iz dažaidim gruomotu plauktim i skaiteituoju sirdim īsuocs dzejneicys Ingridys Tāraudys trešais piec skaita dzejūļu kruojums „Boltais šokolads”. Kruojumā apkūpuoti vairuoku godu garumā…\nPosted on 18.12.2012.\nJaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” i latgaliski rokstūšais medijs www.lakuga.lv organizej video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, ar kura starpnīceibu aicynoj lauzt sabīdreibys stereotipus par tū, kaidi ir latgalīši, kai cylvāki dzeivoj…\nPosted on 04.12.2012.\nSeminars “Roksti!” aizvadeits\nLatgalīšu entuziasti nu 26. leidz 29. juļam Škilbanu pogosta Balkanūs tykuos seminarā „Roksti!”, lai apgiutu latgalīšu rokstu volūdys pamatus, izzynuotu vaira par žurnalistiku i pavadeitu laiku latgaliskā gaisūtnē. Vosorys školu…\nPosted on 14.08.2012.\nReitu, 26. julī Vileks nūvoda Škilbanu pogosta Balkanūs suoksīs latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis seminars „Roksti!”, kurā da 29. juļam pīsadaleis 15 interesenti nu dažaidu Latvejis vītu, ar mierki izlobuot…\nVasals, Latgolys jaunīt! Cīši īspiejams, ka mes ar Tevi jau asam sasatykuši bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” projekta „Vuiceisimēs latgalalīšu rokstu volūdu” laikā. Ka atguodoj, tī mes vuicevomēs latgalīšu rokstu volūdys…\nPosted on 02.07.2012.\nPīsadoli latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā „ROKSTI!”\nPošā vosorys vydā – nu 26. da 29. juļam iz latgalisku nedeļgolu aicynoj latgalīšu rokstu volūdys vosorys škola „ROKSTI!” Latgalīšu rokstu volūdys vosorys školā aicynuoti pīsadaleit Latgolys kulturys īstuožu, biblioteku,…\nPosted on 05.06.2012.


Reit Latgola.lv pīdzeivuos 100. izruodi - lakuga.lv\nReit Latgola.lv pīdzeivuos 100. izruodi\nTemys: Danskovīte, latgola.lv, Latvejis Nacionalais teatris, Maskačkas spielmani, Roksts\nSkateituoju īmīļuotajai i nūvārtātajai Latvejis Nacionaluo teatra izruodei Latgola.lv reit prīkškars vērsīs 100. reizi. Symtajā izruodē kluot byus lugys autore Danskovīte ar kolegim nu Latgolys pusis, storpbreidī skateituojus ar sovom dzīsmem prīcēs „Maskačkas spielmani”.\nLatgola.lv teik spālāta nu 2010. goda 21. oktobra, i kūpumā tū ir nūsavārušs vairuok nakai 70 tyukstūšys cylvāku, i tei arviņ ir vīna nu pīpraseituokajom Latvejis Nacionaluo teatra izruodem itamā sezonā, kuru apmeklej na tikai reidzinīki, bet brauc ari skateituoji nu vysu Latvejis molu.


LaKuGa – Izsludynuots Rēzeknis Mozūs kulturys projektu konkurss\nIzsludynuots Rēzeknis Mozūs kulturys projektu konkurss\nLaKuGa 1. Februars, 2012. gods Comments Off on Izsludynuots Rēzeknis Mozūs kulturys projektu konkurss\nRēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde izsludynuojuse kasgadejū kuortejū Mozūs kulturys projektu finansiešonys konkursu ar projektu īsnīgšonys termeņu leidz 17. februram.\nRēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļde Mozūs kulturys projektu konkursu izsludynoj divejis reizis godā – ar dasacejumu īsnīgšonu leidz 1. februaram (par projektu realizacejis laiku nu marta leidz juļam) i 1. juļam (par laiku nu augusta leidz decembram), nu itymā godā leidz ar vāluoku budžeta pījimšonu, projektu īsnīgšonys termeņš pagarynuots leidz 17. februaram.\nKonkurss var pīsadaleit gon juridiskys, gon fiziskys personys, kurys dasoka kulturys projektus i ituo konkursa ītvorūs tūs realizej Rēzeknē. Īsnīdzamuo projekta rezultatam juobyut sabīdriski nūzeimeigam Rēzeknis piļsātai.\nProjektim juoatbiļst vairuokim kriterejim: tīm juobyut aktualim Rēzeknis piļsātai i tuos īdzeivuotujim, idejom – originalom i ilgtspiejeigom; aprokstā juobyut skaidri izkluosteitai projekta realizacejis gaitai; juoparadz ari projekta rezultatu pīeimameiba plašai mierķauditorejai.\nPošvaļdeiba var daškiert leidzfinansiejumu leidz 50 % nu īsnīgtuo projekta kūpejuo budžeta. Daškiertuo leidzfinansiejuma apjūms nav mozuoks par 150 i nav leluoks par 2000 latim, projekta kūpejam budžetam navādzātu puorsnīgt 5000 latu.\nMozūs kulturys projektu finansiešonys konkursa nūlykums idasacejuma veidlopys pīeimamys Rēzeknis piļsātys dūmis Kulturys puorvaļdē (Atbreivuošonys alejā 93, 1. stuovā, 117. kab.), dorba dīnuos nu 10 leidz 12 i nu 12:30 leidz 16 stuņžu, kai ari sātyslopā www.rezekne.lv\nRēzeknis Mozūs kulturys projektu konkursa nūlykums