April 2009 – Naktineica\nPosted on 28.04.2009 Author saprgeCategories nūtykumiTags Latgola, literatura, pasuokumiLeave a comment on Tievanānu čulans jau mudri!\nClarin un Nacionālā korpusa seminārs\ni mes vysi bez seita\nmyusim acīs nav guņs\nmyusu mama bej ceista\nkod nūtyka pasauļa gols\nes nazynuošu. es byušu\nitam pasauļam jūceigs fons\ndabasu dabasu zylais\naugšā ni gaismys, ni guņs\n2. okt. 2008.\nšudiņ dorbā svīžu uorā papeirus i īsavieru,\nka ūtrā pusē lopai “Clarin un Nacionālā korpusa seminārs”\nir itys dzejūļs. tai goduos.\nPosted on 23.04.2009 Author saprgeCategories UncategorizedTags atrodumi, dzeja, latgaliskiLeave a comment on Clarin un Nacionālā korpusa seminārs\nFraņcs Trasuns. Zemnīks i cyuka\nTrasuns Francis, Fabulas / b-kga Fr. Trasuna darynotas. – Reiga: Leta, 1924.\nPosted on 22.04.2009 Author saprgeCategories seikumiTags atrodumi, latgaliski, literatura, varaLeave a comment on Fraņcs Trasuns. Zemnīks i cyuka\nPosted on 20.04.2009 Author saprgeCategories seikumiTags atrodumi, cyrks, dusme, kultura, latgalīši, volūda1 Comment on Pyrmūdīnis reita posts. Kas ir latgalīši?\nPosted on 17.04.2009 Author saprgeCategories www.diena.lvTags cylvāki, diena.lv, dīnroksts, kartenis, latgaliski, pastaiga, pasuokumi, varaLeave a comment on Kai es guoju iz blogeru forumu\nSuneits guļ dīnys beiguos.\nSuneits ar ausim. Leņkis, kod auss stuov i vēļ nakreit.\nsuneits jau paaudzs i grauž kaulu siņcēs iz slīkšņa.\nPosted on 15.04.2009 Author saprgeCategories fotoTags Mukulis, suņsLeave a comment on Suneits\nPosted on 10.04.2009 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lv, dusme1 Comment on Nikod natici www.1188.lv – logikys aizdavums: ka A nav B, voi D ir A voi B, ka C nav A i C ir D\nvītejais užasniks. izleida nu gultys apakšys! mega ziernūklis!!! google 😀\nziernūklis bāg. i tys nav makro!!! maņ beja bais. 😀 i es naleidu kluot.\nkoč kū tik drausmeigu es redzieju 1. reizi… i zam munys gultys!\nPosted on 08.04.2009 Author saprgeCategories seikumiTags atrodumi, cyrksLeave a comment on užasniks\nItuo vokora muzyka\nnazkaidys dzīsmis itam vokoram\n[clearspring_widget title=”Grooveshark Widget: Chameleon” wid=”48f3ef6c29317865″ pid=”49d9191fabb40304″ width=”400″ height=”300″ domain=”widgets.clearspring.com”]\nPosted on 05.04.2009 Author saprgeCategories muzykys atrodumiTags muzykaLeave a comment on Ituo vokora muzyka


Autism Gps Belt. Autism. Data Base GPS Tracker On The World\nAutism Gps Belt\nPosted by Maria Digez in Autism\nGenuine Leather Belt Clip Pouch Holster Carrying Case For Iphone 7 6s 6 Plus 14761681\nTagged with : #gps belt for autism, #gps glasses.#gps necklace.#gps backpack.#garmin golf gps holder.#lap seat belt.#gps earrings.#gps keychain.#bag belt loop.#gps tracking belt.#little girl in seat belt.#gps jacket.#gps accessories.#seat belt funny.#pink tool belt.#gps bags.#belt clip.#gps cord.#gps wristband.#garmin forerunner 220.#gps shoes.#gps mounts.#gps belt case.#phone belt clip.#gps dog collar.#gps bracelet.#skycaddie belt clip.#gps wallet.\nMore keywords like Autism Gps Belt other people like :\nAutism Gps Belt Description\nToday we bring you autism gps belt that provides along 1 pictures additionally GPS Glasses together with GPS Necklace moreover GPS Backpack furthermore Garmin Golf GPS Holder furthermore Lap Seat Belt together with GPS Earrings additionally GPS Keychain additionally Bag Belt Loop as well as GPS Tracking Belt as well as Little Girl in Seat Belt.


LaKuGa – Gunta Latiševa-Čudare sakūž latgalītis seikstūs zūbus i īt tik iz prīšku\nLaKuGa 7. Marts, 2014. gods Comments Off on Gunta Latiševa-Čudare sakūž latgalītis seikstūs zūbus i īt tik iz prīšku\nVīna nu talanteiguokajom jaunajom latvīšu vīglatletem ir sprintere Gunta Latiševa-Čudare nu Lendžim. Ari itys gods īsuokts na tik ar Rēzeknis goda lobuokuos sportistis titulu, bet ari lobim sasnāgumim zīmys sezonys saceņseibuos. Intervejā Gunta stuosta par sportu, kasdīnu, kai ari atkluoj sovu nuokūtnis sapynu.\nKai tu suoci nūpītnai nūsadorbuot ar sportu?\nMuns stuosts nasasuoce tai, kai tys vysbīžuok nūteik veiksmeigu sportistu dzeivē. Es vīglatletikai uzadyuru dīzgon najauši, nimoz nadūmojūt par panuokumim republikys leimenī. Pamatškolā maņ napatyka skrīt krosus, tys lykuos gryuši, nūgurdynojūši i bezjiedzeigi. Par “lelū sportu” nabeja nikaidys saprasšonys. Tik tod, kod suoču vuiceitīs Rēzeknis Vaļsts gimnazejā, školuotuoju pamudynuota, nūguoju iz puors trenenim. Ruodīs, ka vīneigais, kurs ticēja munom spiejom, beja Pīters Stripkāns – muns pyrmais treners. Nu suokuma beja tik puors treneņu nedeļā, kas ruodejuos napīteikami panuokumim, bet jau zīmā, pyrmajūs “lelajūs” mačūs, Latvejis čempionatā A grupai es dabuoju skaneigū čempionis titulu. Cīši labi atguodoju, ka zvaneju iz sātu tētem i sajiusmā klīdžu: “Tēt, Tova meita ir Latvejis čempione!” Taišni tod es saprotu, ka itū sajiutu nagrybu pagaisynuot i ir juostruodoj! Nu jau īt catūrtais gods, kai skrīšona i treneni ir naatjemama munys dzeivis sastuovdaļa.\nKai mainiejusēs tova sportiskuo kasdīna, suocūt studejis Reigā?\nTeiri teoretiski it kai nikas jau nav mainejīs. Škola i piec tam treneņš. Bet principā mainejīs cīši daudz. Studejis pavysam nūteikti nav tys pats, kas vydsškola, jauns treners (Edvīns Krūms), treneņbīdri, apstuokli… Bet nu jau asu pīroduse. Juoatzeist, ka Reigā ir vaira īspieju, juocer tik, ka rezultatim tys paleidzēs augt!\nVarbyut, ka tys ir tik stereotips, tok ruodīs, ka bīži sportisti izavielej studēt ar sportu saisteitys lītys, bet tu studej tīseibu zynuotni. Parkū taišni taida izviele?\nEs laikam asu puoruok ambiciozs cylvāks. Es nūsajiugtu, ka vyss munā dzeivē grīztūs tik par i ap sportu, koč i bez tuo jau īsadūmuot sovu dzeivi vairs navaru. Jurisprudeņce mani uzrunuoja, partū ka es asu puorlīcynuota, ka zynuošonys, kū dabuošu, byus vierteigys i ka muoceišu tuos izmontuot, ari karjerys īspiejis byus!\nKai ir vuiceibys apvīnuot ar sportistis karjeru, tymā skaitā ari treneņnūmetnem i saceņseibom? Pīmāram, ruodīs, ka iz “Reigys kausim” (“Rīgas kausi”) pārn saguoja braukt izreiz piec matematikys eksamena.\nVar apvīnuot. Reizem gon izīt taidi periodi, kod golus saviļkt ir gryušuok, partū ka vysur gribīs paruodeit sevi maksimali labi. Tai beja iz vuiceibu goda beigom, kod tyvuojuos eksameni i tymā pošā laikā saceņseibys. Tū dīnu, kod iz reizis piec matematikys eksamena izskrieju nu školys i īlieču vacuoku mašynā, lai paspātu iz startu, nikod naaizmiersšu. Leidzeigi beja ari sesejis laikā. Taišni tod tyvuojuos zīmys sezonys saceņseibys. Beja juosagatavej, bet tymā pošā laikā beju nūslūguota školā. Es vysod atguodoju – ka vaira tu dori, tod vaira vari paspēt!\nGunta doncoj ari Lendžu deju kolektivā “Ūdzeņa”, kuru jei skaita par sovu atpyutu.\nKai tu vārtātu situaceju vīglatletikā Latgolā?\nSuoksim ar tū, ka ar sportu i vīglatletiku Latvejā ir biedeiga situaceja. Bet, ka pasaver taišni iz Latgolu, pasmaideit pat nav par kū. Maņ kotru reizi ir škrobe, ka iz vysom saceņseibom ir juosadūd garā ceļā iz Reigu, Valmīru, Ventspili voi Līpuoju. Jākubpilī ir tyvuokais normalais stadions, kur laiku pa laikam nūteik saceņseibys. Zīmā tei naapšaubami ir Kuldeiga, kur ir vīneiguo maneža, kurā reikoj augsta leimiņa saceņseibys. Storp citu, cik maņ zynoms, Kuldeigys manežys projekts beja paradzāts Rēzeknei, tik koč kas nūguoja greizi i projekts nūguoja gar dagunu. Žāļ… Grybātūs, lai ari cytim teik māruot kuorteigu ceļu, pīmāram, iz Rēzekni voi Daugovpili. Bet nikuo – nav jau kur sasaceņst!\nRunojūt par treneņu apstuoklim, atlīk īsadūmuot, ka nadzeivojam Āfrikā, partū navarim vysu cauru godu trenētīs uorā. Taišni te ari rūnās suope – a kur i kai trenētīs zīmā? Tei, prūtams, vīla puordūmom, bet, nu ūtrys pusis, – īspiejis Latvejā gondreiž vysim vīnaidi švakys, tai ka stypri rauduot navar. Prīca, ka atsarūn treneri, kuri spiej uztrenēt sportistus ari smīkleigūs apstuokļūs.\nKaidi ir tovi sportiskī plani itymā godā i kaidi sportā kūpumā?\nItūgod mani sagaida treis nūpītni starti. Eiropys Komandu čempionats, kurs itūgod nūtiks Reigā, Eiropys čempionats Šveicē, kai ari Pasauļa junioru čempionats Jūdžinā, ASV. Muni plani ir personeigī rekordi itymuos saceņseibuos. Bet kūpumā muns lelais sapyns, kai jau kotram sevi cīnūšam sportistam, ir Olimpiskuos spēlis.\nVoi ir cylvāki, kurus tu varātu saukt par sovom autoritatem?\nMaņ byutu gryuši nūsaukt konkretus pasauļa slovanus sportistus, slaveneibys. Es naaizaraunu ar cytu biografeju izpieti. Es cīši cīneju cylvākus, kuri vysu, kas jim ir, nūpeļnejušs gūdeigā i smogā procesā. Taidu ir daudz, partū nasuokšu uzskaiteit.\nKas nu leidzšinejom sportiskajom gaitom tev ir atstuojs vysspylgtuokuos emocejis?\nMaņ divreiz ir saguojs byut suopeigi tyvu medaļom. 4. vīta Eiropys Jaunīšu olimpiskajā festivalā i taipat 4. vīta Eiropys Junioru čempionatā. Bet juoatzeist, ka obejuos reizēs es paruodeju vysu, iz kū tod beju spiejeiga – personeigī rekordi i tymā skaitā lobuokais rezultats 400 m distaņcē juniorem Latvejis viesturē. Naaizmierstams beja ari Eiropys Komandu čempionats, kur cīši ceinejūs, i kūpviertiejumā ar izlasi ījēmem 2. vītu, izceinejūt ceļazeimi iz 2. līgu.\nAtguodoju, ka vosorā skaiteju trenera Edvīna Krūma rokstu par Eiropys Komandu čempionatu, kura viersrokstā beja pīmynāta “Rūžeņa” originalvolūdā, taipat asu tevi satykuse ari, pīmāram, “Bez PVN” koncertā Reigā. Cik svareigi tev ir byut latgalītei?\nNui, tuos saceņseibys nūtyka Slovakejā, iz kurīni braucem garā i nūgurdynūšā ceļā ar autobusu. Tys ari beja laiks, kod Latvejā maņ beja izlaidums i, kod braucem atpakaļ, – Juoni. Vysu laiku puordzeivuoju, ka naasu sātā pi sovejim, bet mes koč kai apsavīnuojom i suocem dzīduot. Vairuokys stuņdis nu vītys! Pa vydu daudzajom dzīsmem mani palyudze ari “Rūžeņu” sadzīduot, kas, prūtams, maņ daudz problemu nasaguoduoja. Vysi baudeja i klausejuos ar iņteresi, vīns ūtrs ari leidza pavylka. Taipat ari byutu grāks nanūīt iz “Bez PVN”, cikom poša asu Reigā. Latgalīšu muzyku klausūs cīši lobpruot, ari skrīnūt!\nCīši lepojūs, ka asu latgalīte. Goduos, ka mani treneņūs taišni tai ari uzrunoj – Latgale. Bet tys tik ar cīši pozitivu pīgaršu. Pīdzymu latgalīte i tai ari vysu dzeivi taisūs nūdzeivuot! Muns sapyns ir sāta Latgolys laukūs, bareņš bārnu i tonna svaiga gaisa. I es ceru, ka taišni tai ari vyss īsagrūzeis. Bet pagaidom es sakūsšu sovus seikstuo latgalīša zūbus i tik iz prīšku!\nInterveju sagataveja: Laura Melne\nATSLĀGVUORDI » Gunta Latiševa-Čudare, Roksts, sports, vīglatletika


10. A. 477. V. Zacharska, no 37 g. veca A. Vēvera Sakstagala pag. Kultūras balss kr.\nPī vīna saimnīka dzeivuoja vīns gūdīgs kolps; labi struoduoja un klausīja sovu saimnīku. Saimnīks jū cīši mīluoja un žāluoja. Vīnu reizi kolps palyka navasals un suoka prasīt sovu saiminīku paleidzēt jam, ka paliktu vasals. Saiminīks cīši žāluoja sovu kolpu un pasaucja pī juo doktorus, kuri pasacīja, ka izzuolēt navar, kolps miers zemē. Saiminīks soka sovam kolpam : "Navaru es tev dūt nikaida paleiga, doktors pasacīja, ka tu miersi zemē; kaut tu man cīši duorgs, bet tev vajadzēs pamest itū pasauli."\nKolps izsklausīja saiminīka vuordus, sasadusmuojas un soka tai: "Jo es itū zynuotu, ka tu, saiminīks, navari dūt man paleiga, es nikod tev nakalpuotu, lobuok kolpuotu valnam!"\nKai izrunuoja slymais kolps itūs vuordus, veras: jau stuov uz slīkšņa valns ar rogim un smejas. Sasabeida kolps, bet valns jam pa klusiņam soka: "Celīs un ej pi manis struoduotu, es tevi tyulen izzuolēšu un tu paliksi vasals.\nPasacēļa kolps un nūguoja valnam struoduotu. Kolps pi valna struodoj, struodoj - pavisam pīkusa bet dorbam vys gola nau. Jau kolps suocja prasīt valnu, ka jū atlaistu, bet valns veras uz kolpa, smejas un dūd kolpam vēl gryutuoku dorbu. Veras kolps, ka ar valnu navar sasarunuot un nūmūcīs jū leidz nuovei ar dorbu. Sadūmuoja kolps : "Apmuonīšu valnu."\nSuocja runuot kolps valnam: "Brauksim pi muna vacuo saiminīka, jam ir daudz zalta, pajemsi nu juo!"\n"Labi!" pasacīja valns.\nNūbraucja jī obadivēji. Atbrauc jī uz pilsātu, veras: staigoj daudz ļaužu. Daīt jī pi vīnas sātas, kolps soka valnam: "Tu mani pagaidi uorā, es aizīšu itymā ustobā, un otkon dreiži izīšu.\n"Labi," - pasacīja valns. Kolps īguoja ustobā, bet valns palyka uorā juo gaidūt. Kolps sēd ustobā, bet valns vys juo gaida. Sēd kolps vairuok kai pus dīnas. Apnyka valnam gaidīt kolpu uorā, un dumoj valns: "Išu es ustobā pasavārtu, kū dora muns kolps." Itai īguoja valns ustobas sincēs, nū viersas suocja krist zeme un pīmīdzja valnu, tai ka pīleida smilkšņu pylna mute un valns ar smilkšņim nūspruoga, bet kolps nūguoja pi sova vacā saiminīka un otkon suocja pi juo struoduot un naprasīja nu saiminīka nikaidas moksas par sovu dorbu. Saiminīks jū tagad tur žāluoj un mīļuoj.


arijmars livejasmin ChristabellaGWesConway livejasmin TUSHYDELIGHT02MellyMoue livejasmin HazleEyesCASPER42000 livejasmin naughtymilf72Simplybliss livejasmin 1KittyDollnaughtymilf72 livejasmin Nellyy\nSallyCox livejasmin angelfirecumGoldenMuse livejasmin Wildgentlemantiffany4lov livejasmin karlamillerWesConway livejasmin SkiinykiittyKarolinaMur livejasmin 19PrettyBlond19brownlatints livejasmin PervyLorelei\nClaireBigAss . CASPER42000. ChristabellaG. AlexMscl.\n1KittyDollGoldenMusecandyvannessacouplehotlatin23 .wild24JessyGalikWildgentlemanlindarouss .KarolinaOrientEroticEbony21lickrealclitPaigeCuttie .tiffany4lovcouplehotlatin23grayfoxChristabellaG .PrettyLadyTBeckyRogersJessabelle69BeckyRogers .SkiinykiittyPaigeCuttieAlexMsclThonyHams .lickrealclitBeckyRogersMistressMorriganThonyHams .PetrostinaEroticEbony21emilycruzSkiinykiitty .tatiandvictorSaharrVioletaSkygrayfox .PetrostinaOstinBoysGreysiSimplybliss .SkiinykiittylickrealclitMattGrimegrayfox .\nOstinBoys VideoCoupleXtremEbony VideoPrettyLadyT VideoNikitaPlaySex Videocandyvannessa VideoTUSHYDELIGHT02 Video\nemilycruz VideoThonyHams VideoStrongRoss VideoKarolinaOrient VideoBruceStrong VideoNiceRachel Video\nStrongRossNiceRachelJustWonderfulChristabellaG .naughtymilf72TUSHYDELIGHT02CoupleXtremEbonymathewxx .JuliaMooreCSStrongRossHazleEyesJessyGalik .WesConwayBeckyRogersmeiyaPervyLorelei .MistressMorriganCharmingIsabellaPervyLoreleilindarouss .VioletaSkyNiceRachelPrettyLadyTBeautyantheBeast .RenattaTranshaashChristabellaGNikitaPlaySex .MistressMorriganMs9inchHugeCockxNEWtsCUMSalotHAHAIAH .CoryLouMistressMorrigankatasex2016Jessabelle69 .02SEXYTS4UHazleEyesGreysiThonyHams .NanncyLoveeHazleEyesLaylaHartWilliamsBeth .


Neues Datum: 25. - 27. September 2020


“Pi myusim Latgolā” - saruna ar latgalīšu hip-hop muzykys aizsuocieju Ivuku - lakuga.lv\nTemys: hip-hop, Ivo Grigalis, Ivuks, latgalīšu muzyka, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Ultimats\nModernuo latgalīšu muzyka nav īdūmojama bez cylvāka, kurū varbyut kaids jau paspiejs aizmierst. Vēļ pyrma grupys “Borowa MC” pyrmsuokumu latgalīšu hip-hop muzykā dorbuojuos kaids jaunīts nu Ludzys, kurū niu varam saukt par latgalīšu repa muzykys aizsuocieju – Ivo Grigalis.\nIvo Grigalis aba Ivuks vaira zynoms kai projekta “Ultimats” dalinīks. Hip-hop muzykys stilā jis suoce dorbuotīs apmāram pyrma 15 godu. Pyrmī juo īroksti taiseiti sātā, kab vyspuor raudzeitu saprast, kai saīs. Piec tam Ivo ar sovim dūmubīdrim Felicianovā izveiduoja nalelu studeju, kur ari nūtyka tuoluokuo darbeiba.\nJis paspiejs sasadorbuot ar taidom Latvejis hip-hopa zvaigznem kai Ozols. Taipoš nazkod jis repuojs ari bejuošuos vaļsts prezidentis Vairys Vīkis-Freibergys prīškā.


Adventsmys i Byastugan!\nFredagen den 10 december, kl.18.00\nJulgröt serveras mm, kostnad:100kr/person\nAnmälan till Kjell, 070-233 41 35 senast söndag 5 december\nByaföreningen hälsar alla välkommen!\n» 210825 11:13 Byggbooom i byn


“Volūdys vaicuojums”. 30., 31. i 32. raidejums - lakuga.lv\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda maja numera.\n30. raidejums (burts “o”)\nEsit sveicynuoti Latgolys Radejis klauseituoji! Volūdys vaicuojumā kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.\nŠudiņ rynda ir daguojuse taidam pavysam opolam i smukam alfabeta burteņam kai pošam ūmuleibys īmīsuojumam, nu, prūtama līta, burteņam o, ar kuru suocās tī augšlatvīšu voi myusu, latgalīšu, runā atškireigī vuordeni nu lejslatvīšu.\nVysupyrma, kai tys jau īsuokts, nūsaukšu kaidus skaneigus vītu vuordus, kuri suocās ar itū burtu: Ondzuli, Ondrupine, Opoli, Opori, Osyuns (ari Osyuna), Osva, Ots (azars), Ozupine, Osāni, Ostrovski, Opūgi, Odotys, Odumāni, Obrumāni, Olūtnīki, Olūtova… A niu par vuordenim…\nĪsadūmuosim, ka asam iz breisneņa īsavāruši Zīmyssvātku laikā i svinim vīnus nu pošim skaistuokajim svātkim godā – mozuo Bierneņa Jezus dzimšonys svātkus, kod kotram kuorteigam latgalīšam – katuoļam iz golda ir kas? Piļneigi pareizi – oblatkys, oblātis, oblatys – boltuos Dīva maizeitis Zīmyssvātkūs.\nTaipat kotra katuoļa sātā, vysmoz paguojušuo godusymta vydā, Latgolā beja Kungam Jezum i Jaunovai Marijai veļteits pats lobuokais styureits sātā, kurā beja gon krystā pīkoltuo Kunga Jezus mūceņa, gon obrozi, obruozi, prūti, svātbiļdis.\nSovukuort vuords ornats apzeimoj katuoļu prīstera liturgiskuo apgierba sastuovdaļu. Tys ir puori golvai puorvalkams apmetnis, cielīs nu rūmīšu viersejūs driebu paveida, nu 13.gs. ornats teik īškalts suonūs, lai natraucātu rūku kusteibom Sv.Misis celebriešonys laikā. Iz mugorys ornatam parosti ir izšyuta krysta zeime.\nA niu vuords opluots. Tī ir Bazneicys svātki ar tiergu.\nOpska, ari Opskova – tai Baļtinovys, Bieržpiļa, Bolvu, Viļānu i, īspiejams, ari kaiduos cytuos vītuos Latgolā sauce Pleskovu.\nObuli ir bikšu mugurys daļa siežamajā vītā, bikšu kuojvyds. Kod kuozu laikā Latgolā dzīd apdzīduošonys dzīsmis, tod vīna nu bīžuok izpiļdeitajom ir par tom Ontona, Pītera, Mikeļa voi kaida cyta dzeraunis puiša bikšu storom, kurys obejis tykušys par lobom atzeitys, viņ tī obuli naz deļ kuo da zemis kariniejuši. Nu bet dzeive ir dzeive – tī jau vysaiž var nūtikt. A niu pi nūpītnuoku lītu!\nObods ir skrytuļa lūks, a ogers ir ierzeļs, ostri – ir zyrga astis voi kriepu sari.\nObžys ir īlyukši kūka orklam, tymūs jiudz zyrgu, a ockeļs, ogoļs ir orkla bolsts, tuo rūkturi.\nOrcuks, orčiks, orciks, lejslatvīši jū sauc par zveņgeli. Tei ir aizjiuga sastuovdaļa, eiss škārskūks, kura golūs dasīn atsaitys. Pi orcika damat, dastyprynoj zemis apstruodis pīdarumus. I zirdzeņš var dūtīs iz teiruma pavasara dorbūs. Bet navajadzātu aizmierst ari par obroka kuli, prūti, auzu kuli, kū viļciejam pakuort koklā. Taipat par obroka kuli sauce ari sagataveitū uzturu molkys ciertiejim i sīna vediejim tuoluokā ceļā. Opors ir naapstruodojams, nalels zemis gobols teiruma vydā, ari iudiņaina voi kūkim apauguse napļaunama vīta pļovā, sovukuort, okys svēre lejslatvīšim ir okys vinda. Ogurcs ir gurķis, a okuleri – brillis.\nOlūts ir avots, a olejs – ādamuo lynsāklu eļļa, sovukuort ozbors ir putruomi.\nOlkons ir izsaļcs, bodā mārdāts, voi, lai cik natycamai tys ari izaklauseitu, pats sevi bodā mierdiejs, iz naudys pūda sādādams, pīm., Jura Pabierža dzejuojumā “Skūpais vecs” ir taidi vuordi: “Vysu myužu naudu kruoju, olkons, plyks es staiguoju, vacū mīsu, kaulus vuojūs – tikkū dzeivs es nosuoju. Un te muna dzeive beidzās, zyud jau muna naudeņa, re, kur valni pulkim steidzās, ak, jau kreit iz manim vini…” Tai ka, meilī Latgolys Radejis klauseituoji, dzeivuosim ar māru, dareisim ar māru, pruotu i beisimēs nu skūpuma, taipat kai apsareišonys vysuos vītuos i lītuos.\nAr tū ari Volūdys vaicuojums ir izskaniejs! Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!\n31. raidejums (burts “p”)\nEsit vasali cīnejamī Latgolys Radejis klauseituoji! Otkon da Jiusu gostūs īt Maruta Latkovska ar rubriku voi tematiskū raidejumu “Volūdys vaicuojums”.\nNiu sovu kuortu kai suokumburts tim latgaliskajim vuordenim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu vuordu, ir sagaidejs burts p.\nAtguodynuošu, ka te atškireibys ir na viņ ar kaidim puors burtenim voi izskaņom, bet ari teiri piec izrunys tī ir pavysam cyti vuordi, koč i ar vīnu i tū pošu nūzeimi.\nPyrma, kai jau tys īsuokts, nūsaukšu kaidus vītu vuordus ar burtu p kai suokumburtu: Platači, Putāni, Pelieči, Puoči, Peikstuli, Piļdigi, Piziči, Pabierži, Pīneni, Plotī, Pluocini, Prīdnīki, Pyupūli, Pryuši, Pujati, Patmaļnīki, Piļcine, Pokuli, Poikys, Pasīne, Peipini, Pīdruja, Pylda, Preili, Pupiki, Pupuoji, Purlova, Pūrmola, Puša, Pušmucova (ari Pušnicova), Plešova, Pliešova, Puduli, Punculi, Pūdu sola.\nA niu giusimēs pi vuordeņu. Izaver, ka runuot par itim vuordim ar suokumburtu p dasaīs vysmoz divejūs raidejumūs. Jo itī vuordi ir kai nu puorpiļneibys roga sabyruši.\nNu īsaklausit i padūmojit poši, varbyut ari Jius pīminēsit kaidu vuordu, kurs varātu ījimt sovu vītu itymā puļceņā: Vuords pakraiškys, ari kraiškys – ir kriejuma palīki pīna pūdā piec kriejuma nūjimšonys ar lizeiku.\nPakutre ir ūdere, a pakšs, pakšeits – sātys styurs.\nPalāda ir pūce, a palnu zeme ir podzolāta, naaugleiga augsne.\nPaladzeņš ir vīnbrids teiklys.\nPalame, ari pavuorde ir uzvuords, ari īsauka.\nPaliejīņs ir blīni, pankūkys, a paļboni ir kruzuli, krūkys.\nPaļts ir peļķe, a pamaste ir telpa zam greidys, ari pogrobs.\nPamašys ir slimeiba nu ļaunu ocu.\nPanejis ir paniņas, a parāds – kuorteiba.\nParapeja ir draudze, ari leluoks cylvāku daudzums.\nPascele, posceļs – gultys maiss.\nPasīne ir pamats ākai, a paska – kūka trauks ar vuoku i turamajomūsom – svīsta, bīzpīna voi tauku globuošonai.\nPaskrebeļs lejslatvīšim ir abrkasis, a pastaini – sīvīšu krakla apakšdaļa nu rupa audakla.\nPašele ir nūjume pi sīna škiuņa, rejis voi kliets.\nPataļči ir gasteišonuos i gosti vokorā piec tolkys, par pataļčim teik saukts ari ūtrais golds kuozuos.\nPatmalis ir dziernovys, a pavakarenis – launags.\nPavale ir uzbārums ap sātys pamatim syltuma izolacejai, a pavilis – laukakmini āku styurūs pamatim byuveišonys laikā.\nPavuorška ir kuoju lūceitova pi pādys, ari veižu saitys.\nPazlaukts, ari pazlaukte ir pyrmais naraudzātais ols, ari baļva mysys tacynuošonai.\nPācnenis ir lynu pokolys.\nPāleit ir dadzynuot ar lelu līsmi.\nPeckeļs – puika (vuords ar nīvojūšu nūzeimi).\nPečorka, pečurka ir īreite, padzylynuojums, niša kruosnis uorpusē spičku voi sierkūceņu i cytu seiku prīkšmatu salikšonai i kaļteišonai.\nPeisaki ir motu pynkys.\nPeiss, ari peisa – staignys, aizaudzs pūrs.\nPeitine, ari peitiņs ir skaline nu kuorklu voi nīdru, ari sātive.\nPeivule ir vijūle, a perkeļs – kūkvylnys audums.\nPernīki ir soldoni capumi nu zierņu myltu, a petērnis ir nu auklu peiti zīmys apovi.\nPiečuok ir piec tam, vāluok, a pierstinīki, pierstaini, pierstini lejslatvīšim irpirkstaiņi.\nPiļņavuot ir uzmaneit, piļcēt ir lutynuot, a pitļavuot – maļt, beidelēt myltus.\nPokota, pakuta ir nalaime, grāku nūžāluošona, ari svātceļuojums, sovukuort vuords pesteit ir atbreivuot, pīdūt grākus.\nLai mes vysod teikam pesteiti nu bādu, skumu i napatikšonu!\nAr tū ari itys Volūdys vaicuojums ir izskaniejs – paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu! Iz sasadzierdiešonu!\n32. raidejums (burts “p”)\nEsit sveicynuoti Latgolys Radejis klauseituoji! Tematiskajā raidejumā “Volūdys vaicuojums” kūpā ar Jums Maruta Latkovska.\nKai jau īprīkš saceju, ari itūreiz runuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtu p.\nLatgaliskais vuords dajiukt lejslatvīšim ir pierast.\nPīkritiņs, pīkritums – slimeiba, kurys cālūņs nav zynoms.\nPīrītnis, ari pīrūti – sīvīšu krakla apakšdaļa nu rupa audakla, pīšs – cierva voi gaiļa pīss.\nPylnatis – pylns mieness, pyulīņs, pyuliņs – skudru pyuznis.\nPyučs – pūķis, pyune, ari pyuņa – šķūnis.\nPlacs – zemis gobols, ari tierga laukums, ari deju laukums.\nPlauki – blaugznys, pļautivs – sierps labeibys pļaušonai.\nPlebaneja, ari plebane – vuords radīs nu latiņu volūdys vuorda “plebis” – tauta. Plebane ir prāvesta i bazneicys kolpuotuoju uzaturēšonuos vīta, draudzis muoja.\nPrimiceja – jaunīsvieteituo prīstera pyrmuo pastuoveigi upereituo Sv.Mise.\nPlemenīks voi pleminīks ir bruoļa voi muosys dāls.\nPlepine ir putra, a plešs ir plykpaurs, ari – plykums iz golvys, sovukuort pluonumi ir deneni.\nPlukt ir sasakruosuot, a pogosts – duovonu salaseišona (sasvīsšona) jaunajam puoram iz golda.\nPokys ir bakas, pret kurom teik pūteits, na pokmeli, kurus niule taipat sauc – najauksim!\nPokuļnīks ir pokulu dzejis audums, sovukuort poļvarka ir pusmuiža.\nPolots ir tierga laukums, a pomeļnīks – vāza, spīkis, ari prīžu zoru slūta maiziskruosnis slauceišonai.\nPonors ir uboga torba, a pontuogs, ari pontāgs ir ūlu i pīna kuļtiņs, sakarsāts ceplī. Tys ir tradicionals krystobu iedīņs, itymā vuordā teik saukta ari bīza mērce, taipat jaunpīns.\nPuorkuoss, ari puorkosa ir jaunbryuvāts ols, kura daļa dūmuota tiuleitejai izlītuošonai. Itys vuords nūzeimoj ari gostu pacīniešonu piec jaunuo ola salīšonys bucuos voi piec mada izjimšonys.\nPuorsameit ir sasamaineit, a puorslaucine ir gūvs, kuru bez atsavesšonysslauc ūtru godu.\nPuorts ir cepļa prīška, a posnys ir līss (natraknys) iedīņs.\nPasaga, pasāgs ir meitys pyurs, a pyurine – lela ols buca.\nPožogs ir slūta garā kuotā maizis kruosnis slauceišonai.\nPrass voi prasa ir gludeklis, a prāca ir pyulis, ryupis, raizis, dorbs.\nPrīškys pluociņs ir pādejais ceplī īlyktais kukuļs, ari cylvāks, kuram pateik pa prīšku grūzeitīs.\nProgoreiba ir rejeiba, montkuoreiba, alkateiba, a puļciņs ir bišu strūps, ari putnu būreits.\nProika ir savedieja, ari preču sīva, pusburnass ir pusmieteļs, vuords pušbari nūzeimoj atdūt gūvi iz laika cytā saimnīceibā slaukšonai par baruošonu.\nPusnuotiņs, pusnuotyns – audums, kuram mati ir lynu voi kūkvylnys, a audi – vylnys.\nPušvysts – ni to veirīts, ni to sīvīte, ari uoksts.\nPūckeļs – lupota čuguna kotla nūjimšonai, pūss – sapyvs kūks.\nA niu augu nūsaukumi! Peliejumi ir vysim tik labi pazeistamuos viermelis, pabreinis – pļovys lineņš, paegli ir kadiki, palazde ir vyzbuleite, pamuotis vēļ ari soltlapis, ari muolineitis ir muolliepis, pasoļs ir mozuos pupenis, peļu ūgys, ari vingris ir sorkonais plyuškūks, pimaneja, ari pyuleja ir peoneja, pīna krāslys ir dīvkriesleņš. Pītera pūgys ir teiruma pēterene, plaktine ir blaktene, ari zvagulis, plaktineica boltuo ir teiruma nauduļs, pleikšyns ir teiruma gaurs, ari plotlopu plaukškine. Porička, ari porečka – sorkonuos juoņūgys, cyuku puplakss ir pūra cyukauss, pļavine ir vuorpota, vardivu puryns – pameišuo pakriesleite, a putine – parostuo īrubine.\nIte latgaliskī augu vuordeni vaira jimti nu Ludzys i Viļānu apleicīnis, cytuos Latgolys vītuos tī var byut atškireigi, bet saprassim vīnu, ka tī vysi ir myusu vacvacvacuoku augim dūtī vuordi. Deļtuo pasaceņssim jūs zynuot, gūdā i cīnā turēt!\nPaļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!


Aicynoj apmeklēt namaterialuos kulturys pasuokumu “Satiec savu meistaru” - lakuga.lv\nAicynoj apmeklēt namaterialuos kulturys pasuokumu “Satiec savu meistaru”\nTemys: Latvejis Nacionalais kulturys centrs, namaterialais kulturys montuojums, Satiec savu meistaru, senejī omoti\n2022. gada 8., 9. i 10. aprelī jau četrpadsmytū reizi nūtiks pasuokums “Satiec savu meistaru”. Itymā pasuokumā pa vysu Latveju pīsadaleis vaira nakai 115 nūtikšonys vītys i 225 meistari.\nLatvejis namaterialuo kulturys montuojuma pasuokuma “Satiec savu meistaru” laikā kotram interesentam byus vareiba tikt pi prīškstota par vysaidom omotu prasmem, tautys tradicejom i tū, kai ituos tradicejis teik puormontuotys i pīlāguotys myusu dīnom. Tradiceju i omotu zynuošonys dūt vareibu na viņ pošam tuos izmontuot, tok ari nūviertēt cytu dorbu, atškiert meistaru dorbu i kvalitati.\nItūgod Latgolu puorstuovēs Augšdaugovys, Bolvu, Kruoslovys, Leivuona i Preiļu nūvodi, kai ari Daugovpiļs piļsāta, taipat i daļa nu Jākubpiļs nūvoda.\nKarteņa: Keramikys darbneicys “Jašas podi” izstruoduojumi Preiļu nūvodā, Latgolys Turisma asociacejis arhivs.\nLatgolā byus vareiba īpazeit klugu peišonys, kūka amatnīceibys prasmis, greidys celeņu ausšonu stuovūs, ari voska sveču līšonys, puzuru taiseišonys i cytys prasmis. Taipoš byus vareiba īpazeit Latgolys kulinaruo montuojuma tradicejis, raugūt pagataveit putrys piec senejim receptim, gordus bleiņus i asuškys. Ar vysu programu var īsapazeit ITE.\nPasuokumu “Satiec savu meistaru” organizej Latvejis Nacionaluos kulturys centrs sadarbeibā ar pošvaļdeibom vysā Latvejā.


Izdūts latgalīšu dzīšmu kruojums “Muna dzīšmu gruomota” – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 02.03.2020.\nIzdūts latgalīšu dzīšmu kruojums “Muna dzīšmu gruomota”\nBīdreiba “Latgolys Studentu centrs” februara beiguos izdavuse seņ īcarātu gruomotu – da ituo apjūmeiguokū latgalīšu dzīšmu kruojumu “Muna dzīšmu gruomota”, jamā apkūpuotys 300 dzīsmis latgaliski – i tautysdzīsmis, i autordzīsmis, kurys aptver ap 100 godu ilgu periodu – nu 20. g. s. suoku da pat 2019. gods ūtrai pusei.\nIdeja par kruojumu bīdreibai “Lagolys Studentu centrs” rodusīs jau apmāram pyrma desmit godu, tok dzīšmu savuokšona i materiala sagataveišona publiciešonai izaruodeja cīš apjūmeigs dorbs. Kruojuma sastuodeituoja i izdūšonys dorbu vadeituoja ir E. Husare, muokslineica Daina Salmiņa, bet nūtīs leluokū daļu dzīšmu materiala īmyužynuojuse Solvita Ivanova.\nPrīcuodamuos par padareitū dorbu, kruojuma sastuodeituoja E. Husare soka:\n“Kruojumā aptvartū dzīšmu materialu varātu raksturuot kai nu “Auga, auga rūžeņa” da “Jis i jī, kam nav bolsa” radeitajam skaņdorbam “Donats” ci kai cīš plašu žanru dažaideibā. Izdavuma mierkis ir popularizēt dzīduošonu latgaliski i saimis svātkūs, naformalūs pasuokumūs, i ari byut kai materialam publiskūs pasuokumu programu gataveišonai, izmontuošonai školuos i cytur. Muns sapyns ir, ka mes poši i Latgolā, i cytur pasaulī dzīžam latgaliski koč par mozu drupeiti vairuok nakai tū dorom itūšaļt.”\nSavutīs nūšu materiala veiduotuoja Solvita Ivanova aicynoj pošus muzikus palikt na viņ pi koncertizpiļdejuma i dzīšmu īrokstu vysaidūs audio formatūs, bet ari īmyužynuot nūšu rokstā, kas dūd leluoku īspiejameibu dzīsmei sasaglobuot daīmamai i tehniski saprūtamai ari turpmuokajom paaudzem.\nSvineiguo latgalīšu dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota” īdzīduošona nūtiks 25. aprelī Latgolys viestnīceibā GORS pyrma dzejneicai Annai Rancānei veļteituo koncertuzvaduma “Latgolys freska” pyrmizruodis. Taipat gruomotai i latgalīšu dzīšmu populariziešonai ir izveiduota socialuo teikla “Facebook.com” lopa facebook.com/dziisme, kurā tiks publicāti plašuoki stuosti i ari audio materials par kruojumā īkļautajom dzīsmem. Nuokūtnē plānuots izdūtū materialu padareit daīmamu ari kaida digitaluo rysynuojuma veidā. Gruomotu sevkurs interesents var īsaguoduot latgalīšu gruomotu internetveikalā taiseitslatgola.lv, taipat jei byus daīmama gruomatneicuos vysā Latvejā. Itamā nedelis nūgalē tū var izdareit ari Latvejis Gruomotu izstuodē Kīpsalā latgalīšu gruomotu goldā.\nDzīšmu kruojuma izdūšonu atbaļstejuse Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programa ar AS “Latvijas valsts meži” i Latgolys regiona atteisteibys agenturys atbolstu.


11. majā 17:00 lekceja par latgalīšu izlūksnem – Bīdreiba "LgSC"\nKai Jius ak jau zynit, pyrmūdīnēs nu 20. apreļa da 15. juņa nu 17:00 da 19:45 LNB Krišjuoņa Barona īlā 14 (312. ustobā, 3. stuovs tīpat trepēs) nūteik latgalīšu volūdys kursi, kū voda Muora i Kristīne.\n17:00 latgalīšu volūda īsuociejim, 18:15 pareizraksteibys nūdarbeiba.\nAicynoju vysus, kam ir taida vareiba, atbaļsteit itū iniciativu i īsavuiceit raksteit latgaliski piec īspiejis lobuok.\nKab mes sovā sarakstē lītuotu latgalīšu rokstu volūdu bez klaidu i kab myusu roksti, projekti, relizis nabyutu juoloboj Muorai. 🙂\nKrīzis laiks ir deļtuo dūts, kab byutu vaira breiva laika i varātu īsavuiceit lītys, kam cytaiž nabyutu laika. Kruoj zineibys i atbreivoj sovu pruotu, tys piečuok atsamoksuos. 🙂\n11. majā 17:00 tīpat LNB 312. ustobā byus itymā šaļtī zynūšuokuos latvīšu dialektologis i izlūkšņu pietneicys, LU FMZ fakultatis Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituojis asoc. prof. Lidejis Leikumys lekceja par latgalīšu izlūksnem.\nKa navari saprast, par kū Tova baba soka tai, a nūsacejumūs raksteits itai. I kas vyspuor tuos par izlūksnem i kur juos likt, itei ir Tova īspieja – izzynuot, pavaicuot, nūskaidruot.\nAicynoju vysus izbreivēt laiku i apgiut raksteibu. Lai tod var ar drūšu sirdi saceit, ka eistyn asam PAR latgalīšu volūdys pastuoveišonu, sasaglobuošonu, atteisteibu. 🙂


Ostonis Fraņča Trasuna atzinis par latgalīšu kulturu - lakuga.lv\nTemys: atzinis, Fraņs Trasuns, Roksts\nBazneickungs i politiķis Fraņcs Trasuns (1864– 926) beja pyrmais latgalīts, kurs ar sovu aktivū darbeibu ceņtēs lobuot viesturiskū nataisneibu – apvīnuot latgalīšus ar puorejim latvīšim i sekmēt latgalīšu kulturys i saimnīciskū atteisteibu, lai tyktu sasnīgts puorejūs latvīšu leimiņs. Jis ir gon prīkšviestness Latgolys nacionalajai atmūdai, gon ari vīns nu ituos kusteibys nūzeimeiguokajom figurom. Fraņcs Trasuns beja vīns nu aktivuokūs politiķu 1917. goda Latgolys kongresā, vāluok jis Latgolys iņteresis puorstuovēja Saeimā. Portals lakuga.lv pīduovoj ostonis Fraņča Trasuna atzinis par latgalīšu kulturu.


May 2008 – Naktineica\nPosted on 28.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Redz, kū nu dora jauneibys laiki!\nHokejs, pedagogeja i reformys\nKatuoļu jaunīšu bīdreibys Viļānu nūdalis bīdra aplīceibys ūtruo puse. 20. g. s. 20. godi.\nCeturtdiena, 22. maijs 2008 13:30\nPavasarī ir buļbu stateišonys i runkuļu siešonys laiks. Nazkod pavasarī ir Eirovizeja, dreiži piec kiulys dadzynuošonys. Vēļ pavasarī vysi atguodoj bļaut par gejim i siedeišonu zuolē.\nNazkod pavasarī ir ari hokejs. Itymā godā hokejs jau laikam beidzīs, partū ka iz īlu vēļ šur tur var redzēt pa kaidai vieja izplucynuotai Jura būrteitei pi mašynys antenys, a sorkonboltsorkonūs karūdzeņu mašynu lūgūs i iz jumta vaira naredz. Puorguoja dorba svātki i naatkareibys pasludynuošonys dīna, puorguoja i hokejs.\nNiu tik verūs i klausūs, ka Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā atroduši puors hokejistu. Braukuši pīredzis apmaiņā, apsavāruši i hokeja. Tai saceit, pīredzis apmaiņa svāta dzela.\nInteresnai vērtīs, kai rūdās ziņa. Nu suoku kaids palaiž ziņu, jū nūgiun avīzis i radeja, televizeja i škārsteikla lopys. Tod aizīt kai lavina, cikom jau apneikst. Gon jau žurnalistikā ir teorejis, cik ilgi ziņa sēd viereibys centrā i kai jei tī vyspuor teik.\nNikod naasu saprotuse, kaidi ļauds teik struoduot ministrejuos. Varbyut ir i izjāmumi, a leluokuo daļa, kū ir saguojs satikt, ir sausini i burtakolpi. Vīna taisneiba vysim – kai kurā gadīnī viejs papyuš, kaida parteja vaļdeibā. Puorsastruoduot navajag, taipat vaira namoksuos. Padori sovu dorbu i līcīs mīrā. Pasauļa naizgluobsi.\nAk jau bez īriedņu i ministreju vaļsts propultu. Tik interesnai runuot ar jim – jī nikod naatzeis cyta taisneibys, partū ka taisneiba a priori ir ministrejis īriedņam. Ministreja nastruodoj vaļsts i školys, medicinys i sabīdreibys lobā, a školys ir ministrejis deļ.\nBess ar jim. Poši lobuokī volūdnīki, pedagogi, zynuotnīki struodoj ministrejā. Tys nikuo, ka jim nav laika volūdnīceibai, pedagogejai, zynuotnei, partū ka juoškurynoj i juocyloj papeiri i juobrauc komandiejumūs nūsavērt cytys vaļsts parāda voi pastateit sova parāda pošu zemē. Tys nikuo, ka izgleiteibys parādu nūsoka cylvāki, kas nikod myužā nav struoduojuši školā.\nTai kai pīdaru paaudzei, kas suoce vuiceitīs sovetskajūs godūs, a pabeidze jau piecatmūdys laikā, asu dabuojuse iz sovys golvys vysys izgleiteibys reformys.\nKurs ministrejis duraks aizbrauce iz svešu vaļsti pīredzis apmaiņā, tys par reizis taisēja reformys. Kai jauns izgleiteibys ministrs, tai jauns parāds.\nNu suoku vuiceibu godā beja četri catūrkšni – nu vosorys da rudiņa breivlaika, tod da zīmys breivlaika. Trešais catūrksnis nu zīmys da pavasara breivlaika. I tod catūrtais da garuo vosorys breivlaika. Kotra catūrkšņa beiguos beja līceiba. Godā beja četri suokumi i četrys beigys.\nTod vīnu šaļti beja trimestri – treis vīneibys. Nikai napīmiņu, kaidā veidā jim izadeve vuiceibu godu sadaleit trejuos daļuos. Voi nu tys beja tikai vīnu godu, voi ari myusu klasei īkryta bardaka laiks bez klasis audzynuotuoja i ar školuotuoju dancynuošonu. Beja i taids laiks. Nesem školai nūst jumtu, par audzynuotuoju īdeve veirīti, fizkulturys školuotuoju. Tai saceit, dresura.\nBeiguos palyka pi semestru – rudiņa i zīmys. Līceibys beja div reizis godā, ari atzeimu lobuošonys mūrgs beja div reizis. Nedeļu pyrms zīmys breivlaika nagrybu i atguoduot. jau tai vysi kontroldorbi, da i porodi i punktu lobuošona, papyldus dorbi. Tū nedeļu nivīns nasavuicēja, tik lobuoja atzeimis.\nVēļ pi školys reformu varu pīskaiteit 5. klasi. Nikod dzeivē naasu vuiciejusēs 5. klasē. Piec 4. par reizis beja 6. klase. Tai saguoa, ka asu beiguse 12. klasis, tok vuiciejusēs 11 godu.\nVīnu šaļti vuiceibu gruomotu nabeja, partū ka juos beja morali nūvacuojušys. Školuotuoja viesturi vuicēja nu avīžu rokstu. Vīnā semestrī tei beja taida, cytā semestrī jau cytaida viesture.\nVēļ cytu šaļti gruomotys pasajuovēja. Tik jimuos nikuo nabeja. Školuotuoja nūsapyute, lyka pajimt nu bibliotekys vacuos i skaiteit kritiskai – izlaist par parteju, pajimt par Raini. Puse iz pusis, tik nikod navarēja saprast, kura puse ir kura.\nTod pasajuovēja duorguos gruomotys. Varēja pierkt pats par cik tī latu, varēja jimt bibliotekā. Ka jēme nu tīnis, dorba burtneicuos beja juoroksta ar zeimuli, kab piečuok varātu izdzēst. Školys goda beiguos piedejā stuņdē sēdējem i draudzeigai dzēsem.\nMunā školys laikā īkryta ari cyrks ar pionīrim. Nui, asu tik vaca, ka paspieju panosuot daža sorkonū galstuku! Beja juonūpierk Bārnu pasaulē, moksuoja laikam 50 kapeiku. Kotru reitu beja juogludynoj, nu tuo laika īneistu gludynuošonu.\nA suocēs vyss ar braucīni iz Salyspili, ar svineigū lineju i zvārastu. Es, taida i itaida, īsastuojūt Vyssavīneibys pionīru rynduos, svineigi zviereiju… Gūda vuords, naatguodoju, kū zvierieju. Laikam dzeivuot, kai saciejs lelais Lenins i vuica Komunistiskuo parteja. Vyss pagaisa kai dyumi – cik dzeivē zvārastu beja i cik vēļ byus, kas nav tykuši i natiks piļdeiti.\nTū pavasari atguodoju. Kai es guoju pa ceļu nu školys, galstuka sorkonais audums viejā sytuos pret munys mugursumkys leņcem, rūkom i zyluos školys formys kryutim. Tymā pavasarī es jau beju lela – jau pionīre, jau cytā, augstuokā pakuopē. Tam nabeja nikaida sakara ar parteju, bet es eistyn beju lapna.\nMozajuos klasēs, kod vēļ bejom oktobrāni, audzynuotuoja vīnu dīnu pasacēja par ministrejis puorbaudi myusu školā. Tod jei lyka atkuortuot oktobrāna zvārastu, īvuokuot burtneicys. Pasacēja, kurim puikim juoīt da frizīra, ka meitinem vajag zylys voi bryunys baņtis. Maņ dasasēja, ka dzaltonys baņtis nadreikst byut. Tod jei pavaicuoja, kurā godā suocīs Tievejis kars. Nazkurs zynuoja. Kurā godā pīdzims Lenins. Goda laikam nivīns nazynuoja, datumu nūsauce. Jei rakstēja iz tāfelis, myusim burtneicuos beja juoīroksta – parteja dybynuota tod i tod, Lenins dzims tod i tod.\nJei pavaicuoja, voi Dīvs ir. Mes vysi treisdesmit seši goboli sēdējem klasē kai pelis. Par Dīvu tok školā narunoj. Mes nazynuojom, kas niu juosoka. Školuotuoja vaicuoja otkon, nivīns nikuo. Dzintars pacēle rūku. Školuotuoja prīceiga deve jam vuordu.\n– Dīvs ir, – puika pīsacieļs lapnai sacēja.\nŠkoluotuoja až aizaklīdze. – Nav Dīva, nav! Dīva nav!\nDzintars apjuka. Jis saprota, ka nazkas na tai. Tod jis sacēja, ka Dīvs beja, bet jū nūmūcēja i pīkola krystā Leldīnis laikā. Lelajā Pīktdīnē. Tod jis nūmyra i jū īlyka dūbē.\nŠkoluotuoja palyka iz pauzis, tod suoce klīgt nabolsā. – Nav, nav Dīva, tuos ir puosokys! Puosokys tuos ir! Ka atbrauks nu ministrejis, kab nivīns itaidu glupeibu narunuotu! Dīva nav!\nAizguojuse sātā, es vaicuoju mamai i babai, voi Dīvs ir. Juos sasavēre. Baba beja sprāduse dzeji, tod jei mete mīru.\n– Ir Dīvs, ir. Tikai nivīnam tys nav juozyna. Skaiti sātā puotorus, školā nikuo narunoj.\nNu tuo laika es saprotu, ka ir školys i sātys taisneiba. Ka mes sātā zynim vaira, nakai runoj školā. Ka ir bejuši i Kerenskī, i Ulmaņa laiki. Ka ir bejs kars, ka mežā beja baņditi. Ka Rēzeknē krīvi suove i mūcēja cylvākus. Ka piec kara, kod atguoja krīvi, Dīva obrozus nu leluos ustobys puornese iz ūtru ustobu – lai svešajim nasadur acīs. Dīvam to kaida atškireiba, kur juo obrozs stuov, kurā ustobā jam puotorus skaita.\nDreiži piecpījimšonys pionerūs, tymā pošā pavasarī školā beja škandals. Beja pat izmekleišona, kurs pādejā laikā piercs jaunu galstuku, kurs stuņžu laikā izguojs uorā nu klasis, kuram asiņuoks daguns. Klasis audzynuotuoja myusim nūskaitēja morali, kai draikst nosuot i kai nadreikst galstuku. Mes vysi nūsabeiduši sēdējem., tymā pošā pavasarī školā beja škandals. Beja pat izmekleišona, kurs pādejā laikā piercs jaunu galstuku, kurs stuņžu laikā izguojs uorā nu klasis, kuram asiņuoks daguns. Klasis audzynuotuoja myusim nūskaitēja morali, kai draikst nosuot i kai nadreikst galstuku. Mes vysi nūsabeiduši sēdējem.\nIzaruod, sporta laukumā atrosti diveji ap dzeļžim apsīti i saplāsti pionīru galstuki. Kai tai dreikst. Vēļ vaira – školā iz sīnys ar asni pīraksteits “Breiveibu Latvejai”. Vysim pīsacēja cytudīn byut školā. Reit školā byušūt miliceja i jimšūt pierstu nūspīdumus. Kab atrostu tū, kas tai roksta. Nivīns navaicuoja, kū tys nūzeimoj. Nivīns nikuo narunuoja.\nEs sātā vaicuoju mamai, kas niu byus. Jei lyka lobuok nūmozguot rūkys. Es beju plāsuse trušim zuoli i nikai navarieju attreit pīneju sulu. Mama dasagiva i tryna, až suopēja. Tod jei nūsaspļuove – lai es miličim pasokūte, ka pliešu zuoli. Atroduši dorbu, bārnus tārpynuot. Givuši baņditus, na pa školu volkuojušīs.\nPiec goda maņ ap koklu jau beja prīveite i vaira nabeja ni īryndys skatis, ni sorkonuos styureiša. Nazkod zīmā myusus pījēme Latvejis pionīrūs, ap koklu apsēja zylu galstuku.\nVēļ piec goda myusus lomuoja par švakom atzeimem – pyrmuo līceiba jaunajā Latvejis vaļstī i divnīki. Tod mes saprotom, ka vaira nikuo nabyus pa vacam. Myusim ir juoizceļ itei vaļsts, myusim ir juostruodoj, juostruodoj, juostruodoj. Tai mes vysi struodojam pa šudiņdīnai, dorbaholiku i kreditu paaudze.\nVēļ piec goda školai zīmā atslēdze syltumu, partū ka nabeja naudys, par kū samoksuot par apkuri.\nVēļ piec goda mes viesturē vuicējemēs par Baiguo goda zviereibom. Es izzynuoju, ka vyss, kū runuoja baba, ir taisneiba.\nVēļ piec goda myusim beja juoizavielej stuņdis, kū veuicēsimēs vydsškolā. Fizika voi kīmeja? Krīvu voi angļu volūda? Biologeja voi zeimeišona?\nVēļ piec goda beja školuotuju streiks i nanūtyka stuņdis.\nVēļ piec goda beja juolīk ministrejis kontroldorbi i kotru godu eksameni.\nVēļ piec goda es veiču školu i īsastuoju augstškolā. Tymā, kur varieju tikt sovu izvēlis prīškmatu deļ.\nNu babys vuiceituo atguodoju – sovs keizaram, sovs Dīvam. Katuoļs ceļūs matās tikai Dīva prīškā i zvierej tikai bazneicā. Var uovētīs pakaļ vysim, kab palyktu dzeivs, a eista ticeiba, uzticeiba ir tevī pošā – sovai zemei, saimei i Dīvam.\nTev pošam juobyut vysu lītu māram i atbiļdeigam par sovim vuordim i dorbim. Tev pošam juozyna sova taisneiba. Sovs laiks hokejam, sovs reformom, tok izgleiteibys kvalitate paprīšku.\nKab myusim kotram izadūtu saglobuot vydspusē taidu metramāru, ar kū nūmiereit sovus dorbus i sovu taisneibu, sovu atbiļdeibu navys masu medeju, a sovys vaļsts, sabīdreibys, dorbu i dzeivis prīškā.\nPosted on 26.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Hokejs, pedagogeja i reformys\nBejušuo laika pīminekli\nPirmdiena, 19. maijs 2008 21:36\nSvātdīņ nu reita na cīši agri guoju Rēzeknē nu bejušuo maizis veikala iz Rūkeiša pusi.\nRūkeits beja kopejneica, kur nazkod bierneibā beja cīši gords saldiejums. Ar zapti.\nNiu nu bārnu dīnu īrostais Rūkeits nūjaukts, vītā pastateita vēļ napabeigta cymanta i betona sāta – druošu goli vīn tarčej nu sīnu, naapsvīsti palāki bloki i metala konstrukcejis. Ak jau cylvākam pītryuka naudys.\nTaišni padūmuoju, redz, kū padarēja inflaceja. Inflaceja ak jau.\nIz Atbreivuošonys alejis nav daudz svareigu kristceļu: lejā pi upis, pi Muorys pīminekļa i Rūkeits. Nav riezeknīša i ībraucieja nu dzeraunis, kurs nazynuotu, kur ir Rūkeiša krystceli – tī nūsagrīž vysi autobusi, kas īt cauri Greivulim. A tī, kas īt cauri Zīmeļu rajonam, brauc taišni.\nMuorys pīminieklis stuov kolna golā, īla jam īt car obejom pusem i obūs golūs ir guojieju puorejis.\nKai grybātu, ar mašynu napaskrīsi. Iz augšu tože napasaviersi, kur Muora izasliejuse ceļ dabasūs zalta krystu.\nTū redz tik tod, ka īt ar kuojom. Var īsavērt i padebešu, i gaismu spieļu, i zalta atspeidumu, i dabasu gaismys.\nNazkod Muorys pīminekļa vītā beja ar līpom apaudzeits Lenins. Tolkom daža naatguodoju, stuovēja nazkaids klucs i vērēs nazkur. Napīmiņu ni kai izavēre, ni cik lels beja.\nTod Lenins pagaisa. Tod izgrīze līpys. Tod pastatēja Muoru. Tod lejā pi Ulmaņa stateitūs ūzulu izcēle Rimi. Tod lejā sataisēja gostu sātu.\nTai saguoja, ka Rūkeits puordzeivuoja Leninu.\nAk jau kod nabejs tū kopejneicu pabeigs i sataisēs. Tys voi itys saiminīks. Byus nazkai cytaiž – varbyut i lobuok, tok na tai, kai beja bierneibā.\nMyusu bierneibys citrona saldiejumi papeira gluozeitēs seņ izkusuši, zalī Tarhuna limonadi izburbuliejuši i izdzarti, peituos rūžu bulkys ar cukra gryudim pa viersu niu var dabuot tik dzerauņu i mozu mīstu captivēs. Da i tī garšoj nazkai cytaiž.\nKod āsts i apāsts tik daudz, navar gaideit, kab sprosta boltmaizis bulka ar bryunu gorūzeņu i cukra gryudim pa viersu garšuotu taipat kai nazkod bierneibā, kod vyss beja pyrmū reizi.\nKoč nazkas aizasmaldz, kod Rogovkys, Vabalis, Baļtinovys, Neicgaļa, Sakstagola, Rykovys, Rekovys, Seiļukolna veikalā saūd maizis smuordu. Kod nūpierc sprostu bulku, kur nav ni kaneļa, ni zapts, ni rīkstu – tik boltuo maize i pa viersu pabārts cukrys voi čymyni.\nNikaida celofana, polietilena, nikaidu kuļu – plyks rupuos maizis kīgeleits iz dieļu plaukta. Latgolā vēļ ir taidys vītys – kai bejušuo laika pīminiekli, kai bejušuo laika nūstuošonys, kur sajust sevi asam dzeivu i puorlaiceigu. Atguoduot tū, kas ir bejs, i sajust laika gaitu. Kai nazkas gaist i nazkas atsarūn.\nVīnā i tymā pošā upē naīkuopsi, partū ka jau piec šaļts byusi cyta. Tik upis krostā akmiņs, iz kura moza siedieji, mozguodama kuojis, kai tovys bierneibys pīmineklis. Tik Rēzeknis krystceļūs seņ pagaisušu laiku nūsaukums – Rūkeits.\nKoč poša Rūkeiša vaira nav. Koč nav i teve pošys, kas nu aļumina trauceņa ar plastmasa kuoji ar sasalīkušu lizeiku iedi bryunū saldiejumu ar sorkonūs ūgu zapti.\nNav myužā bejs garšeiguokys maizis kai tei, kū nazkod bierneibā čupu nu gūvs bļūdys.\nLipeigs meikstums, až daleip pi zūbu. A smaržoj kai! Kai vysu maižu maize. Kai maizis gors, byuteiba i dvēsele. Nivīna ustobā pi golda āstuo maize nikod nav tai smaržuojuse.\nMama ar klāva nazi grīž maizi atsanasušajai gūvei. Lai gūteņai teik – spāka daudz vajag, zīmys laiks. Tei myud i mynās ar kuojom, sauda mēli. A es siežu iz cyuku aizgolda molys i ādu maizi.\nCikom izkreit pīna zūbs, kas da tuo tai tik kiriniejs vīnā uodys strēmelē.\nAutobusa pīturā sēdēja saleikuse veceite. Jai kulē beja pīpierkta maize. Treis kukuleiši rupuos maizis, vīns batons. Jei ar leikim, sastruoduotim pierstim lauze rupuos maizis gorūzu, plucynuoja i lyka mutē. Apleik peikstādami lakstēja zvierbuleiši i lasēja nu zemis druponys.\nVeceite kustynuoja maizis pylnū muti, ar vīnu rūku saglaude motus, ar ūtru papruovēja kuli, lai nanūkreit nu beņča zemē. Sapruovēja dzaltonū skustu, izvylka nu mieteļa kārmyna stuņdinīku i pasavēre, cik laika.\nJei salasēja nu kliepa druponys i īlyka mutē. Svieteibai navar pagaist.\nZvierbuli čeikstādami trynuos apleik, čivinēja. Veceite pasavēre iz jūs, attaisēja maizis kuli i nu sova lobuma pasvīde seikajom dzeiveibeņom. Iedit, iedit. Bierneni pyrynojami, ligzdenis vejamys. Voi ta jiusim laika vabaļu laseit, slīku volkuot.\nVeceite purpinēja zam daguna, nūpurynuoja kliepi i otkon pasavēre stuņdinīkā. Jei čabynuojuos ap sovu maizis kuli, saleikuse sēdēja i runuoja ar zvierbulim.\nSoka, ka dorbs mugurys nalauž. Lauž. I kai lauž.\nTaisējēs iz leitu, gaiss taids gryuts i kai pībuozts. Aiz zaļūs kūku lopu lasējēs leita tyucs.\nPalākajūs ceļa putekļūs jau nūmete pa kaidai leita lasei.\nEs guoju da mašynys i pi seve sprīžu. Ak jau veceite brauc cauri Greivulim, ak jau iz Viļānu pusi. Varbyut varēja pīduovuot aizvest ar mašynu. Tik cik vēļ laika puorīs, cikom izatreišu uorā nu Rēzeknis. Juoībrauc veikalā piec putruomu syvānim, piec maizis, piec eļlis. Juoīlej benzins.\nDa i naasam mes pīroduši daīt kluot svešam cylvākam i pīduovuot. Da i laikam piļsātys i svešuma gaiss pīsazeids gorā – nadasadūrt, napaīt sūli pretim, napavaicuot, naaizrunuot.\nDa i kū es saceitu. Svešam cylvākam.\nPiec lobys šaļts brauču iz sātu.\nVītom leits sytuos lūgā, vītom pavysam skaidrējēs. Laiks apsameja piec kotra kilometra.\nPavasara nasamaneigais zaļums, pīneju linejis car ceļa molom, dabasi apsalaiduši palāki i gryuti, vītom izasyt saule i apspeid slapņū pasauli – vyss až aizazīd, aizamirdz, aizalej ar naradzātu gaismu.\nAutobuss beja jau gobolā. Mynuos pa šoseju iz kilometru pīcdesmit stuņdē.\nAtlaižu gaza pedali, aiz leikuma navarēja redzēt ceļa.\nAplejs graņts ceļš, aizalīc par kolnu, obuos pusēs leli bārzi ar apsalaidušim lapainim zorim.\nLelu i šmuku kūku aleja, lopys apsakuorušys, bolti stumbri, pi stumbru zaļa zuole i pīnejis.\nPa ceļu aizguoja saleikušuo veceite ar maizis kuli i dzaltonū skustu.\nNazkas taids, kuo redzeisi tik reizi myužā, a pīmineisi vysu myužu.\nTaida eisa laika šaļts, cikom mašynys lūgā nūzibsnej ceļš, bārzi i vacuo cylvāka dorba salīktais augums. Varbyut cytu pavasari jei itai vaira naīs. Varbyut naīs jau reit.\nTik itei vīna eisuo šaļts kai pīmineklis tovuos acīs.\nPosted on 19.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lv2 Comments on Bejušuo laika pīminekli\nPavasara medeibu sezona: geji, deputati i cyti\nDiv vardivis Viļānu tiergā sēd iz beņča i sprīž par pavasari i ļūbisteibu. Precēs voi naprecēs? Pierks voi napierks?\nCeturtdiena, 15. maijs 2008 18:04\nLatvejā byutu loba dzeive, kab gaisu namaituotu vysaidi rībakli.\nA to, kur na grīzīs, vys kaids maisa dzeivuot.\nTo tys, to itys.\nTo jam cylvāktīseibys, to sazyn kas. To tīseibys paust vīdūkli, to īt guojīnī, to stuovēt ar plakatim piketā, to cyluotīs i kritizēt, to bļaut par sovu hokeja komandu.\nSataisa taidu muokslu, ka saprast navar – čorts voi prezidents izmaļavuots. Cytplanetīts dūmuots voi sābru Matiļde.\nSaroksta taidu literaturu, kuo nivīns naskaita.\nIzdūd vysaidys gruomotys, bukletus. Klausuos nazkaidys radejis.\nA jaunuotne niu kaida? Vīni pušvists – par gobolu napazeisi ni meitušku, ni puiku. Staigoj apleik, biksis nūlaiduši da ceļu, izmaļavuojuši malnys acs, sasukuojuši motus gaisā. Kēdis vīn grab.\nPīsavāruši pa kinom i teļvīzerim seksu i geju, poši uovejās pakaļ. Kas tī pruoteigs saīs. Da ni besa tī naizaugs.\nVārušīs “Panoramu”, vys gudruoki palyktu.\nVoi Latvejis 1. radeju. Da i 2. radejā taida šmuka muzyka. Tys pats Pauls koč voi.\nVoi ta latvīšim nav šmuku gleznu voi pruoteigu muokslinīku?\nKuo uovejās, kuo maļavoj, kuo taisa čučalu instalacejis?\nVysaidim besim tīseibys ir, tik na normalam cylvākam.\nA kur palikt eistajim latvīšim?\nJiems blisi i apšuovs!\nLai reizi par reizem ir mīrs.\nA to pīsaplidiejs pylns pasauļs vysaidu nakryškuonu, smutu i nabarāgu.\nDzeivam cylvākam vaira nav, kur kuojis spert.\nPajimtu blisi i apšautu. Tok navar. Tīseibys iz dzeivi, saprūtit. A žāļ.\nTik loba Latveja saītu, kab variejs apšaut līkūs.\nApšautu vysus saeimys deputatus i ministrus, par reizis dzeive palyktu lobuoka.\nPar reizis i inflaceja apsastuotu, i atsagrīztu sazogtais monts, i mes vysi byutu laimeigi.\nApšautu vysus kreditu deviejus, kas gryb atpakaļ sovu naudu.\nPar reizis dzeive ruodeitūs saulainuoka. Nabyutu juograbynoj saņtimi, varātu “Rimi” pierkt par latim i tik kruot nakleikys i lizeikys.\nApšautu vysus baņditus, zagļus, par reizis iz īlys byutu drūsuok.\nTaipat jī namoksoj nūdūkļu, a tī cītumā tikai sasavuica nu cytu baņditu, kai lobuok zagt, sist i laupeit. Ka jau nav lītys, to tī na cylvāki! Moksoj tik nūdūkļus…\nApšautu vysus gejus i lezbītis.\nPar reizis saimis palyktu lelys, dzymtu daudz bārnu, jūs nivīns naizvaruotu, napavastu, jī vysi izaugtu leli i dzemdeitu otkon jaunus i jaunus bārnus. Latvju tauta zīdātu i zaļuotu, myužam dzeivuotu.\nApšautu latgalīšus, čyguonus, krīvus, belarusus, lītuvīšus.\nPar reizis byutu vaira vītys i naudys. Sasavylkuši vysaidi, gūdeigam cylvākam vaira nav, kur kuojis likt.\nParaugi konkurēt ar vysaidim lītuvīšim – pīstota sovu marketu i bess jūs naraun.\nPar reizis vaļstī byutu parāds. Vysi runuotu vīnā volūdā, dzīduotu vīnys dzīsmis i vīnaiž tautyskai ītu Dzīšmu svātku guojīnī.\nVysim pi mašynu byutu sorkonboltsorkonī karūdzeni. Nabyutu nivīnys oranži streipainuos Georga būrtis.\nNivīns navaideitu, ka gryb nazkū pa sovam. Vysi byutu kai cylvāki.\nTai, kū vēļ varātu apšaut?\nĀ, apšautu staraverus, pareizticeigūs, katuoļus, adventistus, baptistus, krišnaitus, satanistus, jehovīšus. Par reizis vysi ticeitu vīnam vīneigajam i eistajam Dīvam.\nApšautu invalidus. Lai jī par veļti nasamūka.\nApšautu glupūs. Lai jī par veļti naād maizis. Tolka tok tī nikaida nav. Kurs jau nu dzimšonys glups, tī vaira nikuo.\nA kas tev deve. Myusim tok ir demokratiska i atvārta sabīdreiba, eiropeiskos i rītumu vierteibys.\nNūšaut nivīna navar. Tik nūrīt i aprīt, lai nacyloj golvu.\nA to rozalaiduši, pīsaplidiejuši vysaidi uoksti, čapāsli, šismaraki…\nKuo jim besa vajag, kaida sova parāda.\nKuo jī jemās. Kas ta jim maisa dzeivuot?\nLai jī vysi integrejās normalā sabīdreibā.\nDeļtuo ir integracejis programys, integracejis departamenti i ministri.\nVoi ta jim par veļti naudys moksoj?\nLai jem i integrej! Myusim to kaida dzela.\nNā, jemās nazkuo.\nVys nazkas na pa jim, nazkuo cylojās.\nTo jim piketi, to guojīni, to akcejis, to sazyn kas.\nTo tai, to itai.\nTo ar baņtem, to karūgim, to nūzeimeitem.\nTo motus sukoj, to nasukoj, staigoj to nūlaistom biksem, to uodys mietelim.\nTo izačučaloj par buobom, to izataisa par bīdāklim.\nKas ta jim kuo maisa.\nNivīns tok nikuo jim nadora.\nDzeivuojuši, struoduojuši kai normali cylvāki, i nivīns gaiļs pakaļ nadzīduotu.\nPasauļs ir dūmuots eistajim. Naeistī lai teik golā poši.\nKa namuok dzeivuot, lai nadzeivoj.\nPosted on 19.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Pavasara medeibu sezona: geji, deputati i cyti\nPupuzīds, Šustrīs i bezdeleigys\nOtrdiena, 13. maijs 2008 09:20\nLaikam piec vysys taisneibys maņ niu ite byutu juoroksta par latgalīšu rokstu volūdys ortografeju. Par raksteibys reformu i ortografejis seminaru.\nTys byutu pareizi, paradzami i svieteigi.\nPartū ka taidā veidā es sovā dīnrokstā varātu pasaceit, kū dūmoju i doru. Itei byutu muna īspieja pastuosteit, ka itū sastdīņ Rēzeknē nūtiks informativs seminars par latgalīšu rokstu volūdu i juos nuusacejumim.\nVēļ es varātu izstuosteit, kas ir paradzāts itymā seminarā. Varātu pastuosteit, ka tī varēs dabuot nūdrukuotus ortografejis nūsacejumus.\nI ka tū vysu es doru deļtuo, kab beigtūs naaugleigī uo-ō kari, kas pajem par daudz latgalīšu spāka i energejis, lai jī padareitu kū nabejs pruoteiguoku, na rītu cyts iz cyta.\nAk jau nu suoku maņ vajadzātu runuot par saglobuotū raksteibys tradiceju i tū, kas guojs kluot nu jauna. Vajadzātu pastuosteit, kaids itai ortografejai sakars ar Stroda raksteibu i juo suoktuos ortografejis reformys turpynuojumu, tymā skaitā – pījimtū lāmumu izstruoduotajā ortografejis sistemā divskani [uo] apzeimuot kai ar uo, tai ari ar ō.\nVajadzātu pasaceit, ka na jau kača spolvys kruosa nūsoka, cik medeigs jis byus.\nKa kača kruosu doba dalosa nu sova genu kruojuma i tei ir tikai vierspuse.\nA apakšā ir daudzi vaira, vasala sistema, kai tys vyss struodoj, kai nu vīnys šyunys rūnās vasals kačs. Vysa juo mīsa, aste, ūsys, zūbi i meikstais kažuks.\nTaipat ari volūdys raksteiba ir kompromiss, kū pījem par normu. Tei ir sistema, kū var tikai precizēt, na izdūmuot nu jauna – kačs vysod byus kačs.\nKaidim burtim roksta, tei jau cyta runa – ka tik roksta. Kaidā kruosā kačam streipis voi plemis, nav svareigi. Ka tik giun pelis.\nSovu mamu es ļūbeju vīnaiž stypri i kai muoti, i mōti.\nIr labi, ka es jei sovā volūdā varu pīraksteit, cik cīši es juos ļūbeju.\nBet vyspuor es asu nūguruse nu itūs vysu streidu i jimšonuos.\nGribieju pastuosteit par Viļānu tiergu.\nTiergs beja leluoks nakai pyrms mieneša. Speidēja saule, leita nabeja, i tierdzinīki suoce dorbu jau pošā reita agrumā, iz prūm braukšonu cyluojuos tik jau piec vīnu dīnā. Piercieju ari beja gona.\nSpēlēja indiani ar sovom stabulem, beja kasešu i disku buoba, bet jei nazkas beja ar tumbom, muzyku nalaide. Pi stadiona urkstēja syvāni, klīdze zūsyni i rēja sunalāni. Vīnā mašynā beja i truši, tok tī nikuo nasaceja.\nPuors mašynuos beja īslāgta radeja. Cytā skanēja krīvu popsa, cytā latvīšu šlāgeri. Iz puors mašynu beja streipainuos krīvu svātku baņteitis, puors mašynom iz kapota beja tautyski deči.\nParostajā vītā beja ari pļuša dečs ar luoci – pi piļsātys dūmis. Kai eimu, navaru nūsaprīcuot. Vajag že! Taišni pi dūmis!\nMaņ tiergā beja divejis svareigys dzelys. Vajadzēja nūpierkt syvānus i gūvei apaušus.\nKoč zynuoju, ka Viļānūs cīnā agrī tiergi i vysu izpierk jau nu reita, nikai navarieju pīsaceļt. Cikom jau tāvs ar muoti nasuoce runuot, ka vaira nav tolka braukt – vysi lobuokī cyuku mygi byus jau izpierkti.\nAr mūkom ap septenim nu reita aizbraucem da Viļānu tierga. Mašynu to nabeja daudz, ļaužu ar namanēja. Nūlyku mašynu aiz stadiona, i garom vacajim kopim guojom piec syvānu.\nTai i beja. Vysi jau izpierkti.\nPi vīnys buobys beja bolts syvāns ar garu spolvu. Sasaruovs gulēja solmūs. Pi veča beja opoli syvāni ar krotalejom ausīs. Pi cyta veča pa mašynys bagažnīku jorzuoja nazkaidi pusizkāmiejuši syvāni, a taišni sūplok beja mašyna, kur beja kaste, a kastē vīns pats syvāns – opols kai rutuļs i raibs kai puče. Par gabaleņu beja vēļ vīns syvāns – sasaruovs komulī, nūsaļs i biedeigs. Taids pakūds.\nMeklējem, meklējem. Vēremēs, vēremēs.\nCikom jēmemēs, nu jorzaklu bagažnīka aiz pakalis kuoju jau izcēle treis kvīcūšus breinumus i sakratēja maisā.\nMuotei jī napatyka – asūši pabuoli.\nVecs to līlēja – breineigi syvāni, ād vysu.\nMuote to naticēja, par daudz mozi. Da i nazkaidi aizvuorguši.\nNūpierkom opolū Pupuzīdu. Jis i mutis napaplēte, tik maisā nūurkstēja. Jis iz tiergu beja atbraucs nu dzeraunis aiz Preiļu.\nAizguojom vērtīs tūs vīninīku. Kūdū izsmuodēja par reizis. Mozeņū vēremēs, vēremēs, nikai navarēja saprast. A tys taids šustrys – sukstinēja vīn pa gaisu, da i smecere te solmūs, te jau puori bortam. Až lēce sasavasaluot. Atbraucs nu Stabuļnīku dzeraunis.\nTai i nūpierkom puoreiti. Niu myusim diveji syvāni – Pupuzīds i Šustrīs. Gūvei apaušus tože nūpierku. Kai reize spolvys kruosā.\nAizvedem iz sātu, a syvānim myura klāvā solts. Juotaisa durovys cīši. A kai aiztaiseisi – bezdeleigom kai reize ligzda juolepej. Lidinej pa pogolmu ar muolim kņuobī, pi dorba nateik. Taipat tok sāta juotaisa, bārni juoperej. Cikom sakaļss muoli, cikom saness syltumam mygu. Tai i nasaīs zam aizliduošonys izvoduot ūtra perekļa.\nPamessi škierbu, otkon viejs valk. Otkon syvāni treis i naguļ.\nPajiemu Šustrū kliepī, iznešu uorā i īlyku kastē vystu sieteņā. Gaiļs vēļ nūsavēre par placu i nūsaklīdze, ka tai tei dzela naīs vys. A kas to juo klausuos. Lai mozī guļ sauleitē.\nPajiemu Pupuzīdu, a tys kai kačalāns – sēd kliepī i nikuo nasoka. A sylts taids, meikstu uodeņu. Saulē obeji sasyla i aizmyga.\nPiec šaļts, kod jau guojs iz gūvs slaukšonys laiku, Pupuzīds izavēle uorā nu kastis i mudri pa vystu sieteņu šukstinēt. Daguns zemē da ocu, rūk zemis i pats prīceigs! Aste gryndzynā.\nA Šustrīs sēd kastē, verās i nikuo nasoka. Sauleitē labi, sylts.\nBezdeleigys, īraudziejušys itaidu naparādu klāva prīškā, suoce klīgt. Lidoj tik i klīdz.\nCylvāka nasabeist a ni, var koč kas staiguot pa klāvu, nasabeist. Syvāna bais.\nTaida saguoja tierga dīna myusu sātā. Jauna dzeiveiba kluot.\nPosted on 19.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Pupuzīds, Šustrīs i bezdeleigys\nPosted on 19.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Blogs, emuari, teikla dīnysgruomota, teikla žurnals ci teikline\nPasaulī vaira laimis kai dreikst\nPiektdiena, 2. maijs 2008 12:01\nŠudiņ beja breineiga dīna. Es nikuo nadarieju.\nAizguoju iz kinu “Irina Palma”.\nGols golā padarieju vaira kai cytom dīnom, partū ka nikas nabeja obligati. Es tai beju izdūmuojuse – nikas nav juodora. Tikai tys, kuo gribīs.\nSakuortuoju ustobu, palieju pučis. Izsvīžu uorā nazkaidus kramaslus.\nVysod jau sasakruoj monts, kuo ir žāl izsvīst par reizis, a kuo navajadzēs nikod.\nEs izdūmuoju, ka maņ pateik dzeivuot. Bez kaida īmesļa.\nLaikam verūtīs pa lūgu, kai iz īlys viejs dzan smiļkti i gaisā pasaceļ dzaltons maiseņš.\nKai jis ceļās, ceļās. Dasadur trolejbusa steigom, apsatyn ap druoti, saplūk i kreit. Kai otkon pīsapyuš i lieni laižās puori īlai.\nIr reizis, kod pat našmukys lītys ruodīs lobys.\nTuo poša maiseņa zaļā zuoleitē es īneistu, a zylajūs pavasara dabasūs jis izavēre tik vīgls, breivs i kai na nu ituo pasauļa.\nTymā šaļtī es nadūmuoju, ka jis nasapyus symtim godu, ka jis ir myužeigs i myužeigi pluovuos nazkur pa zemi, iudiņūs i samaituos dzeivi cik ļaudim, lūpim i zvierim, putynim, zivim. Cik puču saknis sasapeis juo lomotuos i cik viersyunis natiks jam cauri i nūsmaks.\nJis eistyn byus myužeigs. Cik es dzeivuošu, tik atguoduošu ituos šaļts.\nKai stuovieju pi lūga i vierūs. Kai vīnu šaļti es poša beju tys maiseņš i treisieju nu bailis pagaisynuot sovu vieju i nūkrist.\nTaidā jutūnē darātu īsaciklēt – pajimt par plūstu, iz kuo braukt pa dzilim i strāšnim iudinim. Taidu lobu dūmu, ka nikas jau nanūteik, a vysleidza nūteik šmuki i ar mani.\nKa es asu i radzu.\nUorā šmuks laiks. Vyss spryuk augt i zīdēt aizturātā augšonys i zīdeišonys prīcā. Seņ tok beja laiks.\nPīninis rauga pabuozt golvys i zīd. Primulys, narcisis, tulpis.\nZuole sytās nu zemis i stīpās garumā.\nKa nabyutu tik nūdruoztai, varātu saceit, ka kai puosokā, a niule juosoka, ka ir kai dzeivē. Tik dzeivā dzeivē, ka dzeivuot prīca.\nKina suocēs ar liduojumu.\nLidmašyna lānom nūsalaide, jei sleidēja puori teirumim, pļovom, celim. Puori sātom i pogolmim. Cikom jau varēja īraudzēt, ka cylvāki īt sovus ceļus.\nKinys vieršonuos ir taida nūsalaisšona svešā pasaulī i jaunys pīredzis īgiušona.\nKinys laikā var dabuot pīredzi nadzeivojūt – tik verūtīs i kaidu šaļti asūt cytam.\nKina beja par sīvīti, kas izkuope nu ramys i izdarēja vaira kai dreikst.\nJei gribēja izgluobt sovu cīši slymū unuku i aizguoja peļneit naudys iz seksa klubu.\nBeja interesnai vērtīs, kai īvuiceitū gūdeigi audzynuotuos i sabīdreibys moralis normu īgrūžuotuos sīvītis rībumu juos sejā nūmaina apjiemeiba padareit sovu dorbu. Labi padareit tū, kū nu juos gaida.\nJei sēdēja iz krāsla i braucēja veirīšu putynus. Jī beja ūtrā pusē sīnai, jūs storpā beja tikai caurums, kam izbuozt cauri.\nJei beja zeme, kas nūdzieš veirīšu guni. Rūka, kas apmīrynoj nazcik veirīšu.\nSabīdreiba jū beja atzynuse par nadereigu. Jei beja par vacu dorba tiergam, jai vaira nabeja pat sovys sātys. Puordavuse unuka uorsteišonai.\nJei nikod myužā nabeja struoduojuse. Jei nikuo namuocēja.\nTok izaruodēja, ka ir vīna līta, kur jei ir vysu lobuokuo. Veirīši stuovēja ryndā piec juos gluostu. Jim navajadzēja nivīnys cytys.\nZalā puors ļaužu šaļtim nazyn parkū smējēs.\nVysod ir interesnai vērtīs kinu kūpā ar svešinīkim. Tei ir taida kai solidaritate, kai kūpeibys sajiuta, kai sovys vīntuleibys puorkuopšona.\nKai zals īsatyn tymsā i vysim prīškā iz boltuo ekrana suoc doncuot breinums.\nTys ir pavysam cytaiž kai gaismys spēlis datora monitorā.\nNazkod vierūs kinu Minskā.\nMaņ guoja smīklys tī, kur cyti klusēja. Jī smējēs cytuos vītuos, jī beja cyti. Šaļtim jī dzīduoja leidza. Šaļtim apklusa.\nTai i nasaprotu, kas tys beja. Es nabeju sovejuo.\nKinys beiguos lidmašyna pasacēle iz aizliduoja puori.\nVaira nikod nabyus tai, kai ir bejs. Es asu bejuse tymā kinā, tymā pasaulī.\nVaira nikod es navareišu aizliduot prūm.\nLai kur es ītu i kuo radzātu, es nazkod atguoduošu ituos dīnys.\nIzaruodēja, ka kinys zalā vysu svešūs ļaužu vydā beja ari muna draudzine.\nDadzyna iz īlys. Nabeju juos satykuse nu zīmys.\nVarbyut nasatyktu vēļ pusgodu.\nBreineigi, ka ir draugi. Cik jūceigi ir jūs satikt piec laika i atkluot, ka jī ir. Ka jī ir bejuši vysu laiku, tik jūs nikai nav saguojs satikt.\nKa vyspuor ir tik daudz ļaužu, kas dzeivoj i ir sūpluok, a myusim par tū nav nikaidys dalis. Ka ļauds nikur napazyud i tod, ka mes jūs naredzim. Ka jī nazkai iztīk vysu itū laiku. Bez myusu.\nEs navaru byut vysur i byut ar vysim.\nKū vaira ļaužu es sateiku, tū mozuok nu jūs es vareišu satikt kasdīnys.\nKū vaira es daboju, tū vaira byus juopagaisynoj.\nKū vaira zemēs es asu bejuse, tū vaira zemēs es navareišu byut.\nTok tys dūd nazkaidu vīglumu.\nApsazynoj, kuo navari, i saprūti, cik daudz vysleidza vari.\nSevkurā šaļtī atsasaceit nu vysa i suokt vysu nu gola. Vīnkuorši paīt molā i suokt cytaiž.\nPartū ka tevī i manī ir vaira vysa kuo, nakai myusim ruodīs.\nPasaulī ir vaira laimis kai dreikst.\nDzeive ir breineiga līta.\nDasadur, dasadur i aizlidoj. Kai dzaltonais maiseņš pavasara viejā.\nPosted on 19.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Pasaulī vaira laimis kai dreikst\nPosted on 19.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Svešī\nPubliskais volūdys maratons\nPiektdiena, 25. aprīlis 2008 09:21\nKab regularai raksteitu publiski, vysu pyrma vajag publiku.\nSauc jū par skaiteituojim, apriejiejim voi leidzjutiejim.\nDīnysgruomota ir viļteigs žanrs.\nMudri var aizkleist sovys vydspusis strupceļā i īsaciklēt tik iz sevi. Kai Dorians Grejs voi Verters.\nVoi ari palikt par uorejūs nūtykumu stenografistu i byut par hronistu, kas dokumentej i komentej. Taidu kai Livonejis Indrikis voi Bremenis Odums.\nPrivatajai dīnysgruomotai zam spylvyna voi slapanajā failā ir vīns aizdavums – sakuortuot sovu pasauli.\nNa par veļti tys ir psihoterapejis veids.\nPubliskuo dīnysgruomota rauga sakuortuot vysu pasauli. Blogeri ir myusu dīnu mesejis – ari tod, ka nūsaspļaun par vysu.\nKas ta cyts byutu raksteišona par pasauļa energejis krizi voi vaļdeibys klaidom, godu vacim zemneicu tortim i puorpasauleigi duorgim tyltim, ka ni raudzeišona kū ta maineit. Voi vysmoz pasaceit sovu nā.\nRunuot ar publiku nabyutu tolka, ka runuotuojs naraudzeitu publikai īvuiceit dzeivuot piec sova parāda. Tys ir kai paplašynuot sova pasauļa rūbežus i sovā pusē dabuot vaira ļaužu.\nRaksteit publisku teikla dīnysgruomotu latgaliski reizē saīt diveji lāmumi – runuot latgaliski ar sevi i ar nazynomū skaiteituoju nazkur virtualajūs monitora teirumūs.\nLai voi kai, obeji ir gona nūpītni sūli.\nJī līcynoj par munu latgalīšu rokstu volūdys prasmi. Ka reali jimā dūmoju, breivi rokstu i nadzeivoju nikaidā mentalajā emigracejā.\nJau lobu laiku nav nikaidys atškireibys, kai raksteit tekstu: latvyski voi latgaliski.\nTys nav moz.\nKasdīnys pīraksteit kū naviņ – tei ir loba pruota dresura.\nKasdīnys līki naspamuot, ka nav kuo saceit – ari tei ir pruota dresura.\nKai ir atzeimuojuši literaturys pietnīki, vīns nu īmeslim latgalīšu literaturys strupceļam ir svātdīnis raksteituoji. Myusu dīnuos nivīns nalītoj latgalīšu rokstu volūdu tik daudz, kab jam nabyutu gryuteibu juos lītuot.\nPaskrīt mozu gabaleņu na bāda. A maratonam juosatrenej mienešim i godim.\nKa nasatrenej regulari, volūdys ir gona eisam zibšņam i dzejai, na garuokam dorbam – prozai i dramaturgejai.\nIr vīgli nūsaukt desmit voi koč pīcpadsmit autoru, kas latgaliski roksta dzeju.\nProzys raksteituojus jau juomeklej ar guni.\nPyrma puors godu Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Elksnis beja izsludynuojs latgalīšu stuostu konkursu.\nAtsauceiba beja, a literaruo kvalitate švuorbuojuos nu vīna gruova iz ūtru – nu postmodernys spēlis raudzeišonys da senejūs rokstu atdzimšonai realisma paradigmā ar lobu tīsu didaktiskys pavuiceišonys i ļaunūs struopeišonys.\nLatgalīšu lugu raksteituoji? Taidi ir?\nItuo goda A. Upeiša konferencē, kas runuoja par latvīšu literaturys žanru puorskotu, teatra zynuotneica Līga Ulberte atzyna, ka krize ir vysā latvīšu dramaturgejā – 2007. godā nav publiceita nivīna luga i nav izguojs nivīns lugu kruojums.\nPar latgalīšu lugom lobuok navaicuot. Jūs nav jau godim i varbyut godu desmitim, partū ka latgalīšu volūdys tikpat kai nav publiskajā telpā, ari teatrī. Ka naskaita puors školu i tautys dramatiskūs kolektivu i etnografiskūs ansambļu vajadzeibom entuziastu saraksteitys ludzenis.\nDaugovpiļs teatris ar VKKF atbolstu ir izsludynuojs latgalīšu lugu konkursu, kura mierkis ir popularizēt latgalīšu volūdu i kulturu. Īsyuteišonys termeņš ir rudinī, žūrejā sūlejās byut teatra vadeiba i profesionali teatra kritiki. Pīsūleitys daža premejis, kūpā 2100 latu.\nRedzēsim, voi nauda var paceļt literaturu.\nLāmums – raksteit latgaliski i publiski – ir sleideigs.\nJuorauga īguoduot, kas varātu byut interesnai, na tikai sev, a ari cytim.\nJuorauga nanūkrist iz nuošu sovys namuoceišonys deļ – ka skrīņ jau kurū kilometru, a volūda i elpa apsaraun, suonūs dyuriejs i nu maratona juoizastuoj pusdceļā.\nRaksteišona latgaliski izlīk rūbežus.\nSok, kuo jemīs – taipat puorskaiteis tik tī, kas muok skaiteit latgaliski. A cik nu tūs, kas runoj latgaliski, ari skaita latgaliski. A cik nu tūs, kas skaita, ar interesi skaiteis munu redzīni par lītom i cylvākim.\nVysleidza taida kai saruna ar sevi. Kai sevkurs teksts patīseibā – pamatā deļ seve voi kaida vīna konkreta cyta adresata dūmuots. Nazinejūt, kas jū puorskaiteis piečuok.\nNu ūtrys pusis, volūda nūsoka temu.\nNav vīgli latgaliski raksteit par kū nabejs cytu, na latgaliskū.\nTaipat kai raksteit par sīvītem i naraksteit par feminismu.\nKas ir bejs periferejā i zam lada, tys runoj par sevi.\nPubliska raksteišona latgaliski ir izalausšona nu sova sātmaļa i ustobys, raugūt īsavērt, kas lobs nūteik pasaulī. Kaidi pasauļa breinumi.\nTys ir izaicynuojums sev i skaiteituojim.\nPartū i interesnai. Partū i rokstu.\nPosted on 19.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Publiskais volūdys maratons\nPosted on 19.05.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags diena.lvLeave a comment on Kas ir dzeivis jāga?


Raiņa muzejs “Jasmuiža” aicynoj iz cepļa kurynuošonys svātkim - lakuga.lv\nKarteņa: Kristaps Runcis\nTemys: Aizkaļne, cepļa izjimšona, cepļa kūršona, Jasmuiža, keramika, pūdnīki\nLatgolys keramikys vacmeistara Andreja Paulāna darbneicā-ceplī “Jasmuiža” Preiļu nūvoda Aizkaļnē 7. i 8. augustā nūtiks ikgadejais keramikys cepļa kurynuošonys pasuokums. Itūgod byus na tikai keramikys cepļa kurynuošona i attaiseišona, bet ari breivdobys kinys vokors i sasatikšona ar kinys “Piļsāta pi upis” radūšū komandu, portalu lakuga.lv informej Memorialūs muzeju apvīneibys puorstuove Zane Grudule.\nCepli kurynuos Tautys lītišķuos muokslys studejis “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” dalinīki. 7. augustā keramiki ar sovim muola traukim pīpiļdeis cepli, kuru, tymā pat dīnā 14.00 stuņdēs ari īkurynuos. Cikom ceplis kurēsīs, vokora gaitā byus īspieja apsarunuot ar pūdnīkim, vāruot cepļa kurynuošonys procesu, vālai vokorā – cepļa lelū līsmu. Cepļa kurynuošonys pasuokumā varēs gasteit leidz pusnaktei.\n7. augusta vokorā 20.30 stuņdēs byus sasatikšona ar muokslineicu Ievu Jurjāni. Muzejā “Jasmuiža” itūšaļt var apsavērt izstuodi “Negaidīti priekšmeti Raiņa un Aspazijas bibliotēkā”, kurā var redzēt Ievys Jurjānis ilustracejis.\n21.30 stuņdēs apmaklātuojim byus īspieja nūsavērt kinu “Piļsāta pi upis”. Pyrma kinys byus ari sasatikšona ar kinys režisoru Viesturu Kairišu, muokslineicu Ievu Jurjāni i Aņša lūmys atveiduotuoju Dāvi Suharevski. Filmys “Piļsāta pi upis” izruodeišonu i tikšonūs ar tuos rodūšū komandu finansiali atbolsta Latgolys regiona atteisteibys agentura, Vaļsts kulturkapitala fonds i A/S “Latvijas valsts meži”.\n8. augustā 11.00 stuņdēs tiks attaiseits keramikys ceplis. Apdadzynuotūs traukus varēs ari nūpierkt.\nPyrma cepļa attaiseišonys apmaklātuoji varēs puorbaudeit sovys zynuošonys viktorinā par Raiņa muzeju, Latgolys keramiku, tuos niansem, viesturi, glazurom. Par pareizom atbiļdem byus ari bolvys. Viktorinu vadeis pūdnīks i TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituojs Andris Ušpelis.\nPar muzykalū nūskaņu pasaryupēs Aizkaļnis sīvīšu vokalais ansamblis.\n7. augusta pasuokumūs īeja byus bez moksys, tok 8. augustā īejis moksa keramikys cepļa attaiseišonys pasuokumā i muzejā pīaugušajim byus 2,00 eiro, školānim, studentim i pensionarim – 1,00 eiro.


Izdareit dreiži, kab sajiuta nanūīt. Saruna ar muokslineicu Agru Ritiņu - lakuga.lv\nKarteņa: Gunārs Vilcāns, Preiļu nūvoda dūme\nTemys: Agra Ritiņa, Jezupa Pīguožņa bolva, Latgolys muokslinīki, muokslinīki, Sandra Ūdre\nVysod asmu skaitejuse, ka muoksla ir sova veida mageja, partū ka skateituojim ļaun īsavērt cytuos realitatēs. Itūgod Jāzepa Pīgožņa bolvu Latvejis ainovu gleznīceibā 180 muokslinīku konkurencē sajēme muokslineica Agra Ritiņa. Saruna par gleznu radeišonys prīcu i Latgolys muokslys sovpateibu.\nVerūtīs tovus dorbus, jī pīsaista ar kaidu eipašu nūskaņu, sajiutom. Voi tovi dorbi īcarāti baudeit emocionali?\nKotrai biļdei ir sovs skateituojs. Kod glezna jū pīsaista, jis ir iz vīna viļņa ar biļdis emoceju, ar autora skatejumu iz attāluotū. Maņ kai muokslineicai ir breids, kod ainova uzrunoj, tod tei biļde ir golvā, tūlaik svareiguokais, lai ir laiks tū emoceju dreiži uzgleznuot. Svareigi izdareit dreiži, kab sajiuta nanūīt. Ainova nateik superkopāta, atsejoju realitati, bet sagloboju radzātuos ainovys kompoziceju.\nPateik maņ vysi godalaiki. Kaids godalaiks, taidu gleznoju: rudiņ – rudini, pavasar – pavasari. Ir dreizī dorbi, ir lānī dorbi. Niu struodoju lānū dorbu. Nūpļauts maureņš ar boltū duobuleņu, kur daudz, daudz zuolis – meditativi līku lapeņu pi lapenis. Itys ir koloristikys dorbs, zaļs vīnā tūnī byutu par garlaiceigu. Vāsī, syltī, kaids kūšuoks tūneits biļdē dorbuosīs kruosu leidzsvorā.\nIr treneņa voi atpyutys darbeni, kod palykuse smuka kruosa paletē, žāļ izlīt. Ļaunu tai kruosai pošai plyust, tod tik dūmoju, kas tys varātu byut – varbyut vāze? Dori i prīcojīs par tū, kas veidojās. Īpludynoj nuokušū tūneiti, vāroj, kai jī saplyust. Te īsavalk zylais, oraņžais. Varbyut, ka tys zylais ir īsaalics kai najaušeiba, bet tys te īsadar.\nKarteņa: Agra Ritiņa “Ziedēšana”, 2020, audaklys, eļļa, 120×120\nKai ir, kod nasaīt, kai grybātūs?\nReizem gleznoj, tod vysu nūmozgoj. Tamā mozguošonys procesā ari kas vīnreizejs saīt. Navajag beitīs nikuo samaituot. Cytreiz “skaistū vītu” naaiztīc, bet gleznu muļļoj, muļļoj… Beiguos izaruoda, ka “skaistuo vīta” traucej biļdei izaveiduot. Ir juoupurej tei “skaistuo vīta”, vyss saīt.\nIztārātuos energejis žāļ nav. Juosaprūt – kod beistīs kū nūmozguot, nateic iz prīšku, esi energeju īgrīzs, bet leidz kulminacejai bailēs nanūvessi. Kod dorbs ir saguojs, ir super loba sajiuta. Pīkusums taids, it kai buļbu teirumu esi nūracs. Bet kaida gondarejuma sajiuta!\nSvareigi, ka pats esi daudz jiemīs, a golarezultats skateituojam ir vīglys. Tū ceļu leidz rezultatam skateituojam nav juoredz.\nVoi sovu žanru i stilistiku atrodi vīgli?\nTys vysā muokslys procesā beja pats gryutuokais. Es pīmīņu tū breidi, kod pabeigta muokslys akademejis magistrantura, īdūts diploms i reizē vaicuojums, kas es niu asmu. Es jau gleznuoju ainovys, cylvāki ari lykuos interesanti, eipaši kusteibā, bet stypruok mani pajēme ainova. Na teira dobys kopiešona, bet ainovys nūskaņa.\n9. klasē skaidri saprotu, ka grybu muoceitīs muokslys vydsškolā. Maņ patyka zeimēt. Suocūt apmeklēt Rēzeknis muokslys koledžys, kai jū tūlaik sauce, sagatavuošonys kursus, tei puorlīceiba nūsastyprynuoja. Es beju loba nūzeimuotuoja, īvārojūt vysys proporcejis, izprotu, kas ir perspektiva, kompoziceja, tonaluos attīceibys. Tys maņ cīš pasadeve, partū var saceit – asmu akademiskuo muokslineica.\nTova dzymtuo piļsāta ir Ludza…\nTī bīži aizbraucu, muni vacuoki, obejis muosys ar saimem dzeivoj Ludzā. Bierneibys vosorys tyka pavadeitys ari Zeiļūs voi Blontūs. Maņ cyti ir sacejuši, ka ir saprūtams, parkū es gleznoju ainovys. Ludzys azari, piļskolns… Kod izcēle katuoļu bazneicu, nu daudzim skotupunktim jei izaver sovaižuok. Taidā skaistā vītā ainova poša īsasāst cylvākūs.\nVēļ Ludzā vysi sportoj, es ari nūsadorbuoju ar rūkysbumbu. Treneņūs skrējom eisuokus i garuokus pūsmus. Maņ patyka eisī pūsmi, partū pateik struoduot dreizūs dorbus.\nVoi muokslinīki vīns ūtra dorbus verās, īsatekmej?\nMaņ cīš pateik izbraukt plenerūs, īsapazeit ar jaunim kolegom, sasatikt ar myusu muokslineicu apvīneibys “V.I.V.A.” meitinem. Kod mes, četrinīks, plenerā struodojam kūpā, vīna ūtrai prosom padūma par tūpūšū dorbu, cyti soka, ka plenerā radeitūs myusu dorbus navar atškiert, kura kuram autore. Bet distanciejušuos mes atsakluojam, kas mes kotra asam.\nIzstuodis parosti īdvesmoj pošai struoduot, izīmu i skrīnu gleznuot. Maņ Latvejis muokslā ir favoritmuokslinīki, kai Silva Linarte, Vita Merca, Laima Bikše, Aleksejs Naumovs. Ir izstuodis, piec kurom pyrmajā šaļtī redzīs – vyss muokslā jau ir pasaceits, kū te vairs kluot pībiļst. Bet atsarūn. Reizem radzu sovu motivu cyta muokslinīka gleznā, atpazeistu kū nu sovys stilistikys. Taids moments drupeit skumdynoj, bet ituos lītys nanūteik apzynuotai.\nAkademejis studeju laikā vairuok vāruoju Vijis Zarinis dorbus, muociejūs, kai jei veidoj kompozicejis. Daudzus godus piec studejom pabeidzu dorbu “Pastaiga”, piec mieneša aizbraucu iz izstuodi, radzu, ka Vijai Zariņai ir dorbs “Pastaiga”, tikai pīcys reizis leluoks, ari piļsātys motivs. I juos dorbs radeits agruok kai muns. Sovaida sajiuta, naizskaidrojama.\nCik laimeigs ir muokslinīks, kod jis ir atrads sovu unikalū izteiksmis veidu. Taidi kai Marks Rotko ar atrostū pavalk sev leidza vasalu godu symtu, kod puorejūs muokslinīku dorbūs var īraudzeit atsasaceišonu nu prīkšmatiskuo, kur tuo vītā struodoj kruosa. Muoksleigi jau taidus vuordus kai, pīmāram, Pablo Pikaso muokslys viesturē uzturēt navarātu, jī ir mainejuši sova laika muokslu.\nKarteņa: Agra Ritiņa “Pavasaris”, 2020, audaklys, eļļa, 80×80\nVoi tu sasajiuti muokslā kai piļneigi breivs individs voi kai Latgolys muokslys tradiceju turpynuotuoja sovā paaudzē?\nJauneibā vīnkuorši gleznuoju, pādejūs pīcūs godūs suocu vairuok apsazynuot sovu vītu taišni Latgolā. Ceņšūs tū izprast, bet nikaidu slūgu tys maņ nav izlics.\nLatgolys muoksla vysumā atsaškir. Aizbrauc iz Reigu, izej izstuodis, intuitivi saprūti, ka tei nav Latgola. Taipat izstuodēs caur cytim dorbim Latgolys muokslinīks atpazeistams izreiz. Itū var sajust intuitivi. Varbyut mes dorbūs naizaveram tik eiropeiski, vairuok kai cyti asam vierzeiti iz impresionismu, drupeit naivumu. Bet leidz golam es tū vēļ nūformuliejuse naasmu.\nKod es Reigā studieju Latvejis muokslys akademejā, jutūs deļ sova latgaliskuma drupeit Reigys vidē nūškiertuoka. Bet tei ir muna individualuo sajiuta. Niu maņ lela prīca par latgalīšu muzikim “Borova MC”, “Bez PVN”, Arni Slobožaninu, kuru dzīsmis latgaliski skaņ Latvejis Radejā i Reigys raidstacejuos, prīca par latgalīšu volūdu, kas skaņ Reigā i par kū nav juosakaunej. Ituo maņ tūlaik Reigā pītryuka.\nIr cyti pīmāri. Osvalds Zvejsalnieks Reigā vysod ir cīneits ari partū, ka jis muokslys vidē īsakļuovs tikpat pylnvierteigi kai Reigys kolegys, nav jutīs nūškiertuoks. Tys līcynoj par latgalīša īškejū spāku.\nTu esi ari školuotuoja Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā. Vīna līta laikam ir muokslā izapaust pošai, sovaižuok – tū vuiceit cytim. Voi storp itom lītom ir lela atškireiba?\nTuos ir div dažaidys lītys. Te, muokslys vydsškolā, mes jau vuicom audzieknim profeseju. Partū dūdam akademiskuos zynuošonys zeimiešonā, gleznuošonā, kompozicejā, kurys, prūtams, paredz atkuopis i stilistiku, bet pyrma ir lykumi. Kas atsatīc iz kompoziceju, pīmāram, īvārojam, ka puču puški centrā nalīkam, izsveram, iz kurū pusi gleznā jis vairuok pasadūs. Atkareibā nu tuo, nu viersa īvārojam taidu attuolumu, nu lejis – taidu. Nūturam vysā leidzsvoru.\nKod es poša gleznoju, es atsaļaunu dareit tū, kū audzieknim stuostu, ka dareit nadreikst, radūšajā procesā nadūmoju par lykumim nicik. Partū ka es zynu, ka itū padareis intuiceja. Procesā man ir interesanti spēlētīs ar kompozicejis laukumim, prīcuotīs par kruosu, kai jei zīžās, kai grybātais saīt voi nasaīt. Kod tei biļde daudz moz gotova, tod tik pīsaslādz dūmuošona, tu nūsasēst i nūviertej, ka vyss kuorteibā, prīcojīs par gotovu dorbu. Ka nav – tod meklej, kai jū savest kuorteibā.\nMozuokim bārnim gon navajag nikuo muoceit, kai vajag voi navajag. Kab naīvīst bailis jimt kruosu, jaukt, reikuotīs ar ūtom. Bet lai jī atkluoj, kai nu vīnys kruosys var dabuot fantastiskys puorejis, pījaucūt cytys kruosys, na tikai boltu voi malnu. Reizem školuotuoji par daudz savuica, kai navajag. Reiz iz īlys maņ pa prīšku guoja vacmāmeņa ar mozdālu, jei kategoriski jam pasaceja: “Dabasi vysod ir tikai gaiši zyli.” Oplom. Kod apsamuokuši dabasi, cik tūņu nianšu varim īraudzeit. It kai caur štampim vysuos jūmuos izīmam, bet navajag jūs likt viersā puorspeilāti.\nKarteņa: Agra Ritiņa “Pa ceļam uz mājām”, 2019, audaklys, eļļa, 90×100\nVoi vysi muokslys vydsškolys absolventi palīk pi muokslys?\nŽāļ, kod redzi myusu bejušūs audziekņus veikalā struodojam. Pīmāram, cytuos specialitatēs izreiz atrūn dorbu, te pošam individuali juobyuvej sovs karjerys ceļš. Daudzi muni vīnaudži ar muokslinīka izgleiteibu naaizguoja muokslys ceļu, kam jim vīnkuorši nabeja darbneicys. Daudzi ir mieginuojuši jū īkuortuot sātā, tys traucēja saimei i bārnim. Tu īsalauz saimis dzeivē, beidzās ar tū, muoksla aizīt ūtrajā plānā aiz saimis. Telpys tryukums “nūgrīž” muokslinīkam struoduošonu kai taidu.\nĪrāta telpa darbneicai Rēzeknē, mozuokais, izmoksoj 60 eiro mienesī. Nav garantejis, ka es ar sovu gleznīceibu tūs 60 eiro atpeļneišu. Daudzi īt muokslinīka ceļu, šudiņ puordūdami sovus dorbus internetā. Tys ari ir sova veida muokslinīka ceļš. Maņ školuotuojis dorbs ir maizis dorbs, partū es varu gleznuot bez raižu, voi munys gleznys nūpierks.


Durova žetoni Krievijas Federācijas monētas (1999-2018)\nKam par darbiem, kam un par darba stāžu\nJump to: 5. Bukšs ari analizej P.\nLai sagatavotos ordeņa izveidei, vajadzēja vairākus gadus.\nStroda Studejā ar raidejuma vadeituoju Arno Jundzi par itim vaicuojumim puordūmuos daleisīs, kai raidejuma veiduotuoji soka — Latgolys zynuotuoji i patrioti. Acta Latgalica 10 Durova žetoni Bukšys narimteiguo dzeivis gaita puortryuka kuortejā lobys grybys pasuokumā — "gastejūt" kai jei poša byutu sacejuse latgalīša sātā na kur ceļāasūt lobā nūskaņuojumā, labi jyutūtīs i labi izaverūt. Acta Latgalica 10 Janinai Bukšai nabeja leluokys prīcys kai dzierdēt, ka Latgolā otkon kas lobs nūteik, ka otkon ir kas padareits, sakūpts, nūskaidruots, uzraksteits, publicāts.\nActa Latgalica 10 Ūtrū, jau oficialū un ar lykuma spāku, sprīdumu ir davuši par lobu dialekta terminam Latvijas breiveibas godūs, kai tys labi zynoms vysmoz vacōkōs paaudzes latgalim. Acta Latgalica durova žetoni Janinys regularī braucīni iz dzimtini suocēs jau Acta Latgalica 10 Arvīn vairōk pīmērstam eistūs vacūs latgaliskūs vōrdus kai vacmūdeigus voi nadailskaneigus, pīmāram, byudi, susātivs, pyune, graule.\nActa Latgalica 10 Pīterburgas laika pūsmā izgleitōtus latgaļus varēja tikpat kai uz pērstim saskaiteit. Acta Latgalica 10 Tūlaik mozō studentu un vydusškoļnīku vacōkūs klašu grupeņa vokorūs peļneja līsu iztyku kai "repetitori" tureigu gimiņu laiskōkim bārnim.\nActa Latgalica 10 Latgolas zemnīku saimisteibas pōrsvorā tyka mēreitas catūrtdaļvolokūs voi catūrtnīkūs, kai tys beja ari Vōrkovas muižā.\nKurš tika apbalvots ar svētā Džordža ordeni. Krievijas federācijas svētā Georga ordenis Kurš tika apbalvots ar svētā Džordža ordeni. Krievijas federācijas svētā Georga ordenis Cieņa durova žetoni šo apbalvojumu saglabājās padomju laikā - Aizsargu lentes krāsas, kas robežojas ar Lielā Tēvijas kara galvenā karavīra apbalvojumu - Slavas ordeni, ir ārkārtīgi līdzīgas Svētā Jura ordeņa lentes krāsām. Pēc Lielā Tēvijas kara bija viegli sastapt veterānus, kuri lepni nēsāja Sv.\nActa Latgalica 10 Golvonais mērkis — saglobōt un izkūpt latgaļu īpatnejōs kuļturas vērteibas kai myusu tautas kuļturas pyura sastōvdaļu. Acta Latgalica 10 Latgolu apdzeivoj latvīši, krīvi, pūli, veļ cytas tauteibas — tagadejī latgalīši, taipat kai Zemgali apdzeivoj vairōkas tauteibas — zemgalīši.\nActa Latgalica 10 Šymūs dokumentūs īraksteitas durova žetoni durova žetoni muižinīku muižu zemu plateibas, muižas āku aproksts, lūpu skaits, uz muižu zemes dzeivojūšū rentablās indikatora binārās opcijas vōrdi, kai ari klaušu un nūdovu, kuras zemnīkim vajadzēja piļdeit, apjūms.\nActa Latgalica 11 Cik daudz energijas, pacīteibas un uzuperēšonas tautas lobā vajadzēja, lai, kai tōļōk redzēsim, varātu pīsadaleit tik daudzūs sabīdriskūs pasōkumūs, un na tikai kai pasivs durova žetoni, bet gon kai aktivs vodūšs darbinīks.\nActa Latgalica 11 M. Apeļa īvodrokstā "Kas doroms Latgolas kulturas paceļšonā"14 losom: "Myusu laikūs kai laikrokstūs, tai ari lykumdūšonas īstōdēs teik vysa vēreiba pīgrīzta saimnīcyskas dobas jautōjumim.\nPiedāvājums arī individuāliem investoriem\nActa Latgalica 11 Piec Acta Latgalica 11 Sādžu ļaužu sadzeives ainas paīt garum kai kino lentē. Acta Latgalica 11 Un durova žetoni Latgolas roksta breiveibas jubilejā nōcu pi Jums, Gūdōtī Tautīši, ar jaunu projektu, kurā pamata principi ir šaidi: a latgalīšu rokstu volūdai jōbyun vīnai, b myusu raksteiba dybynojama uz fonetikas izrunas un zynōtniskim pamatim, c leidzskaņas meikstynojamas ar komatim, d vīnaidi izrunojamōs latgalīšu un videjā izlūksnēs golūtnes rokstamas tai, kai viņas apzeimejamas videjā izlūksnē, e lītojama tikai vīna garuma zeime -ar kuru apzeimejamas absoļuti vysas garōs patskaņas, izjamūt diftongus.\nStroda ortografejis projekts beja izstruoduots eisa gramatikys konspekta veidā un ruoda patīsu pīsasliegšonu tautys durova žetoni.\nActa Latgalica 11 Tai, vēļ kaidu breidi klusumam voldūt, mes apmainejom sovas dūmas, kod pēški otkon pazuda smaids Apeļa lyupōs, un jys, nūpītnys palicis, pīsacēle un dēvēs investīcijas bitcoin projektos qt bogōtō grōmotu skapa. Acta Latgalica 11 Tai kai Latvijas vēsture ir bez Latgolas vēstures un tai kai latvīšu literatura ir bez latgaļu rakstnīkim, tod latgaļu pīnōkums — ceļt gaismā un kaut drusku parōdeit tū, durova žetoni Latvijas trešō zvaigzne ir darejuse un dora kūpejō latvīšu kulturas pyura lobā.\nActa Latgalica 11 Tūmār jau Apeļs, pyrmkōrt, kai rakstnīks jam spolvu rūkā, lai naatlaideigi raksteitu presē par Latgolas izgleiteibas jautōjumim; ūtrkōrt, īsastōj Latgalīšu Skūlōtōju savīneibā, kura tod ir golvonō, kas paceļ bolsu un ryupejās par skūlom un skūlōtōjim Latgolā; treškōrt, sōc jimt aktivu daleibu apriņka durova žetoni dorbā, un jau nu Apeļs kai skūlu vaļdes prezidija lūceklis pīsadaleja delegacijōs, kuras īsaroda Reigā pi vaļdeibas ar praseibu palelynōt nu vaļsts olgojamūs skūlōtōju skaitu Rēzeknes apriņkī, jo Latgolas skūlom tryuka skūlōtōju.\nActa Latgalica 11 Tai, pīmāram, Skrynda gon kai profesors, gon kai šuo seminara inspektors. Acta Latgalica 11 Pīmāram, taidi izteicīni, kai "susednis dāls učiceļs aizbrauce uz gorodu palučāt žalavanni","mat časnaja, taidi durova žetoni par sorok pīci rubļi" — na tikai leidzkara, bet ari pyrmajūs Latvijas pastōvēšonas godūs beja parosta šō apgobola runa. Acta Latgalica 11 Tod nacīšamais skūlu telpu stōvūklis, dažu vacōkūs naveižeiba un vacī aizsprīdumi, ka zemnīku bārni var palikt pavvsam bez skūlas, jo kai myusu tāvi un vactāvi sovu myužu nūdzeivōja, kai mes dzeivojam bez vysaidom skūlu gudreibom, tai pōrdzeivōs ari myusu bārni.\nActa Latgalica 11 Tōļōk M. Apeļs nūsauc pavysam uztraucūšus skaitļus.\nKategorijas: Newsy Telegram ievieš jaunu pakalpojumu - paredzams, ka oktobra beigās sāks darboties Telegram Open Network TON Interneta kurjers Telegrammakuru izveidoja Krievijas uzņēmēji, oktobra beigās paziņoja par jauna uz tehnoloģijām balstīta pakalpojuma atklāšanu blockchain -Telegram Open Network TON. Tās mērķis būs sūtīt šifrētus ziņojumus.\nActa Latgalica 11 Seviški skūlōtōjim tī beja kai laimes mōmuļas nasti. Apeļs — redaktors M. Apeļs beja redaktors un vairōku redkolegiju lūceklis.\nActa Latgalica 11 Bez kaidas tukšōs demagogijas, bez šaurō partejiskuma, kai tys beja naapdūmeigi dareits partiju breiveibas laikā, M. Apeļs vīnmār raksteja nu patīseibas un taisneibas veidūkļa, lītiški argumenteidams sovas dūmas, durova žetoni nu tō kas iznōktu tautas lobā. Acta Latgalica 11 P. Strods, kai radzams nu juo ekstrapolācija pa tendences līniju, napīkryta F.\nTrasuna pagrizīņam īvāruot tautys volūdu un izskaņuos lītuot tautys volūdys formas, bet guoja pa O. Skryndys nūspraustū ceļu, jys, pīmāram, raksteja lasiju "laseju" utt. Acta Latgalica 11 Nav ari šaubu, ka kotrs, kas ir bejis pi jō gyut mīrynōjumu un mudynōjumu turpmōkam dorbam, symtkōrteigi styprynōts rakstnīka Apeļa vōrdim, byus atstōjis jō krāslainū, tai kai dziļas nūpītneibas un nōkūtnes īceru sapnim pīdvastū mitekli.\ndurova žetoni Acta Latgalica 11 Muoksleiga durova žetoni nu tautys volūdys radeja prīkšstotu, ka vyss teik izškierts ar konvenceju nūrunu un politisku pīeju un kai šei pīeja cytaidi dūmojūšim nimoz nav saistūša.\nActa Latgalica 11 Taida vēsturiskā skatejumā bejuse latgalīšu zemnīku izceļōšonas gaita, kura, kai redzējom, īdoloma divejūs golvonajūs pūsmūs. Acta Latgalica 11 Agrarōs reformas laikā Rāznas pogostā jys beja zemes pīškēršonas komisijas lūceklis, tōpēc labi zynōja, kai nūritēja reforma un kai daleja muižas.\nActa Latgalica 11 Beja ari divi cytys sovaideibys šūs ortografejis nūteikumu viesturē: komiseja, turpynojūt durova žetoni gramatiku tradiceju, beja nūlāmuse garumzeimis tikpat kai nimoz nalītuot. Acta Latgalica 11 Durova žetoni veida pasōkums ir ļūti svareigs un kulturalū dzeivi Latgolā uz prīkšu vērzejūšs vyspōri, bet seviški tys apsveicams kai taids, pēc kura lela vajadzeiba ir pošlaik.\nActa Latgalica 11 Tai kai latgalīšu lelum lelais vairuokums, nasaraugūt uz drukys aizlīgumu, sātā beja īsavuicejis laseit nu vacajom gruomotom un beja pīradis pi vacuos raksteibys, tod latgalīšu kulturys darbinīki nūlēme pēc īspējis mozuok īvīst jaunynuojumu, lai naapgryutynuotu kai leidzšinejūs īspīstūs rokstu laseišonu, tai ari turpmuokūs raksteišonu.\nActa Latgalica 11 Vālōk pōrrunōs tyka izteikts, ka te byušūt "Mērnīku laiki". Apeļs referej par myusu literaturu un tōs izredzem, kai ari losa stōstu. Apeļa vadeibā. Apeļs ar referatu: "Pōrskots par latgalīšu rakstnīceibu".\nViņš sacīja, ka darījumi tajā tiks pabeigti ātrāk nekā konkurentiem - Bitcoin un Etherium. Jo īpaši, lai sasniegtu durova žetoni darījumu ātrumu- vismaz tūkstoš reižu augstāks nekā tradicionālajās norēķinu sistēmās Visa un Mastercard un tūkstošus reižu augstāks nekā Bitcoin un Ethereum, uzņēmums plāno izveidot daudzlīmeņu blokķēdi. TON izstrādātāji izskaidro šo tradicionālocryptocurrencies Bitcoin un Ethereum visi darījumi tiek veidoti blokos, un katrs nākamais darījums saglabā datus par iepriekšējiem. Bloki veido ķēdi, un viena darījuma datu mainīšana novedīs pie visa kriptovalūtas tīkla sabrukšanas.\nActa Latgalica 11 Pošlaik Kulturas fonda pabolsti aizīt vīneigi politiskūs partiju aizvējā stōvūšom bīdreibom un organizacijom, kuru bīdri nu atteiceigom politiskom grupom vēlēšonu laikā teik izlītōti kai agitatori. Acta Latgalica 11 Pōrskots par Latgaļu Pētnīceibas instituta darbeibu, kas tyka nūlaseits Apeļa dorbi ir vērteigi kai mōkslas, tai idejas ziņā. Apeļs kai skūlu vaļdes prezidija lūceklis pīsadaleja delegacijōs, kuras īsaroda Reigā pi vaļdeibas ar praseibu palelynōt nu vaļsts olgojamūs skūlōtōju skaitu Rēzeknes Acta Latgalica 11 Tū jys pīrōdeja durova žetoni veidūs: 1 raksteidams pats un mudynōdams cytus raksteit un kuplynōt myusu augūšū literaturu; 2 strōdōdams kai redaktors un vysaidi paleidzādams autorim izdūt grōmotas; 3 organizeidams pats voi tikai pīsadaleidams naskaitomūs cēlīņūs vokorūskurūs beja īspēja uzastōt durova žetoni šymūs sareikōjumūs, jys laseja referatus par latgalīšu rakstnīceibu, poša stōstus un dzejas; 4 jimdams daleibu latgalīšu volūdas un literaturas skūlōtōju kursūs un seminarūs, kurūs laseja atteiceigas lekcijas; 5 dorbōdamīs kai žurijas komisijas lūceklis rakstnīku konkursūs — žurnala "Zīdūnis" redakcijas reikōtajūs konkursūs Acta Latgalica 11 Sovstarpeja informacija beja napīcīšama, lai zynōtu, kai kurs īsareikōjis un kaidas ir kura dorba īspējas.\nActa Latgalica 11 Un kod, piļsātas skūlā īdams, durova žetoni mōceibas stuņdes pasnēdzējs manī īvadynōja nacionalōs apziņas sajyutu un mīlesteibu uz sovu volūdu, es apsajēmu izasorgōt nu krīvu izteicīnim runā, tod izarōdeja, ka latviski runōt nav īspējams, jo munā latviskos runas leksikonā naatsaroda vōrdu, ar kū aizmeit kaunatīšu žargonā lītojamūs vōrdus: "niprimenna, zapravdai, kanešna" u.\nTON tīkls ar savu kriptovalūtu\nAr prīcu jōatzeimoj, ka pošlaik, pēc 10 godim myusu molas naatkareibas, šys žargons tikpat kai pavysam izzudis ari zemnīceibas vydā, un ari te dzēržams skaidrais latgalīšu dialekts. Acta Latgalica 11 Daudzus F. Tjutčeva, S. Jesenina u.\nApeļs aizrauteigi deklamēja nu golvas, kod šūs ryndu autoram iznōce kaidreiz draudzeigi sasacenst runōšonā un deklameišonā.\nApeļs informēja, ka nu skūlas laikim jys jau kaisleigi nūsadevis daiļliteraturas laseišonai — izlasejis gondreiž vysus krīvu rakstnīkus Ļ. Tolstoju, F. Dostojevski, A.


Vente Maison Lattes (34) - page 2\nMaison - Lattes (34970) - 90 m² / 4 p. / 3 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 97 m² / 4 p. / 3 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 160 m² / 5 p. / 4 ch.\n549 000 € dont 4,97% TTC d'honoraires charge acquéreur\nMaison - Lattes (34970) - 202 m² / 6 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 205 m² / 6 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 160 m² / 6 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 92 m² / 4 p. / 3 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 187 m² / 6 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 106 m² / 4 p. / 3 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 160 m² / 6 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 183 m² / 7 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 139 m² / 5 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 170 m² / 6 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 115 m² / 4 p. / 3 ch.\nMaison en vente à Mauguio (34) Maison en vente à Castries (34) Maison en vente à Castelnau le Lez (34) Maison en vente à Sète (34) Maison en vente à Lunel (34) Maison en vente à Juvignac (34) Maison en vente 1 pièce à Lattes (34) Maison en vente 2 pièces à Lattes (34) Maison en vente 3 pièces à Lattes (34) Maison en vente 4 pièces à Lattes (34) Maison en vente 5 pièces à Lattes (34) Maison en vente à Lattes (34) avec jardin Maison en vente à Lattes (34) avec piscine Maison en vente à Lattes (34) avec terrasse Vente maison


Raksts publicēts: 2020.02.28. 12:43:20\n0.65514302253723 56(0) - 0.42862057685852 2020.04.08. 11:33 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=160&act=4&art=48440 ip: 3.233.215.196 usememcache: 1


Preču datu lapa Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi Monitori (190B5CG/00)\nSākt Monitori Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi\nPhilips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi\nInformācija tika modificēta: 02 Dec 2020 14:59:01\nLong product name Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi :\nThe short editorial description of Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi\nPhilips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi:\nThe official marketing text of Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi as supplied by the manufacturer\nShort summary description Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi:\nThis short summary of the Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi data-sheet is auto-generated and uses the product title and the first six key specs.\nPhilips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_, 48,3 cm (19"), 1280 x 1024 pikseļi, 25 ms\nLong summary description Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi:\nThis is an auto-generated long summary of Philips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi based on the first three specs of the first five spec groups.\nPhilips 190B5CG \_ 19i LCD \_ 500:1\_ 250 nits \_ 25ms \_ DVI + Ergo Base \_ Grijs \_. Displeja diagonāle: 48,3 cm (19"), Ekrāna izšķirtspēja: 1280 x 1024 pikseļi, Atbildes laiks: 25 ms, Skata leņķis, horizontāli: 176°, Skata leņķis, vertikāli: 176°


Rēzeknis Centraluo biblioteka izsludynoj konkursu školānim “Alisis konspekts” - lakuga.lv\nTemys: "Alise Breinumu zemē", "Alisis konspekts", konkurss, Rēzekne, Rēzeknis Centraluo biblioteka, Roksts\nBiblioteku nedeļā Rēzeknis Centraluo biblioteka izsludynoj konkursu “Alisis konspekts” (konkurss ilgs da 14. oktobra), aicynojūt aktivi īsasaisteit latgaliski tulkuotuos Luisa Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” kūpeigā (puor)skaiteišonā.\nKonkursā aicynuoti pīsadaleit sevkura vacuma školāni, kurim ir gribiešona (puor)skaiteit pīmynātū gruomotu. Var pīsadaleit individuali voi komandā.\nMierkis: veicynuot skaiteitprasmi i iņteresi par gruomotom, popularizēt latgalīšu volūdu kai unikalu Latgolys ideņtitatis atspulgu Latvejis kulturys i volūdys kontekstā.\nAizdavums: skaiti gruomotu, piec kotrys puorskaiteituos nūdalis izpyldi nūsacejumus spēlei “Konspekts”” (verīs 19. puslopā). “Konspektu” vālams izpiļdeit par kotru puorskaiteitū nūdaļu (taidys ir 12).\nDori tai: izpyldi spēlis nūsacejumus, nūruodi vuordu, pavuordi voi komandys nūsaukumu, školu i klasi voi ari iņterešu izgleiteibys īstuodi, atsyuti konspektu bibliotekai iz e-posta adresi rezcb@rezeknesbiblioteka.lv ar nūruodi “Alisis konspekts” voi īnes bibliotekā (Atbreivuošonys alejā 81, 3. stuovā). Vaicuojumu gadīnī zvaneit 64622061.\nNūslāgumā aktivuokī konspektu autori sajims pīminis bolvys.\nBibliotekā kūpeigi skaitejumi nūtiks:\n21. aprelī 16.00 (Biblioteku nedeļa),\n9. majā 16.00 (Eiropys dīna),\n8. septembrī 16.00 (Storptautyskuo skaiteit i raksteitprasmis dīna),\n21. septembrī 16.00 (Pasauļa mīra dīna),\n14. oktobrī 16.00 (Latvejis dasavīnuošonys dīna UNESCO (1991)).\nMozuokumtauteibu školānus īpazeistynoj ar latgaliskū kulturu 18/12/2018