Novembris 2012 - lakuga.lv\nArchive: Novembris 2012\nLatgalīšu muzykys vaicuojums/ Pi myusim Latgolā!\nReitu Austrumlatvejis koncertzals Rēzeknē tiks pi sova vuorda!\nGrybu tai, kab ilgi… Guntrai jauna dzīsme\n29 Novembris 2012\nGitaristu forums Rogovkā – steiguos sasapiņs pasauļs\nIzguojs kalenders „Senejuo Kruoslova”\nDzīsmis Rēzeknē /Vacūs gazetu viests\n25 Novembris 2012\nVosorys saulgrīžu burvesteibys kuorsovīšu acim\nKolnasāta – 24.11.2012.


18/04/2019 18/04/2019 eukleria\nJohn s. Spong. fe adulta\nAnterior SEMANA SANTA 2019.\nSiguiente Oración de Jueves Santo


Nedeļa LaKuGā / 12.-18.12.2011. - lakuga.lv\nNedeļa LaKuGā / 12.-18.12.2011.\nNedelis kūpsavylkums par nūtykumim i aktualū latgalīšu kulturā i ziņuotū LaKuGā, kab puora šaļtīs byutu informāts par nedelis laikā nūtykušū.\nPar nedeli 12.-18.12. 2011. LaKuGā publycāti 20 roksti par dažaidom ar Latgolys i latgalīšu kulturu saisteitom temom.\nPasaverūt iz aizvadeitū nedeli, var pasceit, ka tymā bejušs daudzi Latgolys kulturā nūzeimeigi nūtykumi na viņ nedelis grīzumā.\nNedeli īsuocom ar tradicionalūs rubryku turpynuošonu. Speciali Latgalīšu kulturys gazetys skaiteituojim – Dūmu pylnu pogolmu decembra izlaidums. Taipat beja ari tradicionalais radejis raidejuma „Latgolys Vuorda” īroksts, kurymā tyka stuosteits ari par LaKuGu.\nLaKuGā bīži stuostom ari par paradzātom izstuodem i nūtykumim Latgolys Kulturviesturis muzejā, bet ituos nedelis laikā muzejs LaKuGā gasteja vasalys treis reizis – stuostejom par muzeja realizātū pedagogiskū programu – 24 stuņdis latgalīts, kai ari viestejom par pošom puormaiņom muzejā, kas izadevušs ar Rēzeknis pošvaļdeibys projekta “Latgolys Kulturviesturis muzeja āku kompleksa rekonstrukceja” paleigu. Muzejā bejom virtuali gon ar video, gon radejis raidejuma versejuos. Ka turpynojom stuosteit par muzejim – pi seve gostūs gaideja ari Bolvu nūvoda muzejs, kur paradzāta Tradiceju kalendera attaiseišona, kai ari apsaveromys cytys izstuodis.\nAizguojušā nedeļā atsavērem iz aizvadeitim pasuocīnim i aicynuojom iz jaunim. Apsavērem, kai guoja Preiļūs, svietejūt kinys „Cylvāka bārns” 20 godu jubileji, kai ari aicynuojom iz Adventa pasuocīnim Rēzeknē, iz rakstneicys Santys Mežuobelis jaunys gruomotys prezentaceju i Juoņa Streiča izstuodis atkluošonu, kas paradzāta jaunnedeļ, taipat raudzejom mudynuot latgalīšus karteņuos dokumentēt Latgolu „garuos trepis” laikā 13. decembrī.\nAizvadeituo nedeļa bejuse ari taida muzykala – LaKuGys skaiteituojim atruodeiti vasali divi jauni muzykys klipi latgaliski – “Dabasu Durovu” dzīsmei „Trešais pagarynuojums” i grupys „Ginc&Es” dzīsmis „Esi latgalīts” video verseja.\nGaideits nūtykums, kas beidzūt realizeja dzeivē, beja latgalīšu autora Raibuo Suņa gruomotys „Pyrma syltī” izīšona i prezentaceja, kai ari stuostejom par bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” ceļojūšu gruomotu goldu, kurymā kai reizi jaunū gruomotu beja vareiba nūpierkt. Ka par tiergim i pierkšonu, tod jaunnedeļ 22. decembrī Reigā (Spīkeru kvartalā) pyrmū reizi nūtyks Latgolys tiergs. Napalaidit garom!\nEipašais latgalīšu kulturā, kas padora itū nedeli par svareigu vysys latgalīšu kulturys vydā – itymā nedeļā tyka izsludynuota pretendentu dasaceišona kasgadejai latgalīšu kulturys Goda bolvai „Boņuks 2011”. Sovus pretendentus var dasaceit leidz jauna goda 13. janvaram. Nu, cikom teik maklāti i dasaceiti pretendenti „Boņukam 2011”, ir atrasti pretendenti „Latvejis muzykys īrokstu Goda bolvai 2011”, kuru vydā ir ari puorstuovi nu Latgolys nūvoda.\nBeiguos tik gribim atzeimuot, ka tyvojūtīs Zīmyssvātkim i gaideitam Jaunam godam, ari LaKuGai byus taids „svātku režims” – kotru dīnu raudzeisim ite izturēt svātku sajiutys i nūskanis, apkūpojūt i skaiteituoju viereibai pīduovojūt latgalīšu dzejūļus par Zīmyssvātkim i zīmu, kab raksteit karteņuos i skaiteit pi egleitem dzejūleišus varātu ari latgaliski. Pyrmuos nūskanis var nūgiut jau šudiņ!\nPrīceigu jaunu nedeli i cerom iz boltim svātkim (nu vysmoz Latgolā)!\nKarteņā: šaļteņa Latgolā, Bieržgaļa golā 11.12.13. 14:15


Node > "Zaļais birojs". Somijas piemērs.\nIndsendt af Anita Apine\nTirsdag, 9 juni, 2020


Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm | Lovecynthia sommier a lattes bultex 160x200. sommier a lattes 160x200 pas cher. sommier a lattes et matelas 160x200.\nSommier Lattes 160x200 Cadre Fixe Cm. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200 Avec Cadre Cm CONFOBED NEWBEDKIT. Sommier Lattes 160x200 H V A S Lection Morphologique 160 X 200 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 CADENTRO Cm 9 Pieds Lit. Sommier Lattes 160x200 SEDAC OPTIZONES 160 X 200 Cadre 5 Zones De Confort. Sommier Lattes 160x200 En Kit Cm. Sommier Lattes 160x200 D Co H Tre. Sommier Lattes 160x200 44 Jeu 5 Pieds. Sommier Lattes 160x200 Cadre 140x190 Cm France Matelas. Sommier Lattes 160x200 Sommiers KIT SOMMIER ALLOmatelas. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 Tapissier Simili Taupe Flexibles Par 5. Sommier Lattes 160x200 ESPEVÄR Gris Fonc. Sommier Lattes 160x200 Les Meilleurs Sommiers 160 X 200 Comparatif En Ao T 2019. Sommier Lattes 160x200 ABC MEUBLES Kit France 2 Places KIT Brut. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm. Sommier Lattes 160x200. Sommier Lattes 160x200 KIT 18 Cadre Alin A 5 Cm. Sommier Lattes 160x200 Cadre Cm.\nRelated Tags: #sommier a lattes bultex 160x200 #sommier a lattes 160x200 pas cher #sommier a lattes et matelas 160x200 #sommier a lattes 160x200 conforama #sommier a lattes 160x200 but #sommier a lattes 160x200 ikea #sommier a lattes recouvertes 160x200 #sommier a lattes 160x200 en solde #sommier a lattes 160x200 #sommier cadre a lattes 160x200


Izguojs pādejais “Katōļu Dzeivis” numers - lakuga.lv\nKū skaiteisim žurnala “Katōļu Dzeive” decembra numerī\nMoto: Iz tom jaunajom atlasem lai ir vysa myusu cereiba…\nByusim pateiceigi i izavēlēsim duovynuošonys filozofeju!\nZeime deļ cylvāka bārnu…\nTukša vīta napalīk\nLatvejis apvīnuošonys kongresa atcerei\nLīceiba par Fraņci Kempu\nAr Latgolu sirdī (par karti ar tamā īzeimātom vītom, kur šyupeļs kuorts kulturviessturis dryvys kūpiejim)!\nIz kurīni dūdās veirīts?\nSloveneja sajēme svieteibu\nSvātceļuojums pi Fraņča Trasuna\nKū mes nadraikstam aizmierst\nLaika puorbaudi izturiejušais\nŠkirūtīs nu „Katōļu Dzeivis”\nSkatīņs iz Viļānu\nGudrais suņs – Taro\nBreineiga Dīva apsavieršona!\nJuoņa Keiča dzejūļu atvārums\nKonstaņce Daugule-Kempa „Dālam trymdā”\nLeopolds Kemps nu Miglinīku dzymtys myužeibā


Shuhrat O'rolov - Ya lyublyu tebya (Я люблю тебя) » Original mp3 musiqalar ko'chirish / Скачать mp3 музыку бесплатно без регистрации\nShuhrat O'rolov - Ya lyublyu tebya (Я люблю тебя)\nДата: 4-09-2019, 16:36\nСлушать Shuhrat O'rolov - Ya lyublyu tebya (Я люблю тебя)Shuhrat O'rolovYa lyublyu tebya (Я люблю тебя)\nСкачать Shuhrat O'rolov - Ya lyublyu tebya (Я люблю тебя) mp3\nНа этой странице вы можете скачать или прослушать песню «Shuhrat O'rolov - Ya lyublyu tebya (Я люблю тебя)». Для того чтобы скачать песню в MP3, Вам нужно кликнуть по кнопке «Скачать». Для прослушивания песни вам надо нажать на кнопку «Слушать»\nShuhrat O'rolov barcha mp3 taronalari:\nShuhrat O'rolov Ya lyublyu tebya (Я люблю тебя)\nShuhrat O'rolov Sevaman\nShuhrat O'rolov Nega bugun


Latviešu - Vēstījums, 2015.g. 2. Jūnijs - 19 Videos Messagio di Medjugorje - Medjugorje Message - June 2, 2018 - 2 giugno 2018 - Medjugorje WebSite\nPrevious : Slovenščina - Sporočilo, 2. junij 2018\nNext : Українська - Послання, 2 червень 2018


NEPLP izsludynoj konkursus par raidejumu veiduošonu Latgolys plošsazinis leidzekļūs - lakuga.lv\nTemys: NEPLP, radeja, raidejumi, Roksts, televizeja\nNacionaluo elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūme (NEPLP) izsludynuojuse divejus konkursus par raidejumu veiduošonu 2015. godā Latgolys regionalajūs i vītejūs plošsazinis leidzekļūs, kas raida televizejis i radejis programys. Obeju konkursu mierkis ir sabīdreibys sasalīdiešona, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošona, kab panuoktu Latvejis identitatis i pīdereibys sajiutys styprynuošonu caur regionaluos i vītejuos identitatis apsazynuošonu i veicynuošonu, itymā procesā īsaistūt Latgolys regiona puorstuovus kai medeju satura veiduotuojus i izplateituojus.\nObejūs konkursūs pretendentim sovi dasacejumi juoīsnādz da 2015. goda 6. februara, nu lāmumu NEPLP pījims da 19. februara.\nSaskaņā ar konkursa nūlykumu par TV programu veiduošonu, tuo finansiejums ir 35 571 eiro; taida poša summa pīškierta konkursam par radejis programu veiduošonu (konkurss teik finansāts nu NEPLP pīškiertajim leidzeklim sabīdreibys salīdiešonys, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošonai 2015. godā sabīdryskuo pasyutejuma ītvorūs). Sabīdryskais pasyutejums paradzāts regionalajim i vītejim elektroniskajim plošsazinis leidzeklim i producentu grupom Latgolys regionā.\nSaskaņā ar konkursu nūlykumu par TV i radejis programu veiduošonu, konkursu prīškmats ir sabīdriski politisku televizejis i radejis raidejumu (latviski/latgaliski) veiduošona Latgolys regionā 2015. godā sabīdreibys salīdiešonys, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu eistynuošonys ītvorūs.\nKonkursūs ir aicynuoti pīsadaleit:\n– regionaluos i vītejuos televizejis, kai ari regionaluos i vītejuos radejis, kas atsarūn (juridiskais adress) Latgolys plānuošonys regionā, kai ari Latgolys kulturviesturiskajā teritorejā i kas atbylst Elektroniskūs plošsazinis leidzekļu lykuma (EPLL) 71. panta ūtruos dalis nūteikumim attīceibā iz elektroniskajim plošsazinis leidzeklim, kam var tikt nūdūta daļa sabīdryskuo pasyutejuma;\n– producenti voi producentu grupys, kas nūslāgušys vīnuošonūs par raidlaiku regionalajuos i vītejuos televizejuos voi regionalajuos i vītejuos radejuos, kas atsarūn (juridiskais adress) Latgolys plānuošonys regionā, kai ari Latgolys kulturviesturiskajā teritorejā i kas atbylst EPLL 71. panta ūtruos dalis nūteikumim attīceibā iz elektroniskajim plošsazinis leidzeklim, kam var tikt nūdūta daļa sabīdryskuo pasyutejuma.\nObeju konkursu nūlykumi atrūnami NEPLP sātys lopā.


LaKuGa – Nūtiks Andra Eriņa dzīšmu programys papyldkoncerts\nLaKuGa 24. Septembris, 2015. gods Comments Off on Nūtiks Andra Eriņa dzīšmu programys papyldkoncerts\nItūgod latgalīšu muzikam, dzīšmu i tekstu autoram Andrim Eriņam byus 60 godu jubilejs, kam par gūdu 22. novembrī Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē nūtiks autorkoncerts “Dvēseles tilti”. Jemūt vārā lelū atsauceibu, izsludynuots papyldkoncerts, kas GORĀ skanēs nuokamuo goda 23. janvarī, informej koncerta producente Aija Eriņa.\nKoncertprogramā “Dvēseles tilti” Andra Eriņa skaneiguokuos dzīsmis izdzīduos i izspielēs pats komponists, Aija Eriņa, Eriņu i Vuorkaļu saime, Olga Rajecka, Ingrida Balode-Augstkalne, grupa “Dricānu dominante”, “Baltie lāči”, “Ginc un es”, folklorys draugu kūpa “Vīteri”, “Laimas muzykanti”, Rēzeknis nūvoda jauktais kors “Ezerzeme”. Pasuokumu vadeis Agnese Eriņa i kinorežisors Juoņs Streičs.\nMeļdeņa i vuorda meistara Andra Eriņa autorkoncerts “Dvēseles tilti” nūtiks 2015. goda 22. novembrī 17.00 i 2016. goda 23. janvarī 17.00 Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē. Beleti nūpierkami “Biļešu paradīzes” kasēs i škārsteiklā.\nATSLĀGVUORDI » Andris Eriņš, jubilejs, koncerts, Latgolys viestnīceiba Gors, papyldkoncerts, Roksts


Juicy Couture Viva La Juicy 3.4 Fl. Oz. Eau de Parfum Spray - Beauty & Personal Care | Katalay.net\n0 745 Added on 07.08.2018\nMandarin - Wild Berries - Bold Gardenia - Honeysuckle - Jasmine - Caramel - Vanilla - Sandalwood - Amber - Praline\nBeauty & Personal CareFragranceWomen'sEau de ParfumJuicy Couture\n0 603 04.12.2019\n0 530 02.12.2019\n0 9.352 20.11.2018\n2 3.779 25.08.2018


Apsaverama izstuode “Preiļi gleznās” - lakuga.lv\nTemys: gleznys, izstuode, Preiļi, Preiļu Kulturys noms, Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejs, Roksts\nDa 12. februara Preiļu kulturys noma konfereņču zalā apsaverama Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja izstuode “Preiļi gleznās”.\nKolekceju “Preiļi gleznās” veidoj dažaidu autoru apmāram symts muokslys dorbi, kurymūs īmyužynuots Preiļu muižys apbyuvis komplekss ar romantiskū parku, pili, kapelu, klāvim, sorga sātu i parka vuortim, piļsātys īlys, sātys, tyvuokys i tuoluokys apleicīnis ainovys. Itī muokslys dorbi puorsvorā muzejā tykuši kai muokslinīku duovynuojumi, muzeja organizātūs pleneru rezultatā.\nPleneru tradiceja Preiļūs aizasuokuse jau tuolā paguotnē. Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja kruojumā atsarūn dorbi, kas datejami ar 1980. godu, – nu plenera, kurymā pīsadalejuši Reigys Tautys tāluotuojmuokslys studeju dalinīki. 1995. godā Preiļūs nūtyka Rēzeknis Muokslys koledžys audziekņu pleners, nu 2002. godā – jaunūs muokslinīku vosorys praksi turpynuoja Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis studenti. Profesionalūs muokslinīku plenerus muzejs suoce organizēt 1998. goda vosorā. Nu 2005. goda par tradiceju palykuši rudiņa pleneri Preiļūs i nu 2010. goda – ari Rībeņūs – šaļtī, kod doba pīrymuse piec plaukšonys, augšonys i augļu brīsšonys, nu kruosys sajāmušys pylnbrīdu. Rudiņa plenerūs pīsadola profesionali muokslinīki nu Latgolys, Reigys, nu 2007. goda – ari gosti nu cytu vaļstu. 2015. godā Preiļūs nūtyka pyrmais Jezupa Pīguožņa vuordā nūsauktais muokslinīku pleners, veļteits dyžonajam nūvodnīkam, ainovu gleznuotuojam.\nOrganizejūt plenerus, teik veicynuota nūvoda muokslinīku rodūšuo darbeiba, jaunūs muokslinīku izaugsme, kai ari Preiļu nūvoda i piļsātys atpazeistameiba. Itūs profesionalūs muokslys pleneru rezultatā Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzeja kruojums regulari teik papyldynuots ar augstvierteigim muokslys dorbim. Godu gaitā leluoks palics i dalinīku sastuovs, i teritorialī rūbeži gleznīciskūs ainovu vaicuojumūs. Muokslinīki soka, ka plenerus juoreikoj jaukuos saskarsmis deļ, kū vīnā vasalumā sakausej muokslinīks, cylvāki i vide.\nIzstuodē eksponāti vairuoku autoru dorbi nu muzeja kruojuma muokslys kolekcejis.


Latgolys žurnals “A12” ar jaunom rubrikom pieteis pīrūbežu i cīmu stuostus - lakuga.lv\nItuo goda augustā leidz ar 36. numera izīšonu sešu godu pastuoviešonys svātkus sviņ žurnals par Latgolu “A12”. Septeitū darbeibys godu žurnals uzsuoc ar div jaunom rubrikom – stuostu serejā “Cilvēks un ciems” tiks pieteiti gon plaukstūšī, gon izmierstūšī Latgolys cīmi, bet “Robežlīnijas” vess iz Igaunejis i Sūmejis nūmalem Krīvejis pīrūbežā, kab maklātu īspiejis i vylktu paralelis ar Latgolys situaceju.\nŽurnals “A12” rodīs 2012. godā Rēzeknē, i tys viestej par cylvāku celim i nūtikšonom leluokūtīs Latgolā – ap šoseju A12 nu Jākubpiļs leidz Latvejis Austrumu rūbežam. Žurnals izīt 6 reizis godā, 2018. goda augustā svynūt jau 37. numura izdūšonu. Kotrā žurnala numerī skaiteituoji teik vasti gon iz dažaidom Latgolys vītom, gon aicynuoti intervejuos īpazeit latgalīšus i ar Latgolu saisteitus cylvākus, taipoš bīži viņ caur latgalīšu acim teik īpazeitys ari cytys vaļsts.\nŽurnalā daīmama informaceja par Latgolys muokslys telpā nūteikūšajom izstuodem, viesteits par jaunuokajim izdavumim i muzykys īrokstim latgaliski. Žurnala stuostūs teik izcaltys Latgolys vierteibys, rūsynojūt runuot par pozitivajom puormaiņom.\nJaunuokajā žurnala numerī stuosti aizvad iz Kruoslovys nūvoda Indru i tī itūvosor atkluotū Laimis muzeju, Pušys azara krostā atdzymstūšū Babru muižu, Rēzekne–Daugovpiļs šosejis molā īpazeitajom lūgu mežginem, Lūznovys pogosta Zosnys legendom, kai ari Viļānu nūvoda Sokolku pagostu ar tuo izatukšuošonys liktini. Taipoš jaunuokuo žurnala puslopuos var satikt izcyluo liduotuoja Jezupa Baško mozdālu Jezupu Baško Trešū, Bolvu uzjiemiejus Lailu i Ivaru Saides, treis Kruoslovys nūvoda pogostu puorvaļdneicu Ēriku Gabrusāni, dirigenti Ruotu Salmiņu i Stiernīnis varganisti i kulturys dzeivis dvieseli Īvu Zepu.\nPaplašynojūt žurnala rubrikys, turpmuokajūs četrūs “A12” numerūs tiks pīduovuots īpazeit Latgolys cīmu stuostus i dzeivi Krīvejis pīrūbežūs cytuos vaļstīs. Rubrikā “Robežlīnijas” tiks analizāta situaceja i maklāti rysynuojumi iz Igaunejis i Sūmejis pīmāra Krīvejis pīrūbežā – kai aktivizēt socialekonomiku, pīsaisteit cylvākus, vīnlaiceigi saglobojūt eipašu kulturtelpu vaļsts nūmalēs, bet rubrikā “Cilvēks un ciems” īpazeistynuos gon ar Latgolys cīmim, kuri atsateista, gon ar taišni pretiejim – izmierstūšim pīmārim. Jaunuos rubrikys žurnala puslopuos tūp Latvejis vaļsts budžeta finansātys mierķprogramys “Reģionālo un vietējo mediju atbalsta programma” apakšprogramā “Atbalsts sabiedriski nozīmīgas žurnālistikas radīšanai medijos Latgales plānošanas reģionā”.


Grupys „Laimas muzykanti” dzīsmei „Sorgeņgeļs” sataiseits video klips - lakuga.lv\nTemys: Angleja, Laimas muzykanti, Latgola, muzyka, Soregengeļs\nGrupa „Laimas muzykanti” pīduovoj jiusu viereibai jaunuokū grupys dorbu – dzīsmis „Sorgeņgeļs” video klipu.\nKlipa fiļmiešona golvonūkuort nūtyka „Laimas muzykantu” koncerttūris laikā Anglejā 2011. goda novembrī, bet gola dorbs padareits Latgolā 2012. goda janvarī. Vīns nu mierkim braucīņam iz Angleju beja izfiļmēt kadrus video klipam, kas tyka dareits kotrā nu mieginuojumim i koncertim breivā šaļtī. Kai atzeist Arturs Uškāns, grupys „Laimas muzykanti” bolsts, – materiala saguoja cīši daudzi, bet klipā izmontuota tyka viņ divpadsmytuo daļa nu vysa.\nDzīsme „Sorgeņgeļs” viereigam klauseituojam ruodeisīs sovaižuoka, nakai īrosts dzierdēt nu „Laimas muzykantu”. Arturs skaidroj: „Leidz šam „Laimas muzykanti” lyka izsvoru iz latgalīšu folkloru, latgalīšu folkroku, koč ari programmuos taipat skaniejušys ari munys autordzīsmis ci instrumentali dorbi („Pi azara”, „Dzāruojeņš”, „Dagda” i c.), bet tuos lelā mārā bejušys tautysdzīšmu stilā i gryuši izškiramys.” Dzīsme „Sorgeņgeļs” suokuos beja raksteita grupys „Patrioti.lg” albumam „Daugaveņa”, bet, Arturam vīnojūtīs ar kolegi (Juri Ostrovski), dzīsme tyka pajimta ari LNT šovā „Dziedošās ģimenes”, kur pīsadaleja ari Uškānu saimis ansamblis, kura sastuovā ir tī poši „Laimas muzykantu” dalinīki. Dzīsme skateituojim i klauseituojim īsapatykuse, tyka sajimts daudzi lobu vuordu i paklauseits īsacejumam īraksteit ari itaidu „Sorgeņgeļa” verseju, kai beja dzieržama šovā.\nArturam tyvs ir pasauļa muzykys (World music) stils, par kuru jis sovulaik ari taiseja raidejumu „Latgolys Radejā” ar nūsaukumu „Spaiti”, i tuo ītekmis dzieržamys ari itymā dzīsmis „Sorgeņgeļs” versejā – skaņ gon afrikaņu džamba, gon īru flauta, gon keltu i britu intonacejis. Kai soka Arturs: „Gols golā senejūs keltu zemēs niule ari struodoj lela daļa myusu izbraukušūs tautīšu. Klips reizē ir ari muna personeiguo suope par sovu tautu, kas vysaidu apstuokļu deļ pamat Latgolu – vīni deļ izdzeivuošonys gryuteibom, cyti – laimis maklādami, cikom Latgola aizaug ar kryumim. „Sorgeņgeļs” ir viestejums gon izbraukušim, gon tim, kas vēļ taisuos braukt paceli.”\nGrupai „Laimas muzykanti” paradzāta uzastuošona Leigū vokorā Rēzeknis estradē, kur tiks svieteiti itī latvīšu svātki kūpā ar cytom Latvejis muzykys zvaigznem. Iz Leigū vokora koncertu „Laimas muzykanti” eipaši gaida Latgolys ļauds nu vysa pasauļa, lai kurīs kur ari nabyutu izkleids.\nGrupa soka paļdis par atbolstu klipa topšonā Anglejā dzeivojūšim latvīšim Līnītei Zobens-East, Helmutam Feldmanim, Daiņam Kundrātam, Jānai Andersons, kas grupai īruodeja šmukuokuos vītys fiļmiešonai Londonā i Mensfildā, Latgolys pusē – Juoņam Munčam, Daiņam Platačam i vēļ daudzim cytim, kai ari Guntim Kaminskim par klipa fiļmiešonu Latgolā.\nKlipa režisors: Arturs Uškāns\nOperatori: Matīss Uškāns, Arturs Uškāns, Guntis Kaminskis, atseviški kadri nu http://www.videoblocks.com\nMontaža: Guntis Kaminskis i Arturs Uškāns (Gunta Kaminska studejā)\nDzīsmis vuordu i muzykys autors: Arturs Uškāns\nIzpiļdeituojs: „Laimas muzykanti” (Uškānu saimis ansamblis)\nDzīsme īraksteita studejā „Meduza Sound” Reigā (skaņu režisors Edgars Skrāģis), studejā „Etnisko skaņu laboratorija” Daugovpilī (skaņu režisors Arturs Uškāns), māstereita studejā „GEM” (Gatis Gaujenieks)\nLaimas muzykanti – Sorgeņgeļs


Lodigkeits Reise Deutsch Andreas Zander | eBay\nMehr anzeigen Lodigkeits Reise von Andreas Zander (2014...\nZander, Andreas: Lodigkeits Reise, Buch\n23. Mai. 2018, 20:16:17 MESZ\nDetails zu Lodigkeits Reise Deutsch Andreas Zander\nLodigkeits Reise Deutsch Andreas Zander\nkischii (121954 )\nErscheinungsjahr: 2014 Gewicht: 390\nVerlag: Europa Verlag Einband: Gebunden\nAutor: Andreas Zander Sprache: Deutsch\nSeiten: 250 Marke: Europa Verlag AG Zürich\nISBN: 9783905811926 EAN: 9783905811926\nAutor Andreas Zander\neBay Product ID (ePID) 194167082\nZurück zur Startseite | Weitere Informationen anzeigen zu "Lodigkeits Reise von Andreas Zander (2014, Kunststoffe..." Zurück zum Seitenanfang\nDeutsche DDR mit Reise-Genre,\nSachbücher mit Strecken-und Reisen-Deutsche,\nDeutsche DDR Sachbücher für Reise


Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi (II) - lakuga.lv\nTemys: Līga Struka, Naaizmērstule, Naaizmērstule 2015, Naaizmierstule, Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss, Roksts, Viktorija Reble\nMogonuos viejs kai zvaigžņu putekļus dzonuoja smolkuos smiļkts, kas myrguoja saulis storūs. Zuole smuordēja kai reibeigs vyroks i sauktiņ sauce atsaguļt, lai izbaudeitu vosorys burveibu, kū tei duovuoja. Kati gryutais iudiņa spaņs beja nūkausiejs, i jei ar gryušu nūpyutu atsasēde iz zemis.\nSaulis stori speidēja taišņi acīs, i Kate acs aizkluoja ar lakateņu. Gryutais spaņs beja nūkausiejs vacū sīvīti, bet jei sovu dzeivis nostu nese ar lelu pacīteibu. Spāku jei roda pi Dīva nalelajā bazneiceņā, iz kuru kotru svātdīni māruoja ceļu gar nalelū ryuceiti, kas tecēja caur ratū bierzeiti – vīnu nu breineiguokajom Latgolys vītom, kur veļdzi var rast ikvīns nūgurs celinīks. Myusu zemē, kurā skaņ breineiguo latgalīšu volūda, kur zylajūs azarūs spūguļojās muokūņaitenis i klusūs pavasara vokorūs pi krysta ceļa molā pret dabasim izskaņ ļaužu dzīsmis par gūdu Dīvam.\nZeme, kur golda vydā smuordeigs maizis kukuleits gaida sovu saimi i agruos reita stuņdēs ūzula zorūs skaņ ceiruļa dzīsme.\nMīleiba pret Latgolu, Dīvu i gimeni vysu dzeivi pavadeja i deva spāku skumu breižūs, kod pruotā īguoja nalobys dūmys i dvēseli nūspīde bādu gryušais akmiņs. Kūpš muotis i muosys zaudiejuma itys akmiņs sirdi nūspīde arviņ vairuok, i sapynā Kati uzlyukuoja skumjuos muotis acs. Taidys nakts vysod beja bezmīga, cīsšonu i puordūmu pylnys. Golvonais vaicuojums, kurs nūsluopēja prīcu, beja: parkū cylvāka dzeive beidzās tik uotri i puortryukst tik nagaideiti? Tik nagaideiti, ka mes pat napaspiejam pasaceit\n“pīdūd” par ļaunu vuordu, napaspiejam pasaceit “paļdis”, kod Dīvs pajem dvieseli pi sevis.\nPar speiti, ka Kate beja palykuse vīna iz plašuo pasauļa, juos sātā vysod vaļdeja sirsneiba, lūpeni beja apkūpti i pabaruoti, kruosnī sprakstēja guņs i golda vydā smuordēja puču puškis i svaigs maizis klaipeņš, kas deve maizis rīciņteņu ikvīnam lyudziejam. Tūmār aiz smaida beja nabeidzama skumu jiura – ik mynotu pītryuka muotis gluosta, sylto vuorda i muosenis smaida, duovojūt puču puškeiti ar vēļ rosys pierleitem iz trauslajom zīdlapeņom – tik trauslom kai cylvāka dzeivis pavedīņs.\nSuopis sasaglobuoja sirdī vysod, lai kur Kate ītu – jau daudzus godus nu vītys. Tuos nabeja fiziskuos suopis – taidys suopis var pīdzeivuot tikai cylvāks, kam ūtrs nūzeimej ļūti daudz i kurs nadūmoj par sevi, bet nu vysys sovys skaidruos sirds cenšās paleidzēt cytim i guoduot par jūs labkluojeibu.\nTik tei prīca beja, ka varēja nūsalyukuot iz Latgolys breinumainajim skotim, dzierdēt vieja šolkūņu myužvacajūs ūzulūs i redzēt, kai plaukst mozuo pučeite turpat ceļa molā, par speiti guojieju sūlim, kas meideja tū mozū radeibeņu, kas ceikstējuos par sovu dzeiveibu i vītu iz pasauļa. Taipat kai mes, cylvāki, ik pa laikam gribim izsprukt nu dzeivis bādom, kas nūspīde myusu sirdi, voi tei beja bierneibā saplāsta maņteņa, nadzeivs putineņš iz pogolma voi ari gryutuokais zaudiejums – pīvylta mīlesteiba, tyva cylvāka zaudiejums.\n…Dabasūs paspeida pyrmo zvaigzneite – tik tuola i solta, bet reizē tik tyva i sylta. Viejs beja pīrims, saule aizguojuse aiz prīžu golu, i sovu suortū byudu jau ruodeja mieness i, kai ruodejuos, smaideja pretim. Vīgla vieja pyusmeņa sapurynuoja Katis motus, a jei smaideja par speiti vysim skaugim i nalobvielim, kas vēlēja ļaunu i skaude par kotru laimeigū dzeivis minotu, kas speidēja kai saule. Katei pīderēja juos spūžais gaismys stors – juos Latgola, breiveiba, kū var just, izejūt agrūs pavasara reitūs sātys pogolmā, i Dīva vuords, kas skanēja mozajā kūka bazneiceņā, saulis storu apspeidātā i snīga puorslu apkluotā tymā dzymtajā vītā, kuru mes saucam par Latgolu i kura kai muomuļa myus sorguos i gaideis sātā vysod.\nAutore: Līga Struka, Rībeņu vydškolys 10. klase\nTiceiba – muna gluobieja\nTeodors Leics beja parosts lauku puika, kurs ar mamu, tēti i muosu dzeivuoja smukā divstuovu sātā. Teodors beja cīši draudzeigs i talanteigs puika. Jis, taipat kai juo muosa Kristīne, vuicejuos muzykys školā spēlēt trompeti. Kristīne beja talanteiguoka i ceņteiguoka, deļtam Teodors jū vysod apskaude i, juoatzeist, reizem pret muosu beja nalaipns, pat rups.\nKai jau kotru godu pyrms školys suokuma, ari šūgod Teodoram i Kristīnei vajadzēja braukt pi uorsta puorbaudeit veseleibu. Kristīne guoja pyrmuo, jai vyss beja kuorteibā. Tod beja Teodora kuorta. Kod uorsts beidze izmekliešonu, juo seja sadryuma. Dakteram Līpam beja aizdūmys, ka Teodoram ir audziejs, ļaundabeigs. Teodors stypri nūsabeida, jam lyka nūdūt analizis i gaideit uorsta zvonu. Teodors cerēja, ka analizis byus lobys, tūmār juo sirsneņa beja namīreiga.\nPiec sešom dīnom uorsts sajēme analižu rezultatus i zvaneja Teodora vacuokim. Dzieržūt ilgi gaideitū zvonu, Teodors beja drusceņ nūsabeids. Juo mama baileigim i nadrūšim sūlim tyvuojuos vacajam, malnajam tuolruņam, ar treisūšom rūkom pacēle klausuli, klausejuos, kū soka uorsts, i pieški… nūgeiba. Teodors vysu saprota…\nKod mama atsamūde, jei klusā bolsā pasaceja, ka Teodoram ir leikemeja i izredzis izdzeivot ir vīns pret desmit. Teodors beja šokeits, nalaimeigs, nasaprasšonā…\nJis īsuoce ceiņu pret ļaunū slimeibu. Lītuoja vysus medikamentus, kū īsaceja uorsti, īvāruoja režimu i lyudzēs, lyudzēs, lyudzēs… Teodora gimine atbaļsteja i īprīcynuoja jū ar dažaidom duovonom i ari lyudzēs, lyudzēs, lyudzēs…\nPuikam ruodejuos, ka ļaunuo slimeiba ir sūds par tū, ka jis reizem švaki izaturēja pret sovu muosu. Teodors, taipat kai juo gimine, beja ļūti ticeigs. Jis kotru reitu i vokoru skaiteja lyugšonys i runuojuos ar Dīvu. Kai varādams jis raudzeja īprīcynuot sovu gimini, eipaši lobs jis beja pret Kristīni.\nKaidu nakti, kod Teodors gulēja, jis redzēja sapynu. Pi juo atliduoja sorgeņgeleits. Eņgeleits beja mozeņš, bolts, kai pūkains muokiuneits, kai saulis stareņš, ar tik labesteigu i mīļu smaidu… Sorgeņgeļs Teodoram saceja: „Tu, Teodor, esi pīruodejs, ka esi labesteigs i ticeigs cylvāks, pādejā laikā tu pret sovu muosu izaturieji jauki, deļtam es tev dūšu ūtrū īspieju. Es ceru, ka tu tū nūviertiesi i dareisi lobu cytim ik mirkli.”\nTeodors pasamūde, vysu izstuosteja mamai i tētem, vysi klusādami ļuovēs lyugšonai.\nKod Leiču gimine aizvede Teodoru pi uorsta iz kuortejū apskati, cereiba, ka Teodors ir vasals, beja moza. Dakters Līpa veice izmekliejumus i saceja: „Teodor, tev vairs brīsmys nadraud, tu esi tys vīns nu desmit, kurs ir izauorstiejs nu vieža. Es izraksteišu tev zuolis, kurys tu dzersi divus mienešus, i tod tu byusi piļneibā izauorstiejs nu sovys ļaunuos slimeibys.”\nTymā breidī, kod Teodors dzierdēja šūs vuordus, jam ruodejuos, ka jis ir laimeiguokais cylvāks iz pasauļa. Leiču gimine beja ļūti laimeiga i pasateice Dīvam.\nKod Teodors pīauga, jis palyka par prīsteri i paleidzēja cylvākim kotru mirkli.\nAutore: Viktorija Reble, Gaigalovys pamatškolys 5. klase\nLatgalīšu kulturā nūzeimeiguokī kūki (II) Maijs 27, 2020


Augstums 570 mm.\nPlatums 480 mm.\nDziļums 150 mm.


Ontona Slišāna 70. jubilejā Upītē svieteis bārnu dzejūļu kūpkruojuma atkluošonu - lakuga.lv\nTemys: dzeja, latgaliešu literatūra, literatura, Ontons Slišāns, Upīte, Vuss apleik maņ munā volūdā skaņ\nGatevejūtīs dzejnīka, nūvodpietnīka, publicista i Latgolys sabīdriskuo darbinīka Ontona Slišāna 70 godu jubilejai, Namaterialuos kulturys montuojuma centrs “Upīte” izdevs Ontona Slišāna bārnu dzejūļu kūpkruojumu “Vuss apleik maņ munā volūdā skaņ”. Gruomotys atkluošona tiks svieteita Ontonam Slišānam veļteitajā pīminis pasuokumā Upītis Tautys nomā 28. decembrī, portalam lakuga.lv viesteja Namaterialuos kulturys centra “Upīte” vadeituojs Andris Slišāns.\nLatgolys dzejnīks, publicists, nūvodpietnīks i folklorys vuociejs Ontns Slišāns dzims 1948. gods 28. decembrī, niulinejuo Viļeks nūvoda Škilbānu pogosta Stabļovā. Bet 2010. godā rakstnīks aizguoja myužeibā. Sovys dzeivis laikā O. Slišāns īguļdejs nanūviertejamu dorbu Zīmeļlatgolys kulturys i viesturis pieteišonā, kai ari vuocs i pīrakstejs Zīmeļlatgolys folkloru, dybynuojs Upītis i Rekovys etnografiskūs ansambļus. Juo dzejūli izdūti 30 gruomotuos, i vēļ naseņ O. Slišāns beja vīneigais dzejnīks, kurs raksteja i izdeve dzejūļu gruomotys bārnim latgalīšu rokstu volūdā. Ilgus godus Ontons Slišāns vadeja ari Upītis biblioteku, izveiduoja i vadeja Upītis kulturviesturis muzeju, kai ari latgaliskajā kulturvidē īdzeivynuoja iz pasauļa vacuokū latgalīšu meilys aiļu i dzīšmu festivalu “Upītes uobeļduorzs”, bez kura niu septembra mieness Latgolys kulturys dzeivē nav īdūmojams. Niu Ontona Slišāna dorbu turpynoj juo bārni i unuki.\nAndris Slišāns potalam lakuga.lv pastuosteja, ka Ontona Slišāna 70. jubilejis atzeimiešona suokusēs jau Ontona dīnys svieteišonā ituo gods janvarī i turpynuosīs leidz 2019. gods 18. janvaram. Tod ari nūsasliegs Ontonam Slišānam veļteitais rodūšūs dorbu konkurss bārnim i pīaugušajim.\n28. decembrī Upītis Tautys nomā Ontona Slišāna pīminis pasuokumā tiks prezentāta dzejūļu gruomota “Vuss apleik maņ munā volūdā skaņ”. Kruojumā apkūpuoti bārnim veļteiti dzejūļi nu 15 Ontona Slišāna gruomotu. Andris Slišāns atkluoja, ka pi dzejūļu kruojuma radeišonys struoduojuse vysa saime. Dūma par dzejūļu kruojumu bārnim dzymuse Ontona Slišāna meitai Māreitei, tok muokslinīciskū nūformiejumu radejuši dzejnīka unuki Kate i Domeniks Slišāni.\nGaidūt kruojuma atdareišonys svātkus, Ontona Slišāna saime soka: “Vyss itys gods veļteits Ontona bārnim raksteitajai dzejai, partū ka jis beja vīneigais dzejnīks, kurs raksteja dzeju bārnim latgaliski. Vysa ituo gods aktivitatis “#OntonamSlišānam70” vaira veļteitys bārnim, tok prīškā vēļ daudzi dorba ari pīaugušajim.” Taipat dzejnīka saime nuoruoda, ka Ontona Slišāna bārnu dzejūļu gruomotys niu ir bibliografisks ratums. Tai kai Latgolys školuos aug vajadzeiba piec latgalīšu gruomotu, Slišānu saime ir cīši gondareita par kūpkruojuma “Vuss apleik maņ munā volūdā skaņ” izdūšonu.\nOntona Slišāna 70 godu jubileja svātki Viļeks nūvoda Upītis Tautys nomā nūtiks jau 28. decembrī 16 stuņdēs. Pasuokumā gasteis tyvi i tuoli Ontona Slišāna draugi. Tīpat Upītē vēļ apsaverama ari dzejnīka meitys Annelis Slišānis tekstilmuokslys izstuode “#100dečiLatvijai”.


Radioasemat Cēsis, Latvia. Kuuntele verkossa. - myTuner Radio


10. A. 1600. Leons Vaiders no Daugavpils Līksnas pag. Rupjā kr.\nDzeivuoja treis bruoļi: divi gudri, vīns glups. Gudrī bruoli darēja vysus dorbus, bet glupais gulēja uz cepļa un nik&127;uo nadarēja. Bruolim tys napatyka. Vīnu raiz gudrī bruoļi soka glupajam: "lztaisētim tu koč spūstys, mož kaidu putnu nūgyutim."\nGlupais bruoļs tyuleņ nu cepļa zemē, yuzys pacaldams aizīt da klāvam, nūgrīž zyrgam asti da kaulam, iztaisa spūstys, aiznas meža molā, nūlīk un pots atpakaļ uz cepļa un guļ vēļ. Gudrī bruoļi aizīt un atrūn zyrgu bez astys, tagad jau ī poši na rodi (priecīgi), pasacējuši, bet kū lai izdora?\nPar kaidu laiku bruoļi syuta glupū, lai īt pasavārtu, mož jau kas spūstuos īleida. Glupais aizīt un atrūn spūstuos kuropatkis (irbes). Jis juos atmatynoj, atsyt un palaiž. Atīt da sātai, bruoļi vaicoj: "Nu, kū redzēji?"\n"A, vot, popa vystys saleidušas, vysus mīžus apēde, es juos atsytu un palaižu."\n"Glupais tu, tuos jau beja kuropatkis."\nGln&127;pais bruoļs izleida uz cepļa un guļ vēļ. Par kaidu laiku bruoļi syuta vēļ glupū, lai īt spūstu pasavārtu. Glupais aizīt un atrūn spūstuos lopsu, atsyt, atsyt jū un palaiž. Atīt da sātai; bruoļi vaicoj: "Nū, kū atrodi spūstuos?"\n"Popa suņs vysas spūstys ,saraustej, atsytu, atsytu un palaižu."\nBruoļi suoka uz jū buortīs, par kū jis naatness da sātai, mož tī na suņs beja. Ūtrreiz ka atrass kū, tod lai nas da sātai.\nPar kaidu laiku bruoļi syuta vēļ glupū, lai īt spūstu pasavārtu!. Glupais aizīt un atrūn natuoļi nu spūstom popu, kurs lasēja sēņs. Jis tyuleņ pi popa kluot: "A," soka, "tu laissi munuos spūstuos sovu suni, vysys spūstys saraustēja."\nPajēms mītu, popu nūsyta, lyka uz placim, atnesa da sātai un ībuoze buļvu dūbē. Bruoļi radz, ka byus slykti. Jī nakti, kad glupais gulēja, nūkova uozi, izvilka popu nu dūbes un juo vītā īlyka uozi, a popu nūglobova.\nPar kaidu laiku popa maita, maklādama sova tāva, atguoja uz jū sātu. Prosa nu bruoļim, vai naredzējuši juos tāva. Bruoļi soka, ka nav redzējuši. Glupais bruoļs, sādādams uz cepļa, soka: "Kaids tovs tāvs beja?"\nMaita pastuostēja: "Taids, kai vysi cylvāki, ar divi rūkys, ar divi kuojys, tykai ar buorzdu."\nGlupais soka: "Es taidu nūsytu pī sovom spūstom, atnešu un īlyku buļvu dūbē."\nMaita suoka glupuo bruoļa prasēt, lai paruoda juos tāvu. Glupais tyuleņ paklausēja. Īkuopis dūbē un labi apraudzējs, roka: "Buorzda to ir, tikai četrys kuojys un divi rogi."\nMaita soka, lai valks tyk uorā. Glupais izvalk uozi nu dūbes. Popa maita nūsaspļaun un aizīt pa ceļu.\nPar kaidu laiku popa rodi sataisēja bēres, ī bruoļus tī īlyudza. Gudrī bruoļi glupū pīrunuoja, lai palīk sātā, jī atnesšūt nu bēru brandīna i vysa kuo. Gudrī broļi aizguoja. Glupais gaidēja, gaidēja, cykam bruoļi atīs nu bēru, nasagaidēja i aizguoja pots pasavārtu. Aizīt, daīt pī lūga i radz, bruoļi ar cytim gostim sēd pi golda, ād, dzer. "A," soka, "pi ēdīņa, dzērīņa vysi, a ka pops juosyt, nav nivīna!"\nGudri bruoļi sasabeida, tryukuos nu golda i skrēja da sātai, a glupais pakaļ.\nGudrī bruoļi nu tuo laika vairs nasyutēja glupuo bruoļa da dorbam.


LKM atkluos Karīnys Ludbuoržys izstuodi „Pakuopīņs” - lakuga.lv\nTemys: izstuode, Karīna Ludborža, Latgolys kulturviesturis muzejs, Pakāpiens, pakuopīņs, Roksts\n31. augustā 15:00 Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks atkluota rēzeknītis Karīnys Ludbuoržys gleznu i zeimiejumu izstuode „Pakuopīņs” (Pakāpiens), kurā 28 dorbūs muokslineica atkluoj sova profesionaluo izaugsmis ceļa pakuopīņus.\nKarīna Ludbuorža ir dzymuse 1990. goda 17. oktobrī Rēzeknē. Nu 1997. da 2003. godam vuicejusīs Rēzeknis 1. vydsškolā. 2006. godā beiguse Rēzeknis Vaļsts gimnazeju. Vuiceibys turpynuojuse Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā, kuru beiduse 2010. godā. Kluot pi muokslys izgleiteibys vuicejusīs ari akordeona spēlēšonu Zanis Ludbuoržys Muzykys školā.\nItūšaļt studej gleznīceibu I. Repina vuordā sauktajā Sanktpīterburgys Muokslys akademejā. Nu jau Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys laikā Karīna ir pīsadalejuse vizuali plastiskuos muokslys nūdalis audziekņu dorbu izstuodēs školys telpuos. Itūvosor pīsadalejuse Sanktpīterburgys Muokslys akademejis studentu plenera dorbu izstuodis Puškina kolnu Kulturys nomā i studentu lobuokūs dorbu goda izsuodē Pīterburgys Muokslys akademejis telpuos.\nJaunuo muokslineica taisejuse emblemys i afišys Zanis Ludbuoržys Muzykys školys reikuotajim storptautyskajim akordeonistu plenerim „Rēzekne 2010”, „Rēzekne 2011” i „Rēzekne 2012”. Paraudzejuse rūku vitražys imitacejis darynuošonā, taisūt kompoziceju „Zači”. 2011. goda septembrī sareikuojuse personalizstuodi Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialis telpuos.\nItei Karīnys Ludbuoržys dorbu izstuode „Pakuopīņs” pošai autorei ir svareiga sasatikšona ar draugim i školuotuojim dzymtajā piļsātā Rēzeknē, paruodūt da ituo padareitū vierzeibā iz prīšku pa pakuopīnim preteimā profesionalajai piļneibai. Izstuodē apsaverami K. Ludbuoržys zeimiešonys i gleznuošonys dorbi, tematiskuos kompozicejis, vosorys plenera laikā zeimietuos dobys ainovys. Izstuode byus apsaverama da 22. septembram.\nSagatavieja Inese Dundure, Latgolys Kulturviesturis muzejs\nKarteņuos – muokslineica Karīna Ludbuorža i juos dorbi


Pyrmūreiz izdūta gruomota par Daugovpiļs teatri - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs Teatris, gruomota, Roksts, Silvija Geikina\n13. novembrī Daugovpiļs teatris pīdzeivuoja nūzeimeigu nūtikšonu – teatra kritikis i muokslys zynuotneicys Silvijis Geikinys gruomotys “Daugavpils teātris” prezentaceju.\nDaugovpiļs teatra pyrmsuokumi vaicuojami vēļ 19. godu symtā, laikā, kod bīžuokī tuo apmaklātuoji bejuši puorsvorā tik karaveiri i viersnīki nu Daugovpiļs cītūkšņa. Sovukuort laika gaitā teatris puļciejs kūpā vysvysaidus cylvākus. Teatram ir boguota viesture, kurei pīsuotynuota ar kontrastom nūtikšonom. Gruomotys prezentacejis laikā nalelu īskotu gruomotys 400 puslopuos apraksteitajā Daugovpiļs teatra viesturē deve teatra akteri Kristīne Veinšteina i Egils Viļumovs. Sovukuort par teatra komiskajom puslopom atraktivai viesteja Māris Korsiets. Pasuokuma svineigū daļu papyldynuoja muzykaluo pauze Sanda Ulpis izpiļdejumā.\nSilvija Geikina atzeimuoja, ka Daugovpilī ir vaicuojamys juos saknis, par kuruom jei beja pīmiersuse. Tik 2012. godā, vaicojūt jaunu temu sovam pietnīcyskajam dorbam, jei dasavērse Daugovpiļs teatram. Reizē ar tū ari atause olkys piec dzymtuos pusis. Jei dasaceja, ka itei gruomota varātu byut lobs īsuokums, partū ka naatbiļdeitu vaicuojumu i naizstuosteitu atmiņu vēļ palics cīši daudz, partū rūsynuoja ari cytus pieteit Daugovpiļs teatra viesturi.\nGruomota radeita ar Daugovpiļs piļsātys dūmis, Vaļsts kulturkapitala fonda i apguoda “Mansards” atbolstu.\nDaugovpiļs teatra kasē gruomota pīeimama par eipašu cenu – 9.03 eiro.


Datum tisku: 17. 11. 2017 20:41


Pogoda Gutuwātoli - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Indie Pogoda na dziś - Gutuwātoli\nAktualna pogoda, godz. 05:17 05:03 18:35\nGutuwātoli - pogoda godzinowa na dzisiaj\nGutuwātoli - pogoda godzinowa na jutro\nGutuwātoli - pogoda godzinowa na pojutrze\nGutuwātoli - pogoda godzinowa na\nGutuwātoli - archiwum pogody\nGutuwātoli - średnie temperatury\nCzerwiec 28°C maks. 33°C min. 25°C\nBan Phaeng Klang\nSítio Paulino Benech


Latgolys Kulturviesturis muzejs sajiems bolvu par izstuodi "Puori slīkšņam" - lakuga.lv\nLatgolys Kulturviesturis muzejs sajiems bolvu par izstuodi “Puori slīkšņam”\nTemys: izstuode "Puori slīkšņam", Latgolys kulturviesturis muzejs, Roksts\n25.majā, atzeimojūt Storptautiskū muzeja dīnu, Oskara Kalpaka muzejā i pīminis vītā “Airītes” deveitū reizi tyka pasnāgta Latvejis Muzeju bīdreibys Goda bolva 2018. Bolvu nominacejā “Goda tematiskuo izstuode 2018” sajēme Latgolys Kulturviesturis muzejs Rēzeknē par izstuodi “Puori slīkšņam”.\nIzstuodis “Puori slīkšņam” veiduotuoji, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialisti. Fotokarteitis autors: Aleksandrs Bondarenko\nIzstuode viestej par Latgolys Pyrmū kongresu, kurā tyka pījimts lāmums par Latgolys atsadaleišonu nu Vitebskys gubernis i apsavīnuošonu ar puorejim Latvejis nūvodim. Itys lāmums beja izškirūšs turpmuokajim nūtykumim, kod 1918.goda 18.novembrī tyka proklamāta Latvejis Republika. Izstuode ir ari lobs pīmārs Latgolys muzeju i Latvejis kulturys i gareidznīceibys instituceju sadarbeibai kūpeja rezultata veiduošonā.\nCeremonejis laikā tyka pasnāgtys 12 golvonuos bolvys taidim muzejim kaiLatvejis Dobys muzejs, Cēsu Viesturis i muokslys muzejs, Latvejis Kara muzejs, Latvejis Nacionalais muokslys muzejs i c.\nLatvejis Muzeju bīdreibys Goda bolvys mierkis ir sekmēt ilgtspiejeigu i kvalitativu muzeju nūzaris atteisteibu Latvejā. Bolva izceļ muzeju radeitū produktu kvalitati, pīejameibu i nūzeimi sabīdreibā.


LaKuGa – Juoņa Gleizda “Kruosu pasauļs” ari Viļānūs\nJuoņa Gleizda “Kruosu pasauļs” ari Viļānūs\nLaKuGa 19. Februars, 2012. gods Comments Off on Juoņa Gleizda “Kruosu pasauļs” ari Viļānūs\n8. februarī Viļānu Nūvodpietnīceibys muzejā tika atkluota LaKuGys skaiteituojim jau zynomuo Latvejis pieckara fotografejis legendys Juoņa Gleizda fotografeju izstuode „Kruosu pasauļs” (Krāsu pasaule). Īprīšk izstuode beja apsaverama Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē, bet niu Viļānūs izstuode ir apsaverama leidz 2. martam\nIzstuodi Viļānūs atkluoja Latgolys fotografu bīdreibys dybynuotuojs Igors Pličs, kas uzronojūt viļānīšus, akcenteja, ka taipat kai sevkuram cylvākam, ari fotografam juobyut konkretam mierķam, iz kuru īt. Fotografeja īmyužynoj mudruo laika ritejuma šaļts, deļtuo tai juobyut eipašai, uzrunojūšai, kab ir kū pīminēt.\nVaira dazynuošonai par fotografu Juoni Gleizdu.\nInformaceja i kartenis nu Viļānu nūvoda sātyslopys\nGleizds Vilani fotoizstade


Ghost ReconA World with No HeroesAgency: DDBView DetailsLike17 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike32 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike32 OCBWorkloadAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike7 OCBCarAgency: Miami Ad SchoolView DetailsLike6 AutotraderGoodnight saveAgency: ZambeziView DetailsLike8 AutotraderSave car PSAAgency: ZambeziView DetailsLike29 LetgoCameraAgency: Saatchi & SaatchiView DetailsLike7 LetgoBikeAgency: Saatchi & SaatchiView DetailsLike24 LetgoBumerang Agency: Saatchi & SaatchiView DetailsLike7 Tennessee Department of Tourist DevelopmentLive from TennesseeAgency: VMLView DetailsLike24 SetappHow to get the best apps for your MacAgency: SuperHeroesView DetailsLike5 SetappClever fishermenAgency: SuperHeroesView DetailsLike4 SetappBirdhouse failAgency: SuperHeroesView DetailsLike21 Sparkling IceBe not bland - AirplaneAgency: Wexley School for GirlsView DetailsLike6 Ādažu CrispsFlavorionaire. Why not?Agency: TBWAView DetailsLike32 VisaRubiks cubeAgency: Misfits Content CreatorsView DetailsLike32 Hula HoopSorry, I’ve got my hands fullAgency: BMBView DetailsLike22 SetappHow to get the best apps for your MacAgency: SuperHeroesView DetailsLike5 SetappClever fishermenAgency: SuperHeroesView DetailsLike4 Advertisement


Folklorys kūpa “Ilža” ar albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot” « Latgalīšu kulturys goda bolva BOŅUKS\nCyblys nūvoda folklorys kūpa “Ilža” izdavuse trešū albumu “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kurymā atrūnamys 16 dzīsmis. Albumu izdavuse studeja “Lauska”, tys radeits ryupeigā dorbā diveju godu garumā, izmontojūt i 20. godu symta folklorys ekspediceju pīrokstus, i pošu folklorys kūpys dalinīku 90. godu vydā savuoktūs materialus. Albumā var dzierdēt autentisku dzīduojumu i aranžejis myusdīneigā izpiļdejumā. Kotrys folklorys kūpys “Ilža” dalinīks muok spielēt kaidu muzykys instrumentu, tok albuma īrokstā pīsadalejuši ari gostu muokslinīki – Kaspars Bārbals i Gatis Valters.\nPar unikalu folklorys kūpys dalinīki sauc albuma tituldzīsmi “Kuodeļ maņ nadzeivuot”, kas īraksteita 1930. godā Cyblys nūvoda Kaļvūs pīraksteitā treisbalseibā, kaidu cytur Latgolā navarūt atrast. Taipat albumā atrūnama ari dzīsme Ludzys igauņu volūdā “Čiri viri čirgukene”. Nu 11 “Ilžys” dalinīkim pīci ir Ludzys igauņu piecguojieji, partū pyrma diveju godu folklorys kūpa suokuse Ludzys igauņu muzykaluo montuojuma izpieti. Niu apzynuotys jau apmāram 10 dzīsmis, kas varātu byut pamats “Ilžys” nuokušajam albumam.\nFolklorys kūpa “Ilža” Cyblys nūvodā dorbojās jau 26. godu. Laika gaitā ir mainejīs kolektiva sastuovs i vadeituoji, tok namaineiga ir nūpītnuo attīksme pret paaudžu montuojumu, muzykali kvalitativi i originali prīšknasumi.


Myužeibā aizguojs Pīters Luocs (papyldynuots) - lakuga.lv\nTemys: nekrologs, Pīters Luocs, Vladislava Loča Latgalīšu rakstniecības muzejs\n17. junī pieški 75 godu vacumā myužeibā aizguojs Latgalīšu rakstnīceibys muzeja (Vladislava Lōča Latgaļu rokstu muzejs) veiduotuojs i saiminīks, trymdys latgalīšu gora montuojuma popularizātuojs, latgalīšu gruomotu izdevieja bruoļadāls PĪTERS LUOCS, portalam lakuga.lv apstyprynuoja Vladislava Luoča fonda puorstuovs Agris Bitāns.\nVēļ dīnys reita pusē daudzi jū satykuši darbeigu i mūžu, klapatiejs par izstuodi muzejā… Vokora pusē jau itei ziņa…\nPiļcinīts Pīters Luocs dzims 1945. gods 11. majā, piec profesejis – elektriks, bet sovu myužu veļtejs latgaliski drukuotuo vuorda saglobuošonai i sova radinīka, tāva bruoļa gruomotizdevieja Vladislava Luoča (Lōča) pīminis saglobuošonai. Vysvaira pasateicūt jam, atmūdys godūs nūsadybynuoja kontakti ar trymdys latgalīšim, 1992. godā jis nu Minhenis (Vuocejā) iz dzimtini puorvede lelu daļu nu Vladislava Luoča izdūtuo montuojuma i suoce veiduot pīmiņu tāvabruoļam i latgalīšu rakstnīceibai.\nIzveiduojs latgalīšu gruomotu i cytu viesturis līceibu privatkolekceju, tai dūdūt nūsaukumu “Vladislava Lōča latgalīšu rakstnīceibys muzejs”. Muzejs (sataiseits Rēzeknē 2001. godā) ir vīneigais Latgolys, Latvejis i ari pasauļa latgalīšu rakstnīceibys muzejs ar pastuoveigu ekspoziceju, kai ari Latgolys izceļsmis literatu latgaliskuos mentalitatis spiecynuotuojs. Muzejam nabeja pīmāruotu telpu: ir mytynuojīs i Rēzeknis 14. profesionaluos školys telpuos, šaurūs dzeivūkleišūs Kruoslovys īlā, leidz suoce ceļt jaunu guļbyuvis sātu deļ muzeja Pūra īlā…\nApmāram puse muzeja materialu i ekspoziceju ir par gruomatizdevieju V. Luoci, ūtra puse muzeja materiala ir veļteita citim Latgolys rokstu darbinīkim i rokstu vēsturei kūpumā. Nasaverūtīs iz itū vysu, muzejs da itam ir privata iniciativa ar cīši īrūbežuotim resursim. Nav bīži radzāta leluoka pošaizlīdzeiba sabīdreibys lobā kai Pītera gadejumā.\nPītera Luoča izvadeišona nūtiks pyrmūdiņ, 22. junī, 9.00 stuņdēs nu sātys, 11.00 stuņdēs nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis. Zemis kliepī Pīteri guļdeis Rēzeknis Mīra īlys kopūs, portalu lakuga.lv informēje latgalīšu kulturys i sabīdriskuos dzeivis aktivists Teņs Bikovskis.


Suokusēs registriešonuos pāvesta Svātajam Mišam Aglyunā - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, pāvests, pāvests Franciskys, Roksts\nSuokusēs registriešonuos pāvesta Franciska vadeitajam Svātajam Mišam Aglyunā 24. septembrī, registraceja ilgs leidz 19. augustam. Kai nūruoda organizatori, registraceja vajadzeiga, kab sagataveitu infrastrukturu i nūorganizātu ārtuoku dalinīku īsarosšonu.\nRegistrētīs var katuoļu draudzēs ci internetā aizpyldūt pīteikumu, kas pīejams ite. Vīna persona varēs registrēt vairuokus cylvākus, nūruodūt juo vuordu, pavuordi, īsarosšonys veidu Aglyunā i sovu kontaktinformaceju. Tīm, kas registrēsīs internetā, byus juonūruoda bazneica, kurā gribēs sajimt īejis karti. Īejis kartis Svātuo Miša dalinīki varēs sajimt nu 9. septembra, informaceja par īejis karšu sajimšonu ite. Vaira informacejis par registraceju var atrast sātyslopā pavestsLatvija2018.lv, kai ari pi draudžu prāvestim.\nCylvākus ar eipašom vajadzeibom ci kusteibu trauciejumim organizatori lyudz registrētīs ci registrēt, sasazynojūt ar “Caritas Latvija” (tālr: 29552102, e-pasts: info@caritas.lv). Registrejūtīs “Caritas Latvija”, itim cylvākim tiks nūdrūšynuots atbylstūši vajadzeibom īreikuots sektors Aglyunā, kai ari organizāta paleidzeiba nūkliušonai leidz Aglyunai.\nPāvests Franciskys 22. – 25. septembrī apmeklēs Baļtejis vaļsts, 22. i 23. septembrī gasteis Lītovā, 24. septembrī – Latvejā, bet 25. septembrī – Igaunejā. Zynoms, ka nu reita jis tiksīs ar Latvejis Vaļsts prezidentu, politikim, diplomatim, sabīdreibys puorstuovjim, nūliks pučis pi Breiveibys pīminekļa, pīsadaleis ekumeniskajā dīvkolpuojumā reigys Dūmā i apmeklēs Reigys Sv. Jākuba katedrali, sovukuort piecpušdīnē dūsīs iz Aglyunu, kur Latvejis nūzeimeiguokajā katuoļu svātvītā svieteis Svātū Mišu.\nKarteite: lakuga.lv arhivs\nDīvkolpuojumus varēs klauseitīs radejā i škārsteiklā 20/03/2020\nAr vaļsts atbolstu atjaunuos Latgolys dīvnomus 17/03/2020\nLatgalīšu olimpiade i “Vuolyudzāni” puorcalti iz septembri 02/04/2020


����� ��� ������� �������� �� ������ �� ������ ������� - ������ ������� �������� ������ ������� - ����� ����� �� ������ ����� ���� ���� ����� ������ ������� ���� ������ ���� ������ ����� ����� �� > ����� - �������� - ���� ������ - ������- ����� > ���� ������� - ������ - ����� - ������ > ������� ����� ��� ������� �������� �� ������ �� ������ ������� - ������ ������� �������� ������ �������\n��� ����� ��� �������ʿ ���� ������ ������� # ����� ! # ������� ��� .. ���� ���� ������� ������ ������� ��� ����� ���� ��������� ������� ��� ( �������� �� ��� ����� ��� ������� ) �������� �� ���� ����� �� - ������ ���������� : ���� �������� ������� ����� ��� ������� �������� �� ������ �� ������ ������� - ������ ������� �������� ������ ������� ������� LinkBack ����� ������� ����� ��� ������� ��� /13 - 8 - 2011, 06:32 AM\n#1 Η Ă M Ǒ Ǒ Đ Ŷ #� ��� ������ ����� ������ ♡ ����� ��� ������� �������� �� ������ �� ������ ������� - ������ ������� �������� ������ ������� ����� ��� ������� �������� �� ������ �� ������ ������� - ������ ������� �������� ������ ������� ����� ��� ������� �������� �� ������ �� ������ ������� , ����� ��� ������� �������� �� ������ �� ������ ������� ������ ������ ����� ���� ����� ����� ��� ������� ������� ��������� ����� �������� �� �� ���\n����� ��� �������� : ���� ���� ����� ��� ��� ������ + ��������� ������� + ������ �������� ������ : ��� �� ���� ���� ��������� ������� ��� ���� ��� ������� : PAP �� ������� � �� ����� �� �������� ���� None ���� ��������� ������ �� ���� ������� �� ��� ��������� ������� ������ �� ���: ����� ����� �� http://forums.fll2.com/showthread.php?t=46970 ��� ������ ��� ������ ���� : 1- Accept Terms And Continue\n5- ���� ��������� ������� �� �������� �� ���� ���� ���� �������� ������: ����� ����� �� - �� ���: �������'vdrm qf' hu]h]hj hghkjvkj td [hg;sd hs gavdpm l,fhdgd - fhgw,v Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter , ��� 4 ������ ���� ����� Η Ă M Ǒ Ǒ Đ Ŷ\n�������� ������� ��� ������ ��� ������ ��� ��������� ����� ��� ������ ����� ������ ������� ����� �������� ������ 1432�... ������� �ͪ�� ��ﭴﯾ��� 1 18815 9 - 12 - 2011 05:10 PM ����� ����� 1432 ���� - ������ ������� 1432 ����... ������� ���� �� 1 7582 9 - 12 - 2011 05:04 PM ������� ����� ����� ���� ������� ������ ����� ������� - ����� - ������� - ����� ����� ����� 50 2434 9 - 9 - 2011 04:26 PM ����� ������ ���� ����� ������ 2012 - 1432 ������� ����� �� - ������� ˇ мστмяєɒα � 34 2962 24 - 8 - 2011 05:46 AM Η Ă M Ǒ Ǒ Đ Ŷ ������ ���� ������ ����� ����� ���� ��� Η Ă M Ǒ Ǒ Đ Ŷ ����� �� ��������� ���� ����� Η Ă M Ǒ Ǒ Đ Ŷ ����� ����� (�������) Digg StumbleUpon Google « ����� ��� ������� �������� �� ������ �� ������ ��� - ������ ������� �������� ������ ���\n����� ��� ������� ������� �� ������ �� ������ ������� - ������ ������� ������� ������ ������� » ����� ������� ����� ������� ���� : 16 ( ������� 0 ������� 16) ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ����� ��� ������� ����� ������ �������� ��� ����� ������� �������� ��� ����� ������ ������� ��������\n�� ������ ����� ������ ����� �� ������ ���� ��� �������� �� ������ ����� ����� �� ������ ����� �������� BB code is ����� ���������� ����� ��� [IMG] ����� ��� HTML �����Trackbacks are ����� Pingbacks are ����� Refbacks are ����� ������ ������� ������ ���� 08:09 AM. ������� ��� -


Pāṇini 4.1.26 Donate\nGrammatical Sūtra: संख्याऽव्ययादेर्ङीप् saṃkhyā'vyayāderṅīp\nIndividual Word Components: saṃkhyā'vyayādeḥ ṅīp\nSūtra with anuvṛtti words: saṃkhyā'vyayādeḥ ṅīp pratyayaḥ (3.1.1), paraḥ (3.1.2), ca (3.1.2), ādyudāttaḥ (3.1.3), ca (3.1.3), ṅyāpprātipadikāt (4.1.1), striyām (4.1.3), anupasarjanāt (4.1.14), bahuvrīheḥ (4.1.25), ūdhasaḥ (4.1.25)\nThe affix ((ṅīp)) comes in the feminine, after a Bahuvrûhi compound ending in 'âdhas', beginning with a Numeral or an Indeclinable. Source: Aṣṭādhyāyī 2.0\n[The affix 3.1.1] ṄīP is introduced [after 3.1.2 a nominal stem 1 constituting a Bahuvrīhí compound ending in 1.1.72 the nominal stem 1 ūdhas- 25] co-occurring with numerals (saṁkhyā) or indeclinables (ávyaya) as prior members (ādé-ḥ)[to derive a feminine 3 nominal stem 1]. Source: From Aṣṭādhyāyī of Pāṇini In Roman Transliteration translated by Sumitra M. Katre, Copyright © 1987. Courtesy of the University of Texas Press.\nAnuvṛtti: 4.1.3, 4.1.14, 4.1.25\nKāśikāvṛttī1: pūrveṇa ṅīṣi prāpte ṅīb vadhīyate. saṅkhyādeḥ avyayādeśca bahuvrīherūdhasśabdānt See More\npūrveṇa ṅīṣi prāpte ṅīb vadhīyate. saṅkhyādeḥ avyayādeśca bahuvrīherūdhasśabdāntād ṅīp pratyayo bhavati. saṅkhyādeḥ tāvat dvyūdhnī. tryūdhnī. avyayādeḥ atyūdhnī. nirūdhnī. ādigrahaṇaṃ kim? dvividhodhnī, trividhodhnī ityatra api yathā syāt.\nKāśikāvṛttī2: saṅkhyāvyayāderṅīp 4.1.26 pūrveṇa ṅīṣi prāpte ṅīb vadhīyate. saṅkhyādeḥ avyayād See More\nsaṅkhyāvyayāderṅīp 4.1.26 pūrveṇa ṅīṣi prāpte ṅīb vadhīyate. saṅkhyādeḥ avyayādeśca bahuvrīherūdhasśabdāntād ṅīp pratyayo bhavati. saṅkhyādeḥ tāvat dvyūdhnī. tryūdhnī. avyayādeḥ atyūdhnī. nirūdhnī. ādigrahaṇaṃ kim? dvividhodhnī, trividhodhnī ityatra api yathā syāt.\nNyāsa2: saṃkhyāvyayāderṅīp. , 4.1.26 "dvyūghnī"ityādi. dve ūdhasī asyāḥ. trīṇy See More\nsaṃkhyāvyayāderṅīp. , 4.1.26 "dvyūghnī"ityādi. dve ūdhasī asyāḥ. trīṇyūdhāṃsyasyāḥ.abigatamūdho'syāḥ.nirgatamūdho'syā iti vigrahaḥ. "ādigrahaṇaṃ kim" iti. evaṃ manyate-- saṃkhyāvyayābhyāmityeva vaktavyam, "bahuvrīherūdhasaḥ" (4.1.25) iti hi vatrtate,, tatraivamabhisambandhaḥ kariṣyate--- saṃkhyāvyayābhyāmuttaro ya ūdhaḥśabdastadantābahuvrīherṅībbhavatīti, tathā ca niṣpalamādigrahaṇam, vināpi tena siddhatvāditi. "dvividhoghnī" ityādi. yadyādigrahaṇaṃ na kriyeta tadā "saṃkhyāvyayābhyām" iti pañcamīnirdeśāt saṃkhyāyā anantaro ya ūdhaḥśabdastadantādeva syāt. yatra tu vyavadhānaṃ tatra tu na syāt, ādigrahaṇāttu tatrāpi bhavati. dvividhamūdho yasyā iti vigrahaḥ. atrādigrahaṇe sati vidhaśabdena vyavadhāne'pi bhavati॥\nBālamanoramā1: saṅkhyāvyayāderṅīp. saṅkhyāvyayāderūdho'ntātstriyāṃ ṅīp syādityarthaḥ. ṅīṣo'pav Sū #479 See More\nsaṅkhyāvyayāderṅīp. saṅkhyāvyayāderūdho'ntātstriyāṃ ṅīp syādityarthaḥ. ṅīṣo'pavāda iti. `bahuvrīherūdhaso ṅī'ṣityasyāpavāda ityarthaḥ. svare viśeṣaḥ. saṅkhyāderudāharati–dvyūdhnīti. dve ūdhasī yasyā iti vigrahaḥ. bahuvrīherityeveti. `bahuvrīhe'rityanuvartate evetyarthaḥ. ūdho'tikrānteti. `atyādayaḥ krāntādyarthe dvitīyayā' iti samāsasya abahuvrīhitvānna ṅīp. ata eva nānaṅ, nāpi ṅīṣ.\nBālamanoramā2: saṅkhyā'vyayāderṅīp 479, 4.1.26 saṅkhyāvyayāderṅīp. saṅkhyāvyayāderūdho'ntātstri See More\nsaṅkhyā'vyayāderṅīp 479, 4.1.26 saṅkhyāvyayāderṅīp. saṅkhyāvyayāderūdho'ntātstriyāṃ ṅīp syādityarthaḥ. ṅīṣo'pavāda iti. "bahuvrīherūdhaso ṅī"ṣityasyāpavāda ityarthaḥ. svare viśeṣaḥ. saṅkhyāderudāharati--dvyūdhnīti. dve ūdhasī yasyā iti vigrahaḥ. bahuvrīherityeveti. "bahuvrīhe"rityanuvartate evetyarthaḥ. ūdho'tikrānteti. "atyādayaḥ krāntādyarthe dvitīyayā" iti samāsasya abahuvrīhitvānna ṅīp. ata eva nānaṅ, nāpi ṅīṣ.\nTattvabodhinī1: saṅkhyā'vyayā. ādigrahaṇatpadāntaravyavadhāne'pi syādeva, dvividhondhī. Sū #432\nTattvabodhinī2: saṅkhyā'vyayāderṅīp 432, 4.1.26 saṅkhyā'vyayā. ādigrahaṇatpadāntaravyavadhāne'pi See More\nsaṅkhyā'vyayāderṅīp 432, 4.1.26 saṅkhyā'vyayā. ādigrahaṇatpadāntaravyavadhāne'pi syādeva, dvividhondhī.\nBrowse research papers on 4.1.26


Diptiha „Kaija. Izmekleišona” 1. daļa - Čehova „Kaija”. Izmaklātuojs kūpā ai aktīrim i Čehova „Kaijas” varūņim mieginoj atteit nūtykumus leidz likteneigījam šuovīņam, lai saprostu komedijis tragiskuo fināla īmesļus.\nNūslāpumu pylnū lugu „Kaija” pats Čehovs sauc par komediju, kur attāluota ai muokslu saisteitu ļaužu dzeive pi „magisko azara”. It kai lāna i mīreiga, bet patīseibā pylna kaisleibu, vīntuleibys, ryugtys ironijis i cīšonu. Naskaidrys ilgys i cāly sapni te poloj i škeist kai viļņi pret akmiņi. Leidz breižam, kod atskaņ šuovīņs… Antons Čehovs pīskaitams pasaules pazeistamuokajīm rakstnīkim i dramaturgim, juo dorbūs izcylys cylvāku psihologijis zynuošunīs īt rūku rūkā ai smolku humoru. Juo uzraksteitū „Kaiju” jau ūtrū godu symtu izruoda pasaules teatrūs vysdažaiduokajūs variantūs, storp kurym natryukst nūdruoztu klišeju. Bet kū dūmoj poši lugys varūņi? Kas jīm diktej reiceibu? Cik labi i pareizi jūs atmiņa globoj vysu nūtykušū?\nProjektam „Kaija. Izmekleišona” sajemts Vaļsts kulturkapitala fona finansials atbolsts.


Brodaižys bazneicys - lakuga.lv\nTemys: A12, Brodaižys bazneicys, Žurnals "A12"\nLudzys nūvoda Pyldys pogosta Brodaižys (vītejī sauc Bradaiža, rokstūs īsaveds ari Brodaiži i Bradaiži), nazkod paleluo centra, niulenejuo bilaņce – treis apdzeivuotys sātys. A goreiguo energetika i sovpateibys aura ar paguojeibys nūslāpumim ite pīpiļdeituoka kai dažai bīzuok apdzeivuotai vītai – kotra sovā pakolnā pakuopušys Kunga Jezus apskaidruošonys Rūmys katuoļu i Juoņa Kristeituoja pareizticeigūs bazneicys, vītejī ļauds – atsauceigi i gona dzeivisprīceigi.\nSvātuos Anis aizguodeibā\nPiec Ludzys bibliotekys ziņu, Pasīnis dominikani 17. g. s. beiguos Brodaižā izcēle vīnu nu 12 kūka kapelu. Niulenejuo myura bazneica Brodaižā calta 1813. godā par Kazimira Kiborta leidzeklim. Īsvieteita Kristus puorsameišonys gūdam, a vītejī vīnkuorši sauc par svātuos Anis bazneicu i Dīvamuotis muoti pīzeist par sovys vītys patronesi. Valereja Lebedeva stuosta, ka, cik moza ar babu staigovuse, bazneicā nikod vysi cylvāki nasaleida. Gribiejīs bazneickunga redzēt, a vysod juosaver cylvākim mugarā. Vysys durs vaļā, a taipat nasaleiduši. Bejs sovs varganists, dzīdovušys treis manaškys.\nNiulenejuos bazneicuonis Valereja raksturoj sakralūs skaitļus: “Kaidu reizi asam treis bejušys, kod devenis – cīš daudz. Zīmā sīnys speid nu apsormuojuma, iz cementa greidys juovalk kuojuos voiloki, zam paļta ‒ sylts bezrūcs. Kuojom atīmu sasyluse, pasiediesi, plaušu korsūni var sagiut. Bazneicgungs saļ, ar pierstaineišim komuneju tur. Iz Leldīni septenis buobys bejom. Kai procesejā steberējom apleik bazneicai, itū vajadzātu nūfiļmeit nu molys i piec tam labi izasmīt. Kura ar vīnu pagali, kura ar divejom, kura saleikuse greiza…“\nAnis dīna Brodaižā bejuši golvonī svātki. Tod gaideiti gosti, dareits ols, apvylktys lobuokuos drēbis, piec atlaidu miša tierguots i doncuots zaļumbalā. Tierguošonuos beja eipaša tradiceja: iz Brodaižu cīš nabrauce tierdzuoni nu molys i prece nabeja golvonais, a svareiguokais beja īšona i pīsadaleišona. Kas ūgu palasejs, kas ūlys kerzē salics, ļaužu bīzs, tai sovā storpā tierguojušīs. Sovutīs 20. godu presē skaitoms, ka Brodaižys godatiergā policistim problemys saguodoj goņceitis puordavuotuoji i vītejī jūs aizstuovūt. Niule Anis dīnā ar vysim pībrauciejim pustukša bazneica.\nPareizticeigūs bazneicys ponomars Konstantins\nJau 28 godus Brodaižys pareizticeigūs bazneicys ponomars (tys kas katuolim zakristians) ir Konstantins Strogonovs. Jis Brodaižā struoduojs par mežzini, tod nūbraucs padzeivuotu iz Reigu, a 1990. godā atsagrīzs atpakaļ. Tai kolpuodams, jis aplīcynoj mīlesteibu dzymtajai pusei: “Meila maņ itei puse, partū ka tei ir tāvu tāvu dzimtine. Munam vacvacvactāvam Vladimiram Paņkovam pīderēja trakters i 25 zyrgi, tī kur niule Valentinys sāta. Tūlaik ceļš guojs taišni garom katuoļu bazneicai. A vīns nu munu vactāvu, ari Vladimirs Paņkovs, beja pareizticeigūs prīsters. Hruščova laikā vysus dzyna iz centrim, a muni dzymdynuotuoji tai nagribēja. Munam tāvam Leonidam Kuzmičam i muotei Tamarai Aleksandrovnai pyrmais bārns, muns bruoļs Leonids, pīdzyma Bauskys rajonā 16 dīnys pyrma kara. Nasaverūt ni iz kū, jū poštaiseitā tačkeņā atvede iz teni. Mes asam 10 bārnu saime.“\nPretim bazneicys vuortenim, kur niule leli kūki, kaidu laiku bejs klubs. 1968. g. Konstantins te struoduojs par kinomehaniki. Daņčūs i sasakaušona, i īdzeršona bejuse, a pošys bazneicys prīškā nikod nikuo naatsaļuovuši. Kai ar streipi nūvylkts rūbežs, kū vysi īvāruojuši. Konstantins pīzeist, ka agruok pret bazneicys ākom i inventaru bejuse attīksme kai pret Dīva mīsu, niule – viņ kai pret arhitekturys pīminekli. Dīvs tok nav materials!\nPyrmais Evaņgelejs bazneicai ir poša Aleksandra Pyrmuo duovynuots. A tys ir nūzogts, taipat kai nazcik ikonu, kas ir vīnys nu vacuokūs Latgolā. Partū bazneicā īreikuota signalizaceja. Vysu, kū Konstantins var izdareit sovom rūkom i pruotu, jis dora. Paruoda bazneicys duorzā sakūptuos dūbeitis, kūka golds i sūli prīkštelpā ari juo poša taiseiti, vacī kūki, kas draudejuši nūsagruduot iz bazneicys jumta, nūgrīzti.\nZvonu skona treisuos\nTaiseidams vaļā durs, Konstantins pīzeist, ka katuolim vīgļuok ar ticeibys lītom. Gaišuo prīšktelpa (притвор) redzīs sadzeiviski muojeiga. Agruokūs laikūs ite bazneicys nūstruopātī i nakristeitī lyudzēs, tuoļuok jī nadreikstēja īt. Bazneicuoni guoja garom, kaids kapeiceņu padeve, lai par jū pasalyudz. Jūki bejuši mozi ‒ treis reizis naatguoji iz spovedi i uorā nu bazneicys. Konstantins nūsmej: „Maņ pyrma spoveds treis dīnys juogavej, a jums, katuolim, ar trejom stuņdem gona.“ Poša svātuokuo vīta ir oltora telpa. Te sīvīte nadreikst kuoju spert. A veirīti pat obligati kristeibuos juoīvad ci kai bārnu juoīnas.\nBazneica puorbyuvāta 1832. godā, a pi leluokuo lapnuma – zvonu tūrņa (колокольня) – tykuse viņ 19. g. s. beiguos. Konstantins nūdemonstrej pīcu Gatčinā, A. S. Lavrova ryupneicā, atlītūs zvonu skonu – skaidrys i cīš ilgai rezonejūšs, a kotram atškireigs. Iz leluokuo zvona korpusa div goda skaitli (sazīduots 1891, gotovs 1894), zīduotuoji (draudze i muižnīks Sozonovs), svors bez mēlis – 26 pudi 10 krīvu mārcenis, saīt vaira par 430 kg. Ūtrais piec lieluma – 8 pudi 32 mārcenis, vysa vaira par 147 kg. Zvaneit ir kai radeit muzyku, ari kotram gadīņam cyts reižu skaits i veids.


English to Latvian Meaning/Translation of Trait\nEnglish to Latvian Meaning :: trait\nnoun : iezīme, raksturīga īpašība, vilciens Trait - iezīme Trait :: iezīme Traits :: iezīmes\nsirpjveida šūnu iezīme\nEnglish to Latvian Dictionary: trait\nMeaning and definitions of trait, translation in Latvian language for trait with similar and opposite words. Also find spoken pronunciation of trait in Latvian and in English language.\nWhat trait means in Latvian, trait meaning in Latvian, trait definition, examples and pronunciation of trait in Latvian language.\nUnion (savienība) :: At university the weekly karaoke in the students union was dominated by people who thought they were on Pop Idol and were there for only one reason to be the best singer and win the crate of lager Carry (pārvadāt) :: they carry all the blame Ovum (olšūna) :: There are a few exceptions to this pattern most famously in seahorses where females have an ovipositor which places unfertilized ova into the males pouch for insemination Vow (zvērests) :: Perhaps the most poignant thing about yesterdays ceremony was that the ability to fulfil that promise had been demonstrated even before the vow was taken Woman (sieviete) :: Miranda was the true career woman so they picked her to get pregnant and look how miserable theyve made her\nTouch (pieskarties) :: I only tolerated him because he was good for a touch now and then Tough (grūts) :: This was a very tough exciting match and at half time we were down 2 tries Tour (ekskursija) :: a motoring tour of Scotland Tourist (tūrists) :: Ive been touristing refuse to go travelling say no with Joe for a few months now and there are a couple of soundbitesmottos that remind me of the whole experience including when we hooked up with Mike


Aicynoj pīsateikt konferencei i diskutēt par pīejom latgalīšu volūdys vuiceišonai - lakuga.lv\nTemys: konference, latgalīšu volūda, regionaluos volūdys, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, RTA\nRēzeknē, Rēzeknis Tehnologeju akademejā (RTA), ituo gods 16. i 17. junī nūtyks storptautyska zynuotniska konference “Regionaluos volūdys izgleiteibā: nu teksta leidz tekstprateiba”, viestej konferencis reikuotuoju atsyuteituo informaceja. Konferencis mierkis ir saleidzynuot pīredzi, pietnīceibys perspektivys i datus nu vysaidu Eiropys i pasaulis regionalūs volūdu kontekstu, i diskutēt par pīejom latgalīšu volūdys vuiceišonā i īsavuiceišonā. Nūtikšona planavuota kluotīnē i pīsasaceišona tai niu pagarynuota da 13. marta.\nKonferencē ir planavuots diskutēt par īspiejom, kai regionalū volūdu īsavuiceišonu integrēt majoritatis volūdys (nacionaluos, vaļsts volūdys) zynuošonys, kai iz leksikys ir gramatiskūs strukturu pamata veiduot saprasšonu i par vīnu, i par ūtru volūdu. Fokuss byus iz tom regionalajom volūdom, kas ir ligvistiski i identitatis vaicuojumūs tyvys nacionalajom volūdom i par kurom bīži teik diskutāts statusa sakarā (volūda ci dialekts). Kai par pīmāru, Latvejā taida ir latgalīšu volūda, lejis vuocu volūda Vuocejā, skotu volūda Skotejā, veru volūda Igaunejā ci citys regionaluos volūdys (Fraņcejā, Italejā i c.).\nKonferencē “Regionaluos volūdys izgleiteibā: nu teksta leidz tekstprateibai” planavuots saleidzynuot i diskutēt, kai itaida pīeja varātu paleidzēt tim, kuri vuicuos volūdu, īraudzeit kūpeigū i atškireigū, pīškiertu volūdu vuiceišonuos procesam leluoku kognitivū dziļumu i atteisteitu leluoku volūdys izjiutu i saprasšonu. Konferencis reikuotuoji atzeist, ka myusu dīnuos Eiropys regionalūs volūdu īsavuiceišonā teik lītuotys ari cytys pīejis, kas saisteitys ar školānam zynomū ci īsavuicamūs volūdu īkļaušonu vuiceibu procesā. Svareigs faktors itymā koņtekstā asūt ari tys, ka personys, kas vuicuos regionaluos volūdys, nav vīnveideiga cylvāku grupa; atkareibā nu jūs regionaluos volūdys prasmis, var izdaleit mozuokais treis grupys: 1) tī, kuri vuicuos volūdu i zyna nacionalū majoritatis volūdu, bet nazyna ci zyna cīši moz regionalū volūdu; 2) tī, kuri vuicuos volūdu i kasdīnā lītoj kaidu nu regionalajim variantim, a najādz tik labi skaiteit i najādz nimoz raksteit regionalajā vodūdā; 3) tī, kuri vuicuos volūdu i jim ir cīši moz zynuošonu kai par nacionalū, tai i regionalū volūdu (tī, kuri nadzeivoj tik iļgi kaidā vaļstī).\nJunī planavuotajā konferencē aicynuoti pīsadaleit regionalūs i mozuok lītuotūs volūdu pietnīki, školuotuoji, školāni, studenti i cyti interesenti, dūmojūt i sprīžūt par volūdys vuicinīku (tūs, kuri vuicuos volūdu) daudzveideigū auditoreju, jūs gribiešonu i motivaceju īsavuiceit regionaluos volūdys. Pīsadaleit konferencē var ar referatu par kaidu nu itūs tematu:\nkuri digitalī instrumenti i resursi ir nūdareigi tekstprateibys atteisteišonai regionalajuos volūduos;\nAicynuotī konferencis plenarsēdis runuotuoji ir prof. Nikole Naua (Nicole Nau) (A. Mickeviča Universitate Poznaņā, Pūleja), Kadri Koreinik (Tartu Universitate), Birte Ārendta (Birte Arendt) (Greifsvaldes Universitate, Vuoceja). Konferencis dorba volūdys byus latgalīšu, latvīšu i angļu, kotram runuotuojam paradzātais laiks 25 minotys (15 minotys referatam, 10 minotys diskusejai). Pīsadaleišonys moksa ir 80 eiro, studentim 20 eiro, bet školānim bez moksys. Pīsaregistrēt konferencei var ITE, bet vaira informacejis dazynuošonai ITE.


Women's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. S | Women's Poloshirt | Poloshirts | Verwaltung | Damen | Bekleidung Schierer | Max Schierer GmbH | all2work - Beratung, Konzepte und Produkte\nWomen's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. S\n13,91 € * 14,27 € * (2,52% gespart)\nKlassisches Piqué Polo mit hochwertig verarbeiteter Knopfleiste und 3 Knöpfen Ton in Ton,... mehr\nProduktinformationen "Women's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. S"\nbreites Größenangebot von XS – XXXL\nindividualisierbar mit Do your own Placket\nMaterial: 100% Baumwolle, 220 g/m²\nWeiterführende Links zu "Women's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. S"\nWomen's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. XS\n13,91 € * 14,27 € *\nWomen's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. M\nWomen's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. L\nWomen's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. XL\nWomen's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. XXL\nWomen's Poloshirt inkl. Stick Logo, navy, Gr. 3XL\n15,48 € * 15,88 € *


SULAS KRŪZES, KARAFES, GLĀZES: Vīna glāze 210ml STYLE 6gab. 44654\nVīna glāze 210ml STYLE 6gab. 44654\nDiemžēl mums jāpaziņo, ka šis produkts (Vīna glāze 210ml STYLE 6gab. 44654) vairs nav noliktavā vai ir nepietiekošā apjomā lai izpildītu jūsu pasūtījumu. Lūdzu ievadiet savu epasta adresi, ja vēlaties uz to saņemt paziņojumu kad produkts parādīsies noliktavā


Dybynuots 1959. g. kai Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja filiale i izvītuots ākā, kurā da Ūtruo pasauļa kara atsaroda Latgolys centralais muzejs. Nu 1960. g. muzejs dorbojās patstuoveigi kai Rēzeknis Nūvodpietnīceibys muzejs, paruodūt sovu pyrmū ekspoziceju apmaklātuojim.\nAttīceigi kruojuma kolekceju raksturam i paplašynuotajam dorba saturam 1990. g. tyka puorsaukts par Latgolys Kulturviesturis muzeju (LKM). 1989. g. apmaklātuojim tyka attaiseita muzeja laseitova.\n1996. g. Rēzeknis piļsātys pošvaļdeiba muzeja vajadzeibom nūdeve treju stuovu āku sūpluok muzeja centralajai ākai, kurā dorbu suoce LKM Izstuožu noms.\n2010. g. ERAF i Rēzeknis piļsātys dūmis finansātā projektā nūtyka muzeja rekonstrukceja, kurys rezultatā puortaiseja bejušuo Izstuožu noma telpys i izcēle pībyuvi, kas savīnuoja muzeja viesturiskū āku i Izstuožu nomu vīnuotā LKM āku kompleksā. Piec rekonstrukcejis muzeja golvonais īgivums ir kruojuma globuošonai pīmāruotys telpys, izstuožu-konfereņču zale, apmaklātuoju zona, lifts, kas nūdrūsynoj muzeja daīmameibu cylvākim ar kusteibu trauciejumim, mamom ar bārnu ratenim.\nLKM ir vaļsts akreditāta īstuode, kurys pamatfunkcejis i darbeibys specifika atrunuota misejā – LKM pastuov, kab ar muzejiskim leidzeklim veiduotu Rēzeknis kai Latgolys sirds tālu i ruodeitu juos viesturi nu pošu pyrmsuokumu da myusu dīnu, pieteitu kulturviesturis procesus Latgolā, tai rodūt interesi par nūvodu vysā sabīdreibā i veidojutīs par nūzeimeigu turisma objektu.\nNu 2013. g. LKM ir Rēzeknis pošvaļdeibys agenturys „Rēzeknis Kulturys i turisma centrs” strukturvīneiba. Muzejā nūteik materialuos i namaterialuos kulturys vierteibu vuokšona, pieteišona, saglobuošona i populariziešona izstuožu, tematisku pasuokumu, muzejpedagogisku nūdarbeibu, tikšonūs i c. aktivitašu veidā. Muzejā dorbojās 4 nūdalis – kruojuma, muokslys, kulturviesturis i saimisteibys.


LaKuGa – Latgolys Vuords nu Reigys – 23.02.2012.\nLatgolys Vuords nu Reigys – 23.02.2012.\nLaKuGa 25. Februars, 2012. gods Comments Off on Latgolys Vuords nu Reigys – 23.02.2012.\nLatgolys Vuords (23.02.2012.) Raidejumā: sarunys ar Bolvu nūvoda vadeituoju Andri Kazinovski i Zigmundu Čeksi Tiļžā


Ceļuojums iz austrumim – jakutu volūda Sahys Republikā - lakuga.lv\nTemys: Jakuteja, jakutu volūda, Krīveja, saha volūda, Sibirs, Vineta Vilcāne, volūda\nPortals lakuga.lv īprīkš rakstejs par dažaidom regionalajom i mozuoklītuotajom volūdom Eiropā. Itymā reizē stuosts par jakutu volūdu, kurā runoj Sahys Republikā, kas vaira pazeistama ar nūsaukumu Jakuteja. Iz sarunu aicynuoju kulturologi, Varšavys Universitais pietneicu Kunneju Takaahaju, kura uzauguse Sahys Republikā i kurai jakutu volūda ir dzymtuo.\nMiļzeiga teritoreja ar mozuok kai vīnu miļjonu īdzeivuotuoju\nMyusu sarunys suokumā Kunneja Takaahaja uzsver, ka pareizuok ir lītuot nūsaukumu Sahys Republika navys Jakuteja. Vuords “saha” ir pyrmīdzeivuotuoju pošapzeimiejums, nu tuo ari republikys nūsaukums. Sovukuort nūsaukums Jakuteja ir krīvu dūts i tys ir kolonizacejis nūsaukums, atzeimoj Kunneja. Tīsa gon, oficiali lītoj obejus republikys nūsaukumus. Saha tautys dzymtū volūdu ari pareizuok byutu saukt par saha volūdu, soka Kunneja, bet akademiskajā vidē asūt īsaguojs jiedzīņs jakutu volūda.\nSahys Republika aizjam miļzeigu teritoreju, tei ir Krīvejis Federacejis leluokuo republika, kurymā dzeivoj mozuok kai vīns miļjons cylvāku. Kab republiku ar lidmašynu škārsuotu nu vīna gola da ūtra, juolidoj sešys stuņdis, republikā ir ari treis laika zonys.\nVidejam eiropīšam varātu byut gryuši tī īsadzeivuot aiz tuo, ka zīmā termometra stabeņš nūsleid leidz minus 50 gradu piec Celseja i bīži viņ ir pat vēļ soltuoks. Saha ļauds ir protuši pīsalāguot borgajam klimatam, tys ītekmiejs jūs materialū i ari namaterialū kulturys montuojumu.\nVīna nu tjurku volūdu\nJakutu volūda pīder tjurku volūdu saimei, tymā runoj ap 450 tyukstušom cylvāku, i sūpluok krīvu volūdai jakutu volūda ir Sahys Republikys oficialuo volūda.\n“Jakuti sovulaik izmontuoja rūnu rokstu, tū apstyprynoj arheologiskuos līceibys. Tū, prūtams, puorvaļdeja izgleituotuokī cylvāki, na vysa kūpīna. Muns onkuļs, kurs nūsadorboj ar pietnīceibu, ir pīruodejs, ka rūnys var laseit. Tys apguož faktu, ka jakutim nabeja raksteibys,” soka jakutu volūdys pratieja Kunneja. Laika gaitā rūnys gon tyka damierstys.\n1917. godā izveiduoja jaunu jakutu volūdys alfabetu, kuram par pamatu izmontuoja latiņu alfabetu, i suocēs cylvāku masveida izgleituošona. Alfabetā vairuokkuort veice izmainis leidz 1939. godā puorguoja iz kirilicu, kuru izmontoj ari myusu dīnuos. Par pamatu jakutu volūdys alfabetam jimts krīvu volūdys alfabets, kuram papyldus pīvīnuoti septeni burti i četri divskani.\n20. godu symta 90. godūs beja mieginuojumi puorīt atpakaļ iz latiņu alfabetu, lai volūda naasamilātu, nazaudātu sovu nūzeimi, tok tys naizadeve. Latiņu alfabets volūdys transkripcejai i laseišonai bejs ārtuoks na kai kirilicys alfabets, nūruoda Kunneja.\nKulturologe miņ interesantu faktu, kas veicynuoja saha tautys izagleituošonu: “Iz iteini dažaidūs viesturis pūsmūs syuteja politiski īslūdzeitūs, nu kurim daudzi beja izgleituoti cylvāki. Borgajūs klimatiskajūs apstuokļūs bez vītejūs paleidzeibys beja gryuši izdzeivuot. Tyka nūslāgts barters, inteligentūs politīslūdzeitūs tureigī jakuti jēme saimē, sovā aizguodeibā, sovukuort jī vuiceja bārnus.”\nKulturys montuojuma pamatā varūņeposs\nSaha tautys folklorys i namaterialuo kulturys montuojuma pamatā ir varūņeposs “Olonho”. Tys sastuov nu tyukstušom poetisku ryndu, kurys stuostnīki zynuoja nu golvys i mutvuordūs nūdeve nuokušajom paaudzem. Kulturologe Kunneja Takaahaja atzeimoj, ka eposs i mitologeja veidoj jakutu kulturys i literaturys pamatu. Eposs ir tik nūzeimeigs, ka īkļauts UNESCO Reprezentativajā ciļviecis namaterialuo kulturys montuojuma sarokstā.\n“Eposa stuostnīki staiguoja nu sātys iz sātu, dzeivuoja tī iz vītys, jo eposu stuosteja vairuokys dīnys. Jim beja eipaša metode, kai tū atguoduot. Klauseituoji sēdēja ap kaminu i klausejuos. Stuostnīki beja ari filozofi, varēja piļdeit dzīdnīka funkcejis,” stuosta Kunneja.\nTradicioanali garajūs zīmys vokorūs cylvāki nūsadorbuoja ar dažaidom radūšom izpausmem. Oktobrī Centraljakutejā jau suoc snigt i cylvāki atsarūn sātā. Lela daļa laika teik veļteita tradicionalūs apgierbu izgataveišonai. “Vēļ da myusu dīnu spākā ir tys, ka apgierbam juobyun na tikai ārtam i funkcionalam, bet ari šmukam. Nacionalajim apgierbim ir spylgtys kruosys, tradicionaluos kruosys, kas sastūpomys dobā. Saha kultūra ir cīši saisteita ar dobu. Pīmāram, nu aļņu uodu teik šyuti kažuki. Juobyun vairuokim kažukim – kasdīnys nosuošonai i izīšonai ļaudīs, tys sasaglobuojs ari da myusu dīnu. Nūteik ari nacionaluo apgierba konkursi,” par tradiceju saglobuošonu stuosta Kunneja.\nAktivitatis myusu dīnuos\nPiec 1917. gods Oktobra apvārsuma suocēs asimilacejis process i jakuti palyka bilingvali. Padūmu godūs tyka eistynuota rusifikacejis politika, ryupnīceibys, byuvnīceibys centrūs beja daudz atbraucieju, kas palelynuoja krīvu volūdys ītekmi i mazynuoja napīcīšameibu piec jakutu volūdys. Tys ir radejs draudus volūdys saglobuošonai. “Suokumškolu pabeidžu dzeraunē, tī vuicejūs jakutu volūdā i mes vysi runuojom jakutu volūdā. Kod 4. klasē puorbrauču iz golvyspiļsātu Jakutsku, sasaskuoru ar tū, ka reši kurs zynuoja i runuoja jakutu volūdā,” par sovu bierneibu atguodoj Kunneja.\nMyusu dīnuos dzerauņu školuos vuiceibys golvonūkuort nūteik jakutu volūdā, nu iteinis īt ari leluokī volūdys aktivisti. Sovukuort piļsātuos situaceja ir dažaida – ir školys, kuruos jakutu volūda ir vīns nu vuiceibu prīkšmatu, i ari taidys, kuruos vyss vuiceibu process nūteik jakutu volūdā.\nKunneja nūruoda iz kaidu cytu problemu, kas apdraud volūdys saglobuošonu: “Niu bārni vaira pīvierš uzmaneibu svešvolūdu apgivei nakai jakutu volūdys. Vacuoki pījam lāmumu par jakutu volūdys apgivi školā. Ka jī ir izlāmuši, ka bārnam juosavuica kaidā nu augstuokuos izgleiteibys īstuožu, tod jakutu volūdai nateik pīgrīzta viereiba, izavielej vuiceitīs kaidu nu Eiropys ci Azejis volūdu. Jauktajuos saimēs, lai naapgryutunuotu bārnus, izavēleja runuot krīvu volūdā. Taipoš ir situacejis, kod jakutu volūdā runoj sātā, bet naprūt tamā laseit i raksteit.”\nMyusu dīnuos Sahys Republikā ir spieceiga aktivistu kūpīna, kas struodoj pi jakutu volūdys saglobuošonys. Teik raksteiti škierkli “Wikipedia”, ir datorspelis, ir daīmama datorklaviatura jakutu volūdā, ir sova radeja, animacejis filmys, izīt gazetys, žyrnali, tymā skaitā ari glancātī žurnali. Kunneja eipaši uzslavej televizejis centīņus volūdys saglobuošonā i populariziešonā. “Ir cylvāki, kas veidoj “Youtube” kanalu jakutu volūdā, koč labi saprūt, ka jim automatiski byus īrūbežuots skatejumu skaits, kanala sekuotuoju skaits,” soka Kunneja.\nJuoatzeimoj, ka rokstā īprīkš mynātais eposs i folklora ir spieceigi ītekmiejuse myusu dīnu kulturu, jo eipaši filmu veiduošonu. Taišni tuos eipaši izceļamys, runojūt par jakutu myusu dīnu kulturu. Filmys jakutu volūdā regulari plyuc laurus dažaidūs pasauļa filmu festivalūs. “Kod beju moza, breinuojūs, par kū nav filmu jakutu volūdā. Cylvāki poši suoce uzjimt filmys jakutu volūdā deļ seve, jo jī navarēja sevi asociēt ar padūmu filmu personažim,” soka Kunnej. Filmys jakutu volūdā var nūsavērt sakhamovie.ru, tom daīmami subtitri krīvu volūdā.\nAr dereigajim izraktenim boguotuo republika\nSaha republikys zemis dzeilēs ir daudz dereigūs izrakteņu, tys tika apjausts vēļ Krīvejis Imperejis laikā. Sibira apgiušona padūmu godūs i dereigūs izrakteņu īgive regionā ir nagativi ītekmiejuse tuo ekologeju, rodūt draudus jakutu volūdys saglobuošonai. “Zemis dzeilēs ir zalts, sudrobs, ir lelys dimantu rezervis. Kab tū īgiutu, apgiva taigys, mežus, upis, byuvēja hidroelektrostacejis, tys vyss traucēja tradicionalajom medeibom, tyka appludynuotys cylvāku dzeivisvītys i jim beja juopuorsaceļ,” par ītekmi stuosta Kunneja. Tys, ka regionā ir lelys sudroba rezervis, radzams apsaverūt jakutu tradicionaluos, nu ituo materiala izgataveituos rūtys. Kai izaruoda, leigovys sudroba rūtu komplekts sver ap 30 kilogramu.\nDimantu īgivis procesā izmontoj daudz kimikaleju, i na vysod teik īvāruotys drūšeibys praseibys, kuo rezultatā kaiteiguos vīlys teik dobā. Pīmāram, ar kimejom, kurys izmontuotys dimantu mozguošonai, piļdeitī rezervuari puorraun dambus i kaiteiguos vīlys satak upēs. Tūs krostūs ir lela apdzeivuoteiba i daudzi cylvāku palīk bez iudiņa, kai ari tys atstuoj nagativu īspaidu iz jūs veseleibu.


Aminorūgštys, 100% Beef Aminos (200tabl.) UNIVERSAL\nMaisto papildas Aminorūgštys, 100% Beef Aminos (200tabl.) UNIVERSAL


Izguojuse bārnu pīdzeivuojumu stuostu gruomota “Syltuo mola” - lakuga.lv\nTemys: Aņdeni, Aņdeņu cīms, Egita Kancāne, Latgolys Studentu centrs, LgSC, Lideja Leikuma, Syltuo mola, Vuorkova\nIzguojs latgalīšu autoris Egitys Kancānis debeja stuostu kruojums “Syltuo mola”, kurā apkūpuoti dalieji autobiografiski bārnu pīdzeivuojumu stuosti par nūtykumim Vuorkovys pusis Aņdeņu cīmā laika pūsmā nu 1989. da 1990. gadam. Gruomotys redaktore ir LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis profesore Lideja Leikuma, muokslineica – Ilze Dušele, izdeviejs – bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”.\nStuosti kruojumā “Syltuo mola” atkluoj svareiguokūs nūtykumus mozys meitinis dzeivē nu 1989. gods pavasara da 1990. gods pavasaram. Tī ir sižetiski saisteiti vīns ar ūtru i pakuopeniski paruoda bārna pasauli, kurā dzeivuot ir cīši aizraujūši, koč i na vysod vīgli. Aņdeņu cīmā, kurā dzeivoj stuostu golvonī varūni, bārni pīsadola luņģūs, kuozuos i bērēs, īsapazeist ar guculim, struodoj kolhoza gryudu kaļtē, verās, kai lelī taisa olu, rūk buļvus, cap putruomu dasys i spielej kartys. Bārni vuicās dzeivuot, īsasaistūt lelūs cylvāku aktivitatēs, kai ari pa laikam izdūmoj sovys – par pīmāru, peļd beistamā ekspedicejā puori puorplyudušam Kolupa azara leičam piec vyzbuleitem voi meklej teleņus, kurī iz Aņdeņu klāvim atskrīn nu Kolupeitis. Bārnim vys atļauts sprostai byut i dzeivuot, vērtīs i saprast, breinuotīs i augt, tok reizem, kod vyss nūteik piļneigi nepareizi, lelī dusmojās i izdūmoj aizlīgumus. “Cytim bārni kuo bārni, a ite gotovī valnāni,” jī klaigoj.\n20. godu symta 80. i 90. godu mejai rakstureiguos politiski ekonomiskuos situacejis vēsmis Latvejā napaīt garum i Aņdeņu cīmam. Kai nūruoda redaktore L. Leikuma: “Stuostūs varim pabyut nacik senejūs, bet nu myusu dīnu jau vysā atškireigūs apstuokļūs, kod beja ryndys i loba sūma voi audakla gobols skaitejuos lels deficits, kod vosorā bārni peļnejuos kaļtē, olgu sajimdami kolhoza kantorī [..]. Tik tys beja i Baļtejis ceļa laiks! Laiks, kod nu Sibirejis atsagrīzušī varēja suokt dzeivuot, kur grib, kod otkon natraucāti varēja īt iz bazneicu (tī, kam tei vēļ beja svareiga), svieteit Zīmyssvātkus. I latgaliskuo runa beja vēļ stypra, partū ka ar konkretu vītu cīšuok saistejuos…”\nGruomotys īvodā publicāts redaktoris L. Leikumys prīkšvuords ar volūdnīcyska rakstura komentaru par gruomotā lītuotū Dīnvydlatgolys īdzeivuotuoju volūdu, deļtuo ka stuostūs Aņdeņu cīma ļaudim rakstureigajā latgalīšu volūdā “sasateik” na tik Vuorkovys, Kolupa, Neicgaļa i Leivuona izlūkšņu, bet ari krīvu, leitovnīku, poļaku i vuocu ciļmis vuordi.\nKruojuma nūsaukumam speciali dalaseits babu pyura vuordu salykums “syltuo mola”, kura nūzeime ir “dīnavydi”. Tys ir kai vysa kruojuma vadmotivs, kas ari simboliski ruoda iz Dīnvydlatgolu kai stuostu golvonū nūtikšonys vītu i iz autoris raudzejumu paruodeit mozu Latgolys cīmu i tuo īdzeivuotuojus kultursovpateibys i sovstorpejuos boguotynuošonuos kvalitatē.\nGruomotu “Syltuo mola” var nūpierkt gruomotu veikalā “Jānis Roze”, veikalā “Liesma” Rēzeknē, veikalā “O!Marta” Daugovpilī, kai ari internetveikalā taiseitslatgola.lv. Gruomota sagatavuota, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, A/S “Latvejis vaļsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda pabolstam.


Latvejis Literaturas goda bolvā specialbolva latgalīšu autoram - lakuga.lv\nTemys: Bolti burti, Valentins Lukaševičs\nLatvejis Literaturys goda bolva ir svareiguokais goda nūtykums literaturys nūzarē Latvejā i ekspertu komiseja ir nūsaukuse 16 literari augstvierteiguokūs dorbus 2011. godā četruos nominacejuos.\nBolvys teik daškiertys nominacejuos: Lobuokais dzejis kruojumus, Lobuokais prozys dorbs, Lobuokais tulkuojums latvīšu volūdā i Spylgtuokuo debeja. Ar pylnu nominātūs dorbu sarokstu var īsapazeit ITE.\nEipaši prīceiga viests latgalīšu literaturys atbaļsteituojim ir par latgalīšu dzejnīka Valentina Lukaševiča dzejis kruojuma „Bolti burti” (izdeviejs Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba) nomineišonu Latvejis Literaturys goda bolvā 2011.\nBolvu īgivieji kotrā nu četrom nominacejom tiks paziņuoti 26. aprelī 18:00 bolvys padūšonys ceremonejā Reigys muokslys telpā. Taipat pasuocīnī tiks sveikti ari specialbolvu īgivieji i myuža bolvys īgiviejs Latvejis rakstnīceibā rakstnīks Andris Kolbergs.\nLatvejis Literaturys goda bolvys 2011 ekspertu komisejā struoduoja Pauls Bankovskis, Lita Silova, Andra Konste, Ronalds Briedis, Anda Baklāne, Guntis Berelis, Liāna Langa, Dace Rukšāne-Ščipčinska.\nEksperti par bolvys daškieršonu Valentina Lukaševiča gruomotai soka:\nPauls Bankovslis atzeist, ka tys naasūt nikaids politkorektuma žests. „Lukaševiča panti ruoda, ka volūda ir tik dzeiva, cik dzeiva gribiešona tū izmontuot – ari dzejā, ari modernā, 21. godu symtam atbylstūšā dzejā.”\nRonalds Briedis – „Koč ari autora eipaši izkūptuos i pīmaklātuos volūdys formys šaļtim kliust par eistynu rebusu skaiteituojim, kam latgalīšu mēle pasveša, i dzejūli koloritā veidā ilustrej pamatā tuos lītuotuojus, lokala rakstura nūzeimeibys krincs teik puorvarāts ar apskaužomu vīglumu i eleganci, līkūt aizadūmuot par kūpeigom vierteibom sevkuram mozuos volūduos dūmuojūšajam.”\nLiāna Langa – „Ka gribit dzierdēt laikmeteigu latgalīšu dialekta muzyku, skaitit trešū dzejnīka kruojumu, i jius tiksit na viņ mežūneigi smuordojūšā, saulis izsiļdeitā volūdys pļovā, nu ari variesit sasadzīdeit ar ituos volūdys boguoteibys – dialekta – naatškaideitū i dabyskū madu. Autora dzejuošona ar boltim bortim ir kulturekologoski patriotiska i tuoļredzeiga darbeiba, kas atbolstoma i sumynoma.”\nVaira redzīņu skaiti ite: http://laligaba.lv/index.php/specialbalvas/valentins-lukasevics\nAtguodynojam, ka Valentins Lukaševičs Latgalīšu kulturys Goda bolvyā „Boņuks 2011” tyka atzeits ari par lobuokū latgalīšu dzejis autoru 2011. godā.\nInformacejis olūts: Latvejis Literaturys goda bolva


Lone patrol by *davemetlesits on deviantART\nLone patrolby *davemetlesits\nHaving fun with my new mesh.\nNebula by Flat Eric Add a Comment:\nMore Nebulas please, what about a Neula and Miranda faceoff?\nHmmm... maybe Reply ~mak1701\njust found lone patrol .this is defintely my ship -uss endeavour ncc 71805-flagship of the federation klingon rapid response fleet .can I have your permission to put this picture on our forum?admiral james mackenzie .r.r.fmak1701\nOkay Admiral But please credit me and the creator of the mesh, Flat Eric...\ncredit will be giventhanks both of youmak1701\nAh, Nebula class, so functional\n'Tis a good ship...


“Kolnasātā” gastej gitaru meistars Juoņs Kuzminskis - lakuga.lv\nTemys: humors, Juoņs Kuzminskis, Kolnasāta, Latvejis Radeja, Roksts\n“Kolnasātā” gastej gitaru meistars Juoņs Kuzminskis. Juo darbneicā Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā nu Latgolā augušu kūku teik taiseitys gitarys.\nRaidejumā izzynuosit, kai teik radeitys zeimūla “Attack” gitarys. Iz tūs spielej Latgolā zynomi muziki, kai ari uorzemu muokslinīki. Juoņa Kuzminska veiduotuo gitara ir aizceļuojuse pat iz Sietlu ASV. Gitaru skaniejums dzierdams ari Juoņa grupys “Gandreiž 10nīkā” izpiļdeitajuos dzīsmēs.\n1. apreļa aba jūku dīnys nūskaņuos Gunta Nagle pietej latgalīšu humora izjiutu. Gunta devēs satikt ar lobu humora izjiutu apveļteitus kungus – Māri Susēju i Edgaru Klusu. Ar sovu atraktivitati i jūkim jī sasmīdynuojuši na vīnu viņ jūs vadeitūs pasuokumu apmaklātuoju.


LNB kolekcejā “Radio Brīvā Eiropa”/“Radio Brīvība” izskaniejušī raidejumi latgaliski i par Latgolu - lakuga.lv\nTemys: Latgolas bolss, radeja, Roksts, trymda\nAutors: portals lakuga.lv\nLatvejis Nacionalajā bibliotekā (LNB) globojās “Radio Brīvā Eiropa”/“Radio Brīvība” raidejumu kolekceja, kurymā atrūnams raidejums latgaliski “Latgolas bolss”, īroksti ar rakstnīka Juoņa Klīdzieja bolsu, reportažys par sova laika Latgolys kulturys aktualitem i c. Sabīdreibai kolekceja pīejama nu februara vyds.\n“Radio Brīvā Eiropa”/“Radio Brīvība” dorbu suoce 1975. godā Minhenē (Vuocejā), par golvonū aizdavumu izvyrzūt radeit latvīšim nacenzātu, obejktivu, patīsu i nūzeimeigu informaceju pošu volūdā.\nLNB kolekceja snādz īskotu “Radio Brīvā Eiropa”/“Radio Brīvība” latvīšu redakcejis dorbā Amerikā, Minhenē, Prāgā i Reigā, tematūs, kai ari informacejā, kuru sagataveja i puorraideja, nasaverūt iz Moskovys centīnim traucēt translacejai. Itūšaļt radejis raidejumu kolekceju veidoj 210 vīneibys kūpš 20. godu symta ūtruos pusis leidz 2002. godam, tī nūsaklausomi dom.lndb.lv.\n“Radio Brīvā Eiropa”/“Radio Brīvība” latgalīšu volūdā skanēje raidejums “Latgolas bolss”. Suokūtnieji, nu 1975. leidz 1995. godam, tū puorraideja nu Minhenis, piečuok leidz 1997. goda nu Pragys i pādejā raidejuma pastuoviešonys pūsmā nu 1997. leidz 2004. godam tys skanēje nu Reigys.\n“Latgolas bolss” suoce skanēs pasateicūs Bonifacejam Briškai, jis panuoce, ka 1975. godā amerikaņu vadeiba “Radio brīvā Eiropa” pi latvīšu raidejuma pīkryta raideit ari latgaliski. Nu suoku latgalīšu volūda skanēje daži minoti nedeļā, nu ar laiku nūsaceja radejis etera laiku. Raidejuma pamatideja beja atspīgeluot latgalīšu kulturu i volūdu, viesturi i politiku.\nNu suoku “Latgolas bolsa” saturu veiduoja regularys trymdys katuoļu prīsteru uzrunys, dīvkolpuojumu puorraidis, viests par latgalīšu dorbu trymdā. Materialus raidejumam sagataveja na tikai tuo redakceja, bet īsyuteja poši latgalīši. Atmūdys godūs “Latgolas bolss” sajēme Latvejis korespondentu informaceju par Latvejis tautsaimnīceibu, politiku i latgalīšu dzeivi Latvejā. Raidejums puorstuoje skanēs 2004. godā piec Latvejis īsastuošonys Eiropys Savīneibā.\n“Latgolas bolss” nabeja vīneigais latgaliski veiduotais radejis raidejums, nu 1989. leidz 2012. godam Latvejis Radejis viļņūs skanēje žurnalista Bronislava Spridzāna veiduotais raidejums “Latgolas Vōrds”. Tys beja ilguokais nacionaluos radejis raidejums latgalīšu volūdā. Ideja par raidejumu latgalīšu volūdā rodusēs Atmūdys pošuos suokuos Reigys latgalīšu bīdreibys “Trešō zvaigzne” vadeituojai I. Paklonei, kas uzrunuojuse B. Spridzānu uzajimt itū dorbu. Raidejuma “Latgolas Vōrds” golvonais mierkis beja akceņtēt latgalīšu volūdys nūzeimeibu publiskajā telpā.\nItūšaļt Latvejis Radejā skaņ vairuoki raidejumi latgalīšu volūdā. Nu 2012. goda rudiņa Latvejis Radejis 1. programā sastdīņu vokorūs iz sasatikšonu aicynoj raidejums “Kolnasāta”, nu 2017. goda vosorys piecpušdīnē pīktdīnēs Latvejis Radejis 1. programys trejuos Latgolys frekveņcēs skaņ raidejums “Latgolys stuņde”. Sovpus nu ituo goda janvara Latvejis Radejis 5. programā (Pieci.lv) skaņ pyrmais jaunīšim dūmuotais raidejums latgaliski “Pīci breinumi”.\n“Radio Brīvā Eiropa”/“Radio Brīvība” nūdūtajā kolekcejā var klauseitīs vairuokus īrokstus latgaliski i saisteitus ar Latgolu.\nJuoņs Pitrāns par Krīvejis kulturys ministra J.Sidorova vizeiti Latgolā, apmeklejūt kulturys i izgleiteibys īstuodis Rēzeknē, kai ari Baļtejis teatru festivala “Homo Novus” atkluošonu Daugovpilī.\nDaugovpiļs dzeļžaceļa stacejis rūbežkontrolis punkta atsaver iz treis godu darbeibu.\nFragments nu Juoņa Klīdzieja gruomotys “Prezidents un Latvijas paaudze”: nūdaļa “Prezidenta gājiens” par Kārli Ulmani.\nValdis Krāslavietis – latvīšu trymdys “dusmeigais” dzejnīks; V. Krāslavietis skaita sovus dorbus: “Kas mums vairs kopīgs”, “Pēc Dziesmu svētkiem Sietlā”, “Tiem, kas šo dzejoli nekad nedzirdēs”.\nPar dzejnīku Valdi Krāslavieti; V. Krāslavietis skaita sovus dorbus: “Dzīvo dziesma, dzīvo tauta”, “Jāņa Kalmītes gleznu izstādē”, “Mūs bāliņu ziņotāji”, “It kā labākas nākotnes vārdā”, “Jau trešo gadu desmitu”.\nJuoņs Klīdzējs skaita fragmentus nu sovys jaunuokuos gruomotys “Prezidents un Latvijas paaudze”: fragmenti nu nūdaļom “Mēģinājums zīmēt profilu, bīskapa un Latvijas saeimas vice-priekšsēža Jēzupa Rancāna piemiņai”, “Zenta Mauriņa – latviešu balss Eiropā”, “Brīvības paaudzes rakstnieks Alberts Sprūdžs”.\nDaugovpiļs hidroelektrostaceja i ekologiski-politiskī aspekti.\nPar rakstnīku Juoni Klīdzieju; fragments nu krruojuma “Tās balsis, tās balsis” – dalieji autobiografisks stuosts; stuosts “Šie abi ir nenormāli” par latvīšu īceļuotuoju pīdzeivuojumim Amerikā; pozitivuo realisma nūvirzīņs 1930. godu latvīšu literaturā i divi latgalīšu puorstuovji, kas suokušs raksteit latgaliski – Aļberts Sprūdžs i Juoņs Klīdzējs., fragments nu J. Klīdzieja pyrmuo romana “Jaunieši” (izguojs 1942. godā Reigā).\nPaulīne Zalāne voda Pīteram Miglinikam veļteitu raidejumu: eisa Miglinīka biografeja, latvīšu, katuoļu i latgalīšu navīnleidzeiguos tīseibys 19. godu symta ūtrajā pusē, dorbs pogosta vaļdē i nataisneigī krīvu īriedni, Pīters kai dzejnīks, dzīsminīks i orators ceinuos par tīseibom, taisneibu i breiveibu Latgolā, tautys advokats, sliepšonuos mežā, apcītynuošona, tīsuošonuos pret muižnīkim, veseleibys problemys i nuove, Miglinīka laikmata i personeibys izgaismuošona Ontona Rupaiņa trilogejā “Māra mostas”.\nPadūmju Krīvejis ībrukums Abrenē 1940. goda junī i pirmī nūgalynuotī.\nJuoņa Pitrāna reportaža par Latgolys dzeivuotuoju saimnīciskū darbeibu.\nRaidejumi “Latgolas bolss”\nAktualūs nūtykumu aproksts; Valdas Madalānes reportaža par Ontona Kūkoja dybynuotū Muokslys školu Ludzā i Latgolys muokslys darbinīkim (Pīters Miglinīks, Nikodems Rancāns, Andrīvs Jurdžs i c.); Andra Stroda Sirmā reportaža par Varakļuonu davumu Latgolys kulturai: Varakļuonu školys jubilejs, nūvoda izcilī sabīdriskī darbinīki, latgalīšu volūdys izmontuošona; Juoņa Pitrāna reportaža par Preiļus nūdybynuotū bīdreibys “Norden” nūdaļu, Inārys Batarāgys i Agitys Daudzis komentari; Jūlijs Trūps par presis izdavumu nuokūtni Latgolā, Juoņs Elksnis par izdevumu “Zemturis”; Valda Labinska apskots par puovasta Juoņa Pāvila II lāmumu naapmeklēt Ukrainu, Prāgys studejā Dainis Mjartāns.\nJūlijs Trūps par 25.marta deportacejis uperu pīminis pasuokumim Rēzeknē, Ludzā i Preiļūs; Juoņs Pitrāns par 25. marta atceris pasuokumi Eglainis stacejā, politiskū škandalu Daugovpilī, kas saisteits ar Artūra Priedīša uzastuošonu Daugovpiļs TV par krīvu integraceju i krīvu volūdys statusu Latvejā; Andris Strods Sirmais par 16.03. nūtykušū seminaru “Latgaļu likteņgaitas senvēsturē: arheoloģija, valoda un vietvārdi” (trešais nu sešu seminaru cykla par “Latviešu valodas un tautas rašanos”), tuo dalinīkim i skortajom temom; Valda Madalāne par 22.03. dybynuotū Omotnīceibys kamerys Rēzeknis bīdreibu, tuos viesturi, mierkim i aizdavumim; Andris Strods Sirmais par varakļuonīšu omotnīceibys izstuodi Viļānūs, interveja ar tautys daiļomotu meistari Jannu Ereli; Latgolys apgoboltīsys prīkšsādātuojs Kārlis Valdemiers par nūzīdzeibu i tuos apkaruošonys īspiejom; Juoņs Pitrāns par Latgolys informacejis i kulturys biroju Daugovpilī, sadarbeibys leigumu ar ASV informacejis cetru Reigā; Jūlja Trūpa saruna ar partejis “Tēvzemei un Brīvībai” ģeneralsekretara vītneicu Palmiru Lāci par komunistiskuo terora uperu pīminis dīnu Latgolā, par partejis aktivitatem Latgolā, studejā Minhenē Valdis Labinskis.


Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Odisejs Elitis.\nSaturs iegūts no "https://lv.wikipedia.org/w/index.php?title=Odisejs_Elitis&oldid=3344799"


Pošys popularuokuos latgalīšu dzīsmis vīnā albumā - lakuga.lv\nTemys: "Apleik kolnu", albums, latgalīšu muzyka, Maskačkas spēlmaņi, muzyka, Roksts\nVoi ir kaids taids albums, kurymā vīnā gobolā vydā byutu vysyspopularuokuos latgalīšu dzīsmis? Da ituo iz vaicuojumu varieja pagrūzeit golvu i saceit, ka dreižuok navā gon. Ituo goda juļa mieness situaceju ir mainejs – izguojs kapelys “Maskačkas spēlmaņi” (“Maskačkys spieļmani”) dubultalbums “Apleik kolnu”.\nAlbuma “Apleik kolnu” divejūs diskūs kūpā vydā atrassit 26 popularys i iz vysa popularuokuos latgalīšu dzīsmis – nu “Auga, auga rūžeņa” i “Tuoli dzeivoj” da “Nadūd, Dīvs, veitulam”. Gondreiž 140 minutu popularūs dzīšmu, kas īraksteitys ar maksimali dabeigu pajiemīņu – vīnlaiceigi īrokstūt vysus instrumentus i bolsus. Kai atzeist poša kapela – seņuok, stateidami īrokstu programys, “Maskačkas spēlmaņi” raudzeja atrast kuo na viņ iņteresnuoka, nazynomuoka, nu balūs, večerinkuos i jubilejūs vysod taipat spālātys popularuos dzīsmis. Kod ļauds vaicuoja, kur i voi var atrast ituos popularuos dzīsmis, kapela saprotuse, ka ir iņterese ari par taišni taida veida īrokstim. Dubultalbums nu suoku nabeja planavuots, nu “Maskačkas spēlmaņi” raudzeja dzīsmem īraksteit vysus zynomūs pantus, deļtuo dzīsmis naīsakļuove īrostajūs laika standartūs. Dzīsmis daudzūs panteņu garumā ir na viņ nūklausomys, nu ari vysi dzīšmu vuordi ir puorskaitami simboliskajā diska gruomateņā.\nAlbums īraksteits gondreiž treis godu garumā nu 2011. goda decembra da 2014. goda augusta, skona operators Pauļs Paulins. Vizuali izdavumu dyžan pīviļceigu padora karikaturista Gata Šliukys zeimiejumi.\nKapela “Maskačkas spēlmaņi” dorbojās nu 1995. goda septembra i par sovu lauceņu izavieliejuse ļusteigu spieliešonu 19. godsymta beigu – 20. godsymta suoka stilā, raugūt spēlēt tai, kai lauku muzykanti spielieja pyrma symta godu.\n“Apleik kolnu” izdūšonu atbaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds.