Ka ir skaisti, tys tok ir pateikami! Saruna ar dizaineri Inesi Krivmani - lakuga.lv\nKarteite: Ineseis Krivmanis personeigais arhivs.\nTemys: dizains, Eat My Unicorn, Edeite Husare, Inese Krivmane, Kārsava, Kuorsova\nAr Inesi Krivmani sasarunuoja Edeite Husare\nTys beja vēļ pārnejais gods, bet aiz lūga taipat jau vyss kruosuojuos bolts. Sasatikšonys laiks – dīnys vyds, jo tim, kurim sovs režims, stuņžu skaiteišonai cyta sistema. Par tū byušonu bez konkretu dorba stuņžu, struoduošonu sev, par dizainu i vīnradžim saruna ar dizaineri Inesi Krivmani. Inese ir nu Kuorsovys, zeimiejuse ari portala lakuga.lv jaunū logo, bet niu ar draudzini kūpā sataisejuse apgierbu zeimulu “Eat My Unicorn”.\nKai ir byut frīlanseram* Latgolā?\nRuodīs, ka ir sovaižuok nikai, par pīmāru, Reigā, jo itaidā nūzarē, dizainā, vīns nu golvonūs faktoru ir kontakti, kod tevi zyna, īsoka tuoļuok. Puorsvorā muni klienti ir nu Reigys, Latgolā viņ puora pošvaļdeibu, nu i lakuga.lv. Kod tu nu regiona kaidam Reigā pīroksti, ka esi taids i taids, vari tū i tū, tod ir izbreins “Kas tu taids?” i paīt ilguoks laiks, cikom tevi īpazeist, jo tu esi nu Latgolys, tevi nazyna. Leluokuo atškireiba, ka ite tu esi vīns pats, bet Reigā leluokā burzeņā – storp dizainerim, cytim frīlanserim, rūnās tī kontakti.\nIte sēdi sātā vīns i raugi nazkai cytim par sevi izstuosteit. Par frīlanseru es klivu vosorys vydā, kod aizguoju nu dorba. Guoju taidā kai uzbrukumā Reigys reklamys i sabīdryskūs attīceibu agenturom, jo tom jau ir klienti, tuos jādz struoduot, ir pīredze ar jim, zyna, kū praseit. Latgolā eisti nazynu taidys. Ruodīs, ka vīna Daugovpilī ir, bet navarieju atrast par tū nikaidys informacejis. Latgola ir forša vīta, kur atsateisteit – byut pyrmajam sovā sferā, kuruos vēļ ite nav.\nDeļ kuo izdūmuoji, ka struoduosi poša sev. Tovs īprīškejais dorbs beja pošvaļdeibā, daudzim tys ir sapyns…\nMuna izgleiteiba ir sabīdryskuos attīceibys i reklama. Ite juosuoc nu poša suokuma ar tū, ka nu Reigys Latgolā atsagrīžu ar dūmu, ka struoduošu dizainā. Jau tod pyrma daudzu godu ar draugu sataisejom sovu radūšu agenturu, bet tys beja cyts laiks i sfera nabeja cik atteisteita, pīredzis mozuok i ar ļaudim nu Latgolys cīši nivīns nagribieja sasadorbuot. Ar kolegi Juri suocem dūmuot, ka jau dzeivojam iz vītys, tod vide ari pošim juoveidoj – taisejom pasuokumus, bejom aktivi (kai Kuorsovys jaunīšu bīdreiba “Pūga” – EH), vieduojom tū vidi, i tai pa mozeišam ar aktivitatem i dorbu īsleidieju pošvaļdeibys dorbā. Suokumā esi troks i energejis pylns, piečuok tev aplauž radzeņus, energeja beidzas i saprūti, ka vaira navari. Daudzim tys ir sapynu dorbs, bet munai personeiba nav pīmāruots. Kod vacuokim kaids vaicuoja, kur meita struodoj, iz atbiļdi, ka pošvaļdeibā, vysod beja taids: “Jezus, cik labi! Labi īsakuortuojuse, kur vēļ lobuok!” Māmu godu siļdeju itai sovai frīlansera byušonai. Dūmuoju, ka pagaisynuot nav kuo – paraudzeišu kai aizīs. Cikom izaver, ka aizguoja! Niu asu atsuokuse cept kūkys, nūtraust putekļus fotoaparatam – kasdīnys dorbā tys beja palics molā, nabeja spāka i gribiešonys. Niu otkon atsagrīž radūšuo prīca.\nVoi tev ir bejuse dūma atsagrīzt Reigā, kur itamā sferā vīgļuok?\nInteresanti saīt, ka muni vacuoki dzeivoj Reigā, asu tī bīži, bet kotru reizi saprūtu, ka tei nav muna “stiheja”. Jau studeju laikā maņ ruodejuos juos gona, gribiejuos iz Latgolu. Kusteibu es daboju cytaižuok – maņ vajag puorsavītuot, koč kur nūbraukt. Izmontoju īspieju nūbraukt iz tū pošu Reigu, braucu leidza draugam, kurs ir byuvnīks, iz dažaidom Latgolys piļsātom. Tys cikom ir leluokais minuss struodojūt pošam sev, ka tai i esi vīns ar sevi. Bet maņ vajag jaunus īspaidus, jaunu energeju!\nKai Latgolā vyspuor ir ar dizaina sferu i seve populariziešonu?\nNu, regionā vyss nav cik atteisteits. Deļ tuo ari maņ pateik struoduot ari reidzinīkim, kurim ir vaira izpratnis par tū pošu dizainu. Na vysod tū logotipu vajag leluoku! Mes taidi drupeit īsyunuojuši. Bet tys tik zeimoj, ka vajag struoduot, kustynuot iz prīšku, vuiceit ari klientu. Maņ gon reizē juosaprūt, ka klients ari zyna, kū puordūd, juorauga atrast eistais dizaina pīduovuojums.\nKas tevi pošu īdvesmoj dizainā? Kur sagiun zynuošonys, īdviesmi, aktualuos teņdeņcis?\nEs daboju cīši lelu prīcu nu dizaina kai taida. Asu kai taids dizaina narkomans! Kod ir kaids breivs breids, siežu dažaiduos sātyslopuos, verūs, kas jauns i aktuals. Kū ta īraugu i poša pi seve dūmoju: “Ot, koč kū taidu maņ ar sataiseit! Koč atītu kaids klients, kuram taida vajadzeiba.” Eistineibā, tai i ir – kū sarežgeituoks aizdavums, tū leluoks spors i energeja pi dorba, leluoks izaicynuojums. Asu gotova koč naktim struoduot, kab izdareitu. Nu tai, ka cīši, cīši, cīši pateik tys, kū doru! Kotrys klients ari ir kai mozs izaicynuojums, kurs juouzmiņ.\nVoi tev ir kaids sapyns, kū profesionali grybātu izdareit, sataiseit?\nKoč kod iz prīšku tei nūteikti varātu byut sova mozuo radūšuo agentura, kurymā salaseit spieceiguokūs Latgolys jaunīšus. Dažus jau asu nūsavāruse. Latgalīšim ir cīši loba radūšuo humora izjiuta, čiulim taidys nav! Maņ ruodīs, ka tys mums byutu juoizmontoj. Kai īprīšk runuojom, ka Latgolā agenturys nav, tys nanūzeimej, ka tod navar byut, ka i nikod navajadzātu. Regions ari vys tik atsateista. Gribīs jau, kab ari ite saprūt, ka logotips navar moksuot 20 eiro, ka tys nav mozs zeimiejums, kurū var internetā nūpierkt, bet gon vasals stuosts. Iz tū ir juoaug!\nPastuosti par sovu vīnradžu projektu… (kod runuojom, tikū tikū beja pasaruodejs – EH)\n“Eat My Unicorn” (Apēd munu vīnradzi – EH) ideja roduos kūpā ar munu draudzeni Laini Šicāni, kurei ari dzeivoj Kuorsovā. Jei beja tikū palykuse stuovūklī i saprotuse, ka eisti nav apgierbu pīduovuojuma tūpūšajom mamom. Nav jau tai, ka vysu laiku asi bejuse, par pīmāru, troka meitine, ar raksturu i tod, kod palic stuovūklī, pieški kliusti cytaižuoka – juovalk driebis ar pučeitem, luoceišim i tai. Tu vēļ arviņ esi tu poša tik ar vādaru. Var jau pasyuteit internetā, bet tī ari nikod navar nikuo zynuot, precis var atīt tod, kod jau esi klivs cik izmāru leluoks. Laine stuoseja, ka grybātu ražuok T-kraklus i mameņu kraklus, bet najādz zeimēt dizainus. Bet tū tok jādzu es! Suocem par itū dūmuot vosorys suokumā, bet saprotom, ka nav vyss cik vīgli – pošys izstruodojam apdrukys dizainus, t-kreklu, kurus šyun tīpat Kuorsovā, dizainus.\nApdrukys kraklim ir taidys smīkleigys, ar humoru. Juoizbauda ari itys laiks skaisti! Par pasyutejumim asam cīši prīceigys. Nazkur Feisbukā redzieju īrokstu: “Kod tu pasyuti pi mozuo uzjiemieja, jis doncoj.” Tai i mums ir. Ar laiku pasaplašynuosim, byus ari koč kas veirīšim, byus ari interneta veikals. Nūsaukumu gribiejom taidu rokeigu, palaidneigu, napareizu. Dūmuojom, dūmuojom i tod Laine izdūmuoja. Saguoja gon bierniškeigs, gon rokeigs, taids “verīs, ite ir muns breinums, paraugi tū!”.\nTovuos rūkuos i golvā tope ari portala lakuga.lv vizualuos ideņtitaitis puormainis. Kaids ir tovs stuosts itam projektam?\nTys beja taids cīši dorbu pylns laiks, suokumā beja dūma par logotipa atjaunynuošonu, bet, laikam īmūt, ar portala redaktori Vinetu saprotom, ka juotaisa vyss piļneigi jauns. Tys, kū suokumā runuojom, atsaškeire nu gola rezultata. Ari cikom atrodem eistū kruosu. Logo stuostā beja juoīkodej dūma, ka latgaliskais ir daļa nu vysa pasauļa. Maņ pošai pateik i ceru, ka īsadzeivuos iz prīšku. Nu tuo pasauļa īt tī mozī latgalīšu burbuleiši!\nKai tu radzi latgaliskū uzjiemiejdarbeibā – voi latgaliskuo ideņtitate dizainā paleidz?\nMaņ ruodīs, ka nūteikti paleidz! Tū tok var redzēt – ka pat Reigā leluos agenturys taisa reklamys latgaliski. Nu ir koč kas taids latgalīšim, ka gribīs i aizīt! Tik cyts stuosts ir par praseibom. Satyku vīnu klientu, latvīti, kurs dzeivoj Honkongā, syuta iz tīni latvīšu precis. Jis atzeist, ka mums, latvīšim, ir zamys praseibys pret dizainu, bet Honkongā ļauds ir gotovi pierkt vysu, kam ir stileigs dizains i padūmuots pi vysu seikumu. Mums tuo vysa vēļ nav, juoaug. Bet latgaliskais Latvejis mārūgā ir tys bonuss, kurs izsaun – kurs nūstruodoj iz auditoreju. Labi aizīt latgaliskais, bet tam juobyut i modernam. Cytaiž asam īsleidiejuši latgaliskajā, bet cīši vīnkuoršajā, vajadzātu vys tik atsateisteit. Saprūtu, ka tei ir sova veida “myusu līta”, bet deļ kuo, pīmāram, Latgolā vysys piertenis ir nu kūka baļču? Ir laiks kuopt jaunā leiminī. Ka ir skaisti, tys tok ir tik pateikami! Skaistums veicynoj ari puordūšonu, tymā ir vārts īguļdeit.\nInesis īsacejumi tim, kurī gryb suokt struoduot poši sev:\nVari struoduot, kur, kod i cik daudzi gribi. Eipaši labi var izmontuot byušonu ceļā.\nDisciplina. Minuss i reizē izaicynuojums – asūt frīlanseram, juobyut lelai pošdisciplinai.\nNasabeit sevi reklamēt i par sevi stuosteit. Ka nastuosteisi, cyti naizzynuos, kū vari i dori.\nNasabeit nu tuo, ka ar klientu naesit iz vīna viļņa. Tys ir normali. Ar kaidu sakreit energejis i virzīņs, ar kaidu nā.\nDorbs ir dorbs. Reizem koč kas, kū pasyuta dareit, pošam var napatikt voi ruodeitīs nainteresants, bet ir juopadora.\n*Darbinīks, kurs struodoj uorpus biroja i olgu sajem atkareibā nu padareituo.


Puormet krystu i klusej! - lakuga.lv\nTemys: 1917. gods, 1917. gods Rēzeknis kongress, Arņs Slobožaņins, bazneickungi, bazneickungs, Fraņcs Kemps, goreidznīki, katuoli, katuoļu Bazneica, Latgola i religeja, Puormet krystu i klusej!, Rēzekne, Roksts, Rūmys katuoļu Bazneica\nPublicejom Arņa Slobožanina, Mg. paed., grupys „Dabasu Durovys” muzykanta, žurnalā „Ir” 15.08.2013. publicātuos latgalīšu slejis pylnū verseju.\nPastuov uzskots, ka Latgolys goreidznīceibai pīsanuok vysleluokī nūpalni Latgolys apsavīnuošonā ar puorejim tūpūšuos Latvejis nūvodim, tūmār, analizejūt taidu latgalīšu viesturnīku, kai Bukša i Latkovska dorbus, navar naīraudzeit, ka 1917. gods Rēzeknis kongresā bazneica ir pīļuovuse ari pa kaidai klaidai.\n„Puormet krystu i klusej!” taidim vuordim varātu raksturuot paguojušuo godu symta suokumā, 1917. gods Rēzeknis kongresa prīkšvokorā voldūšū goreidznīceibys attīksmi pret centīnim izveiduot Latgolā stypru regionalū politiskū spāku, kas ryupātūs par Latgolys ļaužu tīseibom vysūs leimeņūs. Tradicionali regionā montuotū gareiguos varys monopolu Latgolys goreidznīceiba gribieja vēļ vairuok nūstyprynuot, kai ari papyldynuot ari ar politiskū varu. 1917. gods revoļuceja, cara režima guosšona Krīvejā i eventualuo Latvejis vaļsts dybynuošona taidu īspieju deve. Turpmuok apraksteituo bazneicys reiceiba ruoda, ka tei nagribieja daleitīs ni ar vīnu ni goreigajā, ni laiceigajā varā.\nLatgolys bazneickungu elite īraudzeja īspieju beidzūt tikt vaļā nu pūļu aizbyldnīceibys (Latgolys goreidznīceiba tūreiz atsaroda Mogiļevys arhiveiskupejis sastuovā), atjaunuot Reigys katuoļu arhiveiskupeju, dabuot pošim sovu veiskupu i bez jebkaidim īrūbežuojumim dominēt Latgolā. Lai panuoktu sovu mierķu realizaceju, goreidznīceibys interesēs beja piec īspiejis dreižuok apsavīnuot ar puorejim tūpūšuos Latvejis nūvodim. Tys beja jūs prymarais mierkis – Latgolys ļaužu tīseibys beja sekundara līta.\nGoreidznīceibai konkurenci sastuodeja cyts politiskais vierzīņs – „Latgolys tautys komiteja”, kurys sastuovā beja tuo laika Latgolys laiceiguo inteligence. Komitejai beja leidzeigs mierkis kai goreidznīceibai – apsavīnuot Latvejis vaļstī, bet vysupyrms nūdrūšynuot Latgolai plašys tīseibys volūdys, pašvaļdeibu, školu i kulturys jūmā. Kod topa skaidrs, ka 1917. gods aprelī Rēzeknī nūtiks Latgolys kongress, goreidznīceiba saprota, ka itamā kongresā ir juodaboj vairuokums. Tyka pīlyktys vysys pyulis, lai 232 delegatu vydā byutu piec īspiejis vairuok goreidznīku. Kai pīminiejs bazneickungs Tomašunass, pyrms kongresa pat tyka reikuotys slapanys bazneickungu sanuoksmis. Tymuos tyka izstruoduota strategeja, kai panuokt goreidznīceibys vairuokumu kongresā. Kai zynoms, Latgolys ļaužu vairuokums beja izteikti dīvbijeigs, deļ tuo tikai ratais uzadrūšynuoja ībiļst bazneicys politiskajim uzstuodejumim – tys līk dūmuot, ka taišni tys beja īmasls, deļ kuo iz kongresu nu draudzem i pogostim tyka delegāti taišni bazneickungi. Dažūs pogostūs, pīmāram, Nautrānūs, kur beja nu bazneicys naatkareigi izvālāts delegats, jis piec goreidznīceibys iniciativys tyka atsaukts, i juo vītā nūsyuteits cyts, bazneicai lojals delegats. Lai mazynuotu „Latgolys tautys komitejis” popularitati, tei tyka kritizāta kai bezdīveiga gon dīvkolpuojumūs, gon bazneicys oficialajā laikrokstā „Drywa”. Taipat tyka kritizātys cytys tymā i seņuokā laikā iznuokušuos avīzis: „Jaunuokuos Ziņas”, „Ļaužu Bolss” i. c. Lai vēļ vairuok izariekinuotu ar oponentim, tyka pat izdūta brošura „Ar bazneickungim voj pret bazneickungim”. Kai zynoms, goreidznīceibai 1917. gods Rēzeknis kongresā beja dabuots absoluts vairuokums, par prīšksādātuoju īvālāts Fr. Trasuns i steigā pījamts lāmums par apsavīnuošonu ar Vidzemis i Kurzemis latvīšim. Ite juoatzeimoj, ka tyka ignorāts i pat leidz golam naizklauseits opozicejis, „Latgolys tautys komitejis”, līdera Fr. Kempa prīšklykums sastuodeit i likt paraksteit aktu, kas paradzātu, ka Kurzemis i Vidzemis zemis padūme nūdrūšynuotu latgalīšu tīseibys ar pošvaļdeibu, nasajauktu školu i volūdys lītuos. Ja goreidznīceiba byutu jāmuse vārā opozicejis īteikumu, varbyut latgalīšu volūda turpmuokajūs godu desmitūs nabyutu tik cīši „nūasiņuojuse”.\nNanūlīdzūt katuoļu bazneicys naatsvaramū īguļdejumu Latgolys kulturys i volūdys styprynuošonā i atteisteišonā, tūmār juosecynoj, ka 1917. gods kongresā, dzeidamīs piec vorys, goreidznīki reikojušīs puorsteidzeigi, nademokratiski i daleji ignoriejuši Latgolys ļaužu interesis. Na par veļti puors godu vāluok dīvkolpuojumūs bazneickungim nuocēs dzierdēt izsaucīnus nu draudzis: „Jius myusus puordevet čiulim!” Atlīk nūvēlēt jaunajai Latgolys bazneickungu paaudzei naatkuortuot sovu prīškguojieju pīļautuos klaidys.


Latgolys jaunī muzyki aicynoj iz skaistuokūs ainovu muzykys koncertim - lakuga.lv\nTemys: Juoņs Ivanovs, Roksts\nJuoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys tūpūšī muzyki vaļsts symtgadē ir radejuši viestejumu par Latveju muzykaluos ainovuos. Doba ir vīna nu Latvejis vierteibu, jei ir īdvasmuojuse i īdvasmoj daudzus muzykus i komponistus. Īspiejams, ka mums byutu cyta ainova, tod ari muzykys skaniejums byutu atškireigs. Latvejis, Latgolys ainovai soveigais – azaru, pakolnu, padebešu, rakstureigūs bazneicys tūrņu atspīgeliejums Juoņa Ivanova simfonejuos, Alfreda Feila dailradē voi Guntrys Kuzminys-Juknys dzīduojumūs, muzyka mejīsadorboj ar dobu i aizraun klauseituoju.\nŠkolys jaunīši ir izveiduojuši muzykalu prīšknasumu, izmontojūt komponistu dorbus, kurūs atsaspīdynoj ainovys myusdīneiguos apdarēs voi pītuvynuotys godu symtu skaniejumam.\n2018. gods 16. oktobris\n15.00 Viļakys muzykys i muokslys škola.\n17.00 Kuorsovys muzykys i muokslys škola.\n2018. gods 30. oktobris\n15.00 Ludzys muzykys pamatškola.\n16.30 Zylupis muzykys i muokslys škola.\n2018. gods 14. novembris\n17.30 Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškola.\nUzvadums ruodeis īspieju dzierdēt i dūmuot kontekstā – kai tei vīta, kuramā es dzeivoju, ir radejusi izcylus muzykus i īdvasmuojuse jūs dorbim, bolstūtīs iz kluot asūšajom vierteibom – ainovu, dobu, redziejumu. Koncertu cyklys ir Latvejis vaļsts symtgadis programys nūtykums, radeits ar Vaļsts Kulturkapitala fonda atbolstu. Koncerti bez moksys.\nUzvaduma programā latvīšu komponistu skaņdorbi\nKristīne Baltruševica “Pastaiga”, Katrīna Belinska, saksofona spēle, Haralds Bauga, Svetlana Sergejeva\nSandra Mežore, Leontīne Apšeniece “Lūgums”, Diona Liepiņa, Ingrīda Balode, Irina Kigitoviča\nRomualds Jermaks “Daugavas senleja” nu cykla “Akvareļi” (2. Latgolys būrtneica), Edijs Strušels, Romualda Dāvida\nGuntra Kuzmina-Jukna, Ontons Kūkuojs “Lidūneiši”, Elīna Spridzāne, Guntra Kuzmina-Jukna, Žanete Solovjeva\nJāzeps Lipšāns “Skaņdarbs fagotam”, Katrīna Kozlova, fagota spēle, Anselms Opincāns, Svetlana Sergejeva\nRomualds Jermaks “Aglona” nu cykla “Akvareļi” (2. Latgolys būrtneica), Inta Ragause, Žanete Solovjeva\nJēkabs Graubiņš “Aiz upītes meitas dzied“ nu cykla “Graznas dziesmas”, Alise Meļko, Irīna Kulakova\nGuntra Kuzmina-Jukna, Ontons Slišāns ”Muna vosora”, Ieva Leiduma, Danuta Kārkliniece, Romualda Dāvida\nTreis Līgo dzīsmis Riharda Dubrys apdarē, Marta Poplavska, čella spēle, Maija Kalniņa, Romualda Dāvida\nJānis Lūsēns, Aspazija “Tas vārds”, Diāna Kempiša, Danuta Kārkliniece, Romualda Dāvida\nJānis Ivanovs “Elēģija”, Marta Paula Sejāne, klarnetes spēle, Haralds Bauga, Svetlana Sergejeva\nTautyska poļka J. Ozola apdarē, Ņikita Rogovs, eifoneja spēle, Aivars Komuls, Jeļena Paura.


Dīvāns gulta RP81 - Viesistabas mēbeles | Mebeles1.lv\nDīvāns gulta RP81\nVai 3 x 143 € var noformēt kredītā*\nZanzibar 182 Zanzibar 190\nGulēšanas mehānisms "Disclosure"\nŠis mēbeļu mehānisms ir unikāls ar to, ka pārvietojamā daļa kustas nepieskaroties grīdai, kā rezultātā grīda ir pasargāta no iespējamiem skrāpējumiem. Vienkārši paceliet sēdekli un viegli pievelciet to pie sevis. Pēc tam nolaidiet mēbeles aizmuguri, lai sagatavotu vietu gulēšanai.\nDīvāns gulta RK15\nAugst: 85 cm | Plat: 220 cm\nDziļ: 85 cm\nDīvāns gulta UH2\nAugst: 90 cm | Plat: 137 cm\nDīvāns gulta A831\nAugst: 91 cm | Plat: 200 cm\nDīvāns gulta PK190\nAugst: 95 cm | Plat: 215 cm\nDīvāns gulta RP40\nAugst: 80 cm | Plat: 175 cm\nDziļ: 80 cm\nDīvāns gulta RP53\nAugst: 85 cm | Plat: 148 cm\nDziļ: 98 cm


23 Mar, 2016. \_\_ Pa pēdām. \_\_ 195 komentāru.


Latgolys Muorys viesturis stuosts - lakuga.lv\nTemys: Latgales Māra, Latgolys Muora, pīmineklis, Rēzekne, Roksts, Vienoti Latvijai, viesture\nPīmineklis „Vienoti Latvijai” aba tautā saukts par Latgolys Muoru ir Rēzeknis i Latgolys simbols, nu tam reizē ir ari sarežgeits i tragisks liktiņs. Itymā godā Pasauļa latgalīšu saīta laikā tyka svieteita 20. godadīna pīminekļa atjaunuošonai.\nIdeju par pīminekļa sataiseišonu pošā Rēzeknis piļsātys vydā 20. godu symta 30. godūs izsaceja tuolaika lobkluojeibys ministrs Vladislavs Rubuļs. Pa juo pruotam pīminekļa beja juokliust par Latgolys i Latvejis vīnuoteibys idejis īmīsojumu. 1930. godā, kluotasūt tuolaika Vaļsts prezidentam Albertam Kvīšam, Latgolys atbreivuošonys desmitgadis svātklu laikā izvālātajā vītā tyka pastateits pīminekļa pamatakmiņs. 1934. godā pīminekļa projektu konkursā pyrmū vītu dabuoja Muokslys akademejis studenta, ludzuonīša Leona Tomašcika dorbs „Muorys zeme”. Piec goda pīminekļa taiseišonys komitets nūslēdze leigumu ar pazeistamū tielnīku Kārli Jansonu, kurs īdzeivynuoja Leona ideju i radeja vīnu nu monumentaluos tielnīceibys lobuokajim paraugim Latvejā. Pīminekļa sataiseišonai Latgolys ļauds sazīduoja gondreiž 114 000 latu.\nPīminekļa pamati likti 3,5 metru dziļumā. Pīminekļa augstums ir 11 metri, skulpturaluos grupys augstums – 5 metri, svars – 3 tonnys. Pīminekli bronzā lieje Suomejā, tīpat atroda ari ružovū granitu postamentam.\nPīminekļa kompoziceju sastota treis figurys: kiežu ruoviejs simbolizej Latgolys varūneigū ceiņu par naatkareibu vaļsts topšonys suokuos, tautu meita iz celim kai lyugšona tur vaiņugu, nu stoltuo mārga ar krystu pacaltajuos rūkuos stuov par obejom figurom, simbolizejūt ideju par breivū Latgolu. Itei staltuo mārga – atbreivuotuo Latgola, tod ari teik saukta par „Latgolys Muoru”, jo Muorys tāls tautys mitologejā personifficej zemis augleibys i dzeiveibys sorguotuojis ideju, nu krysts ir kristeiguos ticeibys simbols.\n1939. goda 8. septembrī pīminekli svineigi atkluoja īkšlītu ministrs Kornelejs Veitmaņs i pasvieteja veiskups Jezups Rancāns. 1. septembrī Vuoceja beja ībrukuse Puolejā, i beja suocīs Ūtrais pasauļa kars, Rēzeknē suoce īplyust puoļu biegli. Nasaverūt iz prezidenta Kārļa Ulmaņa saceitū, ka kara nabyus, pīminekļa atkluošonys šaļtī cylvāku sirdīs beja daudzi dryumu nūjausmu. Stuosta, ka krystam puori krytuse āna i ticeigī sacejuši, ka tys ir koč kas nalobs. Godu piečuok nakti nu 5. iz 6. novembri piec kompartejis Rēzeknis organizacejis aicynuojuma kai „tautys nūskaņuojumam naideigu” pīminekli nūguoze i aizvede iz lūpkautivi. Kara laikā pīminekli atjaunuoja i vēļ reizi pastatieja, 1943. goda 22. augustā pasvieteja J. Rancāns. Itūreiz pīmineklis stuovieja septeņus godus, nu 1950. goda junī tū guoze ūtrū reizi. Itūreiz pīminekļa liktiņs nav zynoms. Pīcpadsmyt godus itymā vītā stuovieja stobs ar skaļruni, tod 1965. godā iz postamenta pastateja Lenina pīminekli, kas ite atsaroda da 1991. goda augustam.\nPiec Latvejis vaļsts naatkareibys dabuošonys Latgolys atbreivuošonys pīminekli piec tuo projekta matim atjaunuoja myrušuo tielnīka Kārļa Jansona dāls Andrejs Jansons ar Daugovpiļs tielnīka Induļa Folkmana paleidzeibu. Zīduošonā pīminekļam pīsadaleja vysa tauta. Pīminekli ar arhiveiskupa Juoņa Pujāta svieteibu atkluoja 1992. goda 13. augustā pyrmuos Pasauļa latgalīšu konfereņcis laikā. Tuo pamatūs ir īmyurāta kapsula ar dokumentu, kurā īraksteita „Latgolys Muorys” viesture.\nDa 2. septembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā kotrs interesents var apsavērt izstuodi, kurymā atkūpuoti nūvodpietnīceibys materiali, kas dūd īskotu „Latgolys Muorys” viesturē.\nInformacejis olūts: projekta “Amazing Latvia”


PETALOTECA : It´s Autumn. Es otoño\nIt´s Autumn. Es otoño


Temys: latgaliski, Latgolys Studentu centrs, LgSC, nūdarbeiba, raksteišona, Roksts, stuņde, volūda\nBīdreiba „Latgolys Studentu centrs” ituo goda 4. decembrī aicynoj latgaliski raksteit grybātuojus iz latgalīšu rokstu volūdys nūdarbeibu.\nNūdarbeiba byus bez moksys, suokums 18:30, par vītu dalinīkim tiks paziņuots personiski.\nVītu skaits ir īrūbežuots, i interesentim ir juopīsasoka īprīkš, rokstūt e-postu iz vineta@lgsc.lv leidz 30. novembrim, lyugums nūruodeit ari sovu telefona numeri.


Konkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāguma pasuokums - lakuga.lv\nKonkursa “Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāguma pasuokums\n“Latgolys prozys skaitejumi 2021” nūslāguma pasuokums byus ituo gods 12. decembrī trejuos stuņdēs piec pušdīņu (plkst. 15.00), ka tūbreid pastuovūšī īrubežuojumi ļaus, iz tū tiks aicynuoti vysi konkursa dalinīki. Lobuokūs tekstu autori pīsadaleis ar sovu dorbu skaitejumim. Pasuokumu varēs vērtīs tīšraidē storptautyskuo literaturys festivala “Prozas lasījumi 2021” sātyslopā i latgalīšu kulturys ziņu portalā lakuga.lv.\nVaira par konkursu var skaiteit ITE.


Daugovpiļs teatra jaunumi - lakuga.lv\nTemys: Dabaseibys pūddarneica, Daugovpiļs Teatris, Georgijs Surkovs, LTV, Olegs Šapošnikovs, Roksts, Spēlmaņu nakts, teatris\nNovembris Daugovpiļs teatrī bejs nūtikšonom boguots – pīdzeivuota pyrmizruode, sajimta “Spēlmaņu nakts” bolva, kai ari sagaideita Latvejis Televizejis filmiešonys grupa izruodis īrokstam.\n26. novembrī Daugovpiļs teatra viesturē pyrmū reizi nūtyka muzykla bārnim pyrmizruode. O. Šapošņikova režejā radeits kruosains i dinamisks uzvadums “Leo – mozais lauva” (krīvu volūdā) par lauvāna Leo pīdzeivuojumim, izzynojūt pasauli i vaicojūt atbiļdis, kai palikt paklauseigam, pīkluojeigam i laipnam.\nMuzykla pamatā izmontuota F. Tappera puosoka “Leo – mozais lauva”, kuru pats autors ir izduovuojs Daugovpiļs teatram īstudiešonai. Piec autora dūmom myusu dīnu pasaulī, kod volda vyspuorieja informacejis puorboguoteiba i pīejameiba, ir uorkuorteigi svareigi bārnim izskaidruot, kas ir lobs i kas ir slykts, kab jī tamā naapjuktu. Muzyklā īdzeivynuots pavuicūšs stuosts, kas boguotynuots ar spylgtom kruosom, myusdīneigim muzykys ritmim, golvu reibynūšom dejom, trikim i īspaideigim tārpim.\nGolvonajā lūmā breineigi īsajuts jaunais akters M. Boka, kuortejū reizi aplīcynojūt Daugovpiļs teatra veiksmeigū pīredzi jaunūs talantu pīsaistē. Par skotuvis vizualū ītārpu i daudzveideigajim kostimim guoduojušys muokslineicys i scenografis I. Bermaka i A. Stabiņa, par muzykalū noformiejumu pasaryupiejuši muzykys autori H. Rigmants i V. Anselmo, sovukuort horeogrāfe ir I. Saveļjeva.\nIz skotuvis voldūšuo vitalitate sovā varā īvilynoj i mozūs skateituojus, i jūs saimis, par kū līcynoj uzvaduma laikā dzierdamī sirsneigī smīkli, sajiusmynūšī izsaucīni i dedzeigī aplausi.\n“Spēlmaņu nakts 2014” svineigajā bolvu padūšonys ceremonejā, kas 23. novembra vokorā nūtyka Dailis teatrī, par 2013. / 2014. goda izruodi bārnim voi pīaugušajim atzeita Georgija Surkova izruode “Vyss ir jei” Daugovpiļs teatrī.\nLatvejis profesionaluos teatra muokslys sasnāgumu apbolvuošonys ceremonejā “Spēlmaņu nakts” tyka padūtys bolvys 18 kategorejuos. Daugovpiļs teatris iz bolvu pretendēja 2 nominacejuos – Goda izruode bārnim voi pīaugušajim (izruode “Vyss ir jei” (rež. G. Surkovs)) i Goda debeja voi jaunais skotuvis muokslinīks (Miroslavs Blakunovs – Kostja izruodē “Vyss ir jei” i Georgijs Surkovs – režeja izruodē “Vyss ir jei”).\nNovembrī ari piec ilga puortraukuma Daugovpils teatrī beja īsaroduse Latvejis Televizejis komanda, kab nūfilmātu Jura Joneļa izruodi “Dabaseibys pūddarneica jeb Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”.\nTys līcynoj par Daugovpiļs teatra pīaugūšū lūmu Latvejis profesionalūs teatru vydā i napuorprūtami veicynoj teatra popularitati vaļsts mārūgā, kai ari kulturys montuojuma saglobuošonu. Eipaši zeimeigs itys fakts ir ari partū, ka izruode ir latgalīšu volūdā.\nKai atzynuse filmiešonys komanda, tod struoduot ir bejs cīši vīgli latgaliskuos vīnkuoršeibys, sirsneibys i vitalitatis dieļ. Gaidom izruodi LTV ēterā i ceram, ka sadarbeiba ar LTV byus vys aktivuoka i Daugovpiļs teatra izruodis televizejā byus radzamys bīžuok.


Izcylūs personeibu stuosti Daugovpilī - lakuga.lv\nTemys: Aleksandrs Madelāns, Daugavpils Novadpētniecības un mākslas muzejs, Daugovpiļs, ebreji, muzejs “Ebreji Daugavpilī un Latgalē”\nPuorsaverūt Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agenturys daudzveideigū kulturys nūtikšonu pīduovuojumu, gribīs izceļt Latgolys personeibom veļteituos izstuodis.\nDaugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs (Reigys īla 8) pīduovoj Aleksandra Madelāna (1925–2018) pīmiņai veļteituo izstuode “Mīlēt Dievu un kalpot cilvēkiem”, kas apsaverama da 22. juņa. Izstuodē apsaverami vairuok kai 100 prīškmati, dokumenti i fotografejis nu bazneickunga kruojuma.\nA. Madelāns pīdzyma 1925. gods 5. martā daudzbārnu saimē ar styprom katuoliskom tradicejom. Voicejuos Aizpurīšu pamatškolā, vāluok īsastuoja Aglyunys gimnazijā, nu kurīnis 1944. godā īsaukts padūmu armejā. Karuoja 43. latvīšu gvardis divizejā, froņtē īvainuots, sātā atsagrīze kai 2. grupys invalids. Piec gimnazejis absolviešonys 1946. godā īstuoja Reigys katuoļu Goreigajā seminarā.\n1949. godā īsvieteits par prīsteri i palyka par Reigys Sv. Aļberta draudzis vikaru. Nu 1960. gods beja dekans Greivys katuoļu bazneicā, kur kolpuoja 20 godus. Nu 1980. da 2014. gods beja Daugovpiļs Sv. Pītera kēdēs draudzis dekans. Jis īmontuoja daugovpilīšu atzineibu ar sovu aktivū i patriotiskū dzeivis poziceju, pīsadaleja daudzūs svareigūs sabīdryskūs pasuokumūs. 1999. godā sajēme 50 prīstereibys godu gūda zizli, apbolvuots ar Pūlejis vaļsts Nūpalnu Zalta krystu (2003), Daugovpiļs piļsātys dūmis titula īgiviejs “Goda daugavpilietis” (2005), IV škirys Treju Zvaigžņu ordini (2009), pošvaļdeibys bolvu “Par mūža ieguldījumu” (2013).\nMuzejā “Ebreji Daugavpilī un Latgalē” (Cītūkšņa īla 38, pyrma apmekliejuma dasasaceišona, zvonūt pa t. +371 29548760) da 31. decembra apsaverama izstuode “Izcilie Latgales ebreji”. Pīcūs stendūs ir izvītuota informaceja par 125 izcylim ebrejim, kas dzymuši, vuicejušīs, struoduojuši, prūtams, ari dzeivuojuši ci vys vēļ dzeivoj Latgolā – Daugovpilī, Rēzeknē, Ludzā, Kruoslovā, Jākubpilī (Krustpiļs), Leivuonā i c. Latgolys piļsātuos. Partū izstuode ir interesanta na viņ daugovpilīšim, bet ari plašuokai publikai.\nDaugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā sūpluok sezonys izstuodem pastuoveiguo ekspoziceja “Marks Rotko. Dzīve un Māksla”. 26. aprelī muokslys centrs atzeimēs sešu godu pastuoviešonys godadīnu. Nu 11.00 da 19.00 stuņžu par gūdu dzimšonys dīnai, duovynojūt zeimiešonys albumu, sevkuram byus vareiba apmeklēt Rotko centra ekspozicejis bez moksys. Puorejim apmaklātuojim īeja par akcejis cenom: maineiguos izstuodis (sektori B, C, D kūpā) par 1,50 eiro, (sektors A) par 3 eiro. Vysa Rotko centra apmekliejums par 4,50 eiro. Īeja pasuokumūs bez moksys.


Translation Services USA - Translate "ခြေ" into Latgalian (latgaļu)\nTranslate "ခြေ" into Latgalian (latgaļu)\npāds (Latgalian / latgaļu)\nNow that you've learned the Latgalian word for "ခြေ", maybe you also need Burmese translation for your document, website, or app? You're in the right place!\nFind other interesting words in Burmese and Latgalian by browsing through our dictionary:


Pogoda Bāghora - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Indie Pogoda na dziś - Bāghora\nAktualna pogoda, godz. 21:08 05:30 19:34\nBāghora - pogoda godzinowa na dzisiaj\nBāghora - pogoda godzinowa na jutro\nBāghora - pogoda godzinowa na pojutrze\nBāghora - pogoda godzinowa na\nBāghora - archiwum pogody\nBāghora - średnie temperatury\nPaździernik 24°C maks. 31°C min. 17°C


Datum tisku: 10. 7. 2020 17:28


บริษัท วรกุลชัยแพ็คเกจซีล จำกัด ได้ก่อตั้งขึ้นมาในปี พ.ศ. 2531 เป็นบริษัทในกลุ่มจัดจำหน่ายเครื่องจักรเพื่อการบรรจุหีบห่อขนาดใหญ่ ภายใต้การบริหารของ คุณทินกร วรกุลชัย ผู้บริหารซึ่งเต็มไปด้วยความคิดสร้างสรรค์แปลกใหม่ในการคิดค้นผลิตภัณฑ์เส้นสานพลาสติกโดยสร้างสรรค์ผลิตภัณฑ์ ให้เป็นมิตรกับสิ่งแวดล้อม นอกจากนี้ได้ต่อยอดความสำเร็จออกมาเป็น\nบริษัท บันนี่เทป (ประเทศไทย) ซึ่งเป็นแบรนด์เกี่ยวกับเส้นสานพลาสติก โดยเน้นในการผลิตสินค้าแบบ ไลฟ์สไตล์ ตอบสนองความต้องการของลูกค้าทุกกลุ่ม\nเรายังคงมุ่งมั่นเป็นโรงงานผู้ผลิตเส้นสายพลาสติกคุณภาพรายใหญ่ ลวดลายสีสวย ครบวงจรจากต้นน้ำรับซื้อพลาสติกผลิตและผลิตอุปกรณ์เสริมสานตะกร้าถึงปลายน้ำในการสร้างผลิตภัณฑ์ตอบรับความต้องการผู้บริโภคแบรนด์ใหม่ Bunny Tape พร้อมจัดจำหน่ายจำนวนมากและจัดส่งให้ถึงมือลูกค้า และเปิดรับพันธมิตร คู่ค้า เพื่อก้าวไกลไปด้วยกันในระดับโลก\nconsectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minimconsectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim\nconsectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam,consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim\nconsectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim\nEVERYTHINGHERE IS BUILT TO


Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba aicynoj iz sapuļci - lakuga.lv\nTemys: Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba, Roksts\nItuo goda 28. martā 16.00 stuņdēs Rēzeknis Augstškolā (Atbreivuošonys alejā 115, 121. kabinetā) nūtiks Rēzeknis Latgalīšu Kulturys bīdreibys kasgadejuo sapuļce.\n1. Vaļdis prīšksādātuoja atskaite par RLKB darbeibu 2013. godā.\n2. Izpiļdirektora atskaite par saimnīciskajim i administrativajim resursim, tūs izlītuojumu 2013. godā.\n3. Revidenta ziņuojums.\n4. Bīdru īsastuošonys i bīdra naudys apmārs.\n5. Īsapazeišona ar cytu latgalīšu organizaceju darbeibu.\n6. Cyti vaicuojumi.\nByus čajs, gruomotys, sarunys, īspieja bārnim (i na tikai) īt rūtaļuos i koč kū sataiseit Leldīnei, kai ari latgaļu “špeka veira” Andra Mejera produkceja.\nBīdreibai juoapstyprynoj goda puorskots, partū kotra bīdra kluotbyutne ir cīši svareiga.\nZiņu sagataveja: RLKB vaļde


centrifuge out centrifuge out v. t. to separate (particles in a suspension) from a liquid by centrifugation.\nSyn: centrifugate. [PJC]


Nadaparāts, pušvysts, dridžiņu apsaieds.. – “jūceigu” cylvāku apsaukys - lakuga.lv\nTemys: apsaukys, latgalīšu leksika, latgalīšu volūda, Sandra Ūdre, volūda\nKotrys apleicīnis “jūceigī” cylvāki aba čudiki Latgolā vysod bejuši vītejuos sabīdreibys “ūdzeņa”. Voi izaceļ viņ ar atškireiguoku rynys ci īšonys maneri, voi pavysam naadekvatu dūmuošonys i reiceibys veidu, jī ruodīs tikpat interesanti kai par upeiti nadabiski puorleikušais veituls ci dūbainais akmiņs ceļmolā. Koloritus čudikus var satikt Leonarda Latkovska “Dzymtōs zemes ļaudīs”, Ontona Rupaiņa, Jezupa Pūrmalīša, Aļberta Sprūdža i cytu latgalīšu autoru prozys tekstūs, sovutīs volūdā atsakluoj boguoteigs vuordu kruojums taidu apsaukšonai.\nMulki i duraki\nIt kai vuordim “muļkis” ci “duraks” ar jūs ekspresivūs sinonimu aili, kai nagudrais, glupais, sprostais, trokais, durnais, ari idiots i nalīta, vajadzātu apzeimuot tikai goreigi slymūs, tok taidus vysod ar leidzjiuteibu i meilumu apsauc viņ par glupeišim, muļkeišim voi duracenim. A vysbīžuok apsauku var izapeļneit sevkurs par naordinaru reiceibu, tamā šaļtī it kai teik apšaubātys apsauktuo intelektualuos spiejis voi goreiguo veseleiba.\nUzvuords “Muļkis” Latgolā pyrmū reizi fiksāts 1738. gods dokumentūs. Populars jis ir bejs Kruoslovys nūvoda Lelūs Muļķu i Mozūs Muļķu cīmūs, par tū var puorsalīcynuot, pat pastaigojūt pa kopim. Dzeivuotuoji vēļ 20. godu symta 80. godūs nūraideja ideju par vītys nūsaukuma maiņu i niule ar tū pīvylynoj ceļuotuojus. Ilmāra Meža pietejumā “Latviešu uzvārdi” izsaceita verseja, ka uzvuords varātu byut radīs nu vītys nūsaukuma, “мулки” boltkrīvu volūdā nūzeimoj cītu zemi, kuru gryuši rakt, art. Īt pruotā saisteiba ar mulču, kū izmontojam zemis palobuošonai. Ludzys nūvoda Cyrmys pogostā ir Muļču cīms.\nStorp latvīšim sastūpams vēļ uzvuords “Duraks”, 1932. gods “Valdības Vēstnesī” ir izsludynuots, ka kaida luterticeiga reidzineica uzvuordā Duraks sauktīs uzvuordā Podziņa. Latgalīšu daudz lītuotais aizgivums “duraks” krīvu vuordineicuos pamatnūzeimē teik skaidruots kai arlekina apzeimuojums, sovutīs montuotūs indoeiropīšu ciļmis vuordu “durņa”, “durns” pamatsemantika saisteita ar dūršonu, caurumim i koč kū tamleidzeidzeigu, attīcynuošona iz pruota spieju tryukumu (caurumu?) ir nūzeimis puornasums. Teicīnī “sieņu (ci kuo cyta) da duraka” (‘cīš daudz’) komponents “duraks” ir aizstuojs vuordu “Valns” – mitologiskū pazemis vaļdinīku, lai jū līku reizi napīsauktu.\nNadaparātī, puorparātī, nadacaptī, puorcaptī, nadataiseitī\nItuos ekspresivuos apsaukys popularys 20.–30. godu latgalīšu presē i lugu tekstūs. Tai vysbīžuok vīns ūtru avīžu slejuos par nakvalifikacātim, nakompetentim, pruotā naatteisteitim komiski raksturoj latgalīšu politiki i jūs atbaļsteituoji. Leonards Latkovskis sovūs latgalīšu vuordu i teicīņu komentarūs nadacapts/puorcapts skaidroj ar cilvāka atteisteibys procesa metaforisku leidzeibu maizis cepšonai – godās, ka nasaīt i “maize ir nagaršeiga, smoga, iudiņaina, meiklei leidzeiga”. Leidzeigi nūteik ar cuoļu periešonu. Bet tei var nabyut metafora, etnografejis ekspedicejuos pīraksteitys zinis, ka slāvi sovus pyrma laika dzymušūs bārnus suovuši syltā krīvu ceplī – kai sova veida inkubatorā. Ka tys nav leidziejs, burtiskā nūzeimē sacejuši, ka “nadacapts” – partū vuorguoks mīsuos i vuojuoks pruotā. Tai varātu byut reikuojušīs ari latgalīši.\nTautā zyna vēļ cytus teicīņus, ar kurim apzeimēt pruota tryukumu: tryukst vīnys skryuveitis; vysi nav sātā; vīna gaļdeņa tryukst; pīktuo gaļdeņa (dieleiša) tryukst; pīktuo bruoļa tryukst; pruotu izkiukuojs.\nPačobli i pušvysti\n“D. trūkšņuodams ībrauce myusu piļsūniskuos presis pogolmā. Te nu gon streida cālūnis nav kaids pačoblis vai pusvysta,” – citats nu 20. godu latgalīšu presis. Vuords pačoblis gon vāluok tekstūs pavysam nav atrūnams, Kārļa Mīlenbaha i Jāņa Endzelīna “Latviešu valodas vārdnīcā” itys vuords skaidruots kai vuorgs cuoļs, izplyukuots gailāns. Tok pušvysts atrūnams gon Kravaļa, gon Kūkuoja, gon trymdys lugu raksteituoja Artura Rubeņa tekstūs, ar tū saprūt i duraceņu, i naveižeigi apsavylkušu, i cylvāku bez satura. Bet tei nav vuorda pamatnūzeime.\nLatgolys laukūs ir vēļ cylvāki, kas muocēs pasaceit, ka pušvysts aba pusvysta nav ni gaiļs, ni vysta, gudrā vuordā hermafrodits – radejums ar obeju dzymumu sovpateibom. Bierneibā laukūs poša dzierdieju pīaugušūs runojam par cylvāku, kas treis mienešu izaviers piec sīvītis, treis – piec veirīša, viņ nu tuo nikuo nasaprotu.\nNi šys, ni tys\nDaudzuos Eiropys volūduos lītoj vīnys strukturys frazeologismus ar nūzeimi “ni vīns, ni ūtrys”, reizem komponenti gon atsaškir, pīmāram: angļu “neither fish nor flesh nor good red herring” (burtiski ‘ni zivs, ni gaļa, ni loba kaļteita siļča’), krīvu “ни рыба, ни мясо” (burtiski ‘ni zivs, ni gaļa’), pūļu “ktoś ni z pierza, ni z mięsa” (burtiski ‘nazkas ni nu spolvu, ni nu galis’), lītuvīšu “nei velnias, nei gegutė” (burtiski ‘ni valns, ni dzagiuze’), latgalīši taidus ari zyna – ni zivs, ni gaļa; ni capts, ni vyrts.\nTī vysi ir kalki nu vuocu frazeologisma “weder Fisch noch Fleisch” (burtiski ‘ni zivs, ni gaļa’). Reformacejis kusteiba 16. g. s. ticeigūs saškēle katuoļūs (“zivīs”, kuri gavej i regulari galis vītā ād zivis) i protestantūs (“gaļā”, kuri vysu laiku dreikst ēst gaļu), a tī, kas nav pīderiejuši nivīnai nūmetnei, bejuši ni zivs, ni gaļa.\nSovutīs frazeologisma ni pīns, ni gaļa komponentu polaritate ir nu ebreju kašruta lykuma – škiert pīna i galis iedīņu taiseišonu, lītojamū virtuvis inventaru i itūs produktu iesšonu, kai itys treis reizis nuruodeits Vacajā Dereibā (Ex 23: 19, 34: 26; Dt 14: 21).\nLatgalīšim cīš pateik ni–ni konstrukcejis teicīni, jī runā i tekstūs daudz lītoj vuordryndys ar antonimim, situacejai paīmūšim polarim jiedzīnim: ni suoku, ni beigu; ni austrumi, ni vokori; ni dīnu, ni nakti; ni sylts, ni solts; ni ar lobu, ni ar slyktu; ni boguots, ni nabogs; ni pi Dīva, ni pi valna; naleidzēs ni Dīvs, ni krīvs; byusi ni ar sīvu, ni bez sīvys; ni laiceigi, ni myužeigi; ni pošam, ni cytam.\nKa navar atrast atbylstūša antonima, “tukšū” komponentu aizstuoj sinonimi (ni carāts, ni gaideits; ni žāluojuos, ni teicēs), ituos pošys saknis vuorda atkuortuojumi (ni kolpu, ni kolpyuņu); vītnīkvuordi (ni tī bejuse, ni kuo); paleiga verbi (ni kust, ni ir).\nVoi tu dridžiņu apsaieds?\nDridžinis, sauktys ari trokais buļvs, trakiņa, latvyski dzeloņainais velnābols (Datura stramonium), arhaiskūs laikūs izmontuotys magejā. Augs roda nu realitatis naatškiramys halucinacejis i puordozāts – nuovi, bet drūsuo deva nav nūsokoma, auga dalis satur atškireigus alkaloidu daudzumus. Partū nagaideitu trokumu, eislaiceigu naprotu raksturoj ar itū frazeologismu, i tys vysbīžuok izskaņ vaicuojumu veidā’, kas naprosa atbiļdi.\nBet ir ari cyti vaicuojumi, kū latgalīts ūtram prosa situacejā, kurā jis nasaprūt ūtra reiceibu: Voi tu troks? Voi tu pyrmū dīnu pasaulī dzeivoj? Voi tu mežā dzimis, bucā audzis? Voi tev golva sazagrīzuse? Voi tu pruotu izkoikuoji?


Radiologists Latonia KY - orthopedics, Latonia KY medicine, Latonia KY surgeons, Latonia KY hospitals, Latonia KY doctors, Latonia KY x rays, Latonia KY diagnosis, Latonia KY radiology, Latonia KY radiologists\nRadiologists Latonia KY\nLocal resource for radiologists in Latonia. Includes detailed information on local clinics that provide access to radiologists, as well as advice and content on radiology and x-rays.\nKyuran Ann Choe, MD\nStephen G Moeller, MD\nWalter R Eiseman, MD\nDavid Jerome Lubbers, MD\nGroup Practice: Radiology Associates Of N KY\nGalen Foohock Chun, MD\n2046 Damson Ct\nKirk Matthew Doerger, MD\n500 Thomas More Pkwy Ste 5\nHerbert B Francis\nRichard H Laib, MD


Dušas stūri - APB.LV - BŪVMATERIĀLU VEIKALS. BŪVĒ MĀJU, NEIZEJOT NO MĀJĀM!\nSantehnika / Dušas / Dušas stūri


Mercurial > l10n-central > ltg / file revision / dom/chrome/netError.dtd@06e42a8ee9e5211fa8812542a6bd3c22e3c540ba\nauthor Dainis <dainis.santars@gmail.com>\nMon, 17 Jan 2022 13:47:40 +0100\nchangeset 680 06e42a8ee9e5211fa8812542a6bd3c22e3c540ba\nparent 565 038ce990ba22a19299f251ecf39dc6a13c286fc0\n<!ENTITY loadError.label "Lopys īluodes klaida">\n<!ENTITY connectionFailure.title "Naizadeve pīsasliegt">\n<!ENTITY connectionFailure.longDesc "
Kab ari izavālātā lopa līkas pareiza, puorlūks navarieja nūdybynuot savīnuojumu.

Īspiejams, lopa ir eislaiceigi napīejama? Raugit vēļreiz nadaudz vāluok.

Voi jiusim ir problemys ari ar cytu lopu apsavieršonu? Puorbaudit sova datora teikla savīnuojumu.

Voi jiusu dators ir aizsorguots nu teikla ar guņsmyuri? Napareizi guņsmyura īstatiejumi var treuceit šķārsteikla puorlūkuošonu.

">\n<!ENTITY deniedPortAccess.title "Ports aizlīgts, drūseibys apsvārumu dieļ">\n<!ENTITY deniedPortAccess.longDesc "
Jiusu pīpraseituo adress nūruodeja portu (pīm. <q>mozilla.org:80</q> 80. ports iz mozilla.org), kas parostai tīk izmontuots cytim mierkim, navys šķārsteikla puorlūkuošonai. Puorlūks, drūseibys apsvārumu dieļ, puortrauce itū pīprasiejumu.
">\n<!ENTITY dnsNotFound.title "Adress nav atrosta">\n<!ENTITY dnsNotFound.longDesc "
Puorlūks navarieja atrast serveri, iz kura atsarūn nūruodeituo adress.

Īspiejams, jius klaidejotīs īvodūt domena vuordu? (pīm. <q>ww.mozilla.org</q> navys <q>www.mozilla.org</q>)

Voi asot puorlīcynuots, ka itaida adress eksistej?  Varbyut ir beidzīs tuos registracejis termeņš.

Voi jiusim ir problemys ar cytu lopu apsavieršonu?  Puorbaudit sovus teikla i DNS serveru īstatiejumus.

Voi jiusu dators ir aizsorguots nu teikla ar guņsmyuri? Napareizi guņsmyura īstatiejumi var treuceit šķārsteikla puorlūkuošonu.

">\n<!ENTITY fileNotFound.longDesc "

Voi jiusu meklejamuo līta varātu byut puorsaukta, aizvuokta voi puorvītuota?

Voi adresā ir kaida drukys, burtu leluma voi kaida cyta tipa klaida?

Voi jiusim ir pīteikamys pīejis tīseibys, kab pīkliutu itai lītai?

">\n<!ENTITY generic.title "Navar pabeigt pīprasiejumu">\n<!ENTITY generic.longDesc "
Papyldu informaceja par nūteikušū problemu itūbreid nav pīejama.
">\n<!ENTITY malformedURI.title "Napareiza adress">\n<!ENTITY malformedURI.longDesc "
Īvadeituo adress nav nivīnā nu atpazeistamim formatym. Lyudzu puorbaudit voi adresi juslā nav klaidu i raugit vēļreiz.
">\n<!ENTITY netInterrupt.title "Datu puorraide puortraukta">\n<!ENTITY netInterrupt.longDesc "
Puorlūks veiksmeigi pīsaslēdze, taču savīnuojums tyka puortraukts datu puorraides laikā. Lyudzu raugit vēļreiz.

Voi jiusim ir problemys ari ar cytu lopu apsavieršonu? Puorbaudit sova datora teikla savīnuojumu.

Vys vēļ ir problemys? Lyudzit paleidzeibu sovam teikla administratoram voi Šķārsteikla pakolpuojuma snīdziejam.

">\n<!ENTITY notCached.title "Dokumenta dereiguma termeņš beidzīs">\n<!ENTITY unsafeContentType.longDesc "

Lyudzu, informejit sātys lopys eipašnīkus par itū problemu.

">\n<!ENTITY netReset.title "Savīnuojums puortraukts">\n<!ENTITY netReset.longDesc "
Teikla savīnuojums tyka puortraukts vīnojūtīs par savīnuojumu. Lyudzu raugit vēļreiz.
">\n<!ENTITY netTimeout.title "Teikla īluodes nūilgums">\n<!ENTITY netTimeout.longDesc "
Izavālātā lopa naatbildieja iz nūsyuteitū pīprasiejumu i puorlūks beidze gaideit atbiļdi.

Voi serverim varātu byut problemys ar lelu slūdzi voi eislaiceigi darbeibys trauciejumi?  Raugit vēļreiz nadaudz vāluok.

Voi jiusim ir problemys ar cytu lopu apsavieršonu? Puorbaudit sova datora teikla savīnuojumu.

Voi jiusu datoru nu Šķārsteikla aizsorgoj guņsmyurs voi storpnīkserveris?  Nakorekti itū lītu īstatiejumi var treuceit šķārsteikla puorlūkuošonu.

Jiusim vys vēļ ir problemys? Lyudzit paleidzeibu sovam teikla administratoram voi Šķārsteikla pakolpuojumu snīdziejam.

">\n<!ENTITY unknownProtocolFound.title "Nazynuoms protokols">\n<!ENTITY proxyConnectFailure.title "Storpnīkserveris nūraideja savīnuojumu">\n<!ENTITY proxyConnectFailure.longDesc "
Puorlūks ir nūskaņuots izmantuot storpnīkserveri, bet tys nūraideja savīnuojumu.

Voi puorlūka īstatiejumi ir korekti? Puorbaudit īstatiejumus i raugit vēļreiz.

Voi storpnīkserveris pījem savīnuojumus nu jiusu teikla?

Jiusim vys vēļ ir problemys? Lyudzit paleidzeibu sovam teikla administratoram voi Šķārsteikla pakolpuojumu snīdziejam.

">\n<!ENTITY proxyResolveFailure.title "Storpnīkserveris nav atrosts">\n<!ENTITY proxyResolveFailure.longDesc "
Puorlūks ir nūskaņuots izmantuot storpnīkserveri, bet tys natyka atrosts.

Voi puorlūka īstatiejumi ir korekti? Puorbaudit īstatiejumus i raugit vēļreiz.

Voi jiusu dators ir pīslāgts aktivam teikla savīnuojumam?

Jiusim vys vēļ ir problemys? Lyudzit paleidzeibu sovam teikla administratoram voi Šķārsteikla pakolpuojumu snīdziejam.

">\n<!ENTITY redirectLoop.title "Puoorvirzes cylpa">\n<!ENTITY redirectLoop.longDesc "
Puorlūks puortrauce pīpraseituos lītys īluodi, kam lopa puorvyrza klientu taidā veidā, ka tei pīprasiejums nikod natiks pabeigts.

Voi jius asot atsliedzs voi blokejot ituos lopys seikdatnes?

PĪZEIME: Nui seikdatņu pījemšona naatrysynoj problemu, tei vysdreižuok ir lopys konfiguracejis problema i jiusu dators struodoj korekti.

">\n<!ENTITY unknownSocketType.title "Napareiza atbiļde">\n<!ENTITY unknownSocketType.longDesc "
Lopa atbiļdēja iz teikla pīprasiejumu nagaideitā veidā i puorlūks navar turpynuot.
">\n<!ENTITY nssFailure2.title "Naizadeve drūsais savīnuojums">\n<!ENTITY nssBadCert.title "Naizadeve drūsais savīnuojums">\n<!ENTITY nssBadCert.longDesc2 "

Tei varātu byut problema ar servera konfiguraceju, voi ari kaids cyts rauga izaliktīs par itū serveri.

Nui īprīkš jiusim ir izadevīs veiksmeigi pīsasliegt itam serverim, problema varātu byut eislaiceiga. Raugit vēļreiz nadaudz vāluok.

">\n<!ENTITY securityOverride.warningContent "
Jiusim navajadzeitu pīvīnuot izjiemumus, nui izmontojit Šķārsteikla savīnuojumu, kuram pilneibā nauzaticit voi ari, nui radzot breidynuojumu serverī, kurā parostai vyss ir kuorteibā.

Nui vys vēļ vālotīs pīvīnuot izjiemumu, to varot izdareit paplošynuotajūs puorlūka šifriešonys īstatiejumūs.
">\n<!ENTITY cspBlocked.title "Blokej satura drūseibys politika">\n<!ENTITY cspBlocked.longDesc "
Puorlūks līdze itai lopai īluodeitīs itaidā veidā, kam tū naatļaun lopys drūseibys politika.
">\n<!ENTITY remoteXUL.title "Attuolynuots XUL">\n<!ENTITY remoteXUL.longDesc "

Lyudzu sasazynojit ar sātys lopys eipašnīkim i informejit jūs par itū problemu.

">\n<!ENTITY blockedByPolicy.title "Bloķeita lopa">


Pāvests Juoņs Puovuls II i Aglyuna - lakuga.lv\nTemys: 1993. gods, Aglyuna, Aglyunys bazilika, Juoņs Puovuls II, Maija Ārena, Pāvesta vizeite, pāvests, pāvests Juoņs Puovuls II, Roksts\n1993. gods beja nūzeimeigs Latvejis dzeivuotuojim, partū ka tys beja puormaiņu laiks – vēļ pošys suokys piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys. Goreigajā jūmā itys gods eipaši nūzeimeigs beja katuoļticeigajim. 1993. goda vālā vosorā Rūmys pāvests pyrmū reizi gasteja Latvejis vaļstī, i tys beja cīši lels gūds Latvejis Rūmys katuoļu Bazneicai. Piec ilgūs komunistiskuo režima godu Baļtejis vaļstīs beja īsaroduse augsta ranga gareiguo omotpersona – Juoņs Puovuls II.\nPūļu pāvests Juoņs Puovuls II\nJuoņs Puovuls II par Rūmys pāvestu tyka īvālāts 1978. goda 16. oktobrī. Jam beja gūds byut par pyrmū pūļu tauteibys pāvestu. Nuokamais pāvests dzims 1920. goda 18. majā Vadovicē, Pūlejā kai Karols Jozefs Vojtila. Sovā darbeibā kai pāvests jis ceņtēs veiduot dialogu ar jūdaistim i cytu religeju puorstuovim, kurus jis aicynuoja iz lyugšonu sapuļcē par mīru. Juoņs Puovuls II cīši intensivai tykuos ar cylvākim – nivīns cyts pāvests nav sasatics ar tik daudz cylvākim kai jis. Vaira nakai 17 600 000 svātceļnīku beja pīsadalejuši trešdīņu vyspuorejuos audiencēs pi pāvesta. Taipat jis devēs vaira nakai 100 uorzemu vizeitēs i, kūpā jemūt, ceļuoja vaira nakai īprīkšejī pāvesti. Kluotyn pi sovu pīnuokumu jis ari pīraksteja i izdeve 5 gruomotys.\nEipaša i aizkustynūša ir Juoņa Puovula II īdybynuotuo tradiceja – īsarūnūt vaļstī, iz reizis piec nūkuopšonys pa lidmašynys trapu sumynuot zemi. Itai jis reikuojuos, ari īsarūnūt Latvejā, – tymā laikā Latvejis sabīdreibai tys beja kas naīrosts. Pāvests Latvejā īsaroda 1993. goda 8. septembrī i gasteja te da 10. septembra. Latvejis apmekliejuma īmasls beja Latvejis naatkareibys atjaunuošona, kai ari pāvesta vyspuorieja iņterese par Baļtejis vaļstim.\nPāvesta vizeite i Aglyuna\nPyrmuo vīta, kū pāvests Latvejā apmeklēja, beja Reigys Sv. Jākuba Rūmys katuoļu katedrale. Tamā jis skaiteja lyugšonu i saceja uzrunu. Tuoļuok jis devēs iz Reigys Dūma evaņgeliski luteriskū dīvnomu, kur nūturēja ekumeniskū dīvakolpuojumu, bet piečuok celebrēja Svātū Mišu Mežaparkā. Nuokamajā dīnā – 9. septembrī – pāvests ar helikopteru nu Reigys devēs iz Aglyunys Rūmys katuoļu baziliku. Tī par gūdu pāvestam uzastuoja apvīnuotais Aglyunys i cytu draudžu kors.\nAglyunā Juoņs Pāvuls II nūvadeja Svātū Mišu. Dīvanoma laukumā beja sasapuļciejušys ap 200 tyukstūšys ticeigūs. Daudzi svātceļnīki beja īsaroduši nu Pūlejis, Boltkrīvejis i Ukrainys. Pāvesta vizeiti apmeklēja ari goreidznīki nu Austrumeiropys vaļstim, katuoļu prīsteri nu Latvejis rajonu, kai ari cytu konfeseju puorstuovi, politiskī i diplomatiskī puorstuovi. Sovys vizeitis laikā pāvests gūdynuoja Aglyunys Dīvmuotis obrozu i duovuoja tam zalta rūžukrūni.\nGlazna Aglyunys bazilikā, kurā attāluots pāvests Juoņs Puovuls II.\nJuoatzeimoj, ka Aglyunys bazilika beja gūdam sapūsta pāvesta vizeitei. Piec Latvejis Republikys naatkareibys atjaunuošonys Latvejis Rūmys katuoļu Bazneica dabuoja atpakaļ lelu daļu nu pagaisynuotuo Aglyunys eipašuma – dīvanomu, klūstera āku, kopus, gimnazejis āku. Dreiži viņ piec tuo tyka suokta Aglyunys svātvītys atjaunuošona. Aglyunys bazilikys prāvesta omotā 1991. godā īcēle Andryvu Aglyunīti, kurs tod ari vadeja atjaunuošonys dorbus, kurus suoce 1992. godā. Atjaunuošonys dorbi ilga da 1993. goda vosorys beigu i tyka pabeigti eisai pyrma pāvesta vizeitis. Dīvanomam atjaunuoja i nūstyprynuoja pamatus, atjaunuoti tyka ari tūrni i fasade. Pagarynuoja zīmeļu sīnu, pībyuvejūt zakristeju i ambulatoreju. Zam dīvanoma izcēle kriptu i apakšejū bazneicu. Īreikuotys tyka ari svareigys praktiskajā kasdīnā vajadzeiguos lītys – apkure, iudiņa apguode, sakaru i elektropuorvodi, kai ari kanalizaceja. Pi vizuali byutisku puormaiņu tyka bazilikys sakralais laukums, kuru paplašynuoja i apjūze ar jaunu žūgu. Laukumā pa perimetru tyka pastateitys ari krysta ceļa stacejis.\nTyka lobīkuortuota ari kopsāta i izcalta kapliča. Tai kai drūši var saceit, ka Aglyunys bazilika beja cīši skaistai sagataveita, kab uzjimtu Rūmys katuoļu Bazneicys augstuokū personu – Rūmys pāvestu. Juopīmiņ, ka, taišni Juoņa Puovula II nūpalns ir, ka dīvanoms dabuoja bazilikys statusu – taišni pāvests 1980. godā par gūdu Aglyunys 200 godu jubilejam pīškeire tai titulu “bazilika minoris”.\nPāvests Juoņa Puovula II skulptura Aglyunys bazilikā.\n2013. godā sabīdreibā vaira izskanēja Juoņa Puovula vuords. Pāvests, kurs myužeibā aizguoja 2005. goda 2. aprelī, 2014. goda 27. aprelī tyka īcalts svātūs kuortā aba kanonizāts. 2011. godā Juoni Puovulu II beatificēja aba pasludynuoja par svieteigu. Beatifikaceja beja pādejais pūsms, kab jū varātu kanonizēt. Vysbīžuok beatifikacejis procesu suoc 5 godus piec personys smierts, nu Juoņa Puovula II gadīnī tys tyka suokts iz reizis piec juo smierts.\nKūpumā Latvejai itei pāvesta vizeite beja cīši nūzeimeiga – tys beja na tik pagūdynuojums Latvejis Rūmys katuoļu Bazneicai, nu ari vēļ vīns apstyprynuojums nu molys, ka Latvejis Republika ir atjaunuojuse sovu naatkareibu i atsabreivuojuse nu PSRS. 2013. godā nūtyka vysaidi pasuokumi i izdūtys publikacejis, atzeimojūt 20 godus nu pāvesta vizeitis. Juoņa Puovula II vizeite Latvejā pavysam nūteikti ir atstuojuse palīkūšus pādus.\nRoksta i karteņu autore: Maija Ārena


Ar šā gada 1. Jūniju Madonas novada Barkavas daudzdzīvokļu māju iedzīvotajiem mainīsies kārtība, kā norēķināties par sadzīves atkritumu apsaimniekošanu. Turpmāk rēķinus par izvestajiem sadzīves atkritumiem izrakstīs SIA „Madonas namsaimnieks”.\nAicinām Barkavas daudzdzīvokļu māju iedzīvotājus līdz 2016.gada 1.jūnijam pārslēgt/noslēgt sadzīves atkritumu apsaimniekošanas līgumu ar SIA „Madonas namsaimnieks”.\nDīvamōtei velteitī Maja dīvkolpōjumi: dorbadīnōs 18.00 Sv. Mise,\nVysusvātōkō Sakramenta uzstōdeišona, Dīvamōtes litanija.\nAICYNŌJUMS sakūpt sādžu un ceļmolu krystus un puļcētīs uz lyugšonom pi krystim.\n1. majs, Leldīnu VI svātdīna\n- 9.00 Vysusvātōkō Sakramenta uzstōdeišona.\n- Tauta dzīd Stundu dzīsmes Vysusv. Jaunovas Marijas gūdam


Aprelī tradicionali nūtiks latgalīšu olimpiade i “Vuolyudzāni” - lakuga.lv\nTemys: kultura, latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, LVLKŠA, Veronika Dundure, volūda, Vuolyudzāni\nJamūt vārā epidemiologiskū situaceju, 24. aprelī tīšsaistē nūtiks 20. atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i nu 17. leidz 24. apreļam naklotīnē žureja izvērtēs 21. skotuvis runys konkursam “Vuolyudzāni” atsyuteitūs daildorbu videoīrokstus, portalu lakuga.lv informej organizatoru puorstuove, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejis (LVLKŠA) vadeituoja Veronika Dundure.\nAtkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade i skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” teik organizāti ar mierki školu jaunuotnis vydā popularizēt latgalīšu kulturys montuojumu i rūsynuot par jū interesi, nūstyprynuot izpratni par latgalīšu rokstu volūdu kai svareigu latvyskuos identitatis daļu i kulturys vierteibu.\nOlimpiadē var pīsadaleit vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu komandys 3–5 školānu sastuovā, pīteikumi olimpiadei juoatsyuta leidz 16. apreļam LVLKŠA iz e-postu ltgasoc@gmail.com. Aizdavumus i viertiešonys kriterejus izstruodoj Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Universitatis Baltu volūdnīceibys katedra. Itūgod olimpiadē byus juoteik golā ar treju kuortu aizdavumim, kurymūs juoparuoda latgalīšu rokstu volūdys prasmis; juosaorentej 2020. goda latgaliskajūs pasuokumūs, nūtykumūs, jubilejuos; juopuorzyna Vīstura Kairiša filma „Piļsāta pi upis”.\nKonkursam školuotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus ar vajadzeigū informaceju leidz 17. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com. “Vuolyudzānūs” pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti, sagatavejūt div daildorbu – dzejis i prozys voi prozys i dzejis – fragmentus latgaliski. Vairuok informacejis nūlykumūs.


Atšķirības starp "Dzeļžalaiki" versijām - Vikipedeja\nAtšķirības starp "Dzeļžalaiki" versijām\nVerseja, kas saglobuota 2019. gada 19. labeibys mieness, plkst. 22.49\nPievienoti 429 baiti , pirms 1 gada\nVerseja, kas saglobuota 2013. gada 7. pavasara mieness, plkst. 19.53 (pataiseit)\nAddbot (sprīža | devīņs)\nn (Bot: Migrating 100 interwiki links, now provided by Wikidata on d:q11764 (translate me))\nNiulinejuo verseja, 2019. gada 19. labeibys mieness, plkst. 22.49 (pataiseit) (atsaukt)\n[[Fails:Celtic-roundhouse-1994.jpg|thumb|250px|right|Dzeļžalaika sātys rekonstrukceja]]\n'''Dzeļžalaiki''' irā [[Pyrmaviesture|pyrmaviesturis]] pūsms, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6.gs. prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja - 5.-10.g.s. piec Krystus.▼\n▲'''Dzeļžalaiki''' irā [[Pyrmaviesturepyrmaviesture|pyrmaviesturis]] pūsmspūsmys, kod reikus suoca gotovūt nu [[dzeļzs]]. [[Zīmeļu Europa|Zīmeļu Eiropā]] (kai ari [[Latveja|Latvejā]]) tys periods suocēs ap 6.gs. godu symtu prīkš [[Krystus]], a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja -5—10 5.-10.g.s.godu symtu piec Krystus.\nDzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s.). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi. ▼\n▲Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits [[Latgola|Latgolys]] vītuos: Kiutūs, [[Cyrma azars|Cyrma azara]] krostā (kur senejī [[latgali]] īsakuortoj [[Baltejys suomi|Baltejys suomu]] pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7.g.s. godu symta). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir [[zemkūpeiba]]. Dorba reiki vēļ ir primitivi.\nAp 8.-10.gs. vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s.). Ap 5.-9.g.s. Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom - gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.▼\n▲Ap 8.-10.gs.8—10 godu symtu vairuok suoc audzēt zīmys [[rudzi|rudzus]], kuri nūmaina [[mīži|mīžus]] [[maize|maizis]] cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju [[gryudi|gryudu]] vuorpys [[kvīši|kvīšus]], nu kuru vard bīzū [[putra|putru]] (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19.g.s. godu symtam). Ap 5.-9.g.s.5—9 godu symtu Latvejā īvad [[ruociņi|ruociņus]], siej [[pupys]], [[zierņi|zierņus]]. [[Mads]] ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i [[vosks]] ir īcīneita mainis [[prece]]. [[Cylvāki]] tic daudzom dobys dīveibom -— [[guņs|gunei]], [[pārkiuņs|pārkiuņam]], saulei[[saule]]i, [[mienešs|mienešam]]. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.\nLobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā [[depoziti Sauliskolnā]] (arheologs Vladislavs Urtāns), [[Uoraišu azara piļs]] (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku - Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.▼\n▲Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā [[depoziti [[Sauliskolns|Sauliskolnā]] (arheologs [[Vladislavs Urtāns]]), [[Uoraišu azara piļs]] (arheologs [[Jānis Apals]]), piļskolns [[Ūleņkolns|Ūleņkolnā]] pi [[Pļaveņa|Pļaveņu]]. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku -— Lejysbytānūs, [[Ludza|Ludzys]] [[Ūdu kolns|Ūdu kolnā]], [[Ņukši|Ņukšūs]] pi [[Pyldys azars|Pyldys azara]].\n[[Kategoreja:Dzeļža laiki| ]]\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/wiki/Seviškuo:MobileDiff/33641"


Aglyunys bazilikys himna vairuokuos volūduos - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, Aglyunas bazneicā, Aglyunys bazilikys himna, Aivars Valaiņs, Jaunova Svātuo, Roksts\nAglyunys nūvoda īdzeivuotuojs Aivars Valains turpynoj dorbu pi Aglyunys bazilikys himnys „Jaunova Svātuo, Aglyunas bazneicā” tulkuošonys dažaiduos volūduos. Dzīsme tyka saraksteita 1835. godā poļaku volūdā i niu i klivuse par vīnu nu lyugšonom svātceļuojumu laikā. Dzīsme teik tulkuota, lai cylvākim, kuri dūdās uz Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātkim Aglyunā, byutu īspiejams dzīsmi dzīduot sovā dzymtajā volūdā. Itūšaļt tei ir pīejama vairuokuos volūduos – latgalīšu, latvīšu, krīvu, lītovīšu, žemaišu, poļaku, ukraiņu i ventu volūduos, ar tulkuojumim var īsapazeit Aglyunys nūvoda sātys lopā. Itūšaļt dzīsme teik tulkuota iz boltkrīvu, ukraiņu, tataru, horvatu, angļu i līvu volūdu.\nIdejis autors byus prīceigs sajimt komentarus i īteikumus par dzīsmis tulkuojumu, ar jū var sasazynuot pa e-postu vajaai@inbox.lv (Aivars Valainis).


Lelys acs i gribiešona dzīduot latgalīšu dzīsmi. Interveja ar Sandru Stari - lakuga.lv\nTemys: Boņuks 2011, Rēzekne, Roksts, Sandra Stare, Vīteri\nKai reizi puorguojuši diveji mieneši nu laika, kod sadaleitys Latgalīšu kulturys Goda bolvys „Boņuks” par padareitū 2011. godā. Iz reizis piec ceremonejis LaKuGa nūgive ari Boņuka īgivieju nominacejā „Goda folklorys darbinīks” – folklorys draugu kūpys „Vīteri” vadeituoju Sandru Stari, itū laiku nūstuoviejuse diktafonā, brīdynuota i šudiņ ir gotova puorskaiteišonai.\nSandrai Starei folklora ir viņ hobejs. Duorgs hobejs, kai jei poša nūsasmej nu reizē prīcojās par īspieju tū dareit i saimis atbolstu. Kasdīnā jei strodoj interešu centrā bebeišu školā, voda puora folklorys stuņdis, nu piec izgleiteibys nav muzikis, kai varātu pasalikt, bet muokslenīks-keramikis. Taipat dīnys ritms teik pakuortuots divejim dālim, kurīm Sandra ir ari šofers iz pylnu slūdzi, kab dāli nu laukim, kur jī dzeivoj, varātu tik iz vysim puļcenim i nūdarbeibom.\nBoņuka sajimšona Sandrai ir puorsteigums i nalels apjukums, deļ tuo, ka ir sajiuta, ka itymā godā vēļ nikas naasūt padareits, koč ari jei saprūt, ka bolva ir par aizvadeitū godu kai atpakaļejūšu datumu.\nKai „Vīterim” guojs 2011. godā? Vyskočkur byuts i disks īraksteits…\n2011. gods beja cīši, cīši darbeigs. Veiksmeigi izastuojam starptautiskā konkursā, festiva Lītovā. Tī pīsadaleja dalinīku nu dažaidu pasauļs vaļstu – gon nu Nepalys, Meksikys, Čehejis, Slovakejis. Nu Eiropys beja cīši daudzi festivala dalinīku. Tradicionaluos muziciešonys konkursā „Vīteri” dabuoju ūtrū vītu i individualajā muziciešonā myusu Pīters sajieme specbolvu. Jis myusim ir eistyns tautys muzykants, spielej garmani sovā stylā i manīrē. Par albumu – ite juosoka lels paļdis Ilonai Rupainei, tys beja taids lels sapyns, deļ tuo, ka vyslaik kai jau kolektivā atīt bārni i aizīt bārni. Jim rūnās cytys prioritatis, aizīt vuiceitīs iz Reigu, nu kūpā ar bārnim aizīt i mainuos ari repertuars. Tod gribiejom saglobuot vysmoz ituo breiža repertuaru i īraksteit diskā.\nKai Jiusim pošai suocās ceļš pi folklorys?\nCeļs pi folklorys suocās atmūdys laikūs, kod vyscauri apleicīnē beja tys nacionalais gors. Tūlaik tys beja moderni byut par latvīti. Tod školā nūsaorganizieja vīna kompaneja ar meitinem, kas gribieja spēlēt kūkli. Samekliejom vīnu meitini, kas prūt spēlēt kūkli – Laine Zeile, jei beja nu folklorys kūpys „Klinči” nu Jākubpiļs. Kod jei atguoja ar sovu kūkli, myusim acs īsaplete lelys – voi jiusim vysim tī „Klinčūs” ir taidys kūklis? Tei beja etnografiskuo kūkle, mes taidu nikod myužā nabejom redziejušys, školā beja viņ koncertkūklis. Laine sovu dorbu darieja nu sirds i deve myusim vysu, kū viņ varieja. Iz sovu atbiļdeibu jieme leidza ari iz Baltikys festivalu i tai caur itū festivalu tykom īvadeitys folklorys kusteibā. Es saprotu, kas ir daņči i ar tim saslymu, vaira navarieju bez. Tod es aizguoju pi Ilmāra Dreļa, kurš tikkū beja nūdybynuojs deju kūpu „Dziga” i sacieju: „Ilmār, deļkuo tu nadoncoj daņčus?” Tai es pīcus godus i nūspielieju „Dzigys” kapelā. Tod beja ari deju kolektivs „Musturs”, sadarbeibā ar jim i Gunāru Strodu myusim Rēzeknē beja daņču klubs MRS telpuos. Daņču klubs beja divejus godus, tod maņ pīdzyma bārni i aktivuo darbeiba folklorā tyka puortraukta, nu gribiešona dzīduot nikur napazuda. I tod es ar draudzini runuoju, ka aizīt latgalīšu volūda, ka mes pošys asam augušys eistynu latgalīšu saimē, nu vacuoki, lobu grybādami, runuoja ar myusim latvīšu mēlē, i saprotu, ka es vaira tik breivi najādzu runuot, nu es vysmoz jādzu dzīduot i sovim bārnim es grybātu īvuiceit dzīduot eistu latgalīšu dzīsmi, napuormeitu latvīšu volūdā, kai bīži ir školys gruomotuos. Ar draudzini sarunuojom, ka es tāluošu školuotuoju, īsim kūpā i dzīduosim dzīsmis bez kaida mierķa, ka koč kod byušu folklorys kūpys vadeituoja. Vyss suocās aiz tuo, ka gribieju bārnim īvuiceit latgalīšu dzīsmi. Bet nu, prūtams, myusu puļceņš kuplynuojuos, vītys palyka par moz i myusus sovā paspuornē pajieme Kulturys noms i izaveiduoja folklorys kūpa.\nKai tādiņ jaunīši iztvar folkloru? Tys ir izklaidis veids, gribiešona izzynuot tradicionalū kulturu ci kas cyts?\nNu pyrmom kuortom, kai es poša vuicu folkloru – kai izklaidis veidu. Jaunīšim i tai nūpītneibys dzeivē, školā gona, jī īt labi pavadeit laiku lobā kompanejā, i muns aizdavums ir caur tū ari labi koč kū īvuiceit. Prūtams, jim pateik sovys spiejis atteisteit i ari cytim paruodeit.\nKai Rēzeknis jaunīši atrūn „Vīterus”?\nTys dreižuok juovaicoj pošim jaunīšim. Es dūmoju, ka dīzgon daudzi par myusim izzynuoja, kod mes pyrma kaidu treis godu suokom reikuot daņču vokorus. Nu suoku beja gryutuok, nu piečuok jaunīšu guoja daudzi. Itūgod eisti vaira nanūteik. Es dūmoju, ka niu ir taidys kai puormainis – ir izaudzynuotys jau kaidys divejis paaudzis, juos jau izaugušys, atsaškeilušs – tī poši „Rikši” jau ir izauguši, i niu es vuicu jaunu paaudzi.\nVoi pošai ir tys lapnums, pasaverūt, pīmāram, iz „Rikšim” kai iz sovim audzynuotim bārnim?\nEs cīši prīcojūs, ka jim dzeivē īvuiceitais, folklora nūdar i jī tū lītoj. Kotra pedagoga laime ir tei, ka školāns ir īsavuicejs, atzeist sev par dereigu, īt tuoļuok i ar laiku puoraug sovus školuotuojus.\nKai rūnās „Vīteru” repertuars?\nOi, repertuars ir vadeituoja aizdavums, i repertura dabuošona kolektivam ir vīns nu smoguokim aizdavumim. Prūtams, kai es īrosts skaidroju, ka mes braucam koč kur tuoļuok par sovu piļsātu, iz Reigu – myusim juodzīž sovys, latgalīšu dzīsmis i tuos nu myusu ari gaida, nu, kod braucam uorpus Latvejis, tod jau mes puorstuovam Latveju i dzīžam ari latvīšu dzīsmis. Bet Rēzeknē… mes dzīžam tū, kas pošim pateik. Rēzeknē golvonais ir paruodeit, ka folklora ir koč kas cīši interesants, saistūšs, prīceigs i radūšs. Deļtuo mes atsaļaunam izmontuot ari cytus instrumentus na viņ tracicionalūs, dalikt kluot – džambys, gitarys i taiseit vysaidys aranžejis, Einārs Lipskis myusim īrosts taisa aranžejis.\n„Vīteri” ir jau taids sova veida zeimūls, dzierdāts apzeimiejums par „sprydzynuotuojim” iz skatuvis…\n„Vīterūs” es jemu vysus, vysus grybātuojus. Vīns ir doncuotuojs, vīns dzīduotuojs, cyts muzykants, cyts runuotuojs… Bet niu maņ grybātūs puorīt cytā kategorejā. Vyslaik teik struoduots iz skotuvis, nu ir ari cytys vierteibys, kurys navar iznest iz skatuvis… Nui, prūtams, pa lelam gaida tikai tū, kas ir tei „spydzynuošona”, nu, pīmāram, paguojušā godā myusim beja nūmetne i meitinis ar sovom rūkom šyva zeiļu vaiņugus, bet tū iz skatuvis tai neiznessi, napasciesi, ka tys ir myusu pošu dareits… Grybātūs drupeit cytaiž i vaira, kai skotuve prosa.\nKaidys īceris ir itam godam?\nTurpynuosim daleibu aizpaguojušā godā aizsuoktajā Jaunīšu etnodīnu festivalā. Festivals suocīs ar myusu iniciativu i poši turpynojom pīsadaleit, itūgod septembrī byusim Upeitē. Taipat pīsadaliesim ari folklorys festivalā „Baltica”. Nu parosti koncerti i pasuocīņi sasarūn laikam eimūt.\nVīteri i Daiņs Skuteļs – Dzīsme par olu


Latvia - Latvia. Banknote. 1 ruble. UNC. 1992\nLatvia. Banknote. 1 ruble. UNC. 1992 (Item number: #731484521)\nStart of the sale: Monday, 11 March 2019 at 05:34\nLast update: 08:20:11


LaKuGa – Zatlers aicynoj Latgolu dareit\nZatlers aicynoj Latgolu dareit\njureits 15. Juļs, 2011. gods 1\nTrešdin, 13.julī bejušais Latvejis Valsts prezidents i jauna politiska spāka iniciators Valdis Zatlers sasatyka ar bīdreibys „Latgolys Saeima” puorstuovim i aicynova iz sadarbeibu, kab byutu eistyna Latgolys regiona puorstuovnīceiba Latvejis Republikys parlamentā.\nAr V. Zatleru sasatyka bīdreibys „Latgolys Saeima” vaļdes vadeituojs Juris Viļums i vaļdes lūcekli Ilga Šuplinska i Valdis Labinskis. Sasatikšonys laikā tyka puorrunuoti pamatprincipi, kab myusu vaļstī eistyn nūtyktu puormainis i tyktu radeita vīnmiereiga valsts atteisteiba na tikai golvyspiļsātā, bet ari regionūs.\nIz sadarbeibu teik aicynuoti visi, kas gotovi struoduot iz leidzvierteigim nūsacejumim, nasavteigi veicynuot vaļsts atteisteibu, eistynuot īdzeivuotuoju grybu, a na šauru grupu interesis voi nazkaidys slāptys sarunuošonys. V.Zatlers aicynoj bīdreibas puorstuovus organizēt atbolstu jaunajam politiskajam spākam Latgolā i nūdrūšynuot regionā atbylstūšu puorstuovnīceibu partejis dybynuošonys kongresā.\nJuoatzeimej, ka niule 10. Saeimā nav nivīna politiskā spāka, ni ari atsevišķa politiķa, kas konsekventai īsastuotu par Latgolys regiona interesem, par primaru naizvyrzūt sovys partejis īškejuos disciplinys īvāruošonu voi personeiga lobuma giušonu.\n„Latgolys Saeima” skaita, ka ir daguojs laiks Latvejis parlamentā īdybynuot kvalitativu sistemu Latvejis regionu puorstuovnīceibai – ari parteju sarokstus startam Latgolys vieliešonu apgobolā ir juoveidoj i juoapstyprynoj pošim Latgolys dzeivuotuojim, deļ tam kotrs teik aicynuots īsasaisteit itymā procesā īsnīdzūt elektroniskai īsnīgumu, kas atrūnams škārsteikla lopā: valdiszatlers.lv, kai ari paralelai sasazynuot ar Latgolys regiona iniciativys grupu pa e-postu: latgolyssaeima@gmail.com Paradzams, ka vystyvuokajā laikā īinteresātī ļauds tiks aicynuoti kūpeigi sasatikt i seikuok puorrunuot kūpeigūs Latgolai svareigūs principus valsts politikys salobuošonai i regionaluos nataisneibys dziesšonai.\nKūpeigajā dorbā teik aicynuoti visi myusu regiona dzeivuotuoji, kas ir lojali Latvejis valstej, naatkareigi nu tauteibys voi runuotuos volūdys, kab raudzietu izjaukt jau godim spākā bejušū principu – „bolsoj tikai piec etniskuos pīdereibys”.\nZeimeigi, ka V. Zatlers sovā 28. maja runā jau aplīcynova Latgolys diskriminacejis faktu, kū, nasaverūt iz godim ilgstūšu valstiskā leidzīnī realizātū Latgolys saimnīciskū, kulturalū i cylvākresursu mozynuošonu, ir izalykuši naradzam i nasaprūtam centraluos varys puorstuovi.\nBīdreiba „Latgolys Saeima” jau tyka aicynuojuse atbaļsteit prīšklykumu ituo goda 23. julī kūpeigai atlaist tagadejū Saeimu i kūpeigi sagatavēt kvalitativu pīduovuojumu deļ nuokamūs vieliešonu! Seikuoka informaceja škārsteikla lopā: latgolyssaeima.lv\nLai nūtyktu eistynys puormainiss myusu valstī, kotram individam i sabīdreibai kūpumā ir juoizviertej valsts atteisteibys īspiejis, juopījem lāmums i juosareikoj!\nbīdreibys „Latgolys Saeima” vaļdes vadeituojs\nJuris Viļums, tel.: 26393531


Latgaliski - eraksti.lv\n"Prīkš obom tautas nūzarem mums jōlītoj tik vīns vōrds — latvīši. Latvīšu literaturas pīminēkļi latgalīšu izlūksnē ir tikai dažim godim jaunōki par latvīšu literaturas pīminēkļim baļtīšu izlūksnē. Vēļ tagad mes varam sastōpt Latgolā izaglobōjušūs katoļu katikizmus, izdūtūs 1604. godā latgalīšu izlūksnē."\n~ 12.3 MB\nGaišōs lopas. Nūmyra. Zīmas Svātku egleite. Uz jaunu dzeivi. Myuža vokorā. Maizes tupeleites. Byus bēreits! Tēte nasadusmōs. Cimdi. Vīnōs komonōs. Valeite. Vosoras nakts ir eisa... Tāvs. Aglyunas Māmeņa. Mozō skūlōtōja. Latvīte. Zīmas svātku sagaideišona Dekšņūs. Dzeiveibas glōbejs. Ceiruleits. Vosoras svātku atnōkšona Dekšņu sātā. Pyupūlas. Kōrklinīku Anastase. Pavasareigas atmiņas.\nRakstnieks okupācijas varas apcietināts, deportēts, noslepkavots Krievijā.\nViktors Mundurs /1914 - 1942/\n~ 0.67 MB\nRakstniece okupācijas varas apcietināta, nošauta Rīgas Centrālcietumā.\nDīzgon jau gōju\nCaur nakti un solnu.\nŅyu — ilgojūs mōju."\nMarta Skuja /1915 - 1946/\n~ 0.26 MB\nDrama četrûs celìnûs.\nJānis Sproģis /1880 - 1934/\n~ 0.99 MB\nZeme un sirds\n"Krōšni ir dzimtines azari, sili; —\nDziļums un tōle vyss zylgumā teits..."\nAleksandrs Ancāns /1910 - 1944/\n"Kas īdams garum nabogam,\nTys munu dzeju lasit\nLai lobok navelās. "\nLatwišu tautas meikles\n500 latwìšu tautas meikles no Latgales.\nSastōdejis un Rēzeknē, 1933. g. izdevis prof. Dr. phil. P. Strods.\n"Kad Izgleiteibas ministrija tagadejōs myusu pareizraksteibas nūteikumus apstyprynōja un lyka īvest skūlōs, nu daudzejim izskanēja vēlēšonōs, lai tyktu sastōdeita un izdūta latgaļu izlūksnes pareizraksteibas vōrdneica. Šei vēlēšonōs pīsapylda. "\nPēteris Strods /1892 - 1960/\n~ 0.84 MB\nDZEJOĻI BĒRNIEM LATGALISKI.\n"Kas man ticeis, ka naasmu sacerējs —\nBet — vīneigi apcerējs, kas vysapleik ir.\nTōdēļ — klusumam klēpī rausitēs\nI munā volūdā klausitēs."\nAntons Slišāns /1948 - 2010/\nŁatvišu vołudas gramatika deļ łatgališim\n"Leidz šam łatgališu raksteiba nabeja nuteikta. Vins raksteja taī, utrys cytaidi. Eipašeibas un darbeibas vordûs jei beja tyvynota bałtišu izłuksnej. Caur tū poša raksteiba iznocia raiba un łatgališim apgryutynoja skaiteišonu... Łai nuvarstu šus tryukumus un apgodotu škōłas ar vołudas moceibas gromotu uz rudini, eś sastodeju šu gramatiku..."\nFrancis Trasuns /1864 - 1926/\n~ 21.4 MB\nMan aiz apkakles\n"As te, tu tī.\nTu te, as tī.\nVys viņ, vys viņ,\nKur byut, kur nā!\nEj šī, ej šī!\nKlaus maņ, klaus maņ!\nByus gon, nuj, gon –\nKai tev, tai maņ.\nNu teiņs var suokt,\nA tī var beigt,\nVoi tī var suokt\nI te var beigt.\nVys vīņ, vys vīņ...\nAs te, tu tī,\nTu te, as tī...\nEj šī, es šī..."


dīnroksti – Latgolys Studentu centrs\nvaicuojums Nr. 1\ntok itei ir lopys izmieginuojuma verseja, kas gon tyka sataiseita, tok itymā nedeļā nav breiva laika informacejis īlikšonai. :D Varbyut pa kuru šaļti kū nabejs, tok na metodiski i regulari.…\nPosted on 24.02.2009.


Pogoda Al ‘Azīzīyah - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Arabia Saudyjska Pogoda na dziś - Al ‘Azīzīyah\nAktualna pogoda, godz. 16:50 06:13 17:06\nAl ‘Azīzīyah - pogoda godzinowa na dzisiaj\nAl ‘Azīzīyah - pogoda godzinowa na jutro\nAl ‘Azīzīyah - pogoda godzinowa na pojutrze\nAl ‘Azīzīyah - pogoda godzinowa na\nAl ‘Azīzīyah - archiwum pogody\nAl ‘Azīzīyah - średnie temperatury\nPatryk Vega szykuje intensywny 2020 rok. Wyda 3 filmy, z czego 2 jeszcze zimą


Skryndu dzymtys muzejā prezentēs projektu „Vīnsātu kūka arhitektura Dīnvidlatgolys ainovā” - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Skryndu dzymtys muzejs, Vīnsātu kūka arhitektura Dīnvidlatgolys ainovā, VKKF\nSkryndu dzymtys muzejā (Daugovpiļs nūvoda Vabalē) 18. janvarī 14 stuņdēs tiks prezentāts projekts „Vīnsātu kūka arhitektura Dīnvidlatgolys ainovā”.\nProjekta laikā sadarbeibā ar Latvejis Lauksaimnīceibys universitatis arhitekti Aiju Zīmelnīci i ainovu arhitekti Lilitu Lazdāni tyka apsekuotys 39 Daugovpiļs nūvoda lauku vīnsātys. Apsekuošonys laikā tyka pieteitys āku detalis, plānuojums, pogolma ainova i cytys vīnsātu raksturojūšys īzeimis.\nItys pietejums byus kai pamats, lai nuokūtnē izdūtu brošuru par vīnsātu kūka arhitekturu. Projektu realizēja Skryndu dzymtys muzejs, kurs beja sajiems finansiejumu nu Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys regiona atteisteibys agenturys Latgolys kulturys programmys ītvorūs.\nProjekta prezentacejis laikā projekta realizātuoji stuosteis par projekta gaitu i īgiutajim rezultatim.


“Tango karaļs” Oskars Stroks - lakuga.lv\nTemys: ebreji, Karīna Barkane, Oskars Stroks, Roksts, tango, Tango karaļs\nOskara Stroka (1892–1975) vuords ir plaši pazeistams pasaulī, juo divdesmitūs godu beiguos i treisdesmitajūs godūs komponietuo deju muzyka vēļ da šai dīnai ir daudzvīt pazeistama. Taišni ar Oskaru Stroku saistoms tango “uzvarys guojīņs” Eiropā. Mozuok gon zynoms, ka talanteiguo “tango karaļa” dzimšonys vīta beja Daugovpiļs.\nMuzyka jau nu bierneibys\nOskars aba eistajā vuordā Ošers  Stroks dzims Daugovpilī 1892. goda 24. decembrī (piec vacuo stila kalendara) kai pats jaunuokais ebreju daudzbārnu saimē. Iz Daugovpili, tūlaik Dinaburgu, juo vacuoki puorsaciele 19. gs. 60. godu beiguos. Tāvs Davids Stroks (1840–1920), izbejs cara armejis kapelmeistars, Daugovpilī vadeja klezmeru  orkestri i spielēja dažaidus muzykys instrumentus – flautu, klarneti, klavīris. Dieļtuo jau nu bierneibys Stroku bārnus īskuove muzyka.\nKūpā jī beja ostoni bārni – četrys muosys i četri bruoli –, i vysi – muzykali. Interesanti, ka eipašus sasnīgumus vāluok īgiva na viņ Oskars Stroks, a i juo bruoli – vijūlnīks Levs, pazeistams ari kai Leo Stroks (1888–1957) (veiksmeigi sataisieja sovu muzykalū karjeru Amerikā) i Avsejs Stroks (1877–1956) (Amerikā kliva par antreprenīru, organizejūt vīsizruodis taidim pazeistamim muzikim kai Fjodors Šaļapins, Artūrs Rubinšteins i c.) O. Stroks, kai jis pats atguodoj, suocs sacerēt muzyku jau 10 godu vacumā, bet nūpītnuokys muzykys nūdarbeibys uzsuoce 12 (nu cytu volūtu – 13) godu vacumā, kod īsastuoja Pīterpiļs konservatorejā jaunuokuos nūdalis klavīru klasē pi školuotuoja Nikolaja Dubasova. Byutiski, ka izbraukt iz Pīterpili tūbreid nabeja vīnkuorši. Daugovpiļs atsaroda ebreju apsamesšonys jūslā, nu kurys ebrejim nabeja ļauts izbraukt, kur nu vēļ studēt Pīterpilī. Dūmuojams, ka atļuovi izbraukt Stroka tāvam tūmār izadeve īgiut, pasateicūt 25 godu kolpuošanai cara armejā kai muzykantam. Juosoka, ka Pīterpiļs konservatoreju gon O. Stroks napabeidze – dažaidu personisku īmaslu deļ jis beja spīsts aizīt nu pādejuo kursa.\nPīterpilī O. Stroks kai pianists-improvizators spielēja kinateatrūs pavadejumu māmajom kinofilmom, dirigēja nalelus orkestrus, kas spielēja puortraukumūs storp seansim, kai ari struoduoja par skotuvis akomponātuoju, pīsadolūt pazeistamuos operdzīduotuojis Antoņinys Ņeždanovys i dzīduotuojis Nadeždys Pļevickys koncertūs. Vīnlaikus O. Stroks komponēja daudz vīgluos muzykys: gon romancis, gon valšus i instrumentaluos dzīsmis. Kod jam palyka 12, Pīterpiļs nūšu izdevnīceiba pat izdeve divejus juo saceriejumus – romancis – ar rakstnīka Mihaila Ļermontova vuordim “Без вас хочу сказать вам много” (“Bez jums es gribu teikt jums daudz”) i “Oна не гордой красотою” (“Ne ar lepnu skaistumu viņa”). Daudzus juo muokslys dorbus orkestri i vokalisti suoce īkļaut sovā repertuarā.\n20. godu suokumā O. Stroks ar saimi atsagrīze Latvejā. Iz nailgu laiku jis apsamete Daugovpilī, bet 1922. godā devēs iz Reigu, kur aizritēja juo rodūšuos darbeibys pamata godi. O. Stroks suoce spielēt restoranūs i kopejneicuos, i dreiž juo vuords kliva plaši pazeistams vysa piļsātā. Juo muziciešonu varēja dzierdēt lobuokajuos Reigys i Jiurmolys vītuos: popularajā Oto Švarca kopejneicā, “Foxtrott-Diele”, “Alhambra”, “Lido”, “Maskote”, “Rokoko”, “Femina” i c.\nDzeivis laikā komponists sacerēja vairuok nakai 300 dažaidu žanru dorbu – svītys, uvertīrys, fantazejis, polonēzis, valšus, romancis, fokstrotus –, bez tuo O. Stroks ir ari daudzu dzīšmu vuordu autors. Jis sacerēja melodejis ari tuo laika dzejai jidišā, par pīvadumu, pazeistamajam šlageram “Vu ain zol ih gein” (“Kur es varu īt?”) i uzastuoja par akomponietuoju ebreju dzīšmu izpiļdeituojim, tymā skaitā septeņgadeigajam Reigys dzīduotuojam Mihailam Aleksandrovičam (1914–2002), kurš vāluok kliva par pazeistamu sinagogys kantoru i padūmu estrādis izpiļdeituoju.\n„Vu ain zol ih gein” („Kur es varu iet?”)\nTūmār eipašu popularitati O. Strokam snēdze jauna moderna tango ritmā saraksteituos dzīsmis. “Tango,” paude O. Stroks, “ir mans mīļākais žanrs. Tango ir (..) romance, tikai noteikta ritma. Dienvidamerikāņu tango, nokļuvis Krievijā, uzņēma sevī labākās krievu romances iezīmes: muzikālās intonācijas cēlumu, jūtu dziļumu, lielu liriskumu. Tango ir pievilcīgs arī ar tajā pausto intīmo pārdzīvojumu sirsnību, izteiksmes līdzekļu vienkāršību.”\n20. gs. 30. godi beja O. Stroka rodūšuos darbeibys uzplaukums. Reigys prese peļneiti apbolvuoja jū ar tango karaļa titulu. Itymā laikā tyka radeiti juo pasauļa pazeistamī tango “Melnās acis”, “Rapsodija”, “Sakiet, kāpēc”, “Zilās acis”, “Nepamet”, “Pēdējais tango” i c., kas vēļ myusu dīnuos īkļauti Eiropys i Japanys orkestru repertuarā. 20. godu beiguos O. Stroks veice vairuokys vīsizruožu turnejis pa Parizi, Varšavu, Berlini, kūpā ar dzīduotuoju Viktoru Henkinu uzastuoja pat Šanhajā i Tokijā.\nPublikys atzineibu īgivušuos O. Stroka dzīsmis suoce izpiļdeit daudzi tūlaik populari dzīduotuoji. Tai “Bellacord” studejā tyka īraksteitys vairuokys skaņuplatis ar juo muzyku Alekseja Čerkaska, Pētera Ļeščenko i Konstantina Sokoļska izpiļdiejumā. O. Stroka muzykys izpiļdeituoju vydā juomiņ ari taidi īvāruojami muokslinīki kai Leonīds Utjosovs, Klaudija Šuļženko, Alla Bajanova, latvīšu popularī dzīduotuoji Mariss Vētra, Pauls Sakss i daudzi cyti.\nInterasanti, ka bez aizaraušonys ar muzyku, O. Strokam beja rakstureigi ari naskaitami mieginuojumi nūsadarbuot ar uzjiemejdarbeibu, kas gon cīte naveiksmis. Pavysam eisu laiku komponistam Reigā pīderēja nūšu izdevnīceiba “Kazanova”, nāžu veikals i nūšu, gruomotu i rokstomlītu tierguotava, bet 1931. godā O. Stroku puorjēme īcere atvērt vītu, kur inteligenta publika varātu ārtai i pateikami atsapyust i “par mērenu naudu pie pirmklasīgas mūzikas pavadīt savu brīvo laiku” – tai iz 2 mienešim tyka atkluota O. Strokam pīderūša kopejneica ar koncertzalu “Barberina”. Juosoka gon, ka juo uznāmumi paputēja – O. Stroks beja vairuok muzikis nakai komersants.\nĪsasuocūt karam, O. Stroka saime paspēja evakuētīs iz Kazahstanu (Alma-Atu). Tī O. Stroks gondreiž vysu kara laiku leidzuos vodūšojim padūmu muzikim i akterim muzicēja frontis koncertbrigadis sastuovā. Jis atguodoj: „Kara dienās es uzstājos kaujinieku priekšā uz pozīcijām un hospitāļos. Koncerti nemainīgi noslēdzās ar manu sarakstīto dziesmu “Mēs uzvarēsim”.”\n1945. godā atsagrīzs Reigā, jis kliva par LPSR Komponistu savīneibys bīdru, tok na iz ilgu laiku. Piec biedeigi zynomuo 1948. goda PSKP CK lāmuma “Par operu “Lielā draudzība” i c.” O. Stroks tyka nu tuos izslāgts, tai kai “viņa darbība neatbilda Latvijas padomju komponistu savienības mērķiem un uzdevumiem” aba, cytim vuordim, beja naatbylstūša padūmu ideologejai. Juo daiļradi raudzeja “nūklusēt”, i kuodreizejuo slava pi O. Stroka vairs naatsagrīze.\nKomponists myra Reigā 1975. godā. Tok beja napīcīšami vēļ vairuoki godi, kab talanteigais muzikis atsagrīztu nu aizmiersteibys. Tikai 80. i 90. godūs, kod pi O. Stroka daiļradis grīzēs taidi myusdīnu īvāruojami estradis muokslinīki kai Jurijs Guļajevs, Josifs Kobzons i c., O. Stroks atgive plašu popularitati. Sovpus Latvejis Komponistu savīneibys (LKS) bīdru rynduos Oskaru Stroku nūsprīde atjaunuot tikai 2008. goda 2. aprelī.\nDa šam breižam O. Stroka skaņdarbi teik izdūti Lelbritanejā, ASV, Japanā, Suomejā, Krīvejā i daudzuos cytuos vaļstīs, īgiustūt gondreiž vysa pasauļa atzineibu.\n Ošers – nu ebr. vol. (אוֹשֶׁר) laime.\n Tradicionaluo naliturgiskuo Austrumeiropys ebreju muzyka i eipašs tuos izpiļdejuma stils.\nRoksta autore: Karīna Barkane


Troks ci nu Rogovkys voi lobs ar lobu sasatyka - lakuga.lv\nTemys: Jura Soikana Ludzys muokslys škola, Ontons Kūkuojs, Roksts\nSevkuram ir sovys gaitys iz zemis. Sovs īdūtais laika vektors – deigšonai, augšonai, pumpuruošonai, zīdiešonai, brīdumam i siermumam. Skriejīņam i gausumam. Dūšonai i jimšonai. Kluotbyušonā i atguoduojumūs. Sevkura sirds stuņdinīks dzeivis dīnvydā ir apjiemeibys pylns atstuot pādys, īstateit ūzulu ci līpu, izceļt sātu, izaudzynuot dālu. Adventa laikā J. Soikana Ludzys muokslys škola aicynoj pīminēt, atguoduot par dzejnīku, muokslinīku, kulturys darbinīku Ontonu Kūkuoju, kas 2014. goda 23. decembrī svieteitu sovys dzimšonys dīnys 74. goda dīnu.\nRodūšais, koloritais, “trokais” rogovkīts 7 godus kai myužeibā, tok juo īsuoktī dorbi rūd spāku byušonā. Ceļš iz dzymtū sātu Rudukūs gluds i ībraukts. Nūdybynuotuo muokslys škola Ludzā mainuos, palykdama uzticeiga pamatūs īlyktuom vierteibom – Latgolys kultura, gimeniskums i muokslys dzīdynūšais spāks mīsai, goram, dvieselei, individam i sabīdreibai kūpumā. Latgolys sātu puortūs kiup sylta guņs Ontona dāla myurātajūs cepļūs. “O bļakys” īsuoktūs trikmīņus ritmā izsyt unuks. Pūdnīku saime grīž i lepej pūdus. Ailinīki turpynoj salikt vuordus ritmiskuos vīneibuos, kab pastuosteitu par jiutu pasauli. Zynuotnīki, studenti, unučka pietej Ontona literarū un muokslinīciskū davumu Latvejis kulturys kontekstā. Īspiejams, ka paīs kaida seikšalteņa pyrms skaiteituoju īraudzeis Ontona Kūkuoja latgalīšu dzejis izlase i napabeigtuo gruomota “Ķīvītāns”, to kkaida ES projekta rezultats tiuļeņ byus taustoms i lītojams kai školuos, tai vīnkuorši sātā. Tei ir kruosojomuo gruomateņa par Ontonu Kūkoju i muokslinīku nu Boltkrīvejis Jezupu Drozdoviču. Taipoš ir sagataveits metodiskais materials deveņom nūdarbeibom, kas, līkūt pošā videnī vīna cylvāka dzeivis nūtikšonys, stuosta par kulturys tradicejom, omotnīceibu, viesturiskom nūtikšonom Latgolā i muokslys lykumim. Vysam sovs laiks i sova vīta. Skriejīņam i gausumam. Dūšonai i jimšonai. Kluotbyušonā i atguoduojumūs. Pīmynūt, puorskaitūt, puortiemejūt atstuotūs nūspīdumus – Ontona Kūkuoja dzejis i prozu, gleznys i kinys Adventa garajūs i sveču gaismys pīpiļdeitajūs vokorūs.\nAutore: Sandra Vuorkale\nMuociešona īraudzeit golvonū 14/01/2019


MADE IN LATGOLA aba Taiseits Latgolā » Daugavpils ziņas portālā Grani.lv\nMADE IN LATGOLA aba Taiseits Latgolā 0\nSvētdiena, 01 feb 2015, 10:17 Versija drukāšanai\nAr Latgolā radeitu muzyku, dzeju i lauku lobumim pyrms vairuok kai 6 godim Latgolys studentu centrs brauce apleik pa Latgolu, lai cylvākūs laustu Padūmu laikā īsaguojušuos stereotipu par latgaliskū i vītejīm jaunīšim pavuicātu dūmuot latgaliski. Ar muzikalu koncertturneju "Latgalīts – latgalīšam draugs” Latgolys Studentu centrs(LgSC) ari atkluoja zeimūlu MADE IN LATGOLA aba Taiseits Latgolā.\nStuosta tūreizejīs centra vadeituojs Jurs Viļums: „Tymūs koncertūs pīzadalējās latgalīšu muzykanti, puorsvorā ar latgalīšu muzyku ar nūruodi, ka tei muzyka ir sacerāta, radeita Latgolā. Un piec tam, paralēli roduos dūma, ka itū zeimūlu „Taiseits Latgolā” jeb MADE IN LATGOLA vajad turpynuot atteistēt un tyka izveiduots interneta veikals, kas kaidu laiku ari dīzgon aktivi dorbovās, bet nu sasatykom ar dažom roblemom un šūbreid juos raugom veiksmeigi atrysynuot un es ceru, ka jau ituos zīmys laikā vajazātu tuos problemys beidzūt .”\nZeimūls „Taiseits Latgolā” dzeivoj ari šudiņ. Ejūt pa klusū Reigys īlu Daugavpilī navar napamaneit veikalu „o!marta” pi kura ir izkuortne MADE IN LATGOLA. Ite plauktūs ir gon Latgolys Kuļturys centra izdevnīceibys gruomotys, gon muzikys diski, gon Igauņu saimis instrumenti, gon dažaidi vītejū meistaru dorbi. Veikala „o!marta” vadeituoji ir Ineta Logina ar bruoli, kuri ir dalieji puorjiemuši ideju nu LgSC. I.Logina: „Pi myusim var mekliet muolu, ar kū Latgale asociejās jau ilguoku laika spreidi, tī ir Unys Gurys dorbi, Vēsmys un Aivara Ušpeļu dorbi, Aigys Dātavys un Juoņa Voguļa dorbi.”\nRokstainim cymdim, lyna sedzeņom i muola pūdim sūpluok stuov ari uodys pučis, rūtyslītys i pat cikoreņu kopejs. Ikvīna līta izstaroj sovdabeigu syltumu i uzrunoj. Veikala saimineica i puordevieja Ineta stuosta, ka cylvāki meklej mozus nīceņus un našķus, lai īprīcynuotu sevi i sovu vādaru i izdūtu mozuoku summu.\nI.Logina: „Cylvāki nuok uzplyudim. Tuos nūteikti vairuok ir olgys dīnys, ari pyrms svātkim. Suvenīrūs ir ari kartenis, kū ir izdevs studentu centrs (LgSC) un, kai es smejūs, vīna nu karteņom man stuov gūda vītā – „Nuocit uz veikalu, vysod byus par kū prunuot”(uzroksts iz karteņis) – Raibuo zeimiejums un teksts”.\nPādejū 10 godu laikā gon tierdznīceibys uzjāmumi, gon ari tūrisma jūmys organizacejis arvīn vairuok izmontoj latgalīšu volūdu ari nūsaukumūs. Kai pīmārus var minēt Riezeknis Bryuvers, Jezupa virtuve, Muora, ari muojražuotuoji masu pasuokumūs vīnojās zam zeimūla Vasals Latgolā. Gondreiž kotrā taidā godatiergā pīsadola ar riezeknīts Andris Mejers, kas plašuok pazeistams kai špeka veirs.\nAndris stuosta, ka suokūtnieji nav bejuse pat dūma tū vysu ražuot lelūs apjūmūs, tiergā pīduovuots vīn ikdīniškīs suoeits špeks ar casnāgim voi cyti lobumi nu saimis golda. Bīdreiba „Latgolys golds” dybynuota vīn pyrms 2 godim, tūmār jau pazeistama aiz Latvejis rūbežom. Andrapruot, tīši latgalīšu volūda i vīnkuoršais pīduovuojums ir bejs par pamotu cylvāku atsauceibai.\nA.Mejers: „Vysi podīt i radz, ka ite latgaļu volūda, ka jei taida ir, ka jei na tikai beja, jei i tagad ir. I maņ daže prosa: I jius tai runojit? Mes pasuokumu laikā runojam gon ar pirciejim, gon sovā storpā i cylvāki klausuos. (..) Es vysu laiku skaidroju, ka ite munys mamys volūda, muna mama tai rakstēja. Ite mes jū saglobovom.”\nLatgolys regiona atteisteibys agentura (LRAA) jau trešū godu iz Pīterburgu vad vītejū tradiceju turpynuotuojus, lai 2 dīnu festivalā pošā Krīvejis kuļturys golvyspiļsātys sirdī dzeivojūšī latgalīši i vīnkuorši garomguojieji izgaršuotu, saklauseitu i pajimtu leidza Latgolys vuordu i smaržu. LRAA tūrisma koordinators Edgars Kluss atzeist, ka latgaliskais tūrismā ir izmontuots vīnmār i tys arī cylvākus ļūti pīsaista.\nE.Kluss: „Tys ir ļuti lobs veids kai uzrunuot Sanktpēterburgas īdzeivuotuojus, j;u tei nav nikaida izstuode, tys nav koč kaids slāgtīs pasuokums. Tys ir pasuokums, iz kuru var atīt kotrs, īsapazeitīs gon ar Latgalis amatnīkim, gon ar dzīduotuojim, doncuotuojim un, prūtams, ari nūgaršuot Latgalis iedīņus, kū ikdīnā jī navar izdarēt. Pījimsim, zierņus ar špeku jī nikod myužā nav redziejuši.”\nLatgalīšu kuļturys festivals Pīterburgā jau klivs par tradiceju, sadarbeibys pīduovuojumu leidzeiga pasuokuma organizēšonā izteikuši ari Moskovys piļsātys puorstuovi un īspiejams, ka tyvuokajā laikā ar atbiļdis festivalu pīterburgīši gastēs Latgolā.\nVeiksmeigs mārketinga pajiemīns izmontuots ari Preiļūs, kur tierdznīceibys centrs „Ūga” puortaps par sevišku latgaliskuma punktu. Ūgā iz vītys varēs baudeit pošmuoju iedīņus, ite taps muokslys izstuožu zāle i pat bārnuduorzs. Ūgys vadeituojs Aigars Zīmelis stuosta, ka puoreja iz latgalīšu volūdu ir bejuse pošsapprūtama, jū latgalīšu volūda skan puorlīcynūšuok i spieceiguok.\nA.Zīmelis: „Jebkuru lītu, kuru mespasuokam, mes na tik daudz dūmojam par formu un čaulu, kai pījimts pi mums iz dūtū breidi valstī, bet mes dūmojam par saturu. Un es dūmoju, ka tys byus taids dīzgon lobs i lels īguvums prīkš Preiļim, kod mes runuosim na tikai plykūs ciparūs cik pi mums par paguojušū godu ir bejs tūristu vīnā vai ūtrā objektā, bet mes runuosim par lītom, kai i cik naudys atstuoja cylvākspaguojušajā godā, cik jis atstuoj šūgod un cik mes plānojam nuokušajā. Un taipat projekta līmenī iz dūtū breidi mums ir ari latgalīšu vīsneica, kura ļūti īspiejams, ka tai ari sauksīs - „Latgaļu kruosainuos posokys””.\nDaugavpiļs Universitātis Mārketinga direktors Juons Kudiņš: „Juoatzeist, ka tys ļūti svareigai ira, ka mes saglobojam sovu identitāti, ka mes attīstom uzjiemiejdarbeibys vidī šū latgaliskumu.( ..)Pādejā laikā atsatīstuos šī tendence, ka pasalelinojās uzjāmumu skaits, kuri tūmār uzskota, ka šei niša saleidzinuojumā ir breiva i varbūt tei ir unikāla īspieja atteisteit šū uzjiemiejdarbeibu itymā nacionālajā virzīnī”.\nAutors: Dace Dambe\n7. maijā, 09:00 MADE IN Latgola - Viena diena no pārdevēja dzīves (video)


Kaiu raba vol2. 18-20 aprill Tom 164 48,149 03-10-2009 15:13\nAvasta Eestit vol1 : Tuhala nõiakaev ja energiasammas. 05.09 Tom 23 6,208 06-09-2007 10:09


Najam automobila Old town Kaleici, Turska. Zajamčeno najniže cijene! - Rentalcars.com\nKlase automobili Zračna luka Istanbul Sabiha Gokcen već od US$10 po danu\nKlase automobili Zračna luka Gaziantep već od US$17 po danu\nKlase automobili Zračna luka Adana već od US$16 po danu\nKlase automobili Zračna luka Dalaman već od US$12 po danu\nKlase automobili Zračna luka Samsun već od US$23 po danu\nRentalcars.com je operativno ime tvrtke Booking.com Transport Limited koja je d.o.o. kompanija registrirana u Engleskoj i Walesu (Broj: 05179829) sa registriranim predstavništvom na adresi 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. PDV broj: GB 855349007. ID: D6B38


Pastatoma natūralaus ametisto drūza. Galima naudoti interjere: vaikų kamabaryje (ypač tinka, jei vaikai labai užsispyrę), darbo kambaryje (mažina įtampą, ramina mintis, padeda susikaupti), miegamajame (tiems, kas negali užmigti dėl minčių pertekliaus), taip pat puikiai tinka statyti ir svetainėje.\nMineralo dydis: 50 x 80 mm


Ņukšu pogosts - Vikipedeja\nNūvods: Ludzys nūvods\nPluots: 68,52 km2\nDzeivuotuoju sk. (2010): 515\nBīzeiba: 7.5 dz./km2\nŅukšu pogosts irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. 2011 godā Ņukšu pamatškolu davīnova Pyldys pamatškolai i tān pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā.\nViesturiskai Ņukšu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Pyldys pogostā. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Nukšys solys padūmi. 1954 godā solai davīnova likvidātū Purynu solu, a 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Gaveiku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.\nŅukšu pogosts tur rūbežu ar:\nLudzys nūvoda Pyldys pogostu, Purynu pogostu i Vysnovys pogostu;\nRēznis nūvoda Kaunotys pogostu i Stolerovys pogostu.\nŅukšu pogosts atsarūn Latgolys augstainis Rāznovys kauprainis pūstumu molā. Pogosta pluots 68,52 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme vaira kai 3 tyukstūšys dekteru, meži 2050 dekteru i kriumuoji 110 dekteru. Pogostā 1999 godā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Pyldys azars", četrys Pyldys azarsolys irā vaļsteibys sorgojamī dobys pīminiekli jau nu 1924 gods (tān sorgoj 5 azarsolys).\nPogosta teritorejā 13 azaru. Pošleluos Iudiņtveris:\nBečeru azars - 10,8 dekteri\nLelais Zurzu azars - 77,2 dekteri\nMozais Zurzu azars - 55,8 dekteri\nOpolais Snidzins - 46,9 dekteri\nPyldys azars - 295 dekteri\nSleinovys azars - 25,5 dekteri\nŅukšu pogostā dzeivoj 515 ļauds, nu jū 68,4% latvīšu, 26,6% krīvu i 1,4% boltkrīvu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli, pīdar Pyldys katuoļu parapejai (Pyldys bazneica atsarūn Ņukšu solā).\nŅukšu pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos. Pošu leluos solys - Belomoiki, Gaveiki, Juzefinova, Ņukši, Pylda.\nJuoņs Unda - muokslinīks;\nAnatolejs Gorbunovs - politiks, bejs Sativis ministrs;\nLideja Jankovska - izsliva rūkdarbineica, nazcik paruožu dalineica.\nPogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga".  Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.\nŅukšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Ņukši" pogosta centrā (LV-5730).\nPyldys azara dobys nūlīgtiņs;\nPyldys muiža, pastateita 19 godusymtā;\nSleinovys paegle, apleikmārs 1,65 m, augstums 10 m;\nSvātuo Pītera i Puovula Romys katuoļu Pyldys bazneica, kuramā izaglobuojuši obruozi nu 17.-18. godusymta.\n↑ http://www.ludzasbiblio.lv/lv/vecaks/pilsetas-pagasti-novadi/uksu-pagasts Ludzys biibliotekys datubaza\nv · s · p Ludzys nūvods\nBrigu pogosts • Cyrmys pogosts • Istrys pogosts • Ludza • Nierzys pogosts • Ņukšu pogosts • Pyldys pogosts • Purynu pogosts • Rundānu pogosts • Vysnovys pogosts\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Ņukšu_pogosts&oldid=28797"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 06.03, 2013. gada 8. pavasara mieness.


Leivuonā apsaverama izstuode „Stikls no Līvāniem Latgalē” - lakuga.lv\nTemys: Leivuona stykla muzejs, Leivuons, Roksts\nLeidz 27. februaram Leivuonā, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā (Domes ūļneicā 1) apsaverama izstuode „Stikls no Līvāniem Latgalē”. 18. janvarī 10:00 nūtiks rodūšuo darbneica stykla apstruodē.\nLeivuonā, Latgolys muokslys i amatnīceibys centra telpuos, dorbojās stykla kausiešonys darbneica, kur, izmontojūt gon tradicionaluos, gon myusdīneiguos tehnologejis, tūp styklys. Styklys tī nateik pyusts, bet kausāts. Styklā teik īkausāti ziemiejumi, izmontojūt dažaidys strukturys stykla materialus.\nKarteņa: Skots Leivuona stykla fabrikys muzejā, LaKuGys arhivs


Niver do Welyson na AABBMaranguape. Foto de Dadynha Saturnino (4) - News Maranguape\nNiver do Welyson na AABBMaranguape. Foto de Dadynha Saturnino (4)


LA76911 biela vys. lesk - laser 23x1,5 | VAREX SLOVAKIA, s.r.o. - E-SHOP


Grupai „Ginc & Es” diveji jauni video klipi latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Arvīds Babris, Ginc un Es, Guoju pa mežu, latgaliski, LTV1, Munā volūdā, Roksts, Šlageraptauja, video\nPārnuo goda Latvejis šlageraptaujis finalā grupa „Ginc & Es” dabuoja trešū vītu i bolvā vasalu raidejumu par grupu. Ta janvara beiguos pi grupys gasteja LTV1 komanda ar režisoru Arvīdu Babri i grupai tyka sataiseiti vairuoki video klipi.\nKai atzeist grupys solists Gints Ločmelis, dorbs ar Arvīdu beja cīši aizraujūšs. Taipat grupa soka lelu paļdis „Zeimuļa” vadeibai i vysim, kas beja īsasteiti video klipu taiseišonā.\nFilmiešonys sesejā video klipi tyka sataiseiti ari divejom dzīsmem latgaliski: dzīsmei „Munā volūdā”, kurys vuordu autore ir Ineta Atpile-Jugane, nu muzykys autors Gints Ločmelis, i latgalīšu tautys dzīsmei „Guoju pa mežu”.\nGuoju pa mežu\nVaira par grupu „Ginc & Es” skaiti i cytus video klipus verīs http://www.draugiem.lv/gincunes/\nKarteņa – ekransuovīņs nu klipa „Munā volūdā”.


Tacito consensu - Oxford Reference\nTacito consensu - Oxfo...\nTacito consensu ta´kētō kōnsān´sū . tâ´sitō kansen´sū . adv.\n“With tacit consent.”Done with the unexpressed but presumed consent of a principal party. ...


Duonfrazo Ludo / Jezične igre / Forum - lernu.net\nod cFlat7, 8. siječnja 2014.\ncFlat7 (Prikaz profila) 17. veljače 2020. 04:36:51\nVinisus (Prikaz profila) 17. veljače 2020. 13:01:30\ncFlat7 (Prikaz profila) 18. veljače 2020. 02:06:02\nVinisus (Prikaz profila) 18. veljače 2020. 13:04:36\ncFlat7 (Prikaz profila) 19. veljače 2020. 02:20:34\nVinisus (Prikaz profila) 19. veljače 2020. 13:31:57\ncFlat7 (Prikaz profila) 20. veljače 2020. 02:37:23\nVinisus (Prikaz profila) 20. veljače 2020. 13:34:30\ncFlat7 (Prikaz profila) 21. veljače 2020. 02:19:21\nVinisus (Prikaz profila) 21. veljače 2020. 12:20:28


W.D. Latto | gairnet provides: press of blll\nTag Archives: W.D. Latto


Līvāni (Latvian: Līvāni, pronunciation ; Latgalian: Leivuons) is a town (population approx. 10,000) in central Latvia. It is situated at the junction of the Dubna and Daugava rivers, approximately 170 kilometers east of Riga, the capital.


Pogoda Dūjī Owdak - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Iran Pogoda na dziś - Dūjī Owdak\nAktualna pogoda, godz. 10:20 05:42 20:12\nDūjī Owdak - pogoda godzinowa na dzisiaj\nDūjī Owdak - pogoda godzinowa na jutro\nDūjī Owdak - pogoda godzinowa na pojutrze\nDūjī Owdak - pogoda godzinowa na\nDūjī Owdak - archiwum pogody\nDūjī Owdak - średnie temperatury\nSierpień 28°C maks. 32°C min. 22°C\nBāgheh-ye Shūr Tappeh Nafas\nMazra‘eh-ye Sāzemān-e Moḩammad Ja‘farī


Dagdā nūtiks nūvoda svātki “Annas Dagdā 2016” - lakuga.lv\nTemys: "Annas Dagdā", Annas Dagdā 2016, Dagda, Dagdys nūvods, Roksts\nJuļa beiguos nūtiks Dagdys nūvoda goda leluokais pasuokums – “Annas Dagdā 2016”.\nItūgod svātki nūtiks treis dīnys – nu 29. da 31. juļa. Svātkus īskandynuos pīktdiņ “Tierga dīnā” ar tradicionalū omotnīku godatiergu, kuruo laikā nūtiks nūvoda saimineicu sasatikšona i iedīņu degustacejis “Vysi muni gosti beja”. 12 stuņdēs pi nūvoda dūmis suoksīs pasuokums “Latvijas spēcīgākā pilsēta”, kurymā sevkurs varēs pīruodeit, ka Dagdys nūvodā dzeivoj sportiskuokī i stypruokī dzeivuotuoji. Sovukuort 15.00 nūtiks stypruokūs apbolvuošona. Vokorpusē piļsātys centralajā laukumā iz izruodi “Limuzīns Jāņu nakts krāsā” aicynuos Ezeris kulturys noma amatīrteatris “Meduspods”, nu Dagdys Tautys nomā nūtiks diskoteka, kurymā muzyku liks DJ Dinny, DJ Shvec i DJ Alex.\nSastdīnē aba “Svineibu dīnā” Dagdys muižā nūtiks zyrgu rikšuotuoju saceņseibys. 16.00 pi Veseleibys i socialūs pakolpuojumu centra “Dagda” izastuos nūvoda pošdarbeibys kolektivi. Dagdys parka estradē 20.00 nūtiks Lelais svātku koncerts, piec tuo iz skotuvis kuops Latvejā popularais i īmīļuotais dzīduotuojs Roberto Meloni ar grupu. Vokora turpynuojumā nūtiks zaļumbals ar grupu “Kā gribat”.\nSvātdiņ “Iudiņa dīnā” vysi teik aicynuoti baudeit iudiņa prīcys Dagdys jaunajā pludmalē Jelgovys īlā. Jau nu 13.00 nūtiks vysaidu iudiņa atrakceju paraugdemonstriejumi, kuruos vāluok sevkurs varēs ari izmieginuot.


Izlasē “Sviests 7” īkļauta Kārļa Kazāka i “Ceidaru” dzīsme - lakuga.lv\nTemys: Ceidari, Kārlis Kazāks, muzyka, Roksts, Sviests 7, Zīmeņa\nNaseņ dīnys gaismu īraudzejušajā etnomuzykys izlasē “Sviests 7” īkļauta folklorys kūpys “Ceidari” i dzīsminīka Kārļa Kazāka kūpeigi izpiļdeituo dzīsme “Zīmeņa”.\nFolklorys kūpys “Ceidari” vadeituoja Marta Vaivode atkluoj, ka nabeja div dūmu – “Sviests 7” dzīsme juoīroksta kūpā ar Kārli Kazāku. Ari par pošu dzīsmi nabejs švuorbu, vysim bejs pošsaprūtamai, ka tei byus “Zīmeņa”. “Ceidarim” itei dzīsme ir eipaši meila, partū ka tei ir pyrmuo dzīsme, kurū vysi kūpā īsavuicejuši.\nCeļš iz kūpeigu sasadzīduošonu ar Kārli suocēs caur īpasazeišonu projektā “Velomūzika” Viļānus, kas jau piec pusgoda eistynuojās ar pyrmū “Zīmeņa” dzīduošonys reizi Latgalīšu kulturys goda bolvā “Boņuks” iz Latgolys viestnīceibys GORS leluos skotivis. Folklorys kūpys sirsneiguo draudzeiba ar dzīsminīku Kārli Kazāku izapauduse i ar kūpeigu sasadzīduošonu, i latgaliskūs dzīšmu populariziešonu kai Latgolā, tai cytur Latvejā.\nDzīsme “Zīmeņa” ir nu Preiļu pusis teiciejis Domicellys Līpenis pyura.\nBīdreibys “Latgolys Studentu centrs“ folklorys kūpa “Ceidari“ dzymuse Reigā 2013. goda pavasarī, puļcejūt jaunus i aktivus ļauds ar latgaliskom saknem, kas, itūšaļt dzeivojūt golvyspiļsātā, sovai prīcai turpynoj latgaliskuos dzīduošonys tradicejis. Rūžupe, Bieržpiļs, Auleja, Bukmuiža, Škilbāni, Preili i cytys Latgolys vītys ir tuos, kurūs dzīsmis vysbīžuok izskaņ “Ceidaru“ repertuarā, tok tys vysod teik papyldynuots ar zynuošonom par cytu Latvejis vītu dzīsmem.