girlseductivemar livejasmin TaniaChicAleksiaFlower livejasmin SunLadyXSalmaWood livejasmin yeilerboyNastyBitch4U livejasmin MagicGilrsAustinCooperX livejasmin santylatinoHeleneThomson livejasmin Juliyfrucktis\nColombianHoney livejasmin LolaTVMarriedsologirl livejasmin AustinCooperXBlackHammerXXX livejasmin NicoDiamonddNorikoCrane livejasmin latinpussyyTaniaChic livejasmin DM1DMkevinhotsexx livejasmin areczek19\nfiorella91 . Fancycateyes19. Aletti. RalukDancer.\nJESSYhotxx69SamantaSwitchLoveKIttyLoveMidnightDreammm .SUSSANCUTEColombianHoneyMidnightSCENTShaniaXtremCock .ValeryGomezSunLadyXsparkleboo420NicoDiamondd .SkinnyVixenGoddesCumPrincesMarriedsologirlTaniaChic .HeleneThomsonbaihsot30LoveKIttyLoveNikol1990 .kevinhotsexxShaniaXtremCockAlettiROSAURAALIZZ .SunLadyXsparkleboo420AngelicBellaCaillea .CharlottexJonesareczek19yumengNinaSweetii .girlbrownhotMidnightDreammmPreciousIsabelaMashaII .ShaniaXtremCockCharlottexJonesShaniaXtremCockPreciousIsabela .FANTASYtvDaveDonovanValeryGomezJuliyfrucktis .\nCharlottexJones VideoAleksiaFlower VideoXDollYukiX VideoWitchs VideoCumtitts21 VideoSweetDiscreetGay Video\nSweetxLatin4u VideoSkinnyVixen VideoMidnightDreammm VideoNastasiaKoxx VideoEmiliaArc Videoareczek19 Video\nAlettibruneteandwhiteDelightfulJoshSEDUCTRESSTRANS .horny4ugirlLorriny2girlshot1badboyNaughtyKate18 .Cumtitts21Cumtitts21PearlyWhiteJasmineDuvalle .DM1DMColombianHoneySUSSANCUTETopFitTony .yumengJeronimoPAshtonStorCharlottexJones .LorrinyNinaSweetiiHoneyAlyssasSweetiNika .SalmaWoodNikol1990GoddesCumPrincesSofieYhuki .JuliyfrucktisDelightfulJoshBlondiboomNicoDiamondd .AutumnsAsianDzyrBlackHammerXXXnuttersGoddesCumPrinces .Cumtitts21CharlottexJonessparkleboo420MagicGilrs .1axxelhornyPearlyWhiteROSAURAALIZZCaillea .


Daugovpilī aizvadeita NVO balleite “Vysi vīnā maisā” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Latgolys Studentu centrs, LgSC, LgSC Daugovpiļs birojs, NVO, Roksts, Vysi vīnā maisā\nKab veicynuotu organizaceju īsapazeišonu i sadarbeibu, 25. aprelī bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” (LgSC) sadarbeibā ar Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentu reikuoja navaļstiskūs organizaceju sasatikšonu ar nūsaukumu “Vysi vīnā maisā”, kurā jimt daleibu tyka aicynuotys vysaidys Daugovpiļs jaunīšu organizacejis, naformaluos grupys i vīnkuorši aktivi jaunīši, kurim ir interese par darbeibu navaļstiskajā sektorā.\nPasuokuma laikā nūtyka vysaidys naformaluos aktivitatis, sasapazeišona i salīdiešonys spēlis, tyka dūts vuords jaunīšu organizacejom, beja ari grupu dorbi. Izmontojūt rodūšuos dūmošonys metodis, pasuokuma laikā tyka radeitys jaunys idejis tuoļuokai sadarbeibai.\nDūma par itaida pasuokuma napīcīšameibu roduos bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” bīdru vydā, partū ka sasadorbuot vysim kūpā ir krītnai interesnuok, i ir vīgļuok atrast resursus vysaidu ideju realiziešonai.\nLgSC jaunīši soka paļdis pasuokuma dalinīkim i sadarbeibys partnerim – RISEBAi (Reigys Storptautiskuos ekonomikys i biznesa administracejis augstškolys Daugovpiļs filialei), Daugovpiļs piļsātys Jaunatnis departamentam i Vaļsts Kulturkapitala fondam.\nZiņu sagataveja: LgSC Daugovpiļs birojs


Latgalīts Krīvejis plašumūs | Latgolys Studentu centrs\nPyrma nedelis jau trešū reizi LgSC Tonis birojā Reigā nūtyka stuostu serejis “Latgalīša pādi pasaulī” pasuocīņs i itymā reizē par sovim pādim Krīvejis plašumūs stuostieja Marita Papiņa i Valdemārs Stūris.\nByudams geologs piec izgleiteibys, Valdemārs īpazeistynuoja ar Latvejis geologu paleontologiskū ekspediceju Dīvydu Timanā – Krīvejis Eiropys zīmeļaustrumu daļā, kur Latvejis geologi veica paleontologiskūs izrokumus Ižmys upis lobajā krostā preteimā Sosnogorskas piļsātai. Klauseituojim itei beja īspieja na viņ drupeit vaira izzynuot par dzeivi itymā Krīvejis daļā, bet vēļ vaira giut sapratnis, kas tei taida paleontologeja par zvāru.\nMaritys stuosts beja Krīvejis Sibira golu – Krasnojarskys nūvodu, Ačinskys i Bogotolys mīstim i apleicīni, kur jei devēs volūdnīku ekspedicejā ar mierki – nu breiva pruota iz Sibireju aizbraukušūs latgalīšu piecteču meklejumi, nu “pādu” stuosts nabeja tik daudzi zynuotnisks, cik vaira par tī dzeivojūšim ļaudim i ekspedicejis dalinīku sadzeivi i tuolū ceļu.\nTags:Krīveja, pādi, paleontologeja, Sibirs


Translation Services USA - Translate "koʻl" into Latvian (latviešu)\nTranslate "koʻl" into Latvian (latviešu)\nezers (Latvian / latviešu)\nLooking for professional Uzbek translation? Now that you know what "koʻl" in Latvian is, Translation Services USA can provide that, too!\nFind other interesting words in Uzbek and Latvian by browsing through our dictionary:


LaKuGa – Latgolys keramikys izstuode/puordūšona Ūzulainē\nLatgolys keramikys izstuode/puordūšona Ūzulainē\nLaKuGa 11. Marts, 2014. gods Comments Off on Latgolys keramikys izstuode/puordūšona Ūzulainē\nLeidz 17. martam Rēzeknis nūvoda Ūzulainis pogosta puorvaļdē nūteik Latgolys keramikys izstuode/puordūšona.\nIzstuodē apsaverami i nūpierkami vaira nakai 50 keramikys izstruoduojumi.\nSovus dorbus pīduovoj: Anita Bernāne, Andris Ušpelis, Aivars Ušpelis, Stanislavs Viļums, Uģis Puzulis, Jolanta i Valdis Dundenieki, Edvīns Vincevičs, kai ari Olga i Valdis Paulini.\nATSLĀGVUORDI » izstuode, keramika, Roksts, Ūzulaine


„Latgolys keramiku” varātu īkļaut Eiropys Savīneibys nacionalūs zeimulu registrā - lakuga.lv\n„Latgolys keramiku” varātu īkļaut Eiropys Savīneibys nacionalūs zeimulu registrā\nTemys: Eiropys Komiseja, keramika, Latgolys keramika, Roksts, sistema nalauksaimnīciskūs produktu geografiskūs nūruožu aizsardzeibai\nVītejuo kulturys montuojuma aizsardzeibai i amatnīceibys izaugsmis veicynuošonai Eiropys Komiseja varātu veiduot sistemu nalauksaimnīciskūs produktu geografiskūs nūruožu aizsardzeibai. Leidzeigā sistemā Eiropys Savīneibys nacionalūs produktu registrā teik aizsorguoti puortykys produkti – sklandrauši, salynuota rupmaize i Carnikavys niegi.\nKa itaida sistema tyktu veiduota, tymā varātu īkļaut ari zeimulu „Latgolys keramika”. Taipat registrā varātu īkļaut Bohemejis styklu, Lītovys lynu i c.\nSeptembra vydā Briselī nūtykušajā Eiropys Parlamenta Juridiskūs lītu komitejis sēdē deputati nūruodejuši, ka geografiskuos izceļsmis aizsardzeiba ir vajadzeiga ari regionaluos i vītejuos nūzeimis nalauksaimnīciskom precem i amatnīku izstruoduojumim, kuru izgataveišonys pamatā ir tradicionaluos zynuošonys i metodis. Tys ļautu aizsorguot vītejū kulturys montuojumu i veicynuot izaugsmi.\nInformacejis olūts: LETA\nKarteņa: K. Pokratniece


Vinyl Lattice Privacy Panel Lattice Privacy Fence Lattice Privacy Screens Lattice Top Privacy Fence Plans Lattice Privacy Decorative Lattice Panels Garden White Vinyl Lattice Decorative Decorative Lattice Panels Garden White Vinyl Lattice Decorative Privacy Panel Outdoor Decorative Garden State Plaza – naijanewsplus.info\nvinyl lattice privacy panel lattice privacy fence lattice privacy screens lattice top privacy fence plans lattice privacy decorative lattice panels garden white vinyl lattice decorative decorative lattice panels garden white vinyl lattice decorative privacy panel outdoor decorative garden state plaza.\nvinyl lattice the home depot black privacy square plastic lattice, vinyl lattice panels mobile home makeovers porch lattice patio enclosed mobile home decks and porches, vinyl lattice panels endless possibilities youtube vinyl lattice panels endless possibilities, free standing outdoor privacy screens what could be better than a free standing outdoor privacy screens freestanding outdoor privacy , veranda brown wicker vinyl privacy diamond decorative lattice panel veranda wicker vinyl privacy diamond plastic lattice brown resists impact new, privacy panels for deck deck skirting panels vinyl deck skirting privacy panels for deck deck skirting panels vinyl deck skirting deck skirting ideas lattice deck privacy, garden trellises garden screens wall trellis hooks lattice click to enlarge, vinyl lattice fence panel lattice fence with boat designs on marina vinyl lattice fence panel perfect lattice hot sale with high quality vinyl lattice privacy fence panels , acurio latticeworks casablanca panels, privacy fence home depot home depot plastic fence home depot plastic privacy fence home depot home depot plastic fence home depot plastic fence vinyl lattice panel installation, vinyl lattice fence panel lattice fence with boat designs on marina vinyl lattice fence panel outdoor lattice fence panels best of privacy screens white vinyl lattice fence vinyl lattice fence panel vinyl privacy .\nPosted on 10/24/2019 01:48:54 am Full size vinyl-lattice-privacy-panel-lattice-privacy-fence-lattice-privacy-screens-lattice-top-privacy-fence-plans-lattice-privacy-decorative-lattice-panels-garden-white-vinyl-lattice-decorative.jpg


Dolor sit amet, consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur.\nDolor sit amet, consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamcol.


Sounds juicy. Least he's felt 5 min 2 sec ago\nYAAAAaaAAAYYYY, he's back, JZ 47 min 56 sec ago\n",,bachelor's complaints in 53 min 5 sec ago\nYes, I learned to see ratios 1 hour 48 min ago\nThank you. They will pay 5 hours 57 min ago\nI'm one of the posters from 7 hours 2 min ago\nI was an anarch warrior 8 yr 9 hours 43 min ago\nAll markets 10 hours 10 sec ago\nI hate to feed this comment cascade but.. 10 hours 10 min ago\nIts not much help though 13 hours 21 min ago


Pogoda Zolotyata - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Rosja Pogoda na jutro - Zolotyata\nAktualna pogoda, godz. 08:50 04:17 22:19\nZolotyata - pogoda godzinowa na jutro\nZolotyata - archiwum pogody\nZolotyata - średnie temperatury\nStyczeń -13°C maks. -11°C min. -16°C\nListopad -6°C maks. -4°C min. -8°C


Labyronia RPG Download Mega - LazyPoets.com\nLabyronia RPG Download Mega\nPosted by Brian Roscoe on July 7, 2019 at 9:12pm\n-Experience the emotional storyline and challenge the four elemental gods! b4d347fde0\nlabyronia rpg guia. labyronia rpg walkthrough. labyronia rpg review. labyronia rpg 2 walkthrough. labyronia rpg steam. labyronia rpg map. labyronia rpg download. labyronia rpg badge. labyronia rpg 2. labyronia rpg русификатор. labyronia rpg. labyronia rpg 2 steam. labyronia rpg guide. labyronia rpg gameplay. labyronia rpg 2 review\n3, 2, 1, SURVIVE ! download for pc [Ativador]\nRisen 2: Dark Waters - Air Temple DLC Activation Code [portable edi...\nUltimate Sudoku Collection - Samurai Expert Pack keygen online\nvarious fighters download now\nTrove - Arcanium Expedition Pack [full version]\nFruit couple 8 crack download pc kickass\nThe Professor Presents: GotHandles download for pc [key serial number]\nOozi: Earth Adventure download for windows\nStick man Flipper Download] [full version]\nFury Strike Torrent Download [portable edition]


Leinwandbild Volute | Bilderdepot24.de\nBitte wählen 100 x 60 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 4 tlg. 120 x 90 cm 130 x 80 cm 3 tlg. 150 x 90 cm 3 tlg. 40 x 30 cm 50 x 40 cm 60 x 50 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild Volute"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild Volute"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild Volute"


Māris Riekstiņš (born 8 April 1963, Riga, Latvia) is a Latvian politician and diplomat and a former Foreign Minister of Latvia (November 2007 – April 2010). He is currently the Inspector General for the Ministry of Foreign Affairs of Latvia.\nThis page contains text from Wikipedia, the Free Encyclopedia - https://wn.com/Māris_Riekstiņš\nLatest News for: maris riekstins


“Kolnasātā” gastej literate i muokslys terapeite Leiga Rundāne - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, Latvejis Radeja, Leiga Rundāne, Līga Rundāne, Roksts\nVosorys korstajuos dīnuos gribīs īleist kaidā prūdā, muorkā ci dīkī i nūsamauduot. Par itim vuordim “Vuordineicā” stuosta muzikis Arņs Slobožanins i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs.\n“Kolnasātā” gostūs literate i muokslys terapeite Leiga Rundāne. Sovulaik Leiga Rēzeknē studējuse filologeju, nu vāluok tykuse pi ūtruos profesejis, izavuicūt par muokslys terapeiti ar specializaceju dramys terapejā. Ar rudini Leiga otkon suoks struoduot par školuotuoju, tik itūreiz na Latgolā, bet Reigā. Saruna par literaturu, sevis pylnveiduošonu i dramys terapeju.\nLaura Sondore-Strode sagatavejuse sižetu par Nikodema Rancāna bolvu, tū padūd izcyluokajim Latgolys pedagogim. Bolvai školuotuojus var dasaceit da 12. septembra.


Bilderdepot24 Imagen Lienzo Albrecht Dürer - Viejos Maestros Estanque en Bosque 150x90 cm 3tlg. - Totalmente Enmarcado, Directamente del Fabricante: Amazon.es: Hogar\nEUR 69,99 + EUR 14,99 de gastos de envío\nBilderdepot24 Imagen Lienzo Albrecht Dürer - Viejos Maestros Estanque en Bosque 150x90 cm 3tlg. - Totalmente Enmarcado, Directamente del Fabricante\nTamaño: 150 x 90 cm 3 tlg.\n90 x 30 cm 3 tlg.\n90 x 60 cm 3 tlg.\n120 x 40 cm 3 tlg.\n120 x 80 cm 3 tlg.\nNúmero de modelo 180106-150x90-3tlg\nTamaño:150 x 90 cm 3 tlg.


Televizejā jauns raidejumu cykls “Sūpluok Latgolai” - lakuga.lv\nTemys: Ausma Sprukte, Latgolys Regionaluo televizeja, Roksts, Sūpluok Latgolai\nNu nuokušuos nedelis televizejis kanalūs RE:TV i TV24 suoks translēt jaunu desmit raidejumu cyklu “Sūpluok Latgolai”, infomej raidejuma vadeituoja Ausma Sprukte. Raidejums “Sūpluok Latgolai” stuosteis par Latgolys regiona cylvākim, par aktualū i nūteikūšū taišni ite i niu, tū veiduos SIA “Latgales reģionālā televīzija”.\nDesmit raidejumūs tiks skateitys piļneigi sovā storpā nasaisteitys i atšķireigys temys, suokūt ar arhiteturu i viesturi leidz pat lauksaimnīceibai, muzykai i jaunuokajom inovacejom.\nRaidejuma golvonuo ideja ir byut “sūpluok” aba blokus/tyvuok gon raidejuma vorūnim, gon skateituojim, atkluoj A. Sprukte.\nKotrā nu raidejumu izvālātī temati tiks ruodeiti nu diveju skotupunktu, pīmāram, pyrmajā raidejumā tik atkluots, kai ar Preiļu piļs atjaunuošonu i viesturis nūslāpumu izzynuošonu veicās pošvaļdeibai, i, cik daudz dorba i pyuļu Arendolis muižys atdzimšonā Vuorkovys nūvodā īguļdiejuse Turlaju saime. Raidejums skanēs latgalīšu volūdā, tai saglobojūt i popularizejūt volūdu na tikai Latgolā, bet ari vysā Latvejā.\nPyrmū “Sūpluok Latgolai” raidejumu varēs nūsavērt jau 5. junī kanalā RE:TV pl. 21:00 i kanalā TV24 6. junī pl. 16:00. Nuokušajā dīnā raidejums varēs nūsavērt ari internetā.


IP: ***.***.***.185 13.04.2019 08:12 Ziņot\n13.04.2019 08:28 Ziņot\n13.04.2019 09:00 Ziņot\n13.04.2019 09:09 Ziņot\n13.04.2019 09:20 Ziņot\n13.04.2019 09:40 Ziņot\n13.04.2019 10:30 Ziņot\n13.04.2019 10:55 Ziņot\n13.04.2019 11:00 Ziņot\n13.04.2019 11:08 Ziņot\n13.04.2019 11:22 Ziņot\n13.04.2019 11:27 Ziņot\n13.04.2019 11:31 Ziņot\n13.04.2019 11:44 Ziņot\nIP: ***.***.***.185 13.04.2019 11:48 Ziņot\n13.04.2019 11:48 Ziņot


Torre Latitud Dent, San Pedro - Mundo Avenida\nInformación general de Latitud Dent:\nCuál es la dirección de Latitud Dent?\nLatitud Dent está ubicado en Montes de Oca. San Pedro, costado norte de oficentro SIGMA.


11179162 11179162 Juicy Couture Juicy By Juicy Couture wide leg sweatpants with ankle logo & taping two-piece Browse online for the newest Juicy By Juicy Couture wide leg sweatpants with ankle logo & taping two-piece styles. Shop easier with ASOS' multiple payments and return options (Ts&Cs apply). 61 US ASOS


Bazneicu naktī byus vareiba īpazeit ari Latgolys dīvnomus - lakuga.lv\nTemys: Bazneicu nakts, Bazneicu nakts 2015, Roksts\n5. juņa vokorā nu 18.00 jau ūtrū godu nūtiks Bazneicu nakts, kurā cylvāki teik aicynuoti īpazeit Latvejis bazneicu i klūsteru kulturys i goreigū montuojumu. Itūgod nūtikšonā pīsadaleis 136 Latvejis bazneicys, ari 15 Latgolys dīvnomi. Izzynuot, kurys bazneicys pīsadaleis pasuokumā, var sātys lopā baznicunakts.lv, kur atrūnamys nūvodu interaktivuos kartis.\nBazneicu nakts programa ari itūgod veiduota kai vareiba īpazeit tradicionalūs kristeigūs konfeseju – luterāņu, katuoļu, baptistu, adventistu, metodistu, pareizticeigūs i vacticeibnīku – bazneicu goreigū i kulturys montuojumu. Bazneicuos nūtiks koncerti, ekskursejis, pasuokumi bārnim i laiks aizlyugumim i apcerei klusumā.\nLatgola pasuokumā byus puorstuovāta ar 15 bazneicom: Bolvu Vyssvātuos Treisvīneibys katuoļu bazneicu, Augustovys Sv. Elizabetis katuoļu bazneicu, Baļtinovys Kunga Jezus Kristus Pasludynuošonys katuoļu bazneicu, Viļakys Jezus Sirds katuoļu bazneicu, Škilbānu Suopu Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicu, Malnovys Rūžukrūņa Dīvmuotis katuoļu bazneicu, Mežavydu skapulara Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicu, Saļņovys Sv. Juoņa Tuksnesī saucieja bolsa katuoļu bazneicu, Kampišku vacticeibnīku lyugšonu nomu, Feimaņu Sv. Juoņa Kristeituoja katuoļu bazneicu, Juosmuižys Svātuo Krysta pagūdynuošonys katuoļu bazneicu, Nīdermuižys Kunga Jezus Apskaidruošonys katuoļu bazneicu, Aglyunys baziliku, Daugovpiļs Svātuo Pītera kēdēs katuoļu bazneicu, Ludzys Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys katuoļu bazneicu.\nVaira par pasuokuma programu varēs izzynuot majā sātys lopā baznicunakts.lv.


Portals lakuga.lv par latgaliskū kulturu viesteis ar VKKF atbolstu – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 03.01.2020.\nLakuga.lv saturs ir saistūšs na tikai Latvejis īdzeivuotuojim, tok latgaliskuos kulturys interesentim vysā pasaulī. “Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” dorbojās jau nu 2007. gods. Portala darbeibu pyrmajūs četrūs 2020. goda mienešūs atbaļsteis Vaļsts Kulturkapitala fonds.


Jaunu izaicynuojumu i leidzsvora vydā. Saruna ar Gunti Rasimu - lakuga.lv\nKarteņā: Guntis Rasims, foto Amanda Anusāne\nTemys: giut breidi, Guntis Rasims, Līga Springa, plānuotuojs, Rēzeknis nūvods\nVysu 2022. godu portals lakuga.lv sadarbeibā ar pyrmū plānuotuoju latgaliski “Giut breidi” kotra mieneša suokumā pīduovuos sarunys ar 12 personeibom, kurūs spāka vuordi atrūnomi plānuotuoja puslopuos. Itei ir pyrmuo saruna, kurymā ar izgleiteibys i kulturys projektu producentu Gunti Rasimu sasarunuoja i juo puordūmys pīzeimieja plānuotuoja “Giut breidi” idejis autore Līga Springa.\nVālā, tymsā piecpušdīnē, piec skrīnūšys dorbadīnys, sasateikam ar Gunti, kab pasarunuotu drupeit par bierneibu i puormaiņom. Drupeit nu vysa.\nPar personeibu, tuos škautnem\nVysam dzeivē ir juotur leidzsvors. Struodojūt nūpītnuos i atbiļdeiguos sferuos, ir juospiej struoduot ar pylnu atdevi. Až iz vysa garlaiceiguokajā dorbā tev ir juorauga rodūši sevi paruodeit. Ir skaidrys, ka ir sferys, kurymuos maņ byutu gryuši struoduot – gruomatveds, es ilgi navarātu struoduot itamā profesejā. Maņ vajag, kab vysu laiku ir jauni izaicynuojumi, tod asu efektivuoks. Nu vajag ari leidzsvoru.\nIr svareigi, kab vysu treis hobeji ir atteisteiti, tod ir cīši breineiga sajiuta. Senejuo austrumu gudreiba viestej, ka vajag vīnu hobeju kermeņam, vīnu pruotam i trešu tod jau goram. Ka ir tī treis, tod vysā jiutīs cīši labi. Iz ituo turīs pasauļs. Vysmoz muns pasauļs. Ari politika vaira nav nūpītna. Tei bīži ir nonsenss, absurds, pylna ar teatri. Teatris var byut nūpītnys, var byut daudz komedejis, daudz tragikomedejis. Ari daudz sporta tī vysur ir. Leidzeigi kai sportā, tai ari politikā nikas nav paradzams, bet ir lykumsakareibys.\nMani aizraut var cīši dreiži, piec dobys asu azartiska personeiba. Ka sajemu pīduovuojumu par lītom, kū da itam naasu darejs, par reizi varu pīkrist. Nu itūs godu laikā asu īsavuicejs ari pasceit “Nā!” vuordu, tys ir gryuši, bet tys ir juodora deļ seve. Jo cytaižuok tu nu reita pīsaceļ, tod vokorā ej gulātu, a golā nasajādzi, kas par dīnu.\nKarteņā: Līga Springa i Guntis Rasims, foto Amanda Anusāne\nSveicīni Guntim, kurs spielejās smiļkšu kastē\nEs vakar dūmuoju par bierneibu i saprotu, ka niu bārni nasaspielej smiļkšu kastē. Tys ir baismeigi! Atguodoju sevi bierneibā, nu vīnys pusis beju cīši paklauseigs bārns. Nu tod, kod es redzieju, ka ir jāgs byut paklauseigam, tod es i beju paklauseigs. Bet es varēju byut ari cīši nacīšams. Ka es jutu nataisneibu, tod vīnkuorši protestieju, sytu ar kuojom i vuoļuojūs pa greidu, bļuovu, cikom jau zyls palyku nu rauduošonys. Saprūtams, ka tik ar godim īsavuici, ka na tik tu esi iz ituos planetys, tev ir juosariekinoj ar vysim cylvākim apleik. Guntim, kurais sēd smiļkšu kasē gribīs pasceit: “Vyss ir breineigi, dzeivoj, dori, koč kas lobs jau saīs nu tuo vysa!”\nA myusu dīnu pīcgadnīkim sveicīņs skaņ: “Met nūstyn tū gadžetu i ej vuoļuotīs smiļkšu kastē, tī ir foršuok!”\nGadžeti poša Gunta dzeivē\nŠaļtim vysa ir par daudzi – informaceja, viests, socialī teikli. Sovu reizi atslādzu teleponu – tei ir baismeiga īkuorta, kurei dūd mums daudzi īspieju, nu reizē ari par daudzi kontrolej.\nMaņ cīši pateik skrīt. Skrīnūt garū distanci (devenis, desmit stuņdis), kas ruodīs natycami, ir svareigi sadaleit distanci, izvierzeit mierki – sasnēgt pagrīzīni, kūku, pīturu i tt. Taipat ir ari, kod sakreit vysi dorbi reizē i ruodīs “čau, auzys”. Itaiduos dīnuos ir diveji varianti: dareit vysu piec kuortys voi izslēgt teleponu i dareit vysu, kū pošam gribīs.\nAsu sasnēdzs tū periodu, kod naatguodoju, kū grybu padareit. Nazynu, vysā var byut, ka tys saisteits ar godim voi ar lelu dorbu apjūmu. Maņ ir cīši daudz atguodynuojumu. Asu raudzejs plānuot sovu laiku plānuotuojā, nu tys nastruodoj. Maņ struodoj skaudze ar “lapeņom”.\nEs varātu mīreigi pamest vysus sovus dorbus i suokt dareit lītys, kū da ituo naasu darejs. Dzeivoju ar apziņu, ka, ja es naizdareišu koč kū tān, tod daīs dīna, kod es tū vaira naspiešu izdareit. Eipaši jau myusu dīnuos ir īspieja puorsaslēgt iz cytom lītom, vuiceitīs dreiži.\nGuntis i atvalinuojums: kas tys ir?\nEs nikod eisti naasu bejs atvalinuojumā. Kod jiutu, ka vajag atsapyust, pajemu breivu dīnu, divejis. Mienesī vajag vysmoz vīnu breivu dīnu, kab atslāgtu nu vysa. Saprūtams, godīs, ka nasaīt i tū vīnu dīnu pajimt. Ir dorba sferys, kurymuos nav breivu dīnu. Breivdīnys ir tod, kod es tuos apzynuotai īplānoju. Asūt iz vītys, es vīnolga koč kū doru. Pavodūt laiku vīnatnē – īmūt, staigojūt, skrīnūt ir vareiba sakuortuot golvu, dūmys.\nPuormainis ir labi\nVysur i kotram vajag reformys. Vyss, kas plyust i pasamej, tys vyss dorbojās, tys ir dzeivs. Struodojūt Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibā jaunuotnis jūmā, jau piec treis godu jutu johaidi. Pīci godi beja tys periods, kod beju sasnēdzs sovus suokūtnejūs mierkus. Beja daguojs laiks koč kū pamaineit, jo vyss asūšais beja lobs, vysi procesi nūtyka, dorbs vierzejuos tuoļuok iz prīšku i bez mane.\nByut par lobū pīmāru ir riskanti, jo mes tok asam cylvāki. Saprūtams, ka ir juodūmoj par sovu tālu. Rokstūt kaidu ziņu ci īrokstu, bet tymā pošā laikā daturu sovu tālu. Dorbojūtīs nūpītnā sferā, mani naiztver par cik nūpītnu, bet gon par politikys avanturistu, i es varu atsaļaut tū dareit. Maņ ir breivuokys rūkys, nav vysu laiku juostaigoj super smokingā, muoksleigi juosmaida vysim, juosmaida babeņom bez īmesāa. Es naasu taids politiķa tāls. Raugu byus maksimali tyvai sovai eistajai dobai. Saprūtams, ka vysur ir rameiši i nūsacejumi, kas juoīvāroj. Kotra jūma prosa sovu uzvedeibu, bet tuos vysys ir maskys, kū cylvāki sev salīk. Nivīns da gola nazyna, kaidi mes asam eistineibā. Ari pošu reizi es vysu laiku mekleju, kas maņ pateik, kas interesej.\nGrybātu sevi puorbaudeit geografiski, pamainūt dzeivisvītu i padzeivojūt dažaiduos vaļstīs. Asu puorlīcynuots, ka tai dareišu, kod daīs laiks i ruodeisīs, ka vaira nikuo navaru dūt kaidā nu sociumu. Deļtuo jau tī projekti ir breineigi, nūbraukt, apsavērt nu molys: āāā, ari tai var, raugam i pi seve!\nŠaļtim apsaveru sovu CV, nu nikod naasu bejs nivīnā dorba intervejā, kab ari cik čudna tys nasaruodeitu. Vyss ir tai sasakuortuojs, ka vyss, kū tu īprīšk esi darejs, ir atveds teve iz cytu dorbavītu. Ka padūmoj, tod es až nazynu, kai uzavastu dorba intervejā. Bet interveju maņ ir bejs daudzi, tod var parunuot. Eipaši pateik intervejis ar grupu (“Bez PVN” – red.) Tuos ir cīši lobys, es tamuos kaifoju (smejās). Mes vysi asam atsaļdietī, lobā nūzeimē. I mums kūpā ir jautri, var runuot vysu kū viņ gribi. Ir forši struoduot kompanejā voi kolektivā, kod vysi ir iz vīna viļņa.\nNanūpītnī vaicuojumi Guntim\nČajs ci kopejs? Iudiņs, moz dzaru korstu lītu.\nKa tev byutu vareiba byut par kaidu supervarūni, kurs tu byutu? Džonejs Bravo


Pi myusim Latgolā! – 09.10.2014. - lakuga.lv\nTemys: Julijans Vaivods, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Vladislavs Luocs\nCatūrtdiņ raidejums atguodoj izcilus latgalīšus, kas peļnejuši sovu pīminekli, stuosta, kai topa naseņ atkluotais pīmineklis pyrmajam kardinalam nu latvīšu vyda Julijanam Vaivodam, i cik tuoli ir ar pīminekli Vladislavam Luočam


„Green Novice” uzastuos festivalā „Menuo Juodaragis” - lakuga.lv\nTemys: Green Novice, Lītova, Menuo Juodaragis, Roksts\nKaidu laiku nikas nav dzierdāts par latgalīšu „smoguos” muzykys grupu „Green Novice”. Grupa nikur nav pazuduse i itymā nedeļgolā jūs varēs dzierdēt Lītovas festivalā „Menuo Juodaragis”. Itūšaļt grupa struodoj ari pi albuma īraksteišonys, kuru planavuots izdūt jau rudinī.\nNu 23. leidz 25. augustam Lītovā, Zarasu pussolā nūtiks 16. naatkareigais postfolka i aļternativuos muzykys festivals „Menuo Juodaragis”. Ituo gods festivala tematika ir veļteita Latvejai. Tymā pīsadaleis grupys nu Latvejis, Lītovys, ASV, Ukrainys, Krīvejis i cytom vaļstim.\nBez muzikim festivalā dorbuosīs ari omotnīki, byus muokslys dorbneicys, kinu i lekceju telts.\n„Green Novice” iz skotuvis kuops sastdinis vokorpusē apmāram plkst. 18.45.\nVaira par festivalu verīs ite: http://www.mjr.lt/


Miris "skupe kurve": Pogledajte kako izgleda parfem Lady Gage! - Index Rouge\nM.TO. / PETAK, 15.06.2012 13:00 Ono što znamo je da će, navodno, parfem mirisati po "sjemenu i krvi", što je sasvim prihvatljiva kombinacija za njena "mala čudovišta", odnosno fanove koji ju slijepo slijede • Sama Gaga je kasnije nadodala kako će miris uistinu sadržavati tjelesne tekućine te da će sretnice koje se njime namirišu odavati dojam "skupe kurve"\npetak, 30.6.2017. 16:30Lady Gaga zamijenila je prepoznatljive platinaste uvojke bojom koja je hit ljeta


Sajiutys par kinu “Vīna vosora deļ vysu” | Latgolys Studentu centrs\nNu jau īt ūtrais mieness, kai LgSC Reigys biroja aktivistim i draugim beja īspieja nūsavērt Edgara Blinova kinu „Vīna vosora deļ vysu”. Seņ tys beja, bet dūmys i atzinis napamat pruotu vēļ šudiņ. Deļtuo beja vārts pagaideit i apkūpuot vysus komentarus.\nKinys sižets paruoda latvīšim tik aktualū temu par dorbu uorzemēs. Juosoka, rešajam Latvejis īdzeivuotuojam nav nivīna radinīka voi pazinis, kas nabyutu braucs pīsapelneit iz Angleju, Īreju voi cytu vaļsti. Tī, kas ir redziejuši kinu, īsoka tū nūsavērt arī cytim.\nBeja īsarads ari vīns nu kinys akterim – Arturs Butkevičs, kurs pastuostieja par kinys filmiešonys guojumu, dažaidim atgadiejumim i nūtykumim, kai ari atbiļdieja iz myusu vaicojumim.\nKaidi ir myusu īspaidi par kinu?\nKristīne: Kina latgaliski, kas patīseibā ir stuosts na tikai par Latgolys laukim, Latgolys saimem, bet gon par vysys Latvejis saimem, kuruos kaids ir aizbraucs “meklēt laimi” uorpus sovys dzymtuos zemis. Drūši viņ emocejis raisieja vairuok tymūs cylvākūs, kurim ir leidzeiga situaceja jūs saimēs. Ītekmē nu Holivudys kinom, da pādejai minutei napamete sajiuta, ka tūmār jau jī vysi atsagrīzs atpakaļ. Kas tū zyna – varbyut simboliskuo atslāga mozuos meitinis rūkuos nūzeimej, ka byus “Vīna vosora deļ vysu II”, ar laimeiguokom beigom. I komplimenti kinys gola dzīsmes autoram. 🙂\nAiva: Iņteresna i aizkustynūša kina ar vysu jimā īkļautū suopeigū probļemu. Loba akterspiele, gaumeigi komiski momenti. Poša pasuokuma atmosfera muojeiga i sylta.\nEdvards: Suokšu ar tū, ka kina ir izadavusi dīzgon loba. Stypruos pusis ir aktualitate i paruodeitais latgalīšu temperaments. Kina aktuala ar tū, ka itaidys situacejis myusdīnuos ir ik iz sūļa. Nabeja paruodeits deļkuo golvonī varūni aizbraukuši, tok, piec munom dūmom, tys ari beja pareizs režisora sūļs. Kuortejū reizi klausūtīs, cik vaļstī vyss ir švaki, maņ napatyktu. Kūpumā maņ napatyka pasuokuma apmekliejuma skaits – cīši moz cylvāku, koč ari vīta i laiks beja loba. Patyka ari uzaicynuotais kinys akters i juo stuostiejums.\nElvija: Vysu pyrma,vokors i atmosfera beja burveiga. Kina – aktuala, situaceja paruodeita tīši i korekti. Par kvalitati varu sprīst tik nu skateituoja pusis. Nui, beja kadri, kod lykuos, ka varātu ari sovaižuok, bet deļtuo jau ari tei ir amaterkina. Nadaudz napatyka puors akteru uzspāleiteiba, bet tai kai tī nabeja pyrmuo plana akteri, tod gols golā itys fakts tūmār tyka pīmiersts. Golvonū lūmu akterim – Urrā!!Super! Eistyni meistari! Paļdis, ka ir koč kas taids aktuals i latgalisks, gaideišu vēļ! 🙂\nAgita: Kinys gola dzīsmi dzierdieju krītnu laiku pyrms pošys kinis nūsavieršonys. Jei izreiz palyka atmiņā, deļtuo dūmuoju, ka ari kinai juobyut lobai. Tai ari beja. Lels prīks par Olgu (kinā Ilzi), kura, piec munom dūmom, sovu lūmu atveiduoja cīši labi. Lepojūs, ka nu munys dzymtuos piļsātys nuok taidi talanteigi cylvāki. Kūpumā kina ir iņteresna i reala – ar ikdīnys probļemom, prīceigim i humoristiskim breižim. Lyka aizadūmuot par tū, cik tūmār loba dzeive ir laukūs i tī, kas vysu dzeivi pavadiejuši piļsātā, daudz kū ir zaudiejuši. Koč i Latgolu bīži nūviertej zamu, sokūt, ka ite nav dorba i nav kū dareit, es dūmoju, ka ir koč kas, kas latgalīšus apvīnoj – dūd spāku saglobuot sovu volūdu i vierteibys i īvuica prīcuotīs par tū, kas dūts. Lels pluss kinys vieršonuos vokorā beja sarunys ar Arturu Butkeviču, kurs stuostieja par filmiešonys guojumuu i atgadiejumim. Paļdis!\nKinys DVD var īsaguoduot LgSC birojūs Reigā i Daugovpilī.\nSokom lelu paļdis skateituojim, Arturam Butkevičam,\nentuziastu grupai „BILDIS” i Reigys jaunīšu centram „Kaņieris”.\n“Latgolys Studentu centra”


SANTE LŪPU KRĀSA NR. 23 POPPY RED\nBELLAPIERRE MINERĀLU PŪDERIS ULTRA\nSākumlapa > Eko Kosmētika>Make-up>Sante>Lūpām>SANTE LŪPU KRĀSA NR. 23 POPPY RED\nSANTE LŪPU KRĀSA NR. 21 CORAL PINK


Kaids byus Kūrpinīku krucifiksa tuoluokais liktiņs - lakuga.lv\nKūrpinīku krucifikss itūšaļt. Karteņa: Edeite Husare/portals lakuga.lv\nTemys: krucifiksi, Kūrpinīku krucifikss, Maja dzīduojumi, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba\nĪspiejams, ka vīns nu zynomuokūs Latgolys krucifiksu ir Kūrpinīku krucifikss, kas atsarūn Rēzeknis nūvoda Rykovys pogosta Kūrpinīkūs. Dīvamžāļ jau vysmoz pīcus godus itys krucifikss ir vysai biedeigā stuovūklī. Sasazynuojam ar ļaudim, kurūs puorraudzeibā atsarūn itys krucifikss, i raudzejom izzynuot, kaids iz prīšku redzīs ituos kulturviesturiskuos i religiskuos vierteibys liktiņs.\nVēļ 2017. godā Lakuga.lv stuosteja, ka Kūrpinīku krucifikss sovu atpazeistameibu ir dabuojs vairuoku īmaslu deļ. Vysupyrma jau ar tuo vizualū tālu – krysta nūjume ar boltom kolonom skaisti īsakļaun apleicejā lauku ainovā, veidojūt dominaņti, kas radzama jau nu attuoluma. Pīminiešonys vārts ir ari fakts, ka pi ituo krucifiksa filmātys ainys nu Juoņa Streiča 1991. godā uzjimtuos kinys “Cilvēka bērns”.\nOntons Rancāns sovā gruomotā “Kokā cirstās ciešanas. Krucifiksi Latgales ainavā” nūruoda, ka leidz ar Latvejis trešuos atmūdys laiku Kūrpinīku krucifiksa nūjumeiti sakūps i atjaunuojs natuoli dzeivojūšais zemnīks Osvalds Salmanis. Tok nu paguojušuo goda rudiņa itei vīta ir eipaši biedeigā stuovūklī. Lelajūs rudiņa viejūs tyka nūlauzts sūplūk asūšais kūks, kurs kreitūt stypri samaituoja vīnu nu kolonu. Kaidu laiku lītys lobā nikas natyka dareits, tok napaseņ apleik krucifiksam tyka nūgrīzti vysi kūki.\nKūrpnīku krucifikss. Karteņa: Edeite Husare/portals lakuga.lv (2011. godā)\nRēzeknis nūvoda pošvaļdeibys Kulturys nūdalis vadeituojai Inārai Pleikšnei vaicuojam, voi teik planavuots turpynuot sakūpšonys dorbus. “Paguojušajā godā tyka veikta apsekuošona, uzsuokta tāmis sagataviešona, tehniskais plānuojums i dokumentaceja. Cerēsim, ka vosorā tiks suokti i iz rudiņa pusi pabeigti sakūpšonys dorbi,” skaidruoja Ināra Pleikšne.\nSasazynuojam ari ar Drycānu pogostu apvīneibys Rykovys pogosta puorvaļdis vadeituoju Andreju Tāraudu, kurs ir apzynuojs napīcīšamūs uzlobuojumus. Jis stuosta: “Tiks atjaunuots vyss kūpejais ansamblis – myurātuos kolonys, cynkuotuo skuorda jumts, tiks izleidzynuota greida i atjaunuots žūdzeņš.” Andrejs Tārauds ari pastreipoj, ka koč ari Kūrpinīku krucifikss nav kulturys pīminekļu sarokstā, tys tiks ryupeigi atjaunuots taidā pošā skotā, kaidā bejs, tei byus sakūpšona, na puorveide. Papyldu jau nūsauktajim dorbim teik planavuota ari pītura nalelim autobusim, kab tī nabyutu juoatstuoj iz ceļa. Taipoš “Latvijas Valsts ceļi” ir sūlejuši 150 m garumā da krucifiksa i 150 m garumā aiz krucifiksa uzkluot dubultviersmu, kab mozynuot putekļu daudzumu.\nNagļu Svātuo Juoņa Kristeituoja bazneicys pravests Rinalds Stankevičs pastreipoj, ka itam krucifiksam ir kai viesturiska, tai religiska vierteiba, deļtam, koč i grybātūs, kab vysi dorbi tyktu padareiti mudrai, daudz svareiguoka ir dorbu kvalitate. Sovpus Jezus tāls niu ir puorvītuots drūseibā iz tyvejū sādžu, stuosteja Rinalds Stankevičs.\nVaicuots par tū, voi itūgod byus maja dzīduojumi, Rinalds Stankevičs skaidroj, ka individuali dīvakolpuojumi pi krystu nūteik. Itūgod maja dzīduojumūs gon napīsadola prīsteri, partū ka ilgstūši nabeja skaidrs, kaidi byus pandemejis apstuokli. Sovpus bazneicā dīvakolpuojumi nūteik i da šam, izjamūt tū strēči, kod saslyma vysi prīsteri, nav bejs taidys dīnys, kod bazneicā nabyutu nūtykuse Svātuo Mise.


Bavāreja - Vikipedeja\nBavārejis karūgs i gerbs\nVaļsteibys volūda vuocīšu, bavārīšu\nMinistru prezidents Markuss Soders\nPluots 70 550 km²\nDzeivuotuoju skaits 13 076 721 (2018)\nBavāreja (vuocīšu: Bayern), oficiali zinuoma kai Bavārejis breivvaļsteiba (vuocīšu: Freistaat Bayern) — iraid Voucejis federalais nūvods vuocīšu vaļsteibys dīnavydreitūs. Golvmīsts - Minhene. Bavāreja iraid ļeluokais Vuocejis nūvods piec plateibys i ūtrs ļeluokais nūvods piec dzeivuotuoju skaita.\nBavāreja cauri godu simteņim iraid saglobuojusi sovys vītejuos tradicejis i nūvodā tīk turātys gūdā katuoļu tradicejis. Itys nūvods tai že iraid zinuoms deļ ikgodiejuo Oktobrafesta festivala iz kuru sabrauc tūristi nu vysa pasauļa.\n1.1 Bavārejis Gercogiste\n1.2 Bavārejis Eļektorats\n1.3 Bavārejis Karaļiste\n6 Nūruodis i olūti\nNūzeimeigu lūmu Bavārejis viesturē ījam Viteļsbahu dzymta, kura vaļdeja bavarīšu zemīs 738 godus. 1180 godā Svātuos Rūmys Impērejis imperators Fridriķs I Barbarosa uzduovinova Viteļsbahim Bavāreju, kai ļieni i jī vaļdeja itamuos zemīs ļeidz 1918 godam, kod piec Pirmuo Pasauļa kora karaļs Ļudvigs III nūdeve sovu voru i Bavāreja dreiži tyka īkļauta Veimārys Republikys sostuovā.\nNu 555 ļeidz 1623 godam Bavāreja beja gercogistis statusā. Agilolfingu dzymtys augstmaņs Garibaļds I tīk mināts hronikuos kai pirmais nu Bavārejis gercogim, kas vaļdeja puor bavārīšu zemem, byudams Merovingu vasaļs. Juo dzymta vaļdeja ļeidz 788 godam, kod Karolingu Impērejis imperators Kuorļs Ļelais piļņeibā puorjāme varu bavārīšu zemīs. Karolingi beja pi vorys ļeidz 911 godam. Franku vaļsteiba beja nūvuojinuota korūs ar vengrim i Ļuitpoldam roduos īspieja atgiut Bavārejis Gercogistei ļeluoku breiveibu i iz eisu laiku nūdrūšinuot sovai dzymtai gercogu gūdu.\nPiec 947 goda, kod Ļuitpolduingu dzymta zaudieja voru, laikā ļeidz 1180 goda Bavārejis gercogu vītā pourmaiņus beja četrys dažaidys dzimtys - Ottoniaņi, Saliaņi, Veļfi i Babenbergi. Nivīnai nu dzymtom neizadeve nūstiprinuot sovu voru Bavārejā i tod pi vorys nuoce Otto I nu Viteļsbahu dzymtys. Jys beja vīns nu lobuokajim imperatora Frīdriķa I Barbarosys bruņinīkim i tamdeļ imperators por Otto I nūpalnim uzduovinova jam Bavārejis zemis i gercoga statusu.\nReformācejis laikūs Faļcys eļektors Frīdriķs V pījāme Bohēmejis Karaļistys pusi Bohēmejis saceļšonuos laikā pret Gabsburgu dzymtu, kas beja par īmaslu Treisdesmitgodu Kora suokumam. Bavārejis gercogs Maksimiļians I paļeidzieja saglobuot katuoļu ticeibu sovuos zemīs i jis saglobova uzticeibu Gabsburgim. Svātuos Rūmys imperators Ferdinands II pateiceibā atjāme zemis i titulus Frīdriķam V i duovoja tūs Maksimiļianam I. Jis kļuva por vīnu no impērejis eļektorim i Bavārejis Gercogiste kļuva por Bavārejis Eļektoratu.\nBavāreja topa par karaļisti Napoļeona koru laikā, kod tei pījāme Praņcejis pusi. Praņču uzvora korā pour austrīšim nūvede pi Presburgys Vīnuošonuos, kura beja labvieļeiga Bavārejai. Svātuo Rūmys Impēreja beidze sovu eksistenci i por sovu atbolstu korā, Napoļeons deve vairuokim vaļdnīkim augstuokus statusus, kas ļuove Maksimiļianam I krūnēt sevi por karaļi 1806 godā. Ļeidz 1813 godam, Bavārejis Karaļiste acaroda Reinys Konfederacejis sastuovā, kas beja sova veida moksa por karaļistis gūdu. Kora gadejumā, Bavārejai beja otkon juopaļeidz Praņcejai i Napoļeona koraspākam.\nSkots iz Bavārejis Aļpim\nBavāreja rūbežoj ar Austreju, Šveicareju i Čekeju. Kūpiejais rūbežys gorums iraid 2705 kilometri. Cauri nūvodam tak divys ļelys upis - Donava i Maina. Bavāreja iraid boguota ar kolnim i azarim, iz rūbežys ar Austreju acarūn Bavārejis Aļpi, kuri sasnīdz ļeidz pot 3000 metru augstumu. Nūvodā iraid gandreiž 1600 dažaida ļeluma azari, starp ļeluokajim iraid Konigzī, Kimzī, Ammerzī i Tegernzī. Dziļuokais azarz iraid Vaļhenzī - 192 metri.\nBavāreja iraid Vuocejis boguotuokais nūvods ar cīši atteisteitu riupnīceibu i turisma nūzari, kas dūd ļelu īguļdejumu vaļsteibys kūpejā budžetā. 2017 godā, Bavāreju apmekļieja 37.2 miļjoni tūristu nu vysa pasauļa. Nūvodā iraid daudzu ļelu uzjāmumu riupneicys - BMW, Audi, Adidas i citi.\nOstoņi nu 80 ļeluokojim Vuocejis mīstim acarūn Bavārejā. Minhene ar 1 456 039 īdzeivuotuojim iraid trešais ļeluokais mīsts vaļsteibā. 85.8% nūvoda īdzeivuotuoju iraid vuocīši, 14.2% iraid cittautīši nu Turcejis, Puolejis, Rumunejis i citom vaļsteibom.\nFutbols iraid cīši populars Bavārejā i golvmīsta Minhenis futbola klubs Bayern iraid zinuoms vysā pasauļī. Klubs iraid 29-kuortejs Vuocejis čempionata čempions i 5-kuortejs UEFA Čempionu ligys uzvarātuojs. Bavārejā iraid tai že taidi zinuomi futbola klubi, kai Nurnberg, Augsburg, Ingolstadt i Greuter Fürth. Bavārijā iraid dzimuši vairuoki nūpalnim boguoti futbolisti - pasauļa i Eiropys čempioni Fraņcs Bekenbauers, Gerds Miļļers, Fiļips Lams, Tomass Miļļers i daudzi citi.\n↑ Ar kū Bavāreja iraid atškireiga nu puorejuos Vuocejis (angliskai).\n↑ Bavārejis karaļi - Ļudvigs III (angliskai)\n↑ Roksts por Bavārejis viesturi (angliskai)\n↑ The Holy Roman Empire: A Historical Encyclopedia (2019), 14.lpp ISBN 1440848564 (angliskai)\n↑ Roksts por Bavārejis gercogim (angliskai)\n↑ Bogēmejis sačelšonuos 1618-1620 (angliskai)\n↑ Praņču gegemonejis periods Vuocejā (angliskai)\n↑ Informaceja por Vaļhenzī (vuocīšu)\n↑ Bavārejis Tūrisma Statistika 2017 godā (angliskai)\n↑ Oficialo Bavārejis demografejis statistika (angliskai)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Bavāreja&oldid=33809"\nPēdējoreiz labots 2019. gada 7. rudiņa mieness 21.13\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 21.13, 2019. gada 7. rudiņa mieness.


Leinwandbild - Adolf Kaufmann - Herbstmorgen | Bilderdepot24.de\nBitte wählen 30 x 40 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 60 x 60 cm 60 x 80 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg. 80 x 80 cm 90 x 120 cm 90 x 150 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Adolf Kaufmann - Herbstmorgen"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Adolf Kaufmann - Herbstmorgen"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Adolf Kaufmann - Herbstmorgen"


LaKuGa – Rēzekne aicynoj iz „Rasādu opluotu 2012”\nLaKuGa 26. Apreļs, 2012. gods Comments Off on Rēzekne aicynoj iz „Rasādu opluotu 2012”\n1. majā nu 10:00 Rēzeknis Kulturys i atpyutys parkā nūtiks „Rasādu opluots 2012” – kasgadejais godatiergs i vosorys sezonys atkluošona ar tierguošonu, dzīduošonu i doncuošonu.\nGodatiergu, kurymā ar vysaidim stuodim, amatnīceibys i daiļomota meistaru izstuoduojumim i lauku lobumim pīsadaleis stuodu audzātuoji i meistari nu Latgolys, tradicionali organizej Rēzeknis piļsātys kulturys noms. Interesenti, kas nav pagivušs dasasaceit tiergam, tū var padareit da 27. apreļam.\nGodatierga apmaklātuojus ar sovim prīšknasumim prīcēs profesionalais pyušaminstrumentu orkestris „Rēzekne”, konkursa „Rēzeknis cuoļs” finalisti, dzigu kolektivs i kapela „Dziga”, dzigu kolektivs „Vadži”, bārnu dzigu kolektivs „Dziguči” i folklorys kūpa „Rūta”, folklorys draugu kūpa i kapela „Vīteri, senioru dzigu kolektivs „Zelta atvasara”, Latvejis šlageraptaujis finalisti – grupa „Ginc&Es” i c. kolektivi.\nĪejis moksa godatiergā: Ls 0,50.\nVaira dazynuošonai: 29114165, 64625509\nATSLĀGVUORDI » Rasādu opluots, Rēzekne, Roksts


326575 Vues par jimmy39\n2088 Vues par Iguane\n9771 Vues par Slm\n111178 Vues par Orodreth\n30 juil. 2021, 11:12\n13754 Vues par marooned\n43884 Vues par daizenshu_\n9325 Vues par frikkadell\n12494 Vues par wallers\n2447 Vues par Iguane\n70504 Vues par loulou30\n269480 Vues par DanielH\n121291 Vues par dolipr4ne\nEtxeberria et Tarlton, ils ont un nom. :gena[…]


“Kolnasāta” sasateik ar latgalīšu himnys “Pīmiņ, brōļ!” autoru Valdi Muktupāvelu - lakuga.lv\n“Kolnasāta” sasateik ar latgalīšu himnys “Pīmiņ, brōļ!” autoru Valdi Muktupāvelu\nTemys: Evija Maļkeviča, Kolnasāta, Latvejis Radeja, Roksts, Valdis Muktupāvels\nRaidejuma “Kolnasāta” producente Vineta Vilcāne sasateik ar etnomuzikologu Valdi Muktupāvelu, jis 80. gadu pošuos beiguos kūpā ar bruoli Māri sacerēja par latgalīšu himnu palykušū dzīsmi “Pīmiņ, brōļ!”. Sarunā Valdis stuosta, kai roduos dzīsme i kū dūmoj par vysaiduom dzīsmis apdarem, kas radeitys itūs godu laikā. Raidejumā skaņ Muktupāvelu radeituos dzīsmis “Pīmiņ, brōļ!” originalverseja.\n“Kolnasātys” ūtrajā daļā raidejuma vadeituojs Ēriks Zeps izvaicoj Eviju Maļkeviču. Energiskuos jaunītis dzeive paīt storp Reigu i Latgolu. Evijis profesionaluo jūma ir saisteita ar dorbu UNESCO Latvejis Nacionalajā komisejā, sovpus breivais laiks teik veļteits latgaļu kulturys izzynuošonai i īdzeivynuošonai myusu dīnuos, dorbojūtīs Kroma kolna bruolistē. Evija voda ari bīdreibu “Teira Latgolys muoksla” i dora daudzys cytys interesantys lītys Latgolā.


Latgalīšu jaunvuordi - lakuga.lv\nTemys: jaunvuordi, latgaliešu jaunvārdi, latgalīšu jaunvuordi, latgalīšu volūda, Sandra Ūdre\nKlasiski par jaunvuordim (neologismim) sauc taidus vuordus, kas naseņ pasaruodejuši i kas lītuojumā nav dajiukti. Jūs roda vajadzeiba nūsaukt jaunys paruodeibys ci lītys. Jaunus vuordus var pajimt nu cytu volūdu, bet var darynuot ari piec pošu volūdys paraugim, reizem nūdar ari vacvuords ci šauri lītuots izlūksnis vuords. Ka sabīdreiba pījam, jaunvuordi volūdā var īīt iz palikšonu par vyspuorlītojamu vuordu, var pabyut viņ iz kaidu šaļti, ilguok funkcionejūt individualā lītuojumā.\nLītuvīšu-latvīšu-latgalīšu vuordineicā (2011–2013; tuoļuok LLL) par jaunvuordim (jaunv.) atzeimuoti, pīmāram: škārsteiklys (internets), dalinīks (daleibnīks), sovinīks (eipašnīks), kuļdinīks (mobilais telefons), pasuocīņs (pasuokums), pagluobe (1. vuordineica, 2. vuordu kruojums), soltaunīks (1. ladaskaps, 2. saldātova), nūlicīņs (nūlyktais, liktiņs). Par latgalīšu volūdys materiala markiešonys priņcipim itamā vuordineicā skaitoms profesoris Lidejis Leikumys roksts “Latgaliešu valodas materiāla atspoguļošanas iespējas tulkojošajās trīsvalodu vārdnīcās” (Via Latgalica V, 2013). Jei pīzeist, ka radzama pozitiva tendeņce meklēt rezervis jaunuo izsaceišonai sovim, na nu molys pajimtim vuordim. Tai kuļdinīks ir nu vuorda kulda – prīškmats, kas teik nosuots kuldā (kabatā). Ari vuords soltaunīks varātu īsaīt plašuok. Literatu Oskara Seiksta pīduovuotais vuords seikdaļa ar nūzeimi ‘detaļa’ ci Juoņa Ryučāna seikšaļtenis ‘eisi breiži, nagari laika spreiži’ jau ir īsaguojuši latgalīšu vuordu kruojumā.\nLatgalīšu volūdneicai vairuok rezervāta attīksme ir pret tim proponiejumim, kur jau vajadzeigais vuords ir, a par varis teik buozts jaunais, pīmāram: pagluobe, pasuocīņs, dalinīks, sovinīks, nūlicīņs. Sevkuru ļaužu puļciešonūs latgalīši koč kai sauce i da ituo – saīšona, sasalaseišona, sabraukšona, pat dzeršona, sauce piec puļciešonuos mierkim i adresata: vakariešona, večerinka, abādys, koncerts, vokors i tml. Ari dalinīks tys pats pīsadaleituojs viņ ir, ka nagrib izmontuot latvīšu pajaunu atvasynuojumu daleibnīks, var izalaseit situacejai atbylstūšu vīss, cīmeņš, gosts, klauseituojs i tt. Jaunvuordu sovinīks raudzeja īvīst jau pyrma godu symta, a vys jū izjiut kai samuoksluotu, latvīšam pateik vysu izsokūšs vuords saiminīks. Nūlyktais ci nūlicīņs? Leikumyspruot, lobuok ar divdabi izsaceitais nūlyktais, liktiņs ir literaruos volūdys puorcālums.\nMunā latgaliski raksteišonys i puorlikšonys praksē leluoka golvys lauzeišona vys saīt pi treju linearuo laika kategoreju, literarismūs sauktu – paguotne, tagadne, nuokūtne. Dūmojams, latgalīša saprasšonu naveidoj lineari sakuortuots laiks, zemnīka pasauļa redzīņam soveigs dobys cyklyskums, kas vysu laiku atsakuortoj kai jauna teiruma dorbu sezona. Cylvāka dzeive ir īšona pa riņči, na lineara vierzeišonuos nu pīdzimšonys punkta iz nuovis punktu. Puorcālums nuokūtne nav optimals, latgalīšim ir darbeibys vuords atīt (na atnuokt). Nazcik jaunvuordus te pīduovuojs literats i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs: atīsme, atītme, byusme, byutīne, tok pyrmajim divejim “speid cauri” pamatnūzeime – ‘atīšonys process’, a pādejim divejim vuordim maisa atpazeistamuo eksisteņcis nūzeime, jī ir homonimi filozofejis terminim. LLL pīduovoj ari aprokstūšus variantus: laiki iz prīšku, atīmūšī laiki. Kū izalaseit? Piec garuokys švuorbuošonuos nu vīna varianta pi cyta gribīs īraksteit vysim saprūtamū nuokūtne i beigt komuotīs. Leidzeigi daudz sinonimu LLL ir literarismam paguotne, bet jī ir izmontojami īrūbežuotā kontekstā: vacī laiki, senejī laiki, bejušī laiki, puorguojušī laiki, puorguojušais, paguojušais, nazkodejais. Armanda Kūceņa darynuojumam baļtīšu-latgalīšu vuordineicā puorīsme tei poša vaine – “speid cauri” puorīšonys process taisnā nūzeimē. Attīceigi tagadne – LLL niulenejī laiki, tagadejī laiki, myusu laikmats, A. Kūceņa darynuojums – niulīne. Kai redzim, “tehniski pareiza” jaunvuordu darynuošona, reikojūtīs piec “pareizu paraugu”, vēļ nagarantej eistuo volūdys gora īmīsuošonu.\nVuordu sekmēt, veicināt, attīstīt nūzeime deļ bīža jūs izmontuojuma tai vyspuorynuojusēs, ka padora tekstus klišejiskus. Sovutīs jūs latgalīšu ekvivalenti “Latgolys lingvoteritorialuos vuordineicys” (2012) latgalīšu puorlykumā dreizynuot, mudrynuot, tuoļuokuot uztverami par jaunvuordim. Jim nav tik augsta vyspuorynuojuma, partū rūnās īspieja paruodeit konkretuokys satura niaņsis, jī tekstūs īzeimej konkretuoku projekceju laikā (dreizynuot – termeni, mudrynuot – nūtikšonu kuopynuojumu) i telpā (tuoļuokuot). Tys ir tyvuok teksta byuteibai, kai gadejumā, ka vīnkuorši puorlyktu sekmēt, veicynuot, atteisteit. Na vysu pījimts ir latgalīšu zeimyns kai ekvivalents vuordam zīmols, tai agruokuos paaudzis sauce lūpim eipašys zeimis iz pīris ci cytā radzamā vītā. Viņ laiks ruodeis, kuri nu apsavārtūs vuordu paliks iz pylnvierteigu dzeivošonu volūdā.


Gruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011” – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 23.02.2012.\nGruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”\nPrīceiga ziņa – “Latgolys Studentu centra” izdūtuo gruomota “Es soku, tu soki. Puosokys par krīzi“ ir nomineita gruomotu muokslys konkursā “Zelta ābele 2011”. Latgaliski izdūta gruomota ir atzeita kai vīna nu skaistuokūs 2011. goda Latvejis gruomotu i leidz ar cytim konkursā nūsauktajim izdavumim pīsadaleis gruomotu izstuodēs Latvejā i uorpus juos, puorstuovūt reizē i myusu vaļsts, reizē i latgalīšu gruomotnīceibu.\nKonkursu “Zelta ābele 2011” reikoj Latvejis Gruomotizdevieju asociaceja. Deveņpadsmit godu laikā gruomotu muokslys konkurss „Gada balva grāmatniecībā” (da tuo “Skaistākā grāmata”) ir izaudzs par lelu pasuokumu, kas ceļ nūzaris prestižu, veicynoj izdevieju profesionalū izaugsmi i pīsaista plašys sabīdreibys viereibu gruomotom. Pa itim godim konkursā pīsaceita 1581 gruomota.\nItymā godā konkursā “Zelta ābele” 34 izdevieji beja pīsacejuši 95 gruomotys i kalenderus (saleidzynuojumam – pārņ 29 izdevieji ar 85 izdavumim). Gruomotys viertēja žurejis komiseja itaidā sastuovā: Austra Avotiņa, Ieva Bečere, Ingrīda Burāne, Aleksandrs Busse, Aleksejs Naumovs, Kārina Pētersone, Uldis Sosnovskis, Ojārs Spārītis, Ruta Svaža.\nNomineituos gruomotys varēs apsavērt vairuokuos izstuodēs:\n– Baļtejis gruomotu muokslys konkursā Viļņā Baļtejis Gruomotu svātku laikā, 23. februars\n– Latvejis Gruomotu izstuodē Kīpsolā, 1.- 4. marts\n– Reigys Centralajā bibliotekā, 5. – 31. marts (piec tam gruomotys tiks eksponātys vysaiduos RCB filialēs da goda beigu)\n– Gruomotu sātā “Valters un Rapa”, 12. marts – 11. apreļs\n– Latvejis Nacionaluos bibliotekys Elizabetis īlys lūgūs, 3. – 30. apreļs.\nGruomotys tiks eksponātys ari Frankfurtis i Leipcigys gruomotu godatiergūs vuocu gruomotu muokslys fonda organizātajā ekspozicejā.\nTradicionalais skaiteituoju bolsuojums portalā “Delfi” nūtiks nu 5. marta leidz 9. apreļam. Apsaver ituos gruomotys i viertej pats!\nPylns nominietūs gruomotu saroksts tiks atkluots presis konfereņcē 29. februarī 11:00 stuņdēs Bazneicys īlā 37 – 3, Reigā.\nKonkursa nūslāguma ceremoneja byus 11. aprelī 17:00 stuņdēs.\nKonkursu atbolsta Kulturys ministreja, VAS “Latvijas dzelzceļš”, Vaļsts kulturkapitala fonds, Jelgovys tipografeja, Arctic Paper Baltic States, SIA “Anatalis”, Iļģucīma maizneica konditoreja. Informej “Delfi”, “Diena”, radeja “NABA”.\nKa Tev vēļ nav ituos gruomotys, pasasteidz! Breivūs eksemplaru vaira nav daudz.\nKaidu nu pādejūs gruomotu vareisi nūpierkt LgSC gruomotu goldā latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2011″ laikā Rēzeknē ituo goda 26. februarī i “Latvejis gruomotu izstuodē 2012″ Kīpsolā nu 1. da 4. marta.\nRēzeknis birojs ziņoj\nDaugovpilī LgSC vuicejuos latgalīšu rokstu volūdu


Maliena, Malēnija, malēnieši. Kai dzeivoj latgalīšu sābri? / LR1 / / Latvijas Radio\nMaliena, Malēnija, malēnieši. Kai dzeivoj latgalīšu sābri?\nJuris Saukāns, Renāte Lazdiņa\n19. novembris, 15:05\nMalēnija voi Maliena Vydzemis austrumūs, Guļbinis i Olyuksna pusē ir Latgolys vīna nu tyvuokūs sābru kulturtelpu, kas vys vēļ dzeivu uztur malēnīšu identitati i pīdareibu sovai dzymtajai pusei, kai ari eipašū volūdys skaniešonu, kas ar sovpateigom lauztajom intonacejom rakstureiga viņ itai pusei. Malēnīšam napateik, ka jū nūsauc par latgalīti, jo jis ir malēnīts, i myusu dīnuos ari lapnais vydzemnīks.\nKaids tod ir malēnīts myusu dīnuos i cik dzeiva ir ituos pusis volūdys sovpateiba, kai teik uzturāta Malēnijis kulturtelpa, kai poši malēnīši izjiut identitati i kai veicynuot pīdareibys sajiutu, par tū runojam ar avīzis “Alūksnes un Malienas ziņas” žurnalisti Daci Plaudi, Olyuksna kulturys centra metodiki, Zīmeru pogosta folklorys kūpys vadeituoju Ilzi Briediņu, Jaunlaicinis muzeja vadeituoju, Malēnijis kulturtelpys puorzynuotuoju Sandru Jankovsku, bīdreibys “Radošie Malēnieši” vadeituoju, Malēnijis pietneicu Santu Usāni i Olyuksna nūvoda pošvaļdeibys Kulturys i sporta nūdalis vadeituoju Sanitu Eglīti.\nDiskusija: ekoloģiskā avārija Augšdaugavas novadā. Vēsturiskā piesārņojuma sekas šodien\n3. decembris, 15:05\nInterveja: Treju Zvaigžņu ordiņa viersinīks Jānis Pudāns\nDiskuseja: kai veicynuot sasavakciniešonu Latgolā\n12. novembris, 15:05\nAugšdaugovys i Rēzeknis nūvodu vadeiba turīs preteimā īcerei apsavīnuot ar vaļstspiļsātom\n5. novembris, 15:05\nDiskuseja: autobuss i viļcīņs – voi daīmams cylvākim ar funkcionalim traucejumim\n29. oktobris, 15:05\nArmands Kociņš-Kūceņš par īspiejom atteisteit latgalīšu rokstu volūdu\n22. oktobris, 15:05


Vosoruošonai | Latgolys Studentu centrs\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC projekti\nPyrma daudzim godim, kod vēļ nabeja nikaidu oficialu statusu Latgolys Studentu centra jaunīši reikuoja vosorys kursus školuotuojim “Vosoruošona”, kuru laikā vysi dūmuoja, runuoja i raksteja latgaliski\nIngars Gusāns i Līga Rundāne sarakstieja dzīsmi “Vosoruošonai”, kas ir kai himna latgalīšu volūdys entuziastim i cylvākim, kas kūpj itū volūdu. Tuolajā 2006. godā “Vosoruošonai” Ingars (Sovvaļnīks) īdzīduoja kūpā ar grupu “Bez PVN” (bruolim Gunti i Kristapu Rasimim). Niu, 2010. godā, dzīsmei jauna, ari skotoma verseja.\nTags:LgSC, sovvaļnīks, vosoruošona


šūvokor Tonis birojā tolka | Latgolys Studentu centrs\njaunu pīgrīzumu, jaunu modeļu drēbis.\njauns dizains, jauns koncepts.\ndriebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums”.\npasuokuma aizguodnis ir Sv. Ontons. parkū jis?\nSv. Ontons ir krīzis laiku aizguodnis. Sv. Ontons ir lītu atradiejs. Ir juolyudz juo paleidzeiba, ka pagaisynuots dzeivis ceļš voi kaida līta. Ari jaunim cylvākim, kuri navar atrast sovu dzeivis aicynuojumu, sovā izvēlē juopasaļaun iz Sv. Ontona.\ntrešdīņ meklējem sīvīšu driebu linejis vuordu. tyka izsludynuots konkurss iz sīvīšu diebu linejis vuordu. vīns vīneigais nūsacejums – obligati juobyut svātuos vuordam! sajēmem pulka īsacejumu: Silvija (Siļva), Cecileja (Ļole), Genovefa (Gene), Helena (Gele), Magdelena (Madale), Sofija, Lidija (Lida), Barbara, Felicita (Peļce), Lucija (Ļuce), Tekle i cyti.\nseviški lels paļdis bīdram Cyxoba kungam (juo dīnrokstu skaiti ite) par Tekli. jis tviterī atrakstēja: Svētā Tekla bija apustuļa Pāvila ceļabiedre, sekotāja. Kad Tekla nevēlējās stāties laulībā ar Aleksandru Siriarhu no Antiohijas, par pretošanos viņu iemeta pie lauvām, bet lauvene nolaizīja viņai rokas. Tāpēc Sv. Teklu godina kā tīras debesu mīlestības aizbildni. Zīmējumos Sv. Teklai lauva pie kājām.\ntai kai dorbs pi dizaina driebu izstruodis tikai suocīs, kai ari prīškā pavasars i ļūbesteibys svātki Vaļuka dīna, vysi pavasara tiergi, tod Teklis lineja tiks izstruoduota tyvuokajā laikā! ka sastdīņ napuordūsim, tierguosim internetā. 😀\npagaidom tīk pījimts, ka veirīšu lineju puorstuov Jezups – Jumprovys Marijis bryugons i Jezus audžutāvs, gaļdnīks i vīnkuorši lobs cylvāks, jaunivu i saimis aizguodnis. 19. martā, Jezupa dīnā, ir latgalīšu veirīšu dīna.\nsīvīšu driebu lineju puorstuov Madale – breineiguo griecineica, kas gūdynuoja Jezu i sovā pazemeibā puorspēja vysys bazneicys šliukys i skaļuos bazunis, kas da tuo beja lobys i pazeimeigys.\ni vysa pamatā dzīsme par Jezupu i Madali:\nka esi gotovs pīsadaleit unikaluos driebu linejis radeišonā, 18:00 esi kai štyks Tonis birojā!\nīroksti sovu vuordu latgalīšu dizainā!\ndriebu linejis “Jezupa spāks” i “Madalis breinums” tierguosim itū sastdīņ, 12.12., lielie.lv lobdareibys tierdzeņā Berga bazarā.\ntok Viļānu tiergs ir īpaša vierteiba.\ndriebu linejis atlykumi tiks tierguoti 9. maja tiergā piec “Tievanānu pavasara” latgalīšu autoru nakts.\nkruosu prīca nu Viļānu tierga – īdvasmai, smīklam i spākam.\nP. S. Napubliceitais duovonu saroksts Tonis birojam:\n– vafļu torts\n– 4 Adventa sveceitis\n– vaiņuks (der ari Juoņu, dzeivojam taupeigi)\n– siļča kažukā\n– izkaramais balkons ar zeču kaļteituoju\n– kalendars 2010. godam\n– kisini i/voi salīkamī beņči\n– sīra gobols\n– kuknis plaukteņš\n– šprotu torts\n– skuobi ogūrči\n– žbans ar babys taiseitu olu\n– atlasa baņteitis\n– kruosains papeirs\nTags:myužeigs skaistums, tolka, Tonis birojs\n1 Comment to “šūvokor Tonis birojā tolka”\nČaja lineja « Latgolys Studentu centra dīnroksts saka:\n[…] tai: – par tolku, Jezupu, madali i Ontonu. sasateikam birojā. piec 18:00, vēļ kruosys nav. […]


latīņu › latviešu: Properēmus, nē dominus nōs castīget!\nProperēmus, nē dominus nōs castīget!\nĀtri, lai novērstu korekciju, ja mēs domājam!


info LgSC – Latgolys Studentu centrs\nTag: info LgSC\nNu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu…\nPosted on 02.04.2010.\nDzeive škārsteiklā nav vīgla, tok īspiejom bogota. Kab vysu laiku nabyutu juoskaita monitorā i juomūka acs, ite LgSC zinis klausomā veidā. Izlīc austenis, palaid tumbenis i pasaklausi, kas jauns. [soundcloud…\nPosted on 25.03.2010.


Direktore Anita Vjakse: mozajom lauku školom ir juopastuov - lakuga.lv\nKartenis: Anitys Vjaksis personiskais arhivs\nTemys: Anita Vjakse, izgleiteiba, Jolanta Ūzuliņa, Solys pamatškola\nIntervejis autore: Jolanta Ūzuliņa, Daugovpiļs Universitatis Storpkulturu attīceibu studeju programys studeņte\nMozuos lauku školys vysod bejušys na tikai izgleiteibys, bet ari cīma kulturys i sabīdryskuos dzeivis centrs. Preiļu nūvoda Smeļterūs asūšuo Solys pamatškola nav izjāmums. Tamā teik eistynuota pyrmsškolys izgleiteibys programa, pamatizgleiteibys programa i ari specialuo pamatizgleiteibys programa, kuru apgiust bārni ar goreiguos atteisteibys trauciejumim. Saruna ar školys direktori Anitu Vjaksi par školys kasdīnu, panuokumim i izaicynuojumim.\nSolys škola ir moza, bet tymā pošā laikā ir daudz kur puorstuovāta – olimpiadēs, sporta saceņseibuos, dažaidūs projektūs i c. Kai jiusim tys izadūd?\nTys ir nūtics, pasateicūt školuotuoju sadarbeibai ar školānim. Kotrys školuotuojs dora sovu dorbu, bet svareiga ir sadarbeiba, kod vīns ūtram paleidz, īsoka kai lobuok, apsasprīž. Ir bārni, kas var vysu i pīsadola vysur. Lelajuos školuos, kur vīnā klasē ir 20 i vairuok bārnu, nav breinums, ka kaids palīk ānā, ka pītryukst uzmaneibys, pat, ka bārnam ir dūteibys, tuos na vysod teik izmontuotys. Mozā školā var lobuok redzēt, kaidi ir kotra bārna talanti.\nNaseņ Solys škola izguoja akreditaceju i atzynumā beja nūruodeits, ka gondreiž kotrys audzieknis pīsadola školys pīduovuotajuos uorpusškolys aktivitatēs. Ka bārnu talanti napasaruoda vuiceibu prīkšmatūs, tod jī atsakluoj iz skotivis, sportā i c.\nŠkolai ir loba sadarbeiba ar bīdreibu “Sabiedriskais centrs “Smelteriešu cimdiņš””, kuru voda myusu absolvente. Pādejūs treju godu laikā asam kūpā realiziejuši jau četrus bīdreibys pīraksteitūs projektus. Pi školys ir izveiduots pludmalis volejbola laukums, izveidots 100 zīdu duorzs Lavejis symtgadei, PuMPuRs nūmetne i skoru (seģene) īguode folklorys kūpai “Dzeipureņš”. Školā dorbojās ari pīaugušūs folklorys ansamblis “Golūda”, kurā sev veļdziejumu dzīsmēs rūn gon školys darbinīki, gon cīmata īdzeivuotuoji.\nŠkola dorbojās trejūs Eiropys Socialuo fonda projektūs. Asam prīceigi, ka projekta “Skolas soma” ītvorūs varim apmeklēt teatra izruodis, koncertus, muzejus i izstuodis.\nŠkolys direktoram ir daudz i dažaidu pīnuokumu. Kai izadūd vysu saplānuot i ari eistynuot?\nDirektors dūd strategiskū vierzīni, bet vīns nav karuotuojs. Školuotuoji ir tīšais atbolsts i, ka ir patīsys ryupis par školānim, tod struoduot ir vīgļuok. Kotrys atīt ar sovom idejom, kotram ir sovs skatejums i, tikai salīkūt vysu kūpā, saīt kūpeigs rezultats, kai puzle – pa gabaleņam salykta. Pamatā ir sevkura školuotuoja entuziasms, radūšums i spiejis saskateit tū, kū kotram bārnam vajag, lai jis pylnveiduotūs.\nVēļ svareigai ir uzajimt atbiļdeibu i prast deligēt funkcejis, i ceņstīs paleidzēt cytim, kod sovu dorbu esi padarejs.\nJius asat direktore saleidzynūši naseņ. Kai tykot da ituo omota? Kū dorat sovaižuok nakai jiusu prīškguojieji?\nJā, itys stuosts suocēs pyrma treis godu. Īprīškejuo direktore piec 26 dorba godim pieški puortrauce dorbu školā, i tyka izsludynuots konkurss iz omota vītu. Kolegys cīši mieginuoja pīrunuot, lai es īmu i dorbojūs, bet es atbiļdieju: “Nā, nā! Kategoriski nā!” (Smejās). Dorba pīredze ļuove kandidēt, partū ka struoduoju ar lītvedeibu, datubazem, informatikys jūmā. Beiguos es pīkrytu dasaceit sovu kandidaturu, tok ar nūsacejumu, ka vysi struoduosim kūpā.\nPar breinumu apstyprynuoja taišni mani. Maņ pošai ruodejuos, ka kandideju tik deļ veseleigys konkurencis. Beja lels satraukums, kū i kai dareit? Es cīši daudz konsultiejūs i daudz vuicejūs. Nivīns nikod naatsaceja – ni pogostā, ni nūvodā, ni izgleiteibys puorvaļdē i vysi kolegys vysod paleidzēja. Tik lela atbiļdeibys sajiuta vēļ nikod nabeja bejuse.\nMaņ gribīs dūt vaira breiveibys školuotuojim. Es zynu, ka jī ir profesionali i kotrys sova lauceņa lītpratiejs. Prūtams, kuorteibai juobyun! Tūmār, kod kotrys īlīk sovu, veidojās interesantuoka, skaistuoka kompoziceja taipat kai nu puču buketā – līc i līc pa vīnai, cikom saīt koč kas šmuks.\nSolys školai šūgod apritēja 100 godu, mozai lauku školai tys ir daudz.\nŠkola nav palnūša īstuode, bet īguļdeit namaterialuos i materialuos vierteibys vajag vysu laiku, lai byutu rezultats. Vuiceibu process vysod byus pyrmajā vītā, bet mes īmam i īsim “iz uoru”. Ir svareigai sasadorbuot ar školom, bīdreibom, meklēt leidzeigai dūmojūšus i vērtīs plašuok, tuoļuok – storptautyskā leiminī. Asam īsasaistejuši “Erasmus” projektā.\nKaidi ir jiusu uzskoti par mozūs školu konkurētspieju ar lelajom školom?\nKa jamam leluos lauku školys pret mozajom školom i procentualai izdolom, pīmāram, olimpiažu rezultatus, tod saīt, ka lauku i mozuos školys pat apsteidz leluos školys! Prūtams, ka mums dažreiz vīns bārns pīsadola vysur piec kuortys. Lelajuos školuos ir leluoka izvēļe atrast lobuokūs nu lobuokūs. Tūmār mums ir svareigai dūt īspieju sevi pīruodeit ari tim, kas nav tik špūži, ļaut mieginuot i daudzys reizis tys atsamoksoj ar vēļ leluoku īgivumu. Bārns sevi apsazynoj kai vierteigu, nūzeimeigu, zynūšu i varūšu.\nLelajuos školuos školuotuojim ir lobuoka apmoksa, leidz ar tū, struoduot mozā školā školuotuojam ir finansiali naizdeveiguok, bet dorbs ir tys pats. Daudz kas juodora iz entuziasma pamata, par veļti, sovaižuok nimoz mozys školys napastuovātu.\nĪsadūmojit, ka teirumā svaiduos akmini – nivīnam nav vajadzeigi, reizem pat kaidam traucej. Mes varim pajimt itūs akmiņus i salikt piramidu, varim salikt pamateigu brugi nu akmiņu, varim salikt akmiņus sātys pamatūs voi pat izceļt sātu. Pamatškola ir kai itī akmini, kas ir vysa pamats, kuri ir pareizi salikti i ir kai garanteja lobai nuokūtnei. Es uzskotu, ka tīši mozajuos školuos pamateigai īvuica gon vuoceibu prīkšmetus, gon dorbuotīs uorpusškolys nūdarbeibuos.\nĪrostai leidz ar jaunu Saeimu mainās ari ministri, kas īt ar sovom reformom i atškireigim redziejumim par izgleiteibys sistemu.\nNiule teik uzsvārts, ka īmam iz jāgpylnu izgleiteibu. Nauzskotu, ka īprīšk izgleiteiba taida jau nabeja. Niu teik lykts uzsvors iz sadarbeibu storp vuiceibu prīškmatim, lai byutu sasaiste i školāns vīgļuok saprostu i apgiutu temys, tys, munupruot, ir pareizi. Pi mums školā ir vīna školuotuoju ustoba i vysi školuotuoji var sasatikt storpbreižūs i izrunuot – kū kotrys vuica nūteiktajā dīnā i cik labi tū saprūt školāni, leidz ar tū, cyti školuotuoji var pīsalāguot, konsultētīs, īsaceit koč kū nu sovys pusis.\nIzgleiteibys i zynuotnis ministrejā tūp otkol jauni, radikali reformu plani školu teiklu sakuortuošonai. Kū jī sūla mozajom školom?\nDīmžāļ mozajom školom dūd mozuok, bet sajimt grib tikpat, cik nu lelūs. Pituo vēļ ari nūvodu reforma myn iz pādim, daudz kas nav skaidrys. Izgleiteibai ir lela nūzeime ari nūvodu reformys kontekstā. Par vysu nav padūmuots, vyss nūteikti nav da gola izplānuots, bet mes jau skrīnam vilcīņam pa prīšku. Mozajom lauku školom ir juopastuov! Vysupyrma jau deļtuo, lai ir īspieja vuiceitīs tyvuok sātai i justīs saimiskuok, byut storp sovejim. Solys školā teik nūdrūsynuota specialuo izgleiteiba, školuotuojam juomuok dorbuotīs div leimiņūs, kas nav vīgli, bet nūdrūsynoj bārnu integraceju i atteisteibu ilgtermeņā. Ka tai padūmoj, tod jau vysu var dareit interaktivai, vīns školuotuojs var stuosteit stuņdis vīlu Reigā i vysusos školuos Latvejā var paruodeit itū video. Lai voi kū tehnologeju ziņā izgudruotu, tuos navar piļneibā aizstuot saskarsmi ar cylvāku.\nSolys pamatškola ir vītejais kulturys, turisma i izgleiteibys centrys Smeļterūs i tyvuokajā apleicīnē. Voi vītejī īdzeivuotuoji atbolsta školys aktivitatis i īsasaista tamuos?\nŠkola ir ari socialais centrs, te dorbojās internats nu pyrmūdīnis da pīktdīnis. Tys ir lels atbolsts vacuokim, kas struodoj cytur, kas navar izbraukuot i izvoduot sovus bārnus.\nPi mums nūteik vysaidi kulturys pasuokumi, suocūt ar tradicionalajim, kai Leldīne i Zīmyssvatki, dūdamēs pīredzis apmainis vizeitēs. Školā nūteik Vacmāmeņu piecpušdīne, Dzīdūšūs saimu saīts, pyrmsškolys bārnu izlaidums i daudzi cyti pasuokumi. Itūšaļt mums ir izaveiduojuse sadarbeiba ar Latvejis Universitati, kūpā apzynojam Smeļteru pusis kulturviesturiskuos i namaterialo montuojuma boguoteibys.\nVītejī ir cīši atsauceigi. Maņ lela prīca, ka īt i ar padūmu, i ar materialu paleidzeibu, i bejušī absolventi atbolsta ar zīduojumim, lai škola varātu dareit vēļ vairuok i īrūbežuotī finanšu resursi nabyutu škierslis školys iniciativom.\nŠkoluotuoju dorba zamuo apmoksa vysod bejs aktuals vaicuojums.\nNauda sekoj školānam, leidz ar tū lauku školai naudys ir tik, cik ir. Školuotuoji par veļti loboj būrtneicys, voda konsultacejis, gatavej školānus olimpiadem. Voda vysaidus puļceņus, lai bārnus īinteresātu i lyktu školā justīs vyslobuok. Bārnu i jaunīšu centrs apmoksoj folklorys kūpu “Dzeipureņš,” kūka dorbu puļceņu, vokālū ansambli. Labi, ka dzeivojam laukūs, i ladsskapī vysod ir pīns i bīzpīns, bet ari tys pyrms tam ir ladsskapī juoīlīk. I ari tys prosa dorbu.\nKai viertejat sovu kolektivu i kai jū motivejat?\nSolys školā ir vyslobuokī školuotuoji. Kolektivs ir salīdāts, bīži dūdās kūpeiguos ekskursejuos, pylnveidojās dažaidūs kursūs, organizej vysaidys uorpusškolys aktivitatis. Grybātūs jūs motivēt ar lobuoku samoksu.\nKaids, jiusupruot, ir ideals školnīks i kaids ir ideals školuotuojs?\nIdealu školnīku es radzu, kai cylvāku, kas grib daudz zynuot, meklej atbiļdis, nasabeist vaicuot, dora, zyna, kuo grib, prūt paskaidruot i paleidzēt ari cytim. Jam sev i dūd cytim.\nSovutīs školuotuojs vysu laiku vuicuos, pylnveidoj sevi, īt leidza laikam. Školuotuojam svareigai ir naaizmierst par sovu saimi, vysod pītaupeit sevi sovejim. Bīži viņ školuotuojs vysu sevi izlīk dorbā.\nIzgleiteibys nūzarē struodojūšim grybātūs nūvēlēt vosorā atrast laiku seve pylnveiduošonai, jaunu ideju generiešonai, spāka atgiušonai i ceļuošonai.


1. 1651. Skolnieks Vasiļevskis Rībenus. N. Rancāna kr.\nBeja vīns veirs Brencis, kam nabeja nikur rūmis. Jis palyka pi vīna boguota kunga. Brencis cyta dorba dareit na- muocēja, tik vīn jyudeni nest un molku cierst. Pi jo nikaida monta nabeja, tik vīns kaķis, kuru jis stypri mīļuoja. Reizi kungs izbūvēja kugi, un juo vysa saime vēlēja kungam laimi un duovuoja, kas kam beja, bet Brencis duovuoja sovu kaki. Un tys kungs, aizbrauce uz svešu zemi pŗecis pierkt. Vīnā svešā zemē kungam aizguoja prīkšā jauna policija ar puotogom citu īrūču &127;v vītā. Viņš vaicuoja vīnam prīkšnīkam: "Dēl kuo pi jyus taida policija?"\nPrīkšnīks atbildēja: ,,Mums ir pulka peļu un navar nikai cytaiži gluobtīs, kai tik vīn ar peickom, tod viņas nakuop uz golda." Kungs soka: "Maņ ir taids zvērs, kurs var ituos peles uzvarāt."\nTod svešī kungi lyudzja atnest zvēri. Kungs atnese tū kaki un izlaide jū vaļā. Kakis par pustundas laiku pīkēre smagi daudz peļu. Tod visi kungi lyudzja jū, kab viņš puordūtu šitū zvēri, viņi moksuotu, cik viņš gribātu. Bet kungs atbildēja, ka šitys kakis naasūt juo, bet Brenča. Cik viņi dūšūt, ar tū byušūt mīrā. Tod svešī kungi viņam par kaki atnezja četri maisi zalta. Tod kungs sapierka cytu preci un brauce uz muojom. Muojuos jis duovuoja kotram duovonas. Tod kungs teicja arī Brenčam, lai pajem moksu par sovu kaki. Brencis breinovuos, ka par kaki moksoj naudu. Jis nūnese vysus četrus maisus un aizguoja.\nTod par nazcik godim Brencis atbrauce da tuo kunga mjaitom svuotūs ar četrim zyrgim duorgā ekipažā. Tod tuos kunga mjaitas cīši breinovuos, ka nu taida muļka var iznuokt taids kungs. Dreiž beja kuozas un Brencis dzeivuoja ar jaunū sīvu laimīgi.


15. folklorys ekspediceja Lūznovā i Zosnā - lakuga.lv\nTemys: ekspediceja, Lūznova, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Roksts, Zosna\nRoksta autore: Ilga Šuplinska, ekspedicejis vadeituoja\n2018. goda īrostajā piecjuoņu laikā RTA sadarbeibā i pasateicūt Lūznovys muižys darbinīku iniciativai devēs folklorys ekspedicejā iz Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostu. Naīrostuok beja tys, ka pamatu veidova jau magistra programys „Regionalī medeji i komunikaceja” 1. kursa studenti, na filologi. Prūtams, bez filologu taipoš naiztyka, tok kūduls i pamataizdavumi studentim jau beja cyts. Ka filologi vaira atteisteja kominakacejis i pietnīcyskuos prasmis, tod komunikacejis vierzīņa studenti i studentis vaira beja (i vēļ ir!) īsaisteiti audiovizualuo materiala veiduošonā.\nPublicitatis karteite: Guntix, Vertukšnis stuostu zynuotuojs i ekspedicejis daleibnīki (autors Māris Justs).


Bīdreiba "LgSC" – Page 4\nBīdreiba “LgSC” izdūšonai gatavej latgaliski-anglisku izdavumu “Trusīni vessim reitā pi puiša”. Izdavumā sasateik šveicīšu muokslinīka i muziķa Vincenta Flikigera zeimiejumi, Edeitis Husaris teksti, kas jai ir sova veida debeja latgalīšu…\nLiterarūs prozys tekstu konkursā „Latgolys prozys skaitejumi 2020” nūskaidruota uzvarātuoja — tekstilmuokslineica i rakstneica Annele Slišāne. Jei skaiteja eisstuostus “Tuoraga kule”, “Ai tuoraga tortu gostūs” i “Vilcīnā” i pīsadaleis storptautyskajā literaturys…\nBīdreiba “LgSC” gatavej izdūšonai Sandrys Ūdris stuostu kruojumu “Tīsys syla bolsi”, kurs aizdūd vaicuojumus par “pareizajom” dzeivis izvēlem i vierteibom. Viņ parkū “pareizais” bīži īvad bezizejis situacejuos kai cītumā? Visvaira…\nJau itymā sastdīnē, 7. novembrī, 18.00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalē skanēs latgalīšu dzīšmu koncerts “Dzīšmu gruomota”, kurymā tiks izdzīduots i izstuosteits gondreiž 20 vysaidu dzīšmu latgaliski stuosti. Koncerta…\n7. novembrī nūtiks Catūrtais pasauļa diktats latgalīšu rokstu volūdā. Tys skanēs Latvejis Radejis 5 jaunīšu raidejumā “Pīci breinumi”, kai ari multimedialā formatā byus daīmams Sabīdriskūs medeju portalā lsm.lv, “Latgalīšu kulturys…


La Plata Police Sgt. Jason Posey – THE CHESAPEAKE TODAY – ALL CRIME, ALL THE TIME\nTag: La Plata Police Sgt. Jason Posey


Kai veicynuot sasavakciniešonu Latgolā? / LR1 / / Latvijas Radio 1\nKai veicynuot sasavakciniešonu Latgolā?\n12. novembris 2021, 15:05\nPar tū, kai vakcinacejis aptverē eipaša viereiba byutu juoveļtej Latgolys regionam, runoj jau nu vakcinacejis suokuma, kod Latvejis austrumu regions suoce atpalikt sasapūtiešonys tempā nu cytu regionu. I šudiņ, kod kūpā vaļstī Covid-19 saslimsteibys leikne lieneišom, nu vys tik saryuk, vys vēļ sarežgeita situaceja ir Latgolā. Par pīmāru, Daugovpiļs ir vīneiguo piļsāta Latvejā, kur saslimšona ir pat iz pusi augšuoka nakai vaļstī videji. Latgolā vēļ arviņ ir ari mozuokais vakcinātūs skaits. Piec ekspertu dūmu, uzrunuot latgalīšus vakcinētīs byutu vajadzeigs vaira individuali, apdūmojama ari saimis uorstu i mediķu izgleituošona, kab jī lobuok spātu puorlīcynuot navakcinātūs. Nu ir uorsti, kurī atzynuši, ka taišni krīvvolūdeigajim zynuošonys par virusu i ari vakcinaceju ir zamuokys.\nDeļkuo Latgolā ir zamuoka sasavakciniešonys aptvere i kai tū maineit, par tū runojam ar rakstneicu, žurnalisti, ari gidi, kurei itūšaļt struodoj Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibā, Annu Rancāni, uorstu, Viļānu slimineicys vadeituoju Juri Galeriju Vidiņu, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituoju Māri Čačku i komunikacejis zynuotņu doktoru, Latvejis Universitatis Filozofejis i sociologejis instituta pietnīku Mārtiņu Kaprānu, kuruo pietnīcyskūs interešu lūkā ir ari taidys temys kai krīvvolūdeigūs kūpīnys postpadūmu telpā, storptautyskūs ziņu plyusmys, viesturis politika i paguotnis komunikaceja.\nLSM.LV / Health\n22. jūnijs, 11:23\n21. jūnijs, 13:31


Datum tisku: 08. 7. 2020 23:31


Klauseituojim vysā pasaulī daīmams komponista Juoņa Ivanova albums - lakuga.lv\nTemys: Imants Zemzaris, Jānis Ivanovs, Juoņs Ivanovs, Normunds Šnē, Roksts, Sinfonietta Rīga, Skani\nPi klauseituoju 80 pasauļa vaļstīs kai CD, tai digitaluos muzykys formatūs datics nacionaluos īrokstu kompanejis “Skani” izdūtais Latgolā dzymušuo, par dyžonuokū latvīšu simfoniki sauktuo komponista Juoņa Ivanova (Jāņa Ivanova) muzykys albums. Tū īskaņuojs Vaļsts kamerorkestris “Sinfonietta Rīga” dirigenta Normunda Šnē vadeibā, tai informej “Skani” izpyldproducents Egīls Šēfers.\nAlbumā dzieržami taidi dorbi kai “Simfonieta”, 14. simfonija (Sinfonia da camera) i “Poema Luttoso”. Da ituo šie itī beja daīmami viņ arhiva īrokstūs i “Melodija” platēs, nūruoda E. Šēfers, dasaceidams, ka ir cīš prīceigs, ka niu itei izcyluo muzyka ir daīmama sevkuram klauseituojam vysā pasaulī.\nAlbuma anotacejā komponists Imants Zemzaris roksta, ka Juoņs Ivanovs vysod gribiejs sasaskart ar patīsu, dzeivē ryudeitu dramatismu, vēļ vaira – ka jū boguotynoj paguotnis krāsluotuo, iztēli prosūša telpa. Tai topuse “Poema luttuoso” (1966), suopu poema, kas veļteita Salaspiļs uperu pīmiņai. Četrpadsmytuo simfoneja (Sinfonia da camera, 1971) atsaškir nu Ivanovam soveiguo simfonejis tipa, jai ir viņ treis dalis, izpalīk cytom reizem vys naiztryukstūšais sonatis allegro. Daudzus godus Sinfonia da camera bejuse Latvejis Filharmonejis kamerorkestra i juo dirigenta Tovija Lifšica repertuarā. Kai laikmeteiguos latvīšu muzykys vizeitkarti orkestris jū pīduovuojs tyvuoku i tuoļuoku zemu klauseituojem. Treisdaleiguo Simfonieta (1977) ir veļteita jauneibai i jaunajim muzykim, kas myusu dīnuos puļcejās draudzeigūs izpiļdeituojsastuovūs, kab aplīcynuotu sovys vys augūšuos prasmis i muzicētprīcu.\nAlbums “Ivanovs: Simfonijas kamerorķestrim” izdūts sadarbeibā ar VSIA “Latvijas Koncerti ar VKKF atbolstu. Tys ir daīmams īrokstu tierdznīceibys vītuos Latvejā i uorzemēs, kai ari digitaluos muzykys straumiešonys i lejupluodis platformuos, kai Spotify, iTunes, Amazon, Google Play, Deezer i daudzuos cytuos.\nTaišni šudiņ, 9. oktobrī, ir ari komponista dzimšonys dīna. Juoņs Ivanovs dzims 1906. goda 9. oktobrī, bet myužeibā nūguojs 1983. goda 27. martā.


Datum tisku: 22. 4. 2019 04:32


Izveiduotys aplikacejis “WhatsApp” uzleimis latgalīšu volūdā - lakuga.lv\nTemys: aplikaceja, Inese Krivmane, Juoņs Rancāns, Latgalian stickers, latgaliešu stikeri, Latgaliešu uzlīmes, Latgalīšu uzleimis, Pīters Aloizs Ragaušs, Vineta Vilcāne, WhatsApp\n“Mes gribējom latgalīšu volūdu paruodeit atraktivā i modernā veidā, jo eipaši uzrunuot jaunīšus. Latgalīšu volūda digitalajuos tehnologejuos veicynoj juos lītuošonu. Lītuotne “WhatsApp” paleidz dažaiduos pasauļa vītuos dzeivojūšajim latgalīšim uzturēt kontaktus. Munupruot, tys ir breineigi, ka itū saziņu vēļ interesantuoku padareis uzleimis latgalīšu volūdā,”soka P. Aloizs Ragaušs.\nAplikaceja Android lītuotuojim pīejama: https://play.google.com/store/apps/details?id=com.ltg.stickers


Pīters Strods – myusu nūvoda jubilars\nPublicēts 02 maijs 2012\nFoto nu žurn. „Dzeive” 1961, Nr. 46\nLeidz 14. majam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama īvārojamajam katuoļu goreidznīkam, goreiguos literaturys autoram, latgalīšu volūdys gramatikys i pareizraksteibys vuordneicys sastuodeituojam, dramaturgam i filozofam Pīteram Strodam veļteita jubilejis izstuode.\n1. majā apritēja 120. godskuorta, kūpš Pīters Strods īguoja pasaulī Varakļuonu pogosta Lelūs Strodu cīma Eisākūs zemnīku Ontona i Teklis saimī.\nVeiskups P. Strods ir daudz struoduojs pi katuoļu lyugšonu gruomotu latvyskuošonys, sastuodejs gon katuoļu katehismu pamatškolom, gon novennys (9 dīnu lyugšonys) Svātajam Jezupam i Svātuo Gora gūdam, ari dorbus, kuri nu dobyszynuotnis vīdūkļa pamatoj Dīva asameibu. Atzeimejams ir fakts, ka P. Strods beja pyrmais Latvejis katuoļu prīsters, kurs īgiva filozofejis zynuotņu doktora gradu. Sovā laikā bejs vīns nu lobuokajim muoceibu saceituojim Latvejā.\nKai daudzi citi latgalīšu goreidznīceibys puorstuovi, ari P. Strods beja aktivs sabīdriskais darbinīks i deve lelu īguļdejumu na vīn teologiskajā dorbā, bet ari volūdnīceibā i literaturā.\nP. Strods ir bejs gon Latvejis Tautys padūmis lūceklis, dorbuojīs vysaiduos organizacejuos, gon skaitejs lekcejis tūpūšajim pedagogim, pietejs latgalīšu volūdu, vuocs folkloru i etnografiskūs materialus i Rēzeknī nūdybynuojs latgalīšu literaturys i senejūs lītu muzejbiblioteku, kura 1925. godā gon dīmžāl guojuse būjā guņsgrākā.\nStruoduodams žurnalā „Zīdūnis”, P. Strods ir daudz darejs Pītera Miglinīka i Andriva Jūrdža pīminis saglobuošonys lobā i jūs dorba populariziešonā ari kūpejuos latvīšu literaturys kontekstā. Latgolys skaiteituoju sovukuort ir ceņtīs īpazeistynuot ar puorejuos Latvejis i vysa pasauļa slavonajim rakstnīkim.\nLugys, kurys sarakstejs pats P. Strods, atspūguļoj sadzeivi Latgolys laukūs, tur dzeivojūšūs ļaužu psihologeju i aktualizej sova laika sabīdreibai svareigys problemys. Izmontuojs pseidonimus Latgalāns i Strods-Eisāks.\nCīš nūzeimeigs ir P. Stroda davums latgalīšu volūdnīceibā, tīši jis ar sovu aktivitati ir panuocs tū, ka 1927. godā tyka sastuodeita Latgalīšu volūdys pareizraksteibys komiseja, kurys izstruoduotū ortografejis projektu Izgleiteibys ministreja apstyprynuoja 1929. goda 19. junī. Storp cytu, divskani [uo] apzeimēt na ar garumzeimi iz burta o, bet ar „uo”, beja jau ituos komisejis īcere.\nP. Stroda sastuodeituo „Pareizraksteibas vōrdneica”\nPītera Stroda dzeive i dorbi goda skaitļūs\n1892 Dzims Varakļuonu pogosta Lelūs Strodu cīma Eisākūs\n1909 Beidzs Rēzeknis Piļsātys školu (pyrms tuo vuicejīs Varakļuonu pogostškolā)\n1911 Beidzs pīaugušūs kursus Gadčinā\n1911–1916 Vuicejīs Pīterpiļs katuoļu Goreigajā seminarā\n1916 Īsvieteits par prīsteri\n1917 Suocs prīstera dorbu (Kombuļi, Stiernīne)\n1920–1923 Struoduojs par školu kapelanu Rēzeknī, īsasaistejs sabīdriskajā dorbā\n1921 Vīns nu žurnala „Zīdūnis” organizātuojim\n1922–1923, 1927–1930 Žurnala „Zīdūnis” redaktors\n1923 Rūsynuojs Latgolys rakstnīku i žurnalistu bīdreibys dybynuošonys vaicuojumu\nDevīs iz Austreju, lai papyldynuotu zynuošonys\n1924 Insbrukys universitatī īgivs licenciata gradu\n1926 Vīnis universitatī īgivs filozofejis doktora gradu (disertaceja „Par dzeiveibu i tuos pyrmsuokumim”)\nAglyunys gimnazejis školuotuojs, tautškolu direktora bīdrs\nĪcalts par Reigys Goreiguo seminara profesoru\n1927 Nūdybynuojs Latvīšu katuoļu akademiku bīdreibu\nNūdybynuojs Pītera Kanīzija literarū bīdreibu Reigys Goreigajā seminarā\n1928 Īcalts par Latgalīšu volūdys pareizraksteibys komisejis prīkšsādātuoju\n1938 Īcalts par LU Ruomys katuoļu teologejis fakultatis profesoru i katedrys vadeituoju\n1938 Apbolvuots ar Treju Zvaigžņu ordeni\n1940 Īvālāts par LU Ruomys katuoļu teologejis fakultatis dekanu\n1946 Īcalts par Goreiguo seminara rektoru\n1947 Īsvieteits par veiskupu\n1948 Īcalts par Reigys arhidiecezis i Līpuojis diecezis apustuliskū administratoru\n1960 Mirs Jiurmolā, pagluobuots Reigā pi Kristus Karaļa bazneicys\n1922 Izdevs latgalīšu gramatiku „Latvīšu volūdas gramatika latgalīšim”\nIzdevs filozofiski religisku dorbu „Patīseibas maklātōjim”\n1924 Žurnalā „Zīdūnis” publiciejs lugu „Aizdzereibas”\n1926 Izdevs lugu „Dzeives viļņūs”\n1928 Žurnalā „Zīdūnis” publiciejs lugu „Pōvuleņš”\n1929 Izdevs monografeju „Sv. Tāva Piusa XI Prīstereibas Jubileja” (papyldynuots izdavums latvīšu literarajā volūdā – 1939)\n1933 Izdevs „Pareizraksteibas vōrdneicu” (ap 18000 vuordu, izdūta atkuortuoti 1990)\nSastuodejs lyugšonu gruomotu „Svātō goda dōvona”\n1934 Sastuodejs „Katōļu ticeibas katehismu”\n1936 Sarakstejs filozofisku dorbu „Sv. Augustins un Sv. Akvinas Toms”\nSarakstejs dobyszynuotnisku apceriejumu „Kas ir pasaule?”\n1938 Sarakstejs Dīva asameibu pīruodūšu dorbu „Kāpēc jātic?”\nizmontojūt bibliotekys nūvodpietnīceibys materialus


Latgolys sīvītis zynuotnē - lakuga.lv\nTemys: Emīlija Gudriniece, kimeja, Marija Šimaņska, Sandra Ūdre, sīvīte, sīvīte Latgolā, Valentīna Slavinska, zynuotne\n2016. godā Apvīnuotūs Naceju organizaceja 11. februari īdybynuojuse par Storptautyskū dīnu sīvītem i meitinem zynuotnē. Kimejis nūzarei Latvejā ir senejis i spieceigys zynuotniskuos tradicejis, lelā mārā pasateicūt īvāruojamu kimiku dorbam. Treis izcylys Latgolā dzymušys kimikis atstuojušys īvārojumu davumu 20. g. s. kimejā.\nMarija Šimaņska. Karteņa: publicitatis materials\nMarija Šimaņska (dz. Tarvida, 1922–1995) dzymuse Daugovpilī, juos tāvs beja burtlics. 1935. godā beiguse Daugovpiļs 13. pamatškolu ar pūļu vuiceibu volūdu, 1940. godā pabeidze Daugovpiļs 2. gimnazeju. Īstuoja dorbā provizora Vikentija Zelenska aptīkā, kū īguojušuo padūmu vara nacionalizēja. Marija puorguoja dorbā par registratori poliklinikā i laboranti Daugovpiļs apriņča aptīkā. Vuocu laikā jei turpynuoja tī struoduot, nūsastyprynuoja gribiešona studēt par farmaceiti.\n1942. goda rudinī jei īstuoja Reigys Universitatis Kimejis fakultatē, tok gryutūs materialūs apstuokļu deļ piec vīna semestra atsagrīze Daugovpilī i turpynuoja struoduot aptīkā. Reizē īstuoja pūļu pagreidis organizacejā “Armia Krajowa” par sakarneicu. Tok vuocu gestapo jūs izsekuoja, 1943. goda Mariju arestēja i īlyka Daugovpiļs cītumā. Vāluok jū puorvede iz Reigys centralcītumu, kur struoduoja par medicinys punkta darbineicu. A 1944. godā jū puorsyuteja iz Štuthofys koncentracejis nūmetni (niulenejā Pūlejis teritorejā pi Baltejis jiurys). Piec atsakūpšonys Marija 1945. gods majā atsagrīze sātā i tymā pat godā atsuoce puortrauktuos studejis, 1948. godā absolvēja LVU Kimejis fakultati.\n1952. godā M. Šimaņska beja vīna nu tūs ratūs sīvīšu PSRS, kas dabuoja kimejis zynuotņu kandidatis grādu. Nu 1957. goda da pat myuža beigu zynuotneica struoduoja LZA Organiskuos sintezis institutā, jei beja instituta direktora vītneica zynuotniskajā dorbā. 1959. godā M. Šimaņska palyka par katalitiskuos sintezis laboratorejis vadeituoju, juos vadeibā institutā tyka izveiduota heterogenuos katalizis škola. Jei veice farmaceitiskuos ryupneicys pusproduktu piperazina i pirimidina īgiušonu, izstruoduoja heterocikliskūs savīnuojumu sintezis metodis, īvīse vairuokys katalitiskūs procesu metodis. 1975. godā M. Šimaņska aizstuovēja kimejis doktora disertaceju “Skuobekli i sluopekli saturūšūs heterocikliskūs savīnuojumu katalitiskuo sinteze i puovierteibu kimeja”, kas 1991. godā pīleidzynuota habilitātuo doktora grādam.\nSaraksteits 450 zynuotnisku rokstu, 5 monografeju, Marija ir 56 izgudruojumu autore. Eipaši atzeimejami profesoris organizātī Reigys simpozeji par heterogenū katalizi heterocyklu kimejā, redaktoris dorbs “Latvijas Ķīmijas Žurnālā” i “Latvijas Farmaceitiskā Žurnālā”, Latvejis Farmaceitu zynuotniskuos bīdreibys (1978–1994) i Baļtejis vaļstīs vīneiguo Katalizis kluba vadeišona. Jei ir sajāmuse Latvejis PSR Vaļsts premeju, (1965), S. Hillera, A. Kalniņa i D. H. Grindeļa medalis, piec nuovis – akademika G. Vanaga medaļa.\nNu 1992. gods leidz aizīšonai myužeibā 1995. godā M. Šimaņska vadeja Latvejis Pūļu savīneibu.\nEmīlija Gudreneice. Karteņa: publicitatis materials\nEmīlija Gudriniece (1920–2004) dzymuse Kaunatys pogosta Kromanu cīmā. Vuicejusīs Kaunatys pamatškolā, 1935. godā īstuojuse Rēzeknis Vaļsts školuotuoju institutā, itymā laikā īmeiļuojuse kimeju i fiziku. Ūtro pasauļa kara laikā Emīlija īsuoce kimejis studejis, viņ 1948. godā absolvēja LVU Kimejis fakultati. 1952. godā jei aizstuovēja kandidata disertaceju, 1961. godā – doktora disertaceju, kas nūzeimoj habilitātuos doktoris grādu, jei palyka profesore, nu 1978. gods – Latvejis Zynuotņu akademejis akademike. Da 1958. gods jei dociejuse Latvejis Vaļsts universitatē, bejuse Kimejis fakultatis dekane (1956–1958), nu 1958. gods suokuse pasnīgt Reigys Politehniskajā institutā, bejuse instituta zynuotnyskuo prorektore (1959–1961), izveiduojuse i vadejuse Organiskuos sintezis i biotehnologejis katedru (1963–1989).\nE. Gudriniece izveiduojuse 1,3-diketinu sulfuriešonys i nitriešonys metodi, pyrmuo suokuse veikt pietejumus par atjaunojamūs izejvīlu (rapšu eļļa) izmontuošonu biodegvīlys īgivē i puortikys ryupnīceibā par biodizeļa īgivis īspiejom Latvejā. Par furacilina sintezi i īvīšonu ražuošonā LPSR vaļsts premeja (1957) i G. Vanaga premejis (1972) laureate, P. Valdena medaļa (2001) i cyti apbolvuojumi. Juos zynuotniskais dorbs ir atspūguļuots vairyok kai 870 publikacejuos i autoraplīceibuos, sagatavuojuse 28 kimejis zynuotņu doktorus.\nNu 2007. gods Latvejis Zynuotņu akademejis i RTU Materialzynuotnis i lītiškuos kimejis fakultate īdybynuoja E. Gudriniecis bolvu kimejis školuotuojim i stipendeju studentim.\nE. Gudriniecis aizaraušona beja motosports. 1949. godā īsastuojuse sporta bībreibā “Spartaks”, 1949. i 1953. godā tykuse Latvejis PSR čempionis gūdā motosportā šosejā 350 cm3 klasē sīvītem. Vāluokūs godūs patics braukt ar sovu žiguli. Myužeibā zynuotneica nūguoje 2004. godā.\nValentīna Slavinska. Karteņa: V. Slavinskys personiskais arhivs\nValentīna Slavinska (1932) cālusīs nu Bierzpiļs pogosta. Vuicejusīs Leidumnīku pamatškolā, 1951. godā ar teicamom sekmem beiguse Bierzpiļs vydsškolu, 1956. godā – ar izcileibu Latvejis Vaļsts universitatis Kimejis fakultati. Jau studeju godūs jei ar aizrauteibu dorbuojusīs studentu zynuotniskajā bīdreibā i profesora Grīnšteina vadeibā veikuse vairuokus pietejumus organiskuos sintezis laukā i, sintezejūt vairuokus savīnuojumus, izstruoduojuse jaunu dinitrodinezofurana īgivis metodi.\n1957. godā V. Slavinska suokuse struoduot niule kai nūorganizātajā Organiskuos sintezis institutā. Juos pietejumi bejuši i kimejis teorejā, i praktiski izmontojami – medikamentu ražuošonā, lūpbareibai, kruosu i laku ryupnīceibā i cyti. Par vīnu nu vierteiguokūs atkluojumu var saukt furfurola īgivi nu cysu i cytu laukkūpeibys atkrytumu, i juo izmontuošonu automašynu kruosu i laku ražuošonā.\n1962. godā aizstuovāta kandidata disertaceja par maleinskuobis anhidrida īgivi nu furfurola i ciklopentadiena. Par ituos metodis īvīsšonu Reigys Laku i kruosu ryupneicā jei sajēme Vaļsts premeju. Bet zynuotņu doktora grāds dabuots 1976. godā – aizstuovāts pietejumu cykls par heterocikliskū i cytu savīnuojumu katalitiskys oksidiešonys kinetiku i mehanismu. Nu 1992. gods – habilitātuo kimejis zynuotņu doktore. Praksē svareiguokais ir pietejums sadarbeibā ar ryupneicys “Biolar” darbinīkim par reagenta piperidina īgivi. Pādejūs godūs izstruoduota zuoļu – enalaprila maleata sintezis tehnologeja.\nNu 2003. goda V. Slavinska ir vaļsts emeritātuo zynuotneica, ir pīsagrīzuse rakstnīceibai. Daži nu juos dzejūļu publicāti ari “Vadugunī”. 2019. godā Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdeve juos eseju i dzejis gruomotu “Laiks”.


Suga FAO kods: FAT\nit Vongola del Pacifico [Paphia textile sinonīms Paratapes textilis]\nAvots: Palomares, M.L.D. and D. Pauly. Editors. 2018. SeaLifeBase. Paratapes textilis (Gmelin, 1791)


“Volūdys vaicuojums”. Pyrmais i ūtrais raidejums - lakuga.lv\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam pyrmūs raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2013. goda februara numera.\nŠudiņ “Volūdys vaicuojumā” kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.\nDūmoju, ka volūdys nūzeimeibys i vajadzeiguma lītys bīži tai eistyn var saprast viņ ekstremaluos situacejuos. Tod, kod ir “dabuots par golvu” – nu laika, nu cylvāku i poša sirdsapzinis.\nCikom tei volūda, volūdeņa ir kotru dīnu pīejama, sasnādzama – jei var liktīs kas nasvareigs, sprosts, ustobys koktā nūlīkams i, nadūd Dīvs, vēļ ar kuoju pasperams, voi cytim, lobuokim laikim pamatams.\nTai “da kaula” tuos vierteigumu izjiut viņ tod, ka nu rūku suoc sleidēt pādejī dzeipureiši īspiejai runuot sovā dzymtajā mēlē, kod gribīs i nav kam vaira pasaceit: “Parunoj ar mani latgaliski!”\nLatgolys Radejā taidam pesimistiskam redzīņam, saprūtams, nav vītys, jo te apleik tik jauni cylvāki struodoj, ka volūdai, volūdeņai par jim viņ prīcuotīs. Tys gon nanūzeimej, ka ari te, vysim kūpā, mums nav juosavuica. Tys ir juodora, lai myusu volūda teiruoka i skaneiguoka palyktu ar kotru jaunu dīnu, ar kotru jaunu raidejumu.\nKas tod mums, latgalīšu volūdys runys i rokstu lītuotuojim, byutu svareigi, lai mes pasauļa viejūs naizkaiseitu sovu nu vacuoku i vacvacuoku montuotūs gora duorgumu?\nPrūtama līta, vysu pyrma mums vajag runuot sovā dzymtajā mēlē. Na veļti tautys dzīsme soka:\nDzīdi poša sovys dzīsmis,\nAr tū šudiņ “Volūdys vaicuojums” ir izskaniejs. Paļdis par klauseišonūs!\nŪtrais raidejums (par vuordu golūtnem)\nI tai. Kū tod mums byutu juosagloboj sovā volūdā i kas vysaidu viesturisku sakriteibu i īsajaukšonu rezultatā šudiņ, kai tautā soka, “jau sleid nu rūku uorā” i gaist nu myusu runys?\nParunuosim par taidu niu vysai aktualu vaicuojumu kai myusu vuordu golūtnis.\nPasaklausūt nu molys latgalīšu runā,bīži var dzierdēt sokom: muojas, kuojas, navys muojis, kuojis, lobas golvas, navys lobys golvys, zaļas lopas, navys zalis lopys, Muoras zeme, navys Muorys zeme i.tt.\nNu kuo itei naskaidreiba ar golūtnem? Prūtama līta – nu raksteibys. Jo varakļuonīša, veiskupa, volūdnīka, vīna nu latgalīšu rokstu volūdys ortografejis nūteikumu sastuodeituojim Pītera Stroda laikā latgalīts varēja raksteit, pīm., jau mynātū vuordu mōjas (ar golūtni -as), a pruotā i runā paturēt ūtru – mōjis (ar golūtni -is), jo jis labi zynuoja sovys volūdys golūtnis, tod juoatzeist, ka šudiņ itei situaceja ir cīši mainejusēs.\nLelais vairums cylvāku niu runoj tai, kai stuov raksteits. Par tū pādejais laiks ari raksteibā atsagrīzt pi sovu golūtņu, lai tuos saglobuotu. Tys ari ir vīns nu tim jaunajim papyldynuojumim, kū īsoka myusdīnu volūdnīki i kū sovā laikā ari veiskupa Pītera Stroda ortografejis komisejis daleibnīki beja paredziejuši kai nuokūtnē rysynojamu vaicuojumu.\nVīneiguo vīta Latgolā, kur izlūksnēs runoj golūtnis (-as, -es – muojas, kuojas; zemes,\nsaimes) ir Zīmeļlatgola (ap Bolvim, Viļaku), bet normātajai latgalīšu rokstu volūdai par pamatu ir jimtys centraluos izlūksnis, kuruos runoj ap Rēzekni, Varakļuonim, Preilim.\nAri veiskupa Pītera Stroda ortografejis komiseja paredzēja raksteibā i, pats par sevi saprūtams, myusu runā saglobuot golūtnis (-ys, -is – muojis, kuojis, golvys, lopys; zemis, saimis, laimis), deļtuo ir pādejais laiks “padūt jom rūku” i atgrīzt juos myusu vydā.\nPar tū drūši saceisim kai dzejneica Emileja Kalvāne: “Sovys sātys pagaļmeņā\nbārzu sateiku kai draugu…”\nAr tū šudiņ “Volūdys vaicuojums” ir izskaniejs. Paļdis, ka klausejotēs!


Virtuves piederumi un rīki: Kūku forma stikla. ar vāku 35*24*5.5cm 3.0L ar statīvu\nKūku forma stikla. ar vāku 35*24*5.5cm 3.0L ar statīvu


LaKuGa – Kolnasāta – 26.01.2013.\nLaKuGa 26. Janvars, 2013. gods Comments Off on Kolnasāta – 26.01.2013.\nViests nu Latgolys i par latgaliskū Latvejā, raidejumā gostūs grupa “Dabasu Durovys”, stuosts par 2013. goda geologiskū objektu Styglovys atsagumim, volūdys vuordneicā par “celim”.\nKarteņa: grupa “Dabasu Durovys”, LaKuGys arhivs\nATSLĀGVUORDI » 2013. goda geologiskais objekts, Dabasu Durovys, Kolnasāta, Roksts, Styglovys atsagumi


Raksts publicēts: 2019.08.20. 08:57:48\n0.7629029750824 104(0) - 0.50991773605347 2022.01.24. 06:32 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=46965 ip: 172.70.134.148 usememcache: 1


15. A. 1045. 1130. V. Z a c h a r s k a n o 70 g. v e c a D. P l a t a č a, O z o l m u i ž a s p a g. L a t v j u k u l t ū r a s k r.\nVīns nabadzīgs zemnīks, jau 60 godu vacs, ar sovu sīvu dzeivuoja vīnā cīmā, cytu reiz pavysam bez maizes? Vīnu reizi vecs dūmoj: "Kur te nūpelnīt naudas, ar kū dzeivuot? "\nAiz cīma par pus verstes beja nalels azars un cīši dziļš - navarēja nikas sasnīgt dybyna. Pīsacēļa vīnā reitā vecs agri, un nūguoja pasavārtu uz azaru. Daguoja vecs pi azara un veŗas, ka apleik azaram aug daudz kuorklu. Pajēmja vecs nazi, suoka plēst lyukus un peit viervi. Tymā pašā laikā izīt nu azara dziļuma valns ar rogim un asti. Valns vaicuoja: "Kū tu, vecs, te dori?"\nVecs valnam atbildēja: "Es peišu viervi tik garu, kab varātu sasīt vysu azaru un sagyut vysus valnānus."\nValns sasabeida un suoka prasīt veča napeit taidu viervi tzn pasajēmja aizmoksuot daudz naudas.\nVacais vecs ar itū beja mīrā. Valns nūsalaidja yudenī un par pus stundes laika izguoja otkon un iznesja pylnu maisu zalta naudas, un runoj zemnīkam: "Nu, vecs, turi sovu brili, es tyuleņ jū pībēršu ar zaltu."\nVecs nūjēmja nu golvas brili, un valns suoka bērt jam zalta naudu un pībēŗa pylnu brili. Vecs sajēmja naudu, atsavasaluoja ar vainu un nūguoja uz sātu. Valns otkon nūsalaidja yudenī. Vecs īt uz sātu cīši prīcīgs. Sātā jū satyka sīva un vaicoj: "Kur tu dabuoji tik daudz naudas?"\nVecs vysu izstuostēja.\nSīva juo palyka prīcīga, ka juos vecs taids gudrs un apmuonēja valnu. Nū tuo laika veči dzeivoj labi, vysa kuo jīm pītīks leidz pošai nuovei.


latgalīšu volūda Archives - Page 15 of 16 - lakuga.lv\nKolnasāta – 16.03.2013.\nSūļs iz prīšku\n15 Oktobris 2012\nAizvadeita pyrmuo seminara “Roksti!” dīna\nLatgolys latvīši i jūs volūda skaitļūs – tūlaik i niu\nPaziņuoti tautys skaiteišonys rezultati par latgalīšu volūdys lītuojumu Latvejā\nSabīdryskais pasyutejums juonūdrūsynoj ari laidīnim latgalīšu volūdā\nAtsaverūt iz Kulturys ministrejis reikuotū konfereņci Vuorkovā\n15 Juņs 2012\nCik latgalīšu volūdys lītuotuoju ir Latvejā? Tautys skaiteišonys dati\nAicynoj “Vosoruošona 2012”\n4 Juņs 2012


Tev tys juoredz! Blogeri nu Belgejis i Vuocejis īpazeist Latgolu - lakuga.lv\nTemys: Bjorns Troks, Pauls Ničke, Roksts\nAugusta dīnuos Latgolā gasteja Bjorns Troks nu Beļgejis, projekta “The Social Traveler” dybynuotuojs. Jis vīns pots ci kūpā ar cytim ceļuojumu blogerim izzynoj turisma vītys eipašā veidā. Sadarbeibā ar vītejom turisma organizacejom Bjorns ik dīnu sajam jaunus, īprīkš nazynomus izaicynuojumus, kas juoatrysynoj, izmontojūt socialūs medeju i atsauceigu cylvāku paleidzeibu. Izmontuot ceļvežus i maklātuojprogramys nav atļauts. Ceļuojumā iz Latgolu Bjornam pīsavīnuoja bloga “Passport-diary.com” redaktors Pauls Ničke nu Vuocejis.\nKūpš projekta uzsuokšonys 2013.godā, Bjorns ir puorvariejs izaicynuojumus vairuok nikai 50 turisma vītuos. Pīmāram, Austrejā nūorganiziejs tradicionalūs tautys tārpu fotoseseju, Italejā īsavuicejs makaronu gataveišonys nūslāpumus i Fraņcejā pīsadalejs viesturiskuos bruninīku ceinys apvuiceibuos.\nLatgolā Bjorns i Pauls paraudzeja tradicionalū latvīšu “sporta veidu” – sieņuošonu.\nThe result of only 1 hour forraging in a #Latgale forest. I was competing with @passportdiary Paul and sadly he beat me by 10 grams weight… ? The defeat was hard but it was a fair and honest mushroom battle… ? #DestinationChallenges with @enjoylatvia #LatviaChallenge #EnjoyLatvia #MagneticLatvia #Latvia\nA post shared by Bjorn Troch (@thesocialtraveler) on Aug 24, 2018 at 1:10am PDT\nĪpazyna mistiskū Čortoka azaru Aglyunys nūvodā.\nSadzīduoja i sadoncuoja kūpā ar folklorys kūpu “Rūtoj” nu Preiļu.\nAsūt Latgolā, juoparauga iteinis kulinarais montuojums, puišu aizdavums beja pagataveit buļbišnīkus.\nDādiņi, rēdiņi, latgalnieki.. – vysaidi latgalīšu apzeimuojumi Oktobris 14, 2020


Parduodu 1k. buta Ateities g. renovuotame name - Skelbiu.lt\n36568_ / 1148\nDĖMESIO! Skelbimo nr. 26401659 galiojimo laikas pasibaigęs.\tPanašių skelbimų galite rasti kategorijoje Butai.\nParduodu 1k. buta Ateities g. renovuotame name\nParduodu 1k. buta Ateities g. ( renovuotas namas, renovacija ismoketa, 5 aukstas, tvarkingas, 32 kv.m. be balkono, virtuve 9.48 kv.m, mazi mokesciai) Kaina 21600 EUR. Tel. 864601065\nRakinama laiptinė, su sandėliuku, tualetas ir vonia atskirai, renovuotas namas, balkonas, Šaldytuvas, viryklė


Aicynoj dasasaceit pusaudžu nūmetnei “Sūpluok saimē 2021” (papyldynuots) - lakuga.lv\nTemys: Latgalīšu kulturys bīdreiba, Nūmetne "Sūpluok", Rogovka, Sūpluok saimē 2021\nLatgalīšu Kulturys bīdreiba izsludynuojuse dasasaceišonu pusaudžu (10–14 godi) dīnnakts nūmetnei “Sūpluok saimē 2021”, kas nūtiks nu 2. da 7. augusta Rēzeknis nūvoda Rogovkā. Dasasacejumus juosyuta da 19. juļa, viestej nūmetnis “Facebook” konts.\nKab pretendēt iz daleibu nūmetnē, bārnus aicynoj atsyuteit dorbu breivā tehnikā par temu “Muna saime”. Tys var byut zeimiejums, plakats, dzymtys kūks, literars teksts, video i tml. iz e-posta adresi supluok@gmail.com, nūruodūt vuordu, uzvuordu, telefona numeri, e-posta adresi.\nNūmetnis dorba grupa ir Evika Muizniece, Ilga Šuplinska, Ingars Gusāns, Māris Justs, Ēriks Zeps, Sandra Juste, Inga Vigule, vadeituoja Lolita Kivleniece-Kuzņecova. Projektu realizej Latgalīšu kulturys bīdreiba sadarbeibā ar Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogosta puorvaļdi. Pasuokumu finansiali atbolsta Sabīdreibys integracejis fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzeklim.\nNūmetnis vadeituoja Lolita Kivleniece-Kuzņecova par ituogods “Sūpluok saimē” nūmetni: “Myusu dīnuos pusaudžim ir svareigi na tik izaraut nu komunikacejis tryukuma i sūpluok pavadeit laiku dažaiduos aktivitatēs (byus sarunys, spēlis, taps fotosesejis, eiskinys, podkāsti, struoduosim ar sova īškejuo i uorejuo tāla veiduošonu, sasatiksim ar aizrauteigim nūvoda cylvākim), bet ari apdūmuot, cik svareigys latgaliskuos vierteibys ir maņ, munai saimei, munai i Latgolys nuokūtnei. Tys (i vēļ daudz kas nanūsauktais: nakts orientiešonuos i dažaidi pīdzeivuojumi) byus spylgts tovys vosorys nūtykums, atrūnams ci nu jauna īpazeistams nūmetnē “Sūpluok saimē”!\nTradiceju i kulturys montuojuma saglobuošonā pamatā tok ir tys, cik labi i interesanti prassim tū skaidruot jaunajai paaudzei, audzynojūt jūs par Latgolys kulturys i saimis vierteibu kūpiejim nuokūtnē.”\nPyrmuo radūšuo, muokslinīcyskuo i latgaliskuo nūmetne bārnim i pusaudžim “Sūpluok” nūtyka 2018. godā nu 6. da 17. augusta Rēzeknē, puļcejūt 32 dalinīkus, nu kurūs vairums beja nu Rēzeknis i Rēzeknis nūvoda. Nūmetnei nūsaukumā dūtais vuords “sūpluok” latvīšu literarajā volūdā nūzeimoj ‘blakus’, ‘līdzās’.


Voi myusim vajadzeiga LaKuGa.LV? - lakuga.lv\nAtlaidit par tik provokativu vaicuojumu viersrokstā.\nMaņ vysa pyrms ir juoprosa pīdūšona, ka nu augusta suokuma LaKuGa.LV ir palykuse naaktivuoka. Leidz tam vys jau ka raudzeju kotru dorba dīnu kaidu vīnu jaunu rokstu portalā davīnuot, bet pādejā laikā vairs navarieju tū paviļkt.\nKai visim labi zynoms i kai ite redzit, breivpruoteigais dorbs navar byut par pamatu ilglaiceigam dorbam i atteisteibai, deļ tam byus juorauga meklēt i atrast otkon jauni ceļi lai ari mozeņa, bet pagaidam leluokuo latgalīšu portala (lobojit, ja klaidūs) atteiteibai.\nLai itei viests nabyutu tikai pasažāluošona, davīnoju video nu vakardīnys Saeimys sēdes, kur diveji troki deputati nu Latgolys sovus zvārastus paceja latgaliski. Itais nūtykums pīvērse plašsazinis leidzekļu, kai ari juristu i politiķu interesi. Tai ka tuoļuok juostruodoj i vysmoz treju godu laikā itys vaicuojums beidzūt ir juoatrysynoj.