10. ʻĀbidah Parvīn : navān Sindhī kalāma.\n11. Muḥtarmah ʻĀbidah Parvīn : evergreen songs\n12. Jhūngāra T̤ālibulmaulā jo kalāmu, ʻĀbidah Parvīn jo āvāzu.\n13. ʻĀbidah Parvīn


Latvia Travel & Documentary Photography30/84\nRiga, Latvia. European Capital of Culture 2014. Sculpture panels on the 35m tall 'Freedom Monument' (Brivibas piemineklis), designed by Latvian architect Karlis Zale, dates from 1935. © Rudolf Abraham\nPhoto size: 17.0 Mpixels (48.8 MB uncompressed) - 5092x3348 pixels (16.9x11.1 in / 43.1x28.3 cm at 300 ppi)\nPhoto keywords: 1935, 2014, Baltic, city, Europe, European Capital of Culture, February, Freedom Monument, Karlis Zale, Latvia, Latvian, Riga, travel, UNESCO, World Heritage Site


Agonia i nadzieja. Literatura polska od 1918 - tom I - Piotr Kuncewicz - opinia o książce (3863145) - Lubimyczytać.pl\nAgonia i nadzieja. Literatura polska od 1918 - tom I /


Napagaisynuot sevi sarežgeitajūs laikūs - lakuga.lv\nNapagaisynuot sevi sarežgeitajūs laikūs\nTemys: A12, Jurs Gaigals, Žurnals "A12"\nRoksta autors: Skaidrīte Svikša\nMuokslinīks i tautysdzīšmu ilustrators Jurs Gaigals ir dzims 1931. gods 5. aprelī Rēzeknis apriņča Ružynys pogosta Kovaļovkys sādžā, kuru kai agruok ļauds sauce ari par Svikšu sādžu, partū ka jamā beja cīš daudz saimu ar itaidu pavuordi.\nGaigalu saimē beja treis bārni – Jurs kai jaunuokais dāls. Muote Anna beja šyvieja, kas sovu omotu beja montuojuse nu tāva Ignata Voitenoka, dzeivojūša Maltys pogosta Dzementovys sādžā. Poša tī beja dzymuse, auguse, školā guojuse. Jis beja savainuojs kuoju, palyka klybs, navarēja apstruoduot zemi i palyka par skrūderi. Jura tāvs Jezups – zemnīks, a muocēja ari amatnīceibys dorbus. Taiseja kūka diližansus – rotus, rogovys. Tāvs muocēja likt ari cysu jumtus. Saime dzeivuoja puortykuši, koč ari zemis plateiba beja nalela – viņ 6,5 ha. 1946. godā tāvs tyka apcītynuots i izsyuteits iz Sverdlovsku. Dreiž piec tam, 1947. godā, tī ari nūmyra soltuma i boda nuovē, partū ka nabeja sajiems muotis syuteituos puortykys pacenis, kū jei syuteja kas piec div nedēļu.\nTāva pīmiņai Jurs nu tāva sātys, nu vīneiguo palykušuo klāva myuru Kovaļovkys sādžā, beja pajiems akmini, kab nūvastu jū iz Liktiņduorzu. Tāva caltais klāvs tyka izmontuots kolhozu laikūs, a vāluok kaidā naktī nūjimts šifera jumts i nūvasts nazynomā vierzīnī.\nMuote ar bārnim 1946. gads 8. martā atstuoja lauku sātys i puorsacēle iz nalelu dzeivūkli Rēzeknē. Mama ar muosu struoduoja par šyviejom, J. Gaigals – vuicejuos. Juos palyka bez dorba, partū ka likvidēja Rēzeknis Patārātuoju bīdreibu, i ap 1950. godu Jurs, muosa Genovefa (1923) i muote dzeivuoja Reigā, kur paguojuse vysa J. Gaigala dorba dzeive. Jurs vuiciejīs Daugavīšu 1. pakuopis i Pūrmolys pamatškolā, Rēzeknis 1. vydsškolā, beidzs Latvejis Vaļsts universitatis Mehanikys fakultati. Piec studeju struoduojs vysaidūs Reigys uzjāmumūs. Struodojūt ryupneicuos, vokori bejuši breivi i J. Gaigals suocs apmeklēt gleznuošonys kursus. Palīkūšu īspaidu atstuojuši vacmeistari V. Purvītis, latgalīts V. Kalvāns. Autors sareikuojs nazcik personalizstuožu. “Cikom cyti struoduoja, es gleznuoju,” it kai sev puormazdams, muokslinīks vys saceja. Tok itū frazi piļneibā atspākoj fakts, ka aktivuok gleznuošonai pīsagrīzs 2000. godā, kod nūguoja peņsejā, koč jau vydsškolā jis zeimiejs karikaturys školys sīnys gazetom.\nDeveigu i vierteigu duovynuojumu J. Gaigals ir nūvieliejs Latgolys kulturviesturis muzejam, te tykušys i juo gleznys i zeimiejumi, latvīšu tautys dzīšmu ilustracejis, i foto i dokumentu kolekceja, kas niule ir Latvejis nacionaluo muzeju kruojuma sastuovdaļa. Sadarbeibā ar muokslinīku ir radeiti nazcik projekti muzejpedagogiskūs programu izveidē, pīmāram, “Talkas Latgalē” vizualais materials, muokslinīka ilustracejis tykušys izmontuotys ari Pyrmuo Latgolys kongresa symtgadis izstuodis “Pāri slieksnim” izgleitojūšuos dalis veiduošonai. Sovutīs Maltys Viesturis muzeja lapnums ir juo iz papeira kruosuos izlyktuos atminis par “Borovys tiergu”. Zeimeigs fakts: muokslinīks vysu myužu ir bejs Latgolys, Latvejis skaistuma īmyužynuotuojs, bet pādejuo juo īsuoktuo i napabeigtuo glezna – “Niagāras ūdenskritums”, kū piec mozmeitys Ievys atsyuteituos fotografejis J. Gaigals gribēja, bet vaira naspēja izgleznuot…, partū ka myužeibā devēs 2018. gods 18. augustā.\n“Napagaisynojit sevi itymūs sarežgeitajūs laikūs. Viņ tod nivīns jums nikuo navarēs puormest, ka byusit gūdeigi i pret sevi, i cytim,” sacejs J. Gaigals.\nJ. Gaigala pateišom viesturiskais zeimiejums “Borovys tiergs” ir izmontuots gruomotys “Maltas pagasts pētījumos un atmiņās” (2018) vyda vuokūs; zeimiejumā muokslinīks sevi īmyužynuojs kai puikaču ar baranku viertini koklā i sviļpaunīku, īmūt muotei pi rūkys. (Tālaini sovys atminis J. Gaigals aprakstejs dzymtajā – latgalīšu – volūdā, īguodys var laseit pīmynātajā gruomotā.) “Borovys tiergs” – kasnedelis tiergs, iz kurū saplyuda lauksaimnīki ar sovim ražuojumim nu plašys apleicīnis, tys beja vīns nu leluokūs apriņčī, apkolpuoja 6 pogostus. Tiergs nūtics catūrtdīnēs. 1939. goda vydā Rēzeknis apriņča pogostūs pastuovēja 15 cīmi, no kurūs viņ četrūs beja īreikuoti tierga laukumi. Vīns nu prīškzeimeiguok īreikuotūs atsaroda Maltys cīmā i juo īreikuošonai Maltys pogosta pošvaļdeiba izdavuse 2172 latus (olūts: “Latgales Vēstnesis”, 12.05.1939.).


Re: Par leitu!\nSyuteituojs: Jurs nu tiim poshim PEEC LIETUS <peeclietus_N@N_inbox.lv> (194.8.11.50)\nData: Pyrmūdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 2 dīnys 13 stuņdēs 13 mynotūs\nAtsaceišona iz: Par leitu! (ingrida_a@inbox.lv)\nPaldis par lobiim vordim!\nPilneigi pareiza duuma izskanjaa itimaa komentaaraa - mjas doram sovu djelu, bishkeit pavalkam leidza arii Latgolis vordu, ka kaids uzzina, ka esam nu Reezeknis. Ja kaidam pateik muzika i vordi - kaida starpeeba kaidaa voluudaa. Nu griushi miusim biutu dziidot tekstu latgaliski. As uzskotu, ka navaaga miusus saleidzinot ar tom grupam, kas speeleej autentiskuu muziku, dziid tekstus, tautasdziismis. Mjas tomeer speeleejam populaaruu muuziku, roku , i itiim stilim ir rikteigi speelis nuuteikumi. Nu labi - uztaisaasim mjas tekstu latgaliski, paliksim pareizstami, eksotiski priiksh tos publikis. Nu i toljok??? A toljok mjas biusim 1 dziismis grupa???\nPar diska izduushanu. Var jau biut, ka kaids var muisim paleidzaat izduut disku, bet mjas gribam, lai tis ir viineigi miusu materiaals , taidaa veidaa, kaidaa mjas juu duumom i jutam, a tis laikam nasakreit ar to cilvaaka duumom, kas piidovo izduushanu. Lols paldis par piidovojumu!\n(apsavārta 19 reižu)\n> Paldis par lobiim vordim! > Pilneigi pareiza duuma izskanjaa itimaa komentaaraa - mjas doram > sovu djelu, bishkeit pavalkam leidza arii Latgolis vordu, ka > kaids uzzina, ka esam nu Reezeknis. Ja kaidam pateik muzika i > vordi - kaida starpeeba kaidaa voluudaa. Nu griushi miusim biutu > dziidot tekstu latgaliski. As uzskotu, ka navaaga miusus > saleidzinot ar tom grupam, kas speeleej autentiskuu muziku, > dziid tekstus, tautasdziismis. Mjas tomeer speeleejam populaaruu > muuziku, roku , i itiim stilim ir rikteigi speelis nuuteikumi. > Nu labi - uztaisaasim mjas tekstu latgaliski, paliksim > pareizstami, eksotiski priiksh tos publikis. Nu i toljok??? A > toljok mjas biusim 1 dziismis grupa??? > Par diska izduushanu. Var jau biut, ka kaids var muisim paleidzaat > izduut disku, bet mjas gribam, lai tis ir viineigi miusu > materiaals , taidaa veidaa, kaidaa mjas juu duumom i jutam, a > tis laikam nasakreit ar to cilvaaka duumom, kas piidovo > izduushanu. Lols paldis par piidovojumu! > Ar ciinji, > Juris > PL menedzhers


Puorguojīnī iz “Olūtneicu” pīminēs partizanus i pastateis jaunu krystu - lakuga.lv\nPuorguojīnī iz “Olūtneicu” pīminēs partizanus i pastateis jaunu krystu\nKarteņa nu pasuokuma reikuotuoju arhiva.\nTemys: IIG Līdumnieki, Juoņs Vilcāns, Olūtneica, Oskars Smirnovs, partizani, puorguojīņs, Rūžupis veiri\nDzeivuotuoju iniciativys grupa (IIG) “Līdumnieki” 3. oktobrī 10.00 stuņdēs aicynoj pīsavīnuot puorguojīņam iz partizanu pīminis vītu “Olūtneica”, Preiļu nūvoda Rūžkaļnis pogosta Krīvu pūrā. Puorguojīnī iz pīminis vītu tiks ari nūnasts jaunais krysts.\n“Puorguojīņs ir publiskuo daļa IIG “Leidumnīki” projektam. Grupa pīsadaleja mozūs grantu konkursā “Iedzīvotāji veido savu vidi 2021”, kū organizēja nūdybynuojums “Viduslatgales pārnovadu fonds” i finansiali atbaļsteja tūreizejuo Vuorkovys pošvaļdeiba. Projekts dasaceits ar taidu mierki, kab izlikt nūruodis iz konkretu partizanu pīminis vītu – “Olūtneicu”. Itai vītai ir boguota viesture nacionalūs partizanu deļ, bīži viņ interesenti vītejim prasejuši ceļu, tok poši vītejī ir maļdejušīs,” stuosta Oskars Smirnovs, IIG “Leidumnīki” i folklorys kūpys “Rūžupis veiri” dalinīks, kai ari ituo projekta grupys vadeituojs.\n“Praktiski izreiz piec partizanu grupys, kas tī uzaturēja, nuovis, beja izlykts krysts, kū saryupēja vītejī – rodi, draugi, sābri, dūmubīdri. Latvejis naatkareibys laikūs tī pastateja lelu krystu, kas stuovēja leidz pat šai dīnai. Jamūt vārā, ka krysts sovu ir nūkolpuojs, IIG izdūmuoja, ka ir juonūmaina ari itys krysts. Jū izgataveja tepat, tok krysta pastateišona īsavylka – lai krystu dabuotu leidz “Olūtneicai”, jis ir juonas ar rūkom, na juonūvad,” skaidroj Oskars. “Vadūt uorā mežu, ir rodušuos miļzeigys risis, tik vīnkuorši iz tū vītu navar aizbraukt. Deļtuo puorguojīņs byus ar dareišonu – tuo laikā tiks īnasts ari krysts, kū paradzāts tamā pat dīnā pastateit. Tī niu ir sakūpta vīta, ir sataiseita guņskura vīta, nūteireits pīmineklis,” par pīminis vītu komentej projekta grupys vadeituojs.\nIr atrosts ari partizanu bunkurs, tok niu nu juo ir radzams tik škūrstyna gols, pats bunkurs ir aizbrucs. “Itymā puorguojīnī ir dūma īsuokt sarunys, veiduot jaunu dūmubīdru grupu, kuri varātu īsastuot par bunkura atjaunuošonu. Nūvodpietnīka i vītejuo cylvāka, viesturis puorzynuotuoja Juoņa Vaivoda savuoktajā materialā par Vonogu pusis viesturi var skaiteit, ka itys bunkurs tyka izveiduots 1945. godā, lai nacionalī partizani varātu tī dzeivuot. Bunkuru apdzeivuoja Juoņa Vilcāna partizānu grupa. Septeni nu grupys dalinīku tyka nūsauti mīgā, pasateicūt nūdeviejam Klimkānam. Vysi jū skaiteja par partizanu, tok beiguos izaruodeja, ka jis struoduoja VDK lobā,” pīminis vītys viesturē īsaver Oskars. “Olūtneicys” viesture ir bejuse cīši skaudra.\n“Itys puorguojīņs teik reikuots smukā rudiņa dīnā, apsaverūt daļu nu nūruožu, kurys ir gotovys, vēļ vīna nūruode tūp. Ilgi dūmuojom, kai izdareit tai, lai informaceju varātu skaiteit sevkurs, lai tys nabyutu materials, kurs koč kur īguļs. Mes raudzeisim pyrmū nūruodi, kas byus, īreikuot ar nūlosomu QR kodu. Puorejuos ir kūka zeimis ar nūruodem iz “Olūtneicys” vītu, juos varēs redzēt puorguojīņa maršrutā,” stuosta Oskars.\nProjekta grupys vadeituojs pīzeist, ka krysta nesšonai iz pīminis vītu ir simboliska nūzeime. “Krystu gribējom mehaniski izlikt, mes nikod nadūmuojom, ka tei krysta nesšona saīs kai eista nesšona.” Oskars vēļreiz dasaskar “Olūtneicys” viesturei – “nūsautūs partizanus izvylka uorā nu “Olūtneicys”, vylka leidz meža molai, tod vede pajiugā leidz Neicenīku laipom, puori laipom jūs puorvylka ar striči apsītu ap koklu, tuoļuok zyrga pajiugā vaduši tuoļuok, sakruovuši kravys mašynā, kas jūs vaduse tuoļuok, piečuok Leivuona tierga laukumā jī vairuokys dīnys atstuoti apsavieršonai. Redzīs – tei ir zeime, ka cik gryuši beja partizanu kermiņus dabuot uorā nu “Olūtneicys”, tikpat gryuši byus ari krystu nūguoduot iz pīminis vītu.” Jaunais krysts ir dīzgon lels – 4,5 metru augstumā.\nJaunais krysts. Publicitatis karteņa\n“Vysi cylvāki, kas ir iniciativu grupā, puorsvorā ir taidi, kas paaudžu paaudzēs dzeivoj itamā pusē i ir saisteiti ar itim nūtykumim. Puorguojīņs byus ar daudz i lelu dūmuošonu par tū, kas kotram ir Latveja, kas kotram ir svareigi, tiuleņ jau novembris – patriotisma mieness, i gribīs, lai tys krysts nav viņ izlykts i aizmiersts,” stuosta Oskars.\nNest krystu paleidzēs folkorys kūpa “Rūžupis veiri”, jim byus īspieja puorguojīņa dalinīkim dzīduot sovu repertuaru ar taidu jusšonu, kaida puorguojīņa laikā jim byus. Taipoš Oskars skaidroj, ka puorguojīņa garums nav lels, tys ir pīmāruots ari bārnim i tei byus lītdereigi pavadeita dīnys daļa.


Kurzeme Region Decks And Fences Latvia Classifieds Ads Kurzeme Region Decks And Fences Online Post Free Classified Ads\nHome > Latvia > Kurzeme Region > Decks And Fences\nKurzeme Region Decks And Fences Latvia Free Classifieds Ads\nKurzeme Region Decks And Fences Classifieds free ads, Latvia. Search or Browse online internet classifieds ads Posted in Kurzeme Region for Decks And Fences by other users.You can post an advertisement for Kurzeme Region Decks And Fences and advertise free Kurzeme Region Decks And Fences classifieds ads with photos to publish online advertisement placement.\nSaulkrasti, Drabesi parish, Sigulda municipality, Salaspils parish, Murmastiene parish, Inesi parish, Ludza, Cesvaines novads, Ventspils municipality, Valka District, Limbazi parish, Amatas novads, Kuldiga, Karki parish, Vecumi parish, Ozolnieki parish, Plani parish, Talsi District, Ikskile municipality, Viksna parish, Zilupe municipality, Medneva parish, Galgauska parish, Kursisi parish, Carnikavas novads, Saldus municipality, Rezekne District, Vijciems parish, Raunas novads, Feimani parish,


Vuorkovā apsaverama Bronislavys Caunys krystdyurīnī izšyutūs gleznu izstuode - lakuga.lv\nTemys: Bronislava Cauna, izstuode, izšyušona, Roksts, rūkdorbi, Vuorkova\nDa 21. maja Vuorkovys nūvodpietnīceibys muzeja klietī apsaverama Bronislavys Caunys izšyutūs gleznu izstuode, informej Vuorkovys nūvoda puorstuove Maija Pranevska.\nBronislavys Caunys (dz. Nautrānis) – izcylys rūkdorbneicys – izstuodis sareikuošona ir juos tyvinīku iniciativa, gūdynojūt jū 80 godu jubilejā, kas tyka svieteita 1. majā. Bronislava ir dzymuse, auguse i vysu myužu nūdzeivuojuse Vuorkovys nūvoda Rūžkolnu pogosta Cepļukūs (natuoli nu Arendolis). Bronislava pīdzyma kuplā zemnīku saimē.Nu bārnu dīnu ir pīroduse daudz struoduot, partū sovu dzeivi bez dorba navar īsadūmuot, tok rūkdorbus naskaita par dorbu, nu par atpyutu nu tuo. Pārņ Bronislava i juos dzeivisbīdrys Stanislavs nūsvieteja zalta kuozu jubileju. Dzeivisbīdra dzymtuo puse ir Vuorkovys pogosta Znūteni, obeji sasavāruši kaidā rodu saītā. Tai kai Bronislava dzymtajā sātā beja palykuse vīna ar slymu mamu, Stanislavs puorsacēle dzeivuot pi sīvys Cepļukūs. Saimē ir izaudzynuoti treis bārni: meita Biruta i div dāli – Einārs i Ilgvars. Puors prīcojās par 6 mozbārnim i jau vīnu mozmozbierneņu. Caunu saime dzeivoj kūpā ar jaunuokuo dāla Ilgvara saimi dzymtajūs Cepļukūs, “Nautrānu” sātā. Ilgvara meita Ilvija ir Vuorkovys vydsškolys folklorys kūpas “Vuolyudzeite”, kurei pīsadaleja izstuodis atkluošonā, dalineica. Baba cerej, ka kūpā ar tautys gora montom mozmeita īsavuiceis ari tautys godu symtim kūptū prasmi – ausšonu. Itūšaļt stuovi ir nadaudz nūlykti molā, tok dreiži tī otkon tiks lykti sovā īrostajā vītā i Bronislava varēs obejom mozmeitom īruodeit ausšonys pamatus.\nAizaraušona ar rūkdorbim suokusēs Amuļu školā, kur školuotuoja Kļavinska vuicejuse vysaidus rūkdorbus. Paraudzeits i dareits beja daudz kas, tok sirdei vystyvuokuo palyka ausšona i izšyušona. Prūtams, Bronislava soka, ka ausšona beja na tik aizaraušona, nu ari lela dzeivis napīcīšameiba – juos jauneibā nikuo navarēja nūpierkt, partū saimisteibuos audzēja vuškys, lynus; poši dabuoja drēbu izejmaterialus i poši tuos taiseja.\nŠkolā sajimtuos īmanis Bronislava vys vaira atteisteja i nav pamatuse nūvuorta da pošys šudiņdīnys. Jei pīlūceja pyuru i sev, i muosai; juos struodeiguos rūkys vysu laiku darynuoja kū jaunu: aude vysaidys sarežgeiteibys dečus, aude i izšyva goldautus, pologus, spylvynu kulis, dvīļus, dečeišus, tepikus – vysu, kas sātā beja vajadzeigs. Tok Bronislavys veikums skapūs daudz naīgula – saime kasdīnā tūs cīteigai lītuoja, kai ari jei naskaitamus dorbus deveigu sirdi ir duovuojuse tyvinīkim, draugim, kolegim i sābrim. Var tik apbreinuot juos struodeigumu i pacīteibu, partū ka, par pīmāru, agreimī dorbi ir radeiti vokorūs pi petrolejis lampys – piec gryutys dorba dīnys kolhozā. Jei izšyva na tik kryustdyurīnī, nu ari rišelje tehnikā, kas ir vysai sarežgeita i nav pa spākam vysim. Juos senejuokī rūkdorbi jau ir bejuši izstuodeiti nūvodnīku saītūs Arendolē, školuos, dorbavītys kulturys nomā i cytur, tok itūreiz izstuode ir veļteita tik izšyvumim, tamā var apsavērt krystdyurīnī izšyutys vysaida leluma gleznys. Itī dorbi ir radeiti naseņ. Gleznu izšyušonys shemys jai pyrms dažu godu atnasuse i paruodejuse siebrineica, kas struoduoja Daugovpilī rūkdorbu veikalā. Bronislavai cīši īpasatyka itaids izšyušonys veids – shemuos vyss pasaceits prīškā, tik juoapsabruņoj ar lelu pacīteibu i juobyut cīši viereigai. Nūdarbe nav vīgla, tok rezultats dūd naizsokamu gondarejumu. Bronislava gleznys izšyn ar dzeju. Gryuteibys mādz saguoduot dzejis īguode vajadzeigajuos kruosuos – ir gleznys, kuruom vajadzeigys pat 40 kruosys i nūkruosys!\nBronislavai sirdei tyva ir ari puču audzeišona. Apleicamī vēļ niu zyna stuosteit, cik skaistys gladiolys jei muok izaudzēt! Prūtams, ari cytys pučis ir mīlys i lūluotys, tūs kūpšonu, kai ari cytus duorzkūpeibys dorbus Bronislava, nasaverūt iz cīnejamū vacumu, vys vēļ dora ar lelu aizrauteibu i mīlesteibu.\nKartenis: Diāna Ābuoliņa i Helena Ērgle


V. Zacharska no J. Mičula Ludzā.\nSenejūs laikūs dzeivuoja treis zvejnīki, kuri giustēja zivis, puordevja un par tū dabuotū naudu dzeivuoja. Vīnu reizi zveinīki izvylka teiklu, vēl naizjēmja zivis itn puordevja teiklu ar vysim zivim. Taišņi tymā laikā kūpā ar zivim beja izvylkta duorga zalta vāza. Tys, kurs nūpierka teiklu ar zivim, pasacēja, ka itei izvylkta zalta vāza tagad pīdar jam par tū, ka jis jū nūpierka kūpā ar zivim. Zvejnīki nagrybēja atdūt ituos vāzas kupčam un nūguoja vysi pi kēneņa pavaicuot, kam pīdar itei izvylktuo zalta vāza: jim voi kupčam.\nKēneņš isklausēja zveinīku un kupča lyugumu, pasacēja: "Itei zalta vāza pīdar kupčam, par tū, ka jis pierka teiklu ar zivim uz sovy s laimis."\nKū darīt zvejnīkam, ka jau pats kēneņš runoj, ka zalta vāza pīdar kupčam? Jī atdevja itū vāzu kupčam, kupčs pajēmja itū vāzu, gribēja nest uz sovu sātu, bet nu lelys prīcys vāza jam izkrita nu rūku uz zemis un pataisējuos par jaunu dzeivu un skaistu meitu, kaidu navar ni posokā aprakstēt, ni izstuostīt. Kupčs veras, ka nu zalta vāzys pataisējās meita, jis nūsabeida, bet meita daskrēja pi jaunuokuo zvejnīka un suoka jū bučuot un stuostēt, ka jei byus jam par sīvu. Kupčam tyka žāl meitys un jis otkon nūvylka vysus pi kēneņa pavaicuot, kam pīdar itei meita? Atīt jī vysi pi kēneņa, ruoda kēneņam meitu un vaicoj, kai kēneņš jīm pasaceis. Kēneņš īraudzēja meitu un jei jam nu reizis patyka. Jis runoj: "Itei meita pīdar man. Es jū pats pajemšu par sīvu."\nMeita suoka praseit, ka jei grib byut jaunuokam zvejnīkam par sīvu, bet kēneņš pasacēja, ka jis nikam nadūs meitys, bet izmoksuos kotram lelu naudu. Vvsi zvenīki beja ar itū mīrā un taipat kupčs. Kai zvejnīki pajēmja nu kēneņa naudu un tai pat kupčs, vysi izguoja uorā un nūguoja uz sovu sātu prīceigi. Kēneņš īguoja pazavārtūs uz sovu leigaviņu - veras: tī nav meitys, bet stuov vacs pūds. Kēneņš sazadusmuoja un lyka izsvīst pūdu uorā un pasaukt pi juo tūs zvejnīkus un kupci, ka jī atdūtu jam naudu atpakaļ. Zvejnīki un kupčs atguoja un atdevja naudu kēneņam atpakaļ. Īt ji vysi uz sātu un lomuojas, veras pretim jūs izīt skaista meita un runoj: "Jyus nagribējīt manis pajemt, jyusim lobuoka nauda beja, bet tagad jyusim nav ni naudys, ni meitys."\nPasaceidama itūs vuordus, meita nūgaisa. Nu tuo laika zvejnīki nikod vairuok taidys laimis naredzēja. Vysu sovu myužu gon giustēja zivis, bet boguoti nabeja.


Izguojs jauns Valentina Lukaševiča dzejis kruojums “Pādi navā svāti” - lakuga.lv\nTemys: Cymuss, gruomota, Ilze Sperga, latgalīšu literatura, Pādi navā svāti, Valentins Lukaševičs\nRoksta autors: Kristīne Pokratniece\nIzguojs rakstnīka i literaturzynuotnīka Valentina Lukaševiča dzejis kruojums latgalīšu volūdā “Pādi navā svāti”. Tys nūslādz jau 2005. godā aizsuoktū tetralogeju “Ceļš”.\nKruojums “Pādi navā svāti” ir laikmeteiga, sadzeiviskū i metafiziskū sintezejūša dzeja, kurā, kai pīzeist pats autors, jis ir celinīks, kurš apsarunoj gon ar tim, kas brauc garum, gon ar tim, kas siež pīturā, jis daudz vāroj, bet cytu reizi vīnkuorši paskrīņ vysim garum. Taipat kai da šam, ari itymā kruojumā ir 108 dzejūli. Tetralogeju “Ceļš” 2005. godā aizsuoka dzejis kruojums “Kuozynda”, tai 2006. godā sekuoja “Vot taidi vot i batvini”, bet 2011. godā “Bolti burti”. Par kruojumu “Bolti burti” autoram daškierta Latvejis Literaturys goda bolva – “Speciālbalva – īpaši notikumi latviešu rakstniecībā 2011”.\nGruomotys redaktore Iļze Sperga: “Šaļtim ruodīs — par eisu i nazkas palyka napasaceits, niu juodasoka maņ pošai, skaiteituojam. Taida ite boltuo gruomota, kurā autors ar vīglim trīpīnim i puors vuordim zeimej malnboltys ilustracejis, a maņ pošai juodalīk kruosys, kab vyss atsadzeivuotu. A varbyut tī ir aforismi. A varbyut stuosti par dzeivi i ceļu. A varbyut paņteni deļ apsveikuma kartenis.”\nGruomota sagatavuota, pasasokūt Latgolys regiona atteisteibys agenturys, A/S “Latvejis vaļsts meži” i Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam.\nIzdeviejs SIA „Cymuss”, projekta vadeituoja Kristīne Pokratniece, maketa autore – Inese Krivmane.\nGruomotu var vaicuot latgalīšu gruomotu internetveikalā taiseitslatgola.lv, Daugovpilī – veikalā “o!Marta”, Rēzeknē – gruomotneicuos “Liesma” i “Zvaigzne ABC”, kai ari gruomotu veikalūs “Jānis Roze” vysā Latvejā.


gradi gradī, gredī, lat., V.: nhd. Schritte machen, schreiten, beschreiten, einherschreiten, zu Fuß gehen, gehen, herumgehen, einherziehen, marschieren, vorrücken, nachgehen, folgen, fahren, verfolgen, streben, übergehen, gängig sein (V.), im Umlauf sein (V.), tanzen?; ÜG.: ahd. faran B, Gl, gan MH, N, gangan Gl, MH, N, stapfon Gl; (show full text)


Grupai “Trešīs Ņutona lykums” videoklips dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim - lakuga.lv\nTemys: Guntis Rasims, muzyka, Ontonam Slišānam 70, Ontons Slišāns, Trešīs Ņutona lykums\nRokstu sagataveja: portals lakuga.lv sadarbeibā ar bīdreibu “Latgolys Producentu Grupa”\nŠudiņ pasauļam jaunu videoklipu atruoda grupa “Trešīs Ņutona lykums” – sataiseita video verseja dzīsmei ar Ontona Slišāna vuordim “Pi raja vuortu”, viestej grupys publicātuo informaceja.\nTai kai dzīsmis “Pi raja vuortu” teksts jimts nu Ontona Slišāna, kuram itūgod svieteitu septeņdesmit godu jubileju, erotiskuos dzejis kruojuma “Salve Regina” – klipā grupa raudzejuse akceņtēt diveju cylvāku tīkšonūs vīnam da ūtra i saplyusšonu vīnā gareigā i emocionalā vasalumā. Dzīsmis muzykys autors ir Guntis Rasims.\nVideoklipā fiļmiejušīs Daina Kudravska i Edijs Rancāns, sīnys zeimiejumu taisejuse Elīna Puncule, klipa režisore i operatore Viola Lapa, montažu taisejs Guntis Rasims. Klipa topšonys naradzamī lobī gareni – puorejuos grupys dalineicys Laura Kudravska, Sintija Augustova i Laura Viškere. “Trešīs Ņutona lykums” lelu paļdis par klipa topšonu soka veikala “DEPO” kruosu nūdalis darbinīkim par diskuseju i konsultaceju, Edija i Dainys saimem i Juoņam Kuzminskim par muokslys atbaļsteišonu – atļuovi zeimuot iz jūs eipašumim. Dzīsme “Pi raja vuortu” īraksteita “Bieržgaļa skaņu laboratorejā” (īrakstejs Guntis Rasims), dzīsmis mix i master – Nick Dawes, “La Source Studio”.\nGrupa “Trešīs Ņutona lykums” sovu darbeibu suokuse 2013. goda 18. septembrī Rēzeknē. Grupā muzicej pīcys mārgys nu Rēzeknis nūvoda – Laura Viškere, Sintija Augustova, Viola Lapa, Daina Kudravska i Laura Kudravska, bet grupys nūsaukums nav truopejīs najauši – “Trešīs Ņutona lykums” ir “darbeibys i pretdarbeibys lykums”, kas cīši truopeigi paruoda taišni grupys sīviškeigū byuteibu. Ituo goda rudinī grupa nūsvieteja sovu pīcu godu jubileju, par sevi pasasmejūt, ka pīcu godu vacums bārna psihologejā ir “pļuopuošonys i jautuojumu izdūšonys periods”, teikūt puorbaudeiti rūbeži. Tys asūt normals atteisteibys pūsmys, kas gon prosa lelu vacuoku pacīteibu. Grupa tik par itū nūsmej: “Augom!”. “Trešīs Ņutona lykums” itūs godu laikā jau ir sakruojuse gona lelu pīredzi kai vysaidūs jaunūs grupu festivalūs i konkursūs, tai ari pīsadalejuse Latgolā svareigajuos nūtikšanuos – festivalā “Muzykys Skrytuļs”, festivalā “Upītes Uobeļduorzs”, kai ari “Latgalīšu volūdys naktī”, atzeimejūt Latgolys kongresa symtgadi pārn.\n“Pi raja vuortu” ir catūrtais grupys videoklips – video versejis topušys ari dzīsmem “Muns/muna”, “Mozuo gūvs”, “Cuoleic” (DJ Guntix cover). Grupys jaunumim leidza dzeivuot var socialajā teiklā Facebook ite: facebook.com/tresis.nutona.lykums


LaKuGa sovim skaiteituojim pīduovoj tikt pi ituos gruomotys – viņ pareizi juoatbiļd iz konkursa vaicuojumim i juoatsyuta stuosts par sovim sātys kustūnim i jūs pīdzeivuojumim.\n1) Ar kaidu izruodi ituo goda suokumā Reigā gasteja Baļtinovys dramatiskais kolektivs „Palādas”?\n3) Kurā datumā itūgod nūtiks skotuvis runys konkurss „Vuolyudzāni”?\nGruomotā „Munā sātā” apraksteiti i izzeimāti mozys meitinis Īvys sātys kustūni: vepris Onupris, vucyns Kostyns, kačine Murka, suneits Krikseits i cyti. Bet kas dzeivoj Tovā sātā? LaKuGa aicynoj sovus skaiteituojus īsyuteit nalelu stuosteņu par kaidu sātys kustūni i juo pīdzeivuojumim. Stuostam kluot var dalikt karteņu voi zeimiejumu ar golvonū varūni, bet tei nav obligata praseiba i nikaidā veidā naītekmēs konkursa rezultatus, viņ dūs papyldu īskotu Tovā sātā i juos kustūņu dzeivē.\nBolvys sajims 2 pareizū atbiļžu autori, kuri byus īsyutejušs ari stuosteņus. Ka pareizi byus atbiļdiejuši vaira cylvāku, uzvarātuojs tiks nūsaceits lūzejūt. Pi gruomotom tiks ari tūs stuostu autori, kurūs LaKuGys žureja atzeis par lobuokajim. Interesantuokī stuosteni tiks publicāti LaKuGā.


GRĀFS MONTE-KRISTO. ESMU EDMONS DANTESS / ГРАФ МОНТЕ-КРИСТО. Я - ЭДМОН ДАНТЕС Pk 26.07.2019 19:00 Mihaila Čehova Rīgas Krievu teātris 10.50 - 30.00


Pogoda Dābar Khurd - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Indie Pogoda na dziś - Dābar Khurd\nAktualna pogoda, godz. 11:36 05:41 19:22\nDābar Khurd - pogoda godzinowa na dzisiaj\nDābar Khurd - pogoda godzinowa na jutro\nDābar Khurd - pogoda godzinowa na pojutrze\nDābar Khurd - pogoda godzinowa na\nDābar Khurd - archiwum pogody\nDābar Khurd - średnie temperatury\nLuty 18°C maks. 25°C min. 11°C\nNeri ki Dhāni\nKaralda Nimak Bar


centrifugal method of gold separation machines. centrifugal method of gold separation machines. centrifugal method of gold separation machines, process, The is the professional mining equipments manufacturer in the world, loed in China,India, along . 24/7 online. Get Price\nbiotite centrifugal fieldlibertyedu marcasite centrifugal field manufacturers of vacancies at gold one mine double roll crushers nickel vibratory separator Electrostatic Separator 911Metallurgist. Universal type Electrostatic Separator Electrostatic separation Biotite is separated from talc with an efficiency that is higher than the\nCentrifugal Gold Separator Machine. centrifugal machine for gold mine . centrifugal method of gold separation machines. centrifugal method of gold separation machines, process the is the professional mining equipments manufacturer in the chat with sales » reviews: mine crusher centrifugal separation of gold centrifugal machine for gold mine centrifugal gold separation machine as heavy


Artūrs Uškāns jubileju svieteis ar koncertu Rēzeknē - lakuga.lv\nMultimuokslinīks, muzikis-multiinstrumentalists, komponists, aranžātuojs, dzejnīks, folklorists, producents, etnoroka grupys “Laimas Muzykanti” liders… Tī nabyut nav vysi prīškvuordi, ar kurim raksturuojams Artūrs Uškāns. Sastdiņ, 5. novembrī, 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS muokslinīks aicynoj iz jubileja autorkoncertu “…ai pagaļi pa pakaļi…”, kurā pīsadaleis vairuokys latvīšu muzykys zvaigznis, informej koncerta producente Aija Eriņa.\nDzims Rēzeknē, par sovu dzymtū vītu vysod skaitejs Dyužgolu, vītu pi Rāznys azara, kur atsaroda dzymdynuotuoju sāta. “Pyrmuos bierneibys atminis maņ saistuos ar skotu nu dzymtuos sātys pogolma – Rāznys azars i Muokūņkolns tuolumā, azara ūtrā krostā. Nazy voi korektai saleidzynuot, nu, tai kai Rainis vysai dzeivei sasasmieļs saulis nu Tadenovys, tai maņ itys skots devs plotuma sajiutu dvēselei i gribiešonu radeit muzyku. Na bez tāva ītekmis, prūtams – jis beja fantastisks muzykants. Latgolys doba savīnuojumā ar tāva spālātū muzyku beja tys, kas veiduoja pasauļa redzīni vysai dzeivei. Nui, ari kopi puori ceļam… Tī nu mozūtnis raiseja eksistencialys puordūmys,” atguodoj muokslinīks.\nSasatikt ar Artūru Uškānu byus vareiba sastdiņ, 5. novembrī, 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS, kur ar koncertu “…ai pagaļi pa pakaļi…” tiks svieiteits muokslinīka 50 godu jubilejs. Skanēs daudzys zynomys i jaunys Artūra dzīsmis i tautysdzīšmu apdaris Īvys Akurateris, Olgys Rajeckys, veiru kūpys “Vilki”, bruoļu Puncuļu, etnografiskuo ansambļa “Vabaļis”, grupu “Patrioti.lg”, “Stage On” i fraņču muokslinīka Žiljēna Dišarī (Julien Dicharri) izpiļdejumā. Dzeivū pavadejumu dzīsmem koncertā nūdrūsynuos grupa “Laimas Muzykanti”, Sintija Šteinkopfa (klavīris), “Austrumlatgales stīgu kvartets” i kors “Ezerzeme”. Koncerts 2 daļuos.


Pogoda Dūlāwāla - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Indie Pogoda na dziś - Dūlāwāla\nAktualna pogoda, godz. 01:29 05:25 19:17\nDūlāwāla - pogoda godzinowa na dzisiaj\nDūlāwāla - pogoda godzinowa na jutro\nDūlāwāla - pogoda godzinowa na\nDūlāwāla - archiwum pogody\nDūlāwāla - średnie temperatury\nKwiecień 28°C maks. 36°C min. 20°C\nPematang Sijoman Lima


“Baraviki skripkoj, makaviki dancoj” – par sieņu nūsaukumim latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Sandra Ūdre, sēnes latgaliski, sieņs, sieņu nūsaukumi\nVoi zinit, kas ir grebēze, gūmeiza, žydauka, čygonka, pakass, skrimiļdzs, mašarnīks, vuškineica, vylka tabāks? Latgalīšu sieņu nūsaukumūs orientētīs nav vīgli, partū ka itūs apzeimuojumus attīcynoj iz vairuokom sienim i na viņ sienim. Kab tei byutu viņ lingvistiska problema! Kod tys pats vuords paīt iz ādamom i iņdeigom sienim, tys roda situaceju koč kū liktineigi sajaukt.\nKurys ir latgalīšu meiluokuos sieņs?\nViškausts tāluojumā “Ziernaits” nūsauc vasalu eili interesantu sieņu nūsaukumu: “..rudiņūs aug cīši daudz vysaidu sēņu: bārzlapes, makaviki, bakas, lōcines, skrimiļdži, pakaši, cyucines un pat baraviki, bet sevišķi tur daudz aug rudmīšu. Tōs tur var laseit un vest vazumim.” (“Latgolas Bolss”, 1958, nr. 503)\nPoetiskuok par sienim roksta Naktineica (Ilze Sperga) dīnrokstā “Vīnkuorši rudiņs, vīnkuorši Latveja”: “A vacys sieņs atkiust saulē. Bryunom golvom kai bejušuo laika zeimūgim mežmalī. Ite beja rudmīse. Ite beja bārzlape. Ite beja makaviks. Ite beja viļneiši./ A suņusieņs līleigi paceļ sovu boltū golvu – tī vīna, tī ūtra, tī treša. Bareņā, bareņā! Vysi bejuši, vysi guojuši. Suņusieņs puordzeivuos vysu. Aiz sovys speiteibys i dzeiveibys.” (http://naktineica.lv, 2008)\nSovutīs Ontons Matvejāns atmiņu tāluojumu kruojumā “Aizīt muna Asinova” (2001) sieņuošonys temai veļtejs atsevišku stuosteņu: “Sēņu un sēņōšonas prīks beja gona gars. Tys sōcēs jau gonūs, kod gūvis gar meža molu sōka ēst baravikus. Jōs tyuleņ tyka padzeitas nu sēņu vītas. Pyrmais vōkums uz sātu tyka atnasts krekleņā, jo cyta nikō pīmārōta nasagadeja pi rūkas. Turpynōjōs ar lōcinem, bakom, vysu krōsu bārzlapem, pakašim, rudmīsem un beidzēs sezona ar viļneišim. Lasejom tikai taidas sēņs, kuras labi pazynom. Par myusmerem tyka uzskateiti šampinjoni.” (38)\nVuordineicu materials paruoda, ka “grebēze” ir daudznūzeimeigs vuords, ar jū apzeimoj: 1) sieni vyspuor; 2) vacu sieni; 3) sevkuru baku voi konkreti a) Suillus bovinus, agruok Boletus bovinus – govju sviestbeka, b) Leccinum scabrum, agruok Boletus scaber – parastā bērzubeka, c) Leccinum niveum – purva bērzubeka voi d) Suillus flavidus – purva sviestbeka; 4) puornastā, neivojūšā nūzeimē navajadzeigu, cīš nūvolkuotu lītu (grabaža) voi 5) vacu sīvīti.\nKūpejais sieņu apzeimiejums latvīšu volūdā “sēne” ir aizgivums nu suomugru volūdu – lībīšu voi igauņu.\nTok tautysdzīšmu teksti paruoda, ka par kūpejū apzeimuojumu lītuots ari vuords “grebēze”: “Ļuk-ļukšam(i) vacais tāvs/ Iz sileņu grebēzēs;/ Nūļukšova, atļukšova,/ Nikuo loba nadabova”; “Vakaraiņ, vakaraiņ,/ Kam vakar(i) naatbrauci?/ Beja maņ(i) vaca sile,/ Vac’ grebežu pīsuoleita.”\nL. Mendrika “Lementarī mozim barnim ar bildem” (1921) vīnā aizdavumā nūsauktys četrys sieņs, kurys bārnim vajadzātu zynuot, – bārzlape, baraviks, grebēze i myusmere. Dūmojams, ka pyrmmuoceibys gruomotā nateik praseits smolki puorzynuot sieņu sugys i ar “grebēzi” vajadzātu saprast sevkuru baku (piec myusdīnu zynuotniskuos sieņu klasifikacejis, ari baraviki ītylpst baku dzymtā).\nMyusdīnu publicistiskūs tekstūs vuords “grebēze” teik lītuots puornastā nūzeimē, kai Naktineicys cykla “Sibira stuosti” dīnrokstā “Soltums. Zīma Sibirī i vacais Zenits”: Piļsāta kai vaca grebēze sovu nateireibu izsvīž tīpat aiz pakša. Solts snīgs i korsti palni, dyumi i mygla nu soltuma. Nazkas reizē krīvyskys kai nu gruomotu, nazkas zynoms jau nu dzeivis sātā i sovā dzeraunē.” (http://naktineica.lv/; 2009)\nVuords “gūmeiza” rodīs nu vuordu kūpys “gūvs meiza”, itū vuordu izlūksnēs attīcynoj i iz pļovys pučem, i iz vairuokom sienim, i puornastā nūzeimē tei ir ekspresiva neivojūša apsauka. Par gūmeizu teik saukta: 1) parostuo peipine (Leucanthemum vulgare); 2) teiruma iļzeite (Anthemis arvensis); 3) Suillus bovinus, agruok Boletus bovinus – govju sviestbeka; 4) Lactarius – rudmiese; 5) Agaricus – atmatene; 6) Tricholoma – pūkaine; 7) Suillus – sviesta beka; 8) Lactarius rufus – alksnene; 9) Paxillus involutus – kailā mietene; 10) naādamuos sieņs; 11) puornastā nūzeimē napateikams bezrakstura cylvāks.\nVolūdneica I. Ēdelmane pietejumūs par augu nūsaukumim pīzeist, ka puču nūsaukuma “gūvmeiža” variantus vysā Latvejis teritorejā pamatoj tys, ka peipinis i iļzeitis bīži aug i zīd ganeibuos, kur teik ganeitys gūvs. Specifiskuo smuorda deļ par gūvmeižu pyrma īsaukts augs Anthemis arvensis, tod tai saukts ari izskotā leidzeigais Leucanthemum vulgare. Pīmāram, Naujinē par gūvmeižu paruodeita Leucanthemum vulgare, a Leivuonā – i Anthemis arvensis, i Leucanthemum vulgare.\nSieņu specialisti dūmoj, ka lobys, gordys i vierteigys sieņs tauta taidā neivojūšā vuordā nasauktu. Latgalīšu kulturviesturis pietnīks L. Latkovskis rokstā “Sovvaļas augu nūsaukumi” par itom sienim soka tai: “Gūmeizas, sauktas ari gūvu meizas, gūvu meiži, ir sēņu suga, kas ir naizskateigas kai šlōpines ar glumim vērsim – capureitem. Bēržgaļa pogostā tos vēļ sauc par gūvu bakom, vocyski der Kuhpilz, botāniskais apzeimējums Boletus bovinus.” (“Dzeive”, 1969, nr. 94) Tautā lītoj ari parunu “glums kai gūmeiza”, i tys nikuo loba par apsauktū napasoka.\nI. Avotys raksteņā “Sēne, kura izpelnījusies vislielāko uzmanību” atrūnams, ka par gūmeizom sauc ari sieni Paxillus involutus, sieņuotuojus aicynoj nalaseit ituos iņdeiguos sieņs, koč agruok jū naviņ par beistamu nav skaitejuši, pat vierteigu. (“Dabas un vēstures kalendārs 1997”)\nAr bīžu ituo ekspresivuo vuorda lītuojumu puorsteidz I. Spergys stuosti: “Kū taids zyna nu dzeivis. Sīvītei vajag rikteiga veirīša, na itaida gūmeizys – bārna sataisa, a piec lykuma nūkuortuot najādz. Ni jis dareituojs, ni klāva mieziejs. Tik tei leluo izanesšona.” (“Marabeju kolns”, 2014) “Kai ta nav. Zam smierts jei poša beja leluo manaška, sēdēja prīškys beņčūs kai gūmeiza, tok ni juos Dīvam vajadzēja, ni čortam. Nūdzeivuoja až da symta godu. Vysi valna Brežnevi myra i apmyra, kab jūs bess paruovs, a itei dzeiva i izasliejuse kai svece, leluo puotarneica.” (“Jubileja”, 2018) “Taids puiss beja! Malnys ūsys, moti viļnim viņ, viļnim viņ. Kai balā kuoju dacierta, až muzykanti podlēce i suoce spēlēt skaļuok. Lobu lobūs meitu izalaseit varēja, nā, pajēme nazkaidu pūra gūmeizu.” (“Stuosts par suneiti”, 2014)\nŽydauka/ žydauceņa (Cantharellus cibarius)\nIz itū vuordu nu sieņu pretendej tikai vīna – gailine. L. Latkovskis rokstā “Gailine, gailineite” par jū soka tikai lobuokūs vuordus: “Gailine voi gailineite ir pazeistama un ļūti īcīneita ādama sēne. Jei īvēreibas ziņā stāvēja ūtrajā vītā aiz baravika. Baraviki skaitējōs “kungu sēnes”, īspaideigi pēc izskota un gordi ēst. Baraviki skaitejōs storp sēnim kai karali. Gailineites beja nokūšajā vītā. (..) Tai ka šei sēne satur zynomas skōbes, tamā nikod naatsateista tōrpeni, cytas sēnes vacuma dēļ palīk tōrpainas. Tōpēc lykums šōs sēnes atļaun ēst. Uz tā pamata Latgolā šū sēni sauce par žeidu sēni, jo žeidi tōs laseja un ēde. Zynōtniskais nūsaukums tulkōjumā Cantharellus cibarius nūzeimoj “ādams dzeramais trauceņš.”” (“Dzeive”, 1984, nr. 157)\nDažuos izlūksnēs par žydaukom teik sauktys naktineicys (Centaurea cvanus). Juodasoka, ka agruok lītuotais vuords “žydi/žeidi” (i atlasynuojumi nu juo) ir neitrals etnonims i napauž nikaidu emocionalu attīksmi.\nČygonka/ čyguoneica (Cortinarius caperatus, Pholiota caperata, agruok Rozites caperata)\nSieņs latgaliskais nūsaukums nav originals, juos asociativu saisteibu, laikam deļ īraugameibys i spylgtuma, ar čyguonim paruoda ari cytys volūdys: koč voi angliski the gypsy mushroom ‘čyguonu sēne’; vuociski der Zigeuner ‘čyguons’, ari latvyski cirtainā čigānene.\nLatgolā par čygonkom sauc ari Lactarius necator (cūcene), bet laseit juos navajadzātu. Godu symtim Lactarius necator ir bejuse vīna nu īcīneituokūs sieņu suoleišonai deļ zīmys. Tok Suomejā i Zvīdrejā veiktajūs pietejumūs tyka nūskaidruots, ka ituos sieņs satur mutagenu kruosvīlu, lītojūt ituos sieņs vairumā, pasalelynoj īspieja saslimt ar viezi.\nVēļ ar vuordu “čygonka” apzeimoj ari vacu zīmys uobeļu škirni, ustobys puči ahimini (Achimenes), kai dzeļžaceļa apzeimiejums vuords īsavīss klaidys deļ – “čugunka” vītā.\n“Mašarnīks” ir rešuok lītuotais myusmeris apzeimuojums. Tok “мшарник” boltkrīvu volūdā nūzeimoj ar syunom aizaugušu pūru, a krīvu vuordineicos “мoшарник” apzeimoj kaidu sieni nu samtbaku dzymtys (Xerocomus). Te ir gadejums, kod svareigi ādamūs samtbaku i iņdeigūs mušmiru nūsaukumu sakriteibys deļ dažaiduos volūduos nasajaukt pošys sieņs.\nVolūdnīki i biologi ir vīnā pruotā, ka itys sieņu nūsaukums latvīšu volūdā īsavīss nu krīvu “моховик”, ar kū apzeimej vysu sugu samtbakys (Xerocomus). Latgalīši vuordu “makaviks” ari attīcynoj iz 1) samtbakom; tok vēļ iz 2) Suillus variegatus – priežu sviestbeka; 3) Cortinarius caperatus, Pholiota caperata – cirtainā čigānene; 4) Suillus bovinus, agruok Boletus bovinus – govju sviestbeka.\nPakass (Lactarius bertillonii)\nItū vuorda skaidruojumu atrast gryušuok, plašajā “Mīlenbaha-Endzelīna latviešu valodas vārdnīcā” itys vuords (nu Bieržgaļa) skaidruots viņ kai zynoma sieņs (EH II, 141). Valentīna Lukaševiča vuordineicā “Latgaliešu-latviešu vārdnīca” (2011) atrūnams, ka pakaši ir boltuos krimiļdis.\nSkrimiļdzs (Agaricus campestris)\nVuords “skrimiļdzs” ir vīnys saknis ar “krimiļdi”, taitod itai sienei vizuali vajadzātu byut leidzeigai pakašam. Dūmojams, ka “skrimiļdzs” ir tys pats, kas “skrimeļi” i “kremelde” “Mīlenbaha-Endzelīna latviešu valodas vārdnīcā” – lauka atmatene.\nSieņu gruomotuos jei atzeimuota kai vierteiga ādamuo sieņs, capama bez īprīšejis nūvuoreišonys, lītojama suoleišonai, mariniešonai. Augdama bīži veidoj rogonu riņčus.\nAri itū nūsaukumu attīcynoj iz nazcik sienim (dažys nu jūs jau ir pīmynātys augšuok): 1) Tricholoma equestre – parastā smiltene; 2) Suillus bovinus, agruok Boletus bovinus – govju sviestbeka; 3) Paxillus involutus – kailā mietene.\nL. Latkovskis atzeimoj, ka Tricholoma equestre sauktys ari par zirdzinem, a vušku vuordu storp sienim vēļ daudzynoj vušku pīpe (Polyporus ovinus, Albatrellus ovinus – parastā aitpiepe).\nVylka tabāks (Calvatia utriformis, Lycoperdon caelatum, Calvatia caelata, Handkea utriformis)\nItuo pyupača daudzī latiņu nūsaukuma sinonimi izskaidrojami ar tū, ka jū suokūtneji apraksteja dažaidi botaniki i īdaleja atškireiguos giņtīs. Interesanti, ka latvīšu literarajā volūdā itū pyupaci sauc par parasto zaķpūpēdi, a latgalīši jū atdavuši vylkam. Cikom pyupači aug, jī ir bolti i, cikom bolti, kai roksta sieņu gruomotuos, ādami, tok leluokuo prīca nu jūs bārnim ir jau sausam i gotovam izpert viersā i nūsavērt, kai nūkiup tymsi dyumi.\nL. Latkovskis rokstā “Sovvaļas augu nūsaukumi” (“Dzeive”, 1969, nr. 94) nūroda, ka itei vīgluo i sausuo masa seņuok lītōta škiļtovuos. Cytūs olūtūs par eistū škiļtovu materialu nūruoda naādamū Fomes fomentarius – eistū aba parostū posys pīpi. Škiļtovom par dereigu pīzeita ari sausa bārza pīpe (Polyporus igniarius) – parastā cietpiepe.


Kvarbatkys Avotiņos - lakuga.lv\nTurpynojam īsapazeit ar kvarbatku sātom-ledejom ceļa moluos. Itūreiz – šoseja A13 Rēzekne–Daugovpiļs. Meža īlūkā aiz Maltys cīma ir pazeistamais ceļmolys olūts, kur kotru dīnu daudzys pošmuoju i uorzemu mašynys pīstuoj, kab braucieji pīlītu butelis ar olūta iudini. Te ari atrūnam sātu zemis tūņūs ar bīzom lūgu kvarbatkom – “Avotiņi“, sātys saimineicai Melānijai Goršakovai jau 92 godi. Āka tyka īguoduota paguojušuo godu symta 50. godūs. Sāta iztureiga i pamateigi byuvāta, kai soka poši īdzeivuotuoji – nanūsytama sāta. Pyrmī saiminīki asūts bejuši tureigi, greidu lykuši nu bolku, na dieļu, zuodžejūt jūs iz pusem. Saiminīkim pateik lūgu kvarbatkys i, syltynojūt sātu, juos ar pītati saglobuotys, kab lūgu apmaļu izgrīzumi palyktu. Izzinim, ka paguojušuo godu symta suokuos, kod sātu cēle, apleicīnē budaunīki ar jim asūts sasacantuši, kam kūšuoki i sovpateiguoki, tai sovys prasmis reklamējūt i nūdrūsynojūt pasyutejumus.\nVyšku cīmā celi sasazoroj iz Dubnu, Kolupu i Ambelim. Ceļa mola Dubnys vierzīnī nazkod ir bejuse tierdznīceibys īla, kuramā dzeivuojuši i tierguojušīs žeidi. Piec tam sātys tyka puordūtys. Regīna Baltace izruoda sovu sātu, veikala tierdznīceibys lūgs te ir sasaglobuojs nu Pyrmuos Latvejis breivvaļsts laiku. Sātā asūte puormejuse lūgus i greidys, dīmžāļ kūšuos i gaumeigi grīztuos lūgu aplūdys vaira natyka izlyktys, nanūvērtēja i sadadzynuoja. Vysmoz pīcu sātu eilē puorejūs lūgus kūkgrīzumi rūtoj. Regīna gon vaira stuosta par sābrim – Kolupa īlā gondreiž sevkurā ūtramā sātā asūts aizguojuši myužeibā, bet jaunuos saimis iz teni dzeivuot naīt. Sāta byutu juoatjaunoj, bet kurs gon tū dareis? Meitai saime Gruzejā, dāls jau pensionars i dzeivoj Rēzeknē, kai dzeivuot laukūs, ka dorba nav? Struodoj jau viņ pogosts i škola. Nav lels pīprasejums iz sātu pierkšonu Vyšku cīma ceļa molā.


Izzynuoja Pušys pogosta viesturi, dobys i kulturys vierteibys - lakuga.lv\nIzzynuoja Pušys pogosta viesturi, dobys i kulturys vierteibys\n20 Apreļs 2012\nTemys: bruoleste, Kroma kolna, Puša, Roksts\n14. aprelī Pušā bīdreibys ,,Radio Randeņš” muzeja telpos nūtyka Ērika Škutāna fotoizstodis „Latgolys piļskolni Latgolys dobys ainovā” nūslāguma pasocīņs, kurymā ar cikom naformalys apvīneibys „Kroma kolna bruoleste” prezentaceju pīsadaleja ari Aleksandrs Lubāns i Ivars Logins.\nAleksandrs Lubāns Rēzeknis nūvoda Pušys Zundūs taisa 9.-12.gs. latgaļu cilšu kūka pili, kurū nūsauca par Kroma kolnu. Sovā prezentacejā Aleksandrs pastuosteja par dorbim, kas nūteik , par pīmāru, kulturys sferā. Bruoleste pīsadalejuse Vilnis Starptautiskajā gruomotu izstodē, Ludzys godatiergā, demonstrejūt senejū latgaļu ceinis mokslu. Itūgod teik planavuoti skaisti pasocīni Kroma kolnā – Kroma kolna piļs svātki 25., 26. augustā i Baltu vīneibys dīna 22. septembrī.\nPrīcej “Kroma kolna bruolestis” cylvāku pariotisms, entuziasms i aizrauteiba, ar kaidu jī nas latgaliskū sevī i leidzcylvākūs, gūdojūt Latgolys seņviesturi, volūdu, dobu.\n,,Radio Randeņš” muzeja apmaklātojim tei beja dzeiva Latgolys kulturviesturis , dobys vuiceibys i Latgolys mīlesteibys stuņde.\nPasuocīni boguotynuoja Pušys vokalais sīvīšu ansamblis,,Cīlavenis” i Īveņa Trimalnīce ar skaistu Latgolys dobys skotu albumu.\nSilvija Pīgožne, bīdreibys „Radio Randeņš” vaļdis prīšksādātuoja


Latgalīši trymdā – latgaliskuo gora uzturātuoji - lakuga.lv\nLatgalīši trymdā – latgaliskuo gora uzturātuoji\n8 Oktobris 2015\nTemys: Gunta Nagle, Latgaļu izdevnīceiba, Latgolas Petniceibas instituts, Leonards Latkovskis, Roksts, trymda, viesturis roksts, Vladislavs Luocs\nAutore: Gunta Nagle\nŪtruo pasauļa kara beiguos apmāram 120 000–140 000 Latvejis dzeivuotuoju patvārumu beja atroduši Rītumu zemēs. Ari vairuokys tyukstūšys latgalīšu, daļa nu kurim vāluok sevi sauce par latgalim, atstuoja dzymtū zemi. Latvju enciklopedejā saceits, ka 10 000 biegļu bejuši katuoli. Tai kai taišni Latgolā katuolicisms beja plašuok izplateits nakai cytvīt Latvejā, var pījimt, ka leluokuo daļa nu katuoļticeigūs biegļu beja latgalīši. Bet trymdys sabīdryskais darbinīks Bonifācijs Briška sovuos publikacejuos apgolvuojs, ka trymdā beja ap 7 000 latgalīšu.\nDzeive puori jiurai\nSuokumā latgalīšus i puorejūs latvīšus kūpeigā nalaimē vīnuoja pīdereibys sajiuta vīnai vaļstei, tautai i cereiba par breivu i naatkareigu Latvejis vaļsti, kurā atsagrīzt. Tūmār, nasaverūt iz kūpeigū pīdereibys apziņu, latvīšu tautys trymda nav bejuse vīnuota. Jau biegļu nūmetņu laikā latgalīši daudzvīt atsadaleja nu kūpejuos latvīšu sabīdryskuos dzeivis, īspieju rūbežuos veidojūt sovu sabīdreibu.\nLatvīšu trymdys puorstuovi beja dažuaidu zynuotniskūs i sabrīdryskūs organizaceju bīdri. Latvīšu inteligence puorsvorā puļcējuos ap izdevnīceibu „Daugava” Zvīdrejā, bet latgalīšu inteligence – ap Vladislava Luoča „Latgaļu izdevnīceibu” Minhenē, Vuocejā. Latgalīšu inteligence trymdā, piec volūdnīka Pītera Stroda īsacejuma, turpynuoja sevi saukt par latgalim, nūruodūt, ka latgali ir vīna nu senejuokom senlatvīšu tauteibom. Ituo vierzīņa puorstuovu īskotūs sovpus latvīšim latgali vysod ir bejuse tikai etnografiska grupa.\nTrymdys latvīšu uzskoti dalejuos vairuokūs vaicojumūs. Golvonūkuort par volūdu, raksteibu i dīvakolpojumu volūdu bazneicā. Vīni saceja, ka biegļu vydā ir gona katuoļu nu Zemgalis, Vidzemis i Kūrzemis, deļtam bazneicā byutu juolītoj latvīšu literaruo volūda, ūtri uzsvēre, ka bazneicā juoskaņ latgalīšu volūdai. Ari atškireigais redzīņs par viesturis koncepceju i Uļmana autoritaruo režima viertiejums tikai paplašynuoja plaisu storp latvīšu tautys puorstuovim trymdā.\nAtškireibys uzskotūs i redzīņūs natraucēja dorbu trymdys inteligencei. Dīnvydvuocejā aktivi dorbuojuos literati i sabīdryskūs organizaceju puorstuovi – Juoņs Klīdzējs, Leonards Latkovskis, Francis Murāns, Ontons Rupaiņs, Francis Teirumnīks. Tī beja ari gareidznīki i pošvaļdeibu darbinīki, kai Ontons Dzeņs, Aloizs Budže, kai ari cyti. Var saceit, vyss Latgolys zīds, kam vairs nabeja lamts īraudzeit Latvejis naatkareibys atjaunuošonu. Tymā pošā laikā Mikeļs Bukšs, vīns nu vāluokajim trymdys latgalīšu golvonajim intelektualim i ideologim, beja tics Zvīdrejā.\nVladislava Luoča veikums\nLabi zynoms – lai dybynuotu organizaceju, vajadzeigi harizmatiski ļauds, kas prūt pasnēgt sovys idejis. Trymdā Vuocejā taids beja gruomotu izdeviejs Vladislavs Luocs. Juo vadeituo Latgaļu izdevnīceiba beja nūzeimeiga latgaliskuos identitatis saglobuotuoja trymdā. Vladislava Luoča Latgaļu izdevnīceiba dorbuojuos Daugovpilī nu 1939. leidz 1944. godam. Piec Ūtruo pasauļa kara tū puorvede iz Rītumim, kur tei nu 1944. da 1954. godam dorbuojuos Neuetingā, bet nu 1954. da 1984. godam – Minhenē, kur plašuok izvērse sovu darbeibu.\nVladislavs Luocs skaiteja, ka par latgalīšu rakstnīku var sauktīs tys autors, kas roksta i publicej sovus dorbus latgalīšu volūdā, deļtam, juo vadeitajā izdevnīceibā publicēja dorbus tikai latgaliski. Itaidā ziņā jam roduos nasaskanis ar vairuokim rakstnīkim nu Latgolys – Juoni Klīdzēju, Konstantinu Raudivi, Robertu Mūku, Tadeušu Puisānu i cytim. Sovus dorbus jī izavēlēja publicēt cytuos izdevnīceibuos i dabuoja leluoku skaiteituoju atbolstu nakai latgaliski rokstūšī autori.\nLatgaļu izdevnīceibā izdeve gazetu „Latgolas Bolss”, kurā atkluoti kritizēja Kārļa Uļmana autoritarū režimu i politiku. Bet tū sovā laikā Latvīšu nacionaluos padūmis prezidejs nūsūdeja kai trymdys latvīšu sabīdreibys vīnuoteibys graušonu.\nNasaverūt iz idejiskom i materialom gryuteibom, Vladislava Luoča izdevnīceibys davums latgalīšu literaturys izdūšonā ir nanūviertejams. Leidz ar brošurom trymdā izdeve taidus fundamentalus dorbus kai Mikeļa Bukša „Latgaļu literaturas vēsture”, „Skices un dokumenti nu Latvijas tapšonas laikim”, „Latgaļu atmūda”, „Pret straumi”, Ontona Rupaiņa „Tauta grib dzeivuot”, kai ari cytys gruomotys.\nKūpumā Latgaļu izdevnīceibā izdeve 51 godagruomotu „Tāvu zemes kalendars”, apmāram 150 gruomotu, gazetys „Latgolys Bolss” 40 godaguojumus i „Latgoys” divus godaguojumus, žurnala „Dzeive” 38 godaguojumus, septeņus rokstu kruojumus „Olūts” i sešus zynuotniskūs kruojumus „Acta Latgalica”. Tys leluokā mārā tyka padareit, Vladislava Luoča fanatisma i energejis deļ. Seikuok īpasazeit ar Vladislava Luoča myuža guojumu i apsavērt Latgaļu izdevnīceibys izdūtuos gruomotys var „Vladislava Lōča latgaļu rakstnīceibas muzejā” Rēzeknē.\nTaipat Vladislava Luoča īrūsmē 1949. godā dybynuota pyrmuo latgalīšu sabīdryskuo organizaceja uorzemēs – „A. Jurdža fonds”. Tymā dorbuojuos ari Mikeļs Bukšs, Leonards Latkovskis, Alberts Spogis, Dimantu saime Amerikā i daudzi cyti. Vīns nu golvonajim fonda darbeibys mierkim beja izdūt gruomotys i periodiku latgalīšu volūdā.\n„Latgolas Petniceibas instituta” dorbs\nPietnīceibys jūmā trymdys latgalīšim dominēja sovys tautys paguotnys izzynuošona. Tuo sakarā nūzeimeiga beja „Latgolas Petniceibas instituta” dybynuošona, kur sovu īguļdejumu deve Bonifācijs Briška, profesors Leonards Latkovskis, Mikeļs Bukšs, Stanislavs Škutāns i daudzi cyti. Institutā dorbuojuos zynuotnīki nu Latgolys, kas struoduoja pi kruojuma „Acta Latgalica” veiduošonys. „Latgolas Petniceibas instituta” dybynuošona beja kai protesta forma pret latgalīšu viesturis, kulturys, literaturys izpietis ignoriešonu Padūmu Latvejā. Atkluošonys sapuļcē Mikeļs Bukšs asūt sacejs, ka instituta golvonais mierkis ir atspākuot oplomus apgolvojumus, kai ari radeit jaunus i lobuokus dorbus.\nPyrmuo „Latgolas Petniceibas instituta” atkluotuo sēde nūtyka 1960. goda 2. julī Indianapolē (ASV), i piec mieneša tū atkluoja Minhenē (Vuocejā). Suocūt dorbu, tyka izvierzeiti vairuoki aizdavumi sakarā ar vieturis, kulturys i etnografejis izzynuošonu, rokstu kruojumu izdūšonu, muzeju i biblioteku organiziešonu, kai ari izgleitojūšuo dorba veikšonu.\nInstituta vadeibu uzajēme profesors Leonards Latkovskis, kurs tymā laikā patvārumu beja atrads ASV, viceprezidents beja Mikeļs Bukšs Zvīdrejā, generalsekretars –Jezups Leļs ASV, taipat ASV leidzdorbuojuos Bonifacijs Briška i Alberts Spogis, kurs pošlaik sovā cīnejamā 90 godu vacumā dzeivoj Vuocejā.\nMinsterē Vuocejā tyka izveiduota „Latgolas Petniceibas instituta” biblioteka, kas ar Alberta Spoģa i viesturis doktoris Genovefys Barkovskys atbolstu tyka nūguoduota iz Daugovpiļs Universitati, kur biblioteka itūšaļt pīejama studentim i školānim.\nTrymdys latgalīši veikuši nanūviertejamu dorbu i īguļdejumu Latgolys viesturis izzynuošonā, volūdys i kulturys saglobuošonā, kai ari snāguši lelu atbolstu tautīšim Latgolā. Tūmār myusu dīnuos trymdys latgalīšu davums nateik pīteikūši akcentāts. Paguojušū godu Alberts Spogis svieteja sovu 90. jubileju, itūvosor Varakļuonu pilī nūtyka „Latgolas Petniceibas instituta” pyrmajam prezidentam Leonardam Latkovskim veļteits atceris pasuokums, itūvosor myužeibā nūguoja juo dāls Leonhards Latkovskis. Vēļ aizviņ latgalīšu sabīdreibys vydā nūteik diskusejis par pīminekļa pastateišonu Latgaļu izdevnīceibys vadeituojam Vladislavam Luočam. Tymā pošā laikā, kod teik stateiti pīminekli karalim i prīsterim, padūtys bolvys par gūdu vītejim gareigajim i sabīdryskajim darbinīkim, mes nadreikstim aizmierst par tim, kas Latgolys vuordu i volūdu turiejuši dzeivu plašajā pasaulī.\n14:00 Dzejis festivals “Prima Vista” @ Ciesis, tīšsaiste\nDzejis festivals “Prima Vista” @ Ciesis, tīšsaiste\nDec 4 @ 14:00 – 23:00\n“Prima Vista” ir storpautiskys literaturys i dzejis festivals, tys kotru godu nūteik Igaunejā, Tartu. Ituo gods festivala programu ar golvonū temu “Mozais pasauļs” (Mazā pasaule) 4. decembrī prezentēs ari Ciesīs. Dzejnīku i muokslinīku vydā byus[...]\n17:00 “Gūdi” Upītē @ Namaterialuos kulturys centrs "Upīte"\n“Gūdi” Upītē @ Namaterialuos kulturys centrs "Upīte"\nItuo goda 4. decembrī Namaterialuos kulturys montuojuma centrā “Upīte” byus Namaterialuos kulturys montuojuma svātki “Gūdi”, kurūs sveiks i gūdynuos cylvākus, kas atbolsta i veicynoj “Upītes kulturtelpu”. Taipoš byus ari starpdisciplinars koncerts ar vairuoku muziku apvīnuojumu[...]\n22:05 Ilzis Spergys kruojuma “Dzeiveib... @ Latvejis Radejis 1 eters\nIlzis Spergys kruojuma “Dzeiveib... @ Latvejis Radejis 1 eters\nDec 7 @ 22:05\nNu 7. da 11. decembra, kotru vokoru 22.05 Latvejis Radejis 1 eterā izskanēs pyrmī radejis lasejumi latgaliski – Ilzis Spergys kruojuma “Dzeiveiba” stuosti. Radejis lasejumu muokslinīcyskais vadeituojs ir Kristaps Rasims, bet stuostu klausamuos versejis golvonais[...]\nDec 8 @ 22:05\nJaunnedeļ izskanēs pyrmī radejis lasejumi latgaliski – Ilzis Spergys kruojuma “Dzeiveiba” stuosti\nJaunīši veiduos Latgolu kai ekonomiski spieceigu regionu. Atsavieršona iz dūmneicu “Es Latgolā 2042”\nGruomotys par divejom ar Latgolu saisteitom personeibom – Katrinu I i Juriju Nikulinu\nIlze Sperga. Seiki kūceni zīdēja\nViļakā padūs aplīcynuojumus par namaterialuo kulturys montuojuma vierteibys īkļaušonu Nacionalajā sarokstā\nTrešais seminars ceļā iz Latgolys kongresu veļteits ekonomiskim izaicynuojumim\nMuna vīta: pasavērt iz Naujini nu muokuļu augstuma. Saruna ar Olgu Kuzminu\nMuna vīta: Naujinis pogosta teritoreja viesturis laika grīžkūs


10 dzīsmis latgaliski par rudini - lakuga.lv\nTemys: "Brāļi un māsas", Ceidari, Dabasu Durovys, Ilža, Kārlis Kazāks, Latgales Dāmu pops, latgalian, latgaliski, muzyka, Roksts, Rudens, rudiņs, Sovvaļnīks\nAgruoks ci vāluoks, kruosainuoks ci palākuoks, bet rudiņs skaņ ari muzykā latgaliski. Itūreiz pīduovojam nūsaklauseit desmit dzīsmis latgaliski par i ap rudiņa temom, dzīsmis, kurymuos pīsaukts rudiņs ci juo pazeimis. Vasalys treis dzīsmis nu vysu desmit ir grupys “Dabasu Durovys” skaņdorbi – jī saīt lideri ituo godalaika nūskanis apdzīduošonā. Taipat, ka zinit vēļ kaidys dzīsmis, kuruos varātu likt ituo saroksta vydā, drūsai pīrokstit idejis komentarūs.\nMASKAČKYS SPIEĻMANI – JAU RUDIŅS TYVOJĀS\nDABASU DUROVYS – UOBELI KREIT\nBRĀĻI UN MĀSASS – GON DZALTONA KĻOVYS LOPA\nLATGALES DĀMU POPS – RUDIŅS SĪVĪTE\nDABASU DUROVYS – LAI JAU KREIT\nKAPĻI – RUDIŅA ZALTS\nILŽA – NU RUDIŅA DA RUDIŅA\nDABASU DUROVYS – OKTOBRIS\nSOVVAĻNĪKS – NANŪSABEIST!\nCEIDARI I KĀRLIS KAZĀKS – ZĪMEŅA


Latviešu Biedrība Spain - DigiZeus\nLatviešu Biedrība Spain\nThe Spanish Latvian Consulate offers support and guidance for Latvians in Spain, as well as networking for individuals and organisations that are seeking to learn more about Latvian culture and potential business opportunities in the Baltic state.\nWe designed and built the Consulate’s website which will soon be upgraded to become a fully-fledged multilingual website.\nYou can visit it here: Latviešu Biedrība Spain


From Old French viande, from Late Latin *vīvanda, alteration of Latin vīvenda, from the neuter plural form of vīvendus, from vīvere (“to live”). Compare English viand, also Italian vivanda.\n(meat): (France, slang) barbaque, bidoche\n“viande” in le Trésor de la langue française informatisé (The Digitized Treasury of the French Language).\nviande on Dictionnaire du Moyen Français (1330-1500) (in French)\nEnglish: viand (borrowed)\nRetrieved from "https://en.wiktionary.org/w/index.php?title=viande&oldid=50316297"


august 16, 2019, 9:32 16.08.19\nThis recipe is taken from "Īsakūd Latgolā", a program on Latvian Television exploring the culinary delights of the Latgale region in Latvia. Today's recipe is "kļockas", the crowning dish of any festive feast in Latgale.\naugust 16, 2019, 9:32\naugust 15, 2019, 10:05 15.08.19\nThis recipe is taken from "Īsakūd Latgolā", a program on Latvian Television exploring the culinary delights of the Latgale region in Latvia. With several rivers and hundreds of lakes, Latgale is particularly strong when it comes to the use of freshwater fish in its cuisine. This one has the benefit of not requiring any specific species - whatever you catch can go into the pot.\naugust 15, 2019, 10:05\naugust 14, 2019, 18:06 14.08.19\nThis recipe is taken from "Īsakūd Latgolā", a program on Latvian Television exploring the culinary delights of the Latgale region in Latvia. Today's recipe is festive black bread, which occupies the center of the Latgalian table on both special and everyday occasions. It's not the quickest or easiest recipe but anything approaching success will win you credit throughout Latgale!\naugust 14, 2019, 18:06\naugust 13, 2019, 13:29 13.08.19\nThis recipe is taken from "Īsakūd Latgolā", a program on Latvian Television exploring the culinary delights of the Latgale region in Latvia. Today's recipe has northern pike as its main ingredient, the most widespread fish in Latvian lakes and rivers, which can grow up to 150 cm in length and 35 kg in weight. Despite its fearsome appearance and reputation for being a bit bony, its flesh is delicious and it thrives in the blue lakes of Latgale - at least until it finds its way onto the end of a fisherman's rod and winds up stuffed in the manner below.\naugust 13, 2019, 13:29\naugust 13, 2019, 11:50 13.08.19\naugust 12, 2019, 17:38 12.08.19\nPotato maintains vegetable supremacy\naugust 12, 2019, 13:39 12.08.19\nThis recipe is taken from "Īsakūd Latgolā", a program on Latvian Television exploring the culinary delights of the Latgale region in Latvia. Today's recipe is Latgalian blood sausage (asinsdesa), which is sometimes called groat sausage (putraimdesa) because of the added barley groats.\naugust 12, 2019, 13:39\naugust 9, 2019, 11:00 09.08.19\nLatgalian recipes: "Murcovka"\nThis recipe is taken from "Īsakūd Latgolā", a program on Latvian Television exploring the culinary delights of the Latgale region in Latvia. Recipes don't get much simpler than this one.\naugust 8, 2019, 12:53 08.08.19\nLatgalian recipes: "Jobiki" with cream sauce\nThis recipe is taken from "Īsakūd Latgolā", a program on Latvian Television exploring the culinary delights of the Latgale region in Latvia.\naugust 5, 2019, 15:11 05.08.19\nLatgalian recipes: Condensed milk cake\naugust 5, 2019, 15:11\njune 21, 2019, 12:49 21.06.19\nfebruary 9, 2019, 10:32 09.02.19\nfebruary 9, 2019, 10:32\nseptember 6, 2018, 8:42 06.09.18\naugust 7, 2017, 12:11 07.08.17\nmay 13, 2016, 11:17 13.05.16


Aicynoj dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014” - lakuga.lv\nAicynoj dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”\nTemys: Boņuks, Boņuks 2014, Latgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks", Latgolys viestnīceiba Gors, Roksts\nSuokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2014”. 2015. goda 22. februarī bolvys padūs jau septeitū reizi. “Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spūdruokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā pārnejuo goda grīzumā. Bolvys aizsuocieji 2008. godā ir bīdreibys “Kukuži” i “Latgolys Producentu Grupa”, nu pārn Latgalīšu kulturys goda bolvys organiziešonā īsasaisteja Latgolys viestnīceiba GORS. Ituo goda bolvai pretendentu dasacejumi teik pījimti 20 nominacejuos, kas skar sabīdryskuos aktivitatis, muzykys i literaturys sferys.\nKas gods Latgalīšu kulturys goda bolvys padūšonys ceremonejā sasateik aktivuokī ļauds, kurūs darbeibys, dzeivis aicynuojuma i nūsadorbuošonys lauks ir latgalīšu kultura ci ar tū saisteituos atzaris. Kotru godu bolvu pasūšonys ceremoneja teik padareita boguotuoka ar latgaliskim muzykalim prīšknasumim. Īprīškejā ceremonejā iz skotivis kuope gon grupys “Bez PVN” i “DabasuDurovys”, gon projekts “Kapļi” i ari muzikis Kārlis Kazāks. “Boņuks 2014” pasuocīņa pyrmajā daļā īcarāts vēļreiz paruodeit oktobrī pyrmizruodi pīdzeivuojušū izvadumu “Francis”, kas veļteits īvārojamajam vaļstsveiram Fraņčam Trasunam. Iz apbolvuošonys ceremoneju kluotīnē ir gaideits kotrs interesents.\nAizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai “Boņuks 2014” elektroniska dokumenta formatā ci aizpiļdeita škārsteikla dasacejuma veidā Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2015. goda 15. janvara. Īsnāgtūs dasacejumus izvērtēs kompetenta žureja sovu sferu profesionaļu sastuovā.\nĪprīškejā reizē bolvys par padareitū, sasnāgumim ci aktivitati latgalīšu kulturā 2013. godā sajieme Latvejis Televizejis laidīņs “Cytaidi latviskais”, Latvejis Radejis laidīņs “Kolnasāta”, fotografa Māra Maskalāna foto projekts “Nagļi. LV 4631”, Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica, projekts “Kapļi”, grupys “Bez PVN”, “DabasuDurovys” i cyti, nu bolva par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā tyka padūta kordirigentei i muzykys pedagogei Terēzijai Brokai.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks 2014” nūtikšonu atbolsta Vaļsts Kulturykapitala fonds, Rēzeknis nūvoda dūme, Rēzeknis piļsātys dūme.\nŠkārsteiklā anketys var aizpiļdeit: http://ej.uz/Bonuks2014\nSasazynuošonai i vaicuojumim: bonuks@rezekne.lv\nNūlykums i vaira dazynuošonai: http://latgalesgors.lv/lv/latgaliesu-kulturas-gada-balva-bonuks\n“Latgalīšu Repam” byus ūtrais albums “Cyta dzela”, izlaiž video nu jaunuo albuma 11/03/2020


November 2020 - NewFuelsNewFuels November 2020 - NewFuels\nComments Off on Sveicīns Latvejis Republikas naatkareibas pasludynuošonas godadīnā!\nLatvejis Republikys proklameišonys godadīnā as vysiem novieleju, lai, nazaverūt iz sarežgeitū situaceji pasaulī, kotruos muojuos i kotrā ģimenī vaļdeitu mīlesteiba pret tyvinīkim i cīņa pret sovu valsti, teirū dobu i naizmārojami bogotū kultūru. Šudiņ kotrs loba vieliejums īzadadz kai zvaigzneite … Continue reading →