Pītera Gailuma pīmiņai - lakuga.lv\nKarteņa: Maijis Gailumys personiskais arhivs.\nTemys: Latgolys keramika, Pītera dīna, Pīters Gailums\nRoksta autors: portala lakuga.lv\nTī, kas Pīterdīnā īsagrīze “Podniekos” pi Maijis Gailumys, jau zyna par Pītera Gailuma pīmiņai īkuortuotū privatkolekceju i pīminekli Gailumu kopūs.\nKod pogolmā sastuojuši “Pīteru ryucīņa” daleibnīki ar sovim dzeļža rumakim i cyti gosti, Maija pat uzatraukuse, kur tei ļaužu jiura saleiškūte. M. Gailuma ir prīceiga, ka Pīters nav draugu aizmiersts: “Pīterdīnu asam sviniejuši, kūpš Pīters ir keramiks. Es taipat tuoļuok pīsaturiešu pi tuo, pi kuo es pīsaturiešu. Kod Pīters aizguoja, muontuojumā maņ palyka div darbneicys, treis virpys, div cepli. Pyrmū godu vyspuor nazynuoju, kū dareit. Ūtrā godā redzieju, ka juokuortoj saimnīcyskys lītys. Cepļus juokurynoj, lai mytrums jūs nadeformej. Nūjaukt? Bet tod i pogosta bārnim nūmetnē nabyus, kur pasajimt.\nNu kai tū cepli nakurynuosi Pīterdīnā? Pyrmū godu Evalds Vasilevskis beja pasajiems izkurynuot, bet mums gryuši guoja. Itūgod Uģis Puzulis pasajēme, nasaverūt, ka malnū cepli kurynuoja pyrmū reizi, vyss vīgli aizguoja, dūmuot, Pīters kluot stuovēja.\nNu vysu kastu, kas jaunajā darbneicā beja, sataisejom plauktu, kur salyku vysus Pītera pādejūs dorbus, kas sātā beja. Puorejī ir pa ļaudim. Ka ir gribiešona, var apsavērt juo privatkolekceju, reizē var pagūdynuot ari pīminis vītu Gailumu kopūs.”\nPīters Gailums beja eists rogovkīts, dzims 1962. gods 22. februarī Rogovkā. Vuicejīs Nautrānu vydsškolā, kai ari Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys Keramikys nūdaļā. Janinys Gribustis i Anitys Bernānis vadeibā tics pi pyrmūs īmaņu muola meiciešonā i virpuošonā. Vaicojūt ceļu iz tautys pūdnīceibu, struoduojs vysaidu Latgolys meistaru darbneicuos.\nPīters pīsadaleja vysaiduos izstuodēs Latgolā, puorejā Latvejā i ari uorzemēs. Vairuokys izstuodis sareikuotys kūpā ar sīvu muokslineicu i floristi Maiju Gailumu. Myužeibā devīs 1917. gods 15. janvarī Pīters beja eistyns Latgolys patriots, kurs vysod saceja, ka vyslobuok jiutās, runojūt latgaliski, kū ari raudzeja vysod dareit.


lakuga.lv: Dzīsmusvātkūs izruodeis Rēzeknis Tautys teatra komedeju | Latgales plānošanas reģions\nlakuga.lv: Dzīsmusvātkūs izruodeis Rēzeknis Tautys teatra komedeju\nFoto: Maija Upeniece\n6. julī 15.00 Dailis teatra Mozajā zalā tiks izruodāta Rēzeknis Tautys teatra komedeja latgaliski ar dzīduošonu i doncuošonu – Broņislava Vaļpītra „Patentēts inteliģents jeb kai Mikeļs precētīs gribēja”. Izruode ir īkļauta Dzīsmusvātku amatīrteatru programā.\nKū lai īsuok Mikeļs, kurs tik cīši gryb precētīs, nu izradzātuo ir cīma smolkuokuo mārga i par preciešonūs nimoz nadūmoj. Školys saimineica zyna saceit, ja preciešūtīs, tod tikai ar „inteliģentu personu”. Par paleigim i padūmdeviejim naivajam i paslynkajam, nu uzniemeigajam lauku puišam dasasoka gon Pabiru partejis vītejuos nūdali dybynuotuojs Misiņa kungs,gon veiklī tierguotuoji Abrams ar kundzi, gon cyti lobvieli.\nRežeja – Māra Zaļaiskalns. Lūmuos: Oskars Lustiks, Vija Dikule, Ināra Apele, Daina Sprice, Aldis Leidums, Guntars Kozlovskis, Kaspars Balodis, Ilmārs Deļs, Pīters Daugulis, Linda Lonska, Marts Dreļs, Armands Rancāns, Sandra Juste, Dace Visocka, Rasa Deksne.\nInformaceja nu: www.lakuga.lv


Vladislavs Kozlovs - Wikipedia\nVladislavs Kozlovs (born 30 November 1987 in Rēzekne) is a Latvian footballer, who currently plays for FK Liepaja in the Latvian Higher League.\nKozlovs joined FK Liepāja in January 2019.\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Vladislavs_Kozlovs&oldid=889326389"\nSK Blāzma players\nFS METTA/Latvijas Universitāte players


early maps - jamaica ; jamaica - maps - early works to 1800. (10)\nearly maps - jamaica ; jamaica - maps - early works to 1900. (3)\nThe Island of Jamaica Divided into its Principal Parishes with the Roads_H Moll\nMap of The Leeward Island\nLeeward Islands (West Indies)-Maps; Caribbean Area\nMap showing the easter part of Puerto Rico, the Virgin Islands and extends southeast to Guadelope


Škilbānu etnografiskajam ansambļam tūp videoklips - lakuga.lv\nŠkilbānu etnografiskajam ansambļam tūp videoklips\n10 Augusts 2016\nTemys: 3 karotes medus, folklora, Roksts, Škilbanu etnografiskais ansamblis, videoklips, Zīmeļlatgola\nJuļa beiguos eipaša šaļts beja Škilbānu etnografiskuo ansambļa dzeivē – tyka filmāts pyrmais etnografiskuo ansambļa videoklips, kuruo mierkis ir īmyužynuot ansambļa dzīduotuojis. Videoklips tūp dzīsmei, ar kurū suocīs ansamblis – “Es apsieju lynu dryvu”.\nVideoklipa filmiešona nūtyka 28. julī Rekovā, i tamā pīsadaleja vysys ansambļa ituos šaļts dzīduotuojis. Dzīsmis “Es apsieju lynu dryvu” video versejā tiks īmyužynuotys div dzīsmis versejis – i viesturiskais Latvejis Folklorys kruotivis īroksts ar dzīsmis teiciejis Rozalejis Slišānes pīsadaleišonu, i pārņ Balkanu dobys parkā īraksteitais ituos šaļts ansambļa dzīduotuoju dzīduotais variants, tai gūdynojūt vysu ansambļa darbeibys gaitu.\nŠkilbānu etnografiskuo ansambļa klipu veidoj studeja “3 karotes medus”, kurī veiduojuši daudzys latgalīšu muziku dzīšmu video versejis, taipat raidejumu cyklu “Sajūti Latgali!” i latgalīšu volūdys apvuiceibu video versejis. Ansambļa dzīduotuojom filmiešonuos beja jauna pīredze, ar kurū sīvys cīši labi i raitai tyka golā, viereigi sekojūt ari filmiešonys komandys nūruodem.\nVideoklips par Zīmeļlatgolys dzīduotuojom tūp projektā “Ziemeļlatgales tradicionālās dziedāšanas godināšanas svētki “Dzīdat, meitas, kū gadait!””, ar kuruo kulminaceju ituo gods 3. decembrī Rekovā tiks svieteiti Zīmeļlatgolys tradicionaluos dzīduošonys svātki – i videoklipa prezentaceja, i Škilbānu etnografiskuo ansambļa 35 godu jubilejs, i Zīmeļlatgolys dzīduotuoju sasatikšona i ari izdavuma “Škilbanu sīvas” izdūšona. Videoklipa radeišonu atbolsta Latgolys kulturys programa – Vaļsts kulturkapitala fonds i Latgolys Regiona atteisteibys agentura.\nTeksta i karteņu autore: Edeite Husare


Kolnasāta 7. novembrī - lakuga.lv\nTemys: Dzintra Iliško, Kolnasāta, LR1, myužizgleiteiba, Roksts\nParkū tik moz pīaugušūs turpynoj vuiceitīs? Tū telefona sarunā raidejums vaicoj Dzintrai Iliško, Daugovpiļs Universitatis Ilgtspiejeigys izgleiteibys instituta direktorei. Planavuošonys dokumentūs nūruodeits, ka da 2020. goda, zeimojās, pīcu godu laikā, izadūs panuokt, ka 15 procentu nu 25 – 64 godus vacajim cylvākim īsasaisteis myužizgleiteibā. 2012. godā taidu beja iz pusi mozuok – tik septeni procenti. Vaira nakai puse cylvāku nūruoda, ka nasavuica, partū ka tys ir puoruok duorgi. Kaida ir situaceja Latgolā?\nTaipat raidejumā apkūpuotys interesantuokuos atbiļdis iz vaicuojumu “Kai Latveju davīnuot Latgolai?”. Par tū raidejuma “Kā labāk dzīvot?” Rēzeknis specializlaidumā “Ideju teniss” runuoja Rēzeknis Augstškolys profesore Ilga Šuplinska, uzjiemiejs, tai sauktuo “Latgolys karūga” autors Māris Rumaks, žurnala “A12” rubrykys “Domnīca” vadeituojs Māris Igavens i Edeite Husare – Latgolys viestnīceibys GORS mārketinga vadeituoja. Vīna nu ideju – atvest iz Latgolu hipsterus.\nVuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par telefonu, kuļdinīku i tehnologeju atteisteibu, nu iz vaicuojumu “Kū Ontons Kūkuojs dūmuotu par atstorojūšū vesti, kas izvylkta juo pīminekļam mugorā?” sovā komentarā atbiļdēs rakstneica Ilze Sperga, kas otkon dasavīnoj “Kolnasātai”.


Tranzip day 21 - Ceļojumu somas / mugursomas - SOMAS, MAISIŅI, ČEMODĀNI - Prezentreklāma\nTranzip day 21\nArt. nr.: 12033502\nTranzip day 21" plecu soma, kas lieliski derēs ikdienas treniņiem vai brīvdienu izbraukumiem. Somai brezenta apakša vieglākai kopšanai, plata, atverama augša, priekšpusē kabatas, regulējama plecu siksna, rokturi un sānos kabata apaviem.


2008 Dabasu Durovys Lepetnīks | Muzyka\n2008. goda oktobrī izguoja latgalīšu rokgrupys „Dabasu Durovys” pyrmais myzykys skrytuļs ar nūsaukumu „Ļepetņīks”.\nAlbumā apkūpuotys 11 dzīsmis, nu kurom zynomuokuos ir „Bezpruotā”, „Vipingys blūzs”, „Piparmātru čajs”, „Maņ nav” i cytys.\nDzīšmu muzykus i tekstu autori ir grupys muzykanti Arns Slobožaņins, Juoņs Veliks, Egils Kulmanis, a dzīsme „Soldons leits” radeita sadarbeibā ar Latgolys jaunū aiļinīku Oskaru Orlovu (Raibīs Suņs).\nMuzykys skrytuļs „Ļepetņīks” tyka izlaists, kab veicynuotum latgalīšu jaunuos rokmuzykys pīejameibu Latvejis i pasauļs muzykys apritē, lai aktualizātum latgalīšu volūdys daudzveideigu lītuojumu i lai raiseitum jaunīsu interesi par radūšajom izpausmem muzykā.\nGrupys „Dabasu Durovys” muzykanti stuosta, ka grupai skrytuļa izdūšona ir kai logisks pīturys punkts radūšajā darbeibā. Arns Slobožaņins stuosta, ka klausūtīs albumā izdūtuos dzīsmis, klauseituojs varēs dzierdēt, kai grupa ir izaugus diveju godu laikā.\nAlbuma dzīsmis īraksteitys „Rīgas Skaņu ierakstu studija” i „Latgolys Radejis” īrokstu studejā laikā nu 2006. da 2008.gadam. Albuma miksu i māsteringu veice Armands Treilihs.\nGrupys „Dabasu Durovys” muzykys skrytuli „Ļepetņīks” izdūd „Latgolys Producentu Grupa” ar Vaļsts Kulturkapitala fonda Latgolys programys, Latgolys Regiona Attīsteibys agenturys, Latgolys Regiona Turisma asociacejis i Aglyunys Turisma informacejis punkta, park hotel „Latgola” restorana „PLAZA” i kluba „Depo” atbolstu.


SS.COM Rotaļas, šūpoles - Dažādi, Cena 33 €. Монокуляр ''Bushnell'' 16 x 52 с Доставкой лежит внимание объявлением. - Sludinājumi\nNosaukums: Bushnell 16x52 Монокуляр\nIzdrukāt Datums: 18.07.2021 14:08


Coronavirus Latvia | Confirmed Cases | Statistics | Percentages | Koronavīruss Latvija\nCoronavirus Latvia | Confirmed Coronavirus Cases | Statistics | Percentages | Koronavīruss Latvija\nLatvia 1174 31 2.6\nLatvia 1926542 1174 0.1\nUpdated Tuesday, July 14, 2020 22:41 GMT\nCoronavirus Latvia | Confirmed Coronavirus Cases | Latvia Coronavirus Statistics | Latvia Coronavirus percentages | Coronameter Latvia | Koronavīrusu statistika Latvija. Apstiprināti koronavīrusa gadījumi Latvijā, procentos. | Koronavīruss Latvija | Koronavīruss Visu Latviju | Metrics updated daily online


Burnasa svātki Preiļūs - lakuga.lv\nTemys: burnass, etnografeja, Iveta Seimanova, Latgolys etnografiskuo viestnīceiba, Preiļi, tautystārps Latgolā\nPreiļu Golvonajā bibliotekā 29. oktobrī nūtiks burnasa aba zīmys vadmolys mieteļa svātki. Burnasu atdarynuojuse tautystārpu meistare Iveta Seimanova. Juo tapšonys stuosts ir pylns najaušeibu i sakriteibu, portalam lakuga.lv atzeist I. Seimanova.\nIveta Seimanova nupat kūpā ar dūmubīdrim nūdybynuojuse bīdreibu “Latgolys etnografiskuo viestnīceiba”, kurys mierkis ir saglobuot i popularizēt nūvoda etnografiskū montuojumu. Ivetys dorbs pi Latgolys tārpu atdarynuošonys aizasuocs jau seņuok, pārņ jei prezentēja divejus Latgolys tārpus – 19. godu symta Vydsmuižys sīvys tārpu i latgaļu sīvītis arheologiskū tārpu, kas datejams ar 10. godu symtu. Jau darynojūt Vydsmuižys sīvys tārpu, kū Iveta poša sauc par Vydsmuižys Annužu, rodusēs dūma, ka tārpam vajag ari “zīmys kuortu”. Nu suoku jei acs matuse iz Preiļu burnasu aba zīmys mieteli nu vadmolys. Tok konsuļtejutēs ar specialistim, dūmu atmatuse, jo mieteļam bejuse vajadzeiga bryunūs vyšku vylna, kuru myusu dīnuos nikur navar dabuot. Par tū Vydsmuižys Annuža tykuse pi Rēzeknis burnasa. Tok bejs lamts atdarynuot ari Preiļu burnasu i sakriteibu rezultatā Iveta dabuojuojuse bryunūs vušku vadmolu.\n“Es beju nūlāmuse atdarynuot Vydsmuižys gūda prīškautu. Nagribieju izmontuot myusu dīnuos austu lyna audumu, par tū meklieju senejuoku. Caur Facebook.com atrodu meitini nu Preiļu pusis, kurai beja vacs lyna audums. Sasatykom i tymā breidī saprotu, ka pi prīškauta tai ari natikšu. Lyna audums izaruodeja grobā laižamais dvīļs i es nagribieju nu juo taiseit gūda prīškautu. Tai meitinei beja leidza ari cyti materiali i storp jim es īraudzeju bryunū vadmolu, i tymā šaļtī saprotu, ka tī saīs Preiļu burnass. Nūkrits nu dabasu!” atguodoj Iveta.\nVadmola bejuse cīši vaca, molys bejušs būjuotys i brīsmeigi smirdiejuse. Tok nu smokys izadevs tiks vaļā, vadmolu miercejūt i skolojūt ūzūla myzu nūvuorejumā. Tuoļuk sekuojuse burnasa dziļuoka izpiete muzejā, māru jimšona i atbylstūšu materialu atrasšona, kas pajāmuse daudzi laika.\nMieteļa ūderi Iveta pasyutejuse Minskā, Boltkrīvejā. Leluokuos gryuteibys saguoduojuse atbylstūša samta atrasšona. Myusu dīnuos samtu puorsvorā izgatavej iz sintetikys bāzis, tok bejs vajadzeigs iz kūkvylnys bāzis izgataveits. Tū Iveta atroduse Gentē, Beļgejā. Izadevs atrast ari kaula pūgys.\nOriginalais burnass šyuts daleji ar šyumašynu, daleji ar rūkom. Taipoš atdarynojūt darejuse ari Iveta, daļu burnasa sašyvuse šivieja Inguna Puplakse, bet puorejū Iveta poša.\nPreiļu burnasa svātki Preiļu Golvonajā bibliotekā 29. oktobrī suoksīs 14.00 stuņdēs. Pasuokumu papyldynuos Tatjanys Kolosovys stuostejums par Preiļu šivieju cunfti 19. g.s. ūtrajā pusē, Vilhelmīnis Jakimovys prezentaceja “Apģērbs latvju dainās, S. Bērziņas atmiņu stāsts”, Ilzis Strēlis foto izstuode “Mans tautastērps Latvijā un pasaulē” i Ingys Circenes privatkolekceja “Tautumeitas”. Pasuokumu ļusteiguoku dareis Smeļteru folklorys kūpa “Golūda”.


Kai skaņ "Krans"? "Dabasu Durovom" jauna dzīsme - lakuga.lv\nTemys: Arnis Slobožaņins, Dabasu Durovys, Krans, Roksts\nDaudzi narunoj, bet dora. Tai varātu saceit par pošu sātys grupu nu Daugovpiļs „Dabasu Durovys”, kas klauseituojim pīduovoj nūvērtēt jūs jaunuokū dzīsmi ar nūsaukumu „Krans”. Kai soka poša grupa – vīna nu rokeiguokom „Dabasu Durovu” dzīsmem.\nDzīsmis vuordu i muzykys autors ir Arņs Slobožaņins. Īrokstā pīsadalejuši – Arņs Slobožaņins (gitara, bolss, efekti), Mihails Šaiters (basgitara), Romāns Sladzis (gitara, bolss) i Aleksandrs Tamans (bungys).\nDzīsme īraksteita Arņa Slobožaņina sātys studejā, „ Kranu” mikseja i māstereja Armands Treilihs.


LATGOLYS KONGRESS – ESTO biedrība\n„Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”\nRēzekne, Latgola, Latveja\n2022. goda 27.–29. apreļs\n2017. goda 5.–6. majā Rēzeknē nūtyka Latgolys symtgadis kongress, kas atguodynuoja Latvejis i pasauļa sabīdreibai par Latgolai nūzeimeigim divim kongresim Rēzeknē: 26.–27. aprelī (piec j. st. 9.–10. majā), kurā vodūšuo lūma beja goreidznīceibai i kurā tyka pījimts viesturisks lāmums atsadaleit nu Vitebskys gubernis i veiduot vīnu vaļsti ar Vydzemi i Kūrzemi, paturūt pošnūsasaceišonys tīseibys tautsaimnīceibys, volūdys i ticeibys vaicuojumūs, i 3.–4. decembrī (piec j. st. 16.–17. decembrī), kur vodūšuo lūma beja strieļnīkim. Ūtruo kongresa rezultatā tyka panuokts, ka tuo laika treis apriņči — Rēzeknis, Ludzys i Daugovpiļs — teik atdaleiti nu Vitebskys gubernis. Latgolys apreļa kongress ir vīns nu pyrmūs, kas aktualizej kūpejis Latvejis vaļsts ideju i sagatavej politiskū i sabīdryski izgleitojūšū platformu Latvejis vaļsts dybynuošonai 1918. goda 18. novembrī.\n2017. goda Latgolys symtgadis kongress pījēme rezoluceju i izveiduoja Saīta rezolucejis izpiļdis komiteju (SaRIK), kas atbiļd par rezolucejis izpiļdi i organizej nuokamū Latgolys kongresu. Izviertejūt sasnāgtū i vēļ rysynojamūs vaicuojumus, tyka izveiduota 2022. goda Latgolys kongresa koncepceja. Kongresa tema — „Latgaliskuma kods Eiropā: nu volūdys da ekonomikai”.\nGondreiž pīcu godu pīredze piec 2017. goda Latgolys symtgadis kongresa, a seviški Latvīšu viesturyskūs zemu lykuma pījimšona, aplīcynoj vajadzeibu regulari i mierktīceigi apkūpuot i vierzeit Latgolai i juos dzeivuotuojim nūzeimeigus vaicuojumus. Partū ir svareigi vysmoz reizi pīcūs godūs, nūdrūšynojūt atbiļsteigu puorstuovnīceibu kai nu dzeivuotuoju, tai nu pošvaļdeibu, NVO i cytu organizaceju, analizēt asūšū situaceju i izvierzeit praktyskus aizdavumus i vaicuojumus, kas svareigi Latgolys atteisteibai.\nKas ir organizātuojs?\nPasauļa latgalīšu saīti teik organizāti nu 1992. goda, kod Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba (prīšks. Pīters Keišs) sadarbeibā ar cytom NVO organizēja pyrmū saītu. Saīti nūtyka reizi 10 godūs, pījimtuos rezolucejis sovūs aizdavumūs atsakuortuoja, izsekuot jūs izpiļdei 10 godu garumā beja sarežgeiti. 2012. godā, organizejūt trešū Pasauļa latgalīšu saītu (RLKB prīšks. Anna Rancāne), tyka lamts, ka saīti nūtiks reizi pīcūs godūs, palelynojūt atbiļdeibu par pījimtajim lāmumim. Beja ari raudzejumi izveiduot vīnu „jumta” organizaceju, kas puorstuovātu piļsūniskūs organizaceju poziceju, atguodynojūt 1917. goda lāmumu svareigumu Latgolys atteisteibai. Tys naīsadeve, partū 2017. goda kongresā tyka apstyprynuots nūlykums i īvālāta pyrmuo Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), kas vierza rezolucejis izpiļdi.\nJuopīzeist, ka tuoļredzeigs ir bejs komitejis puorstuovnīceibys aspekts, veidojūt komiteju nu Latgolai zeimeigu strukturu vadeibys (Latgolys planavuošonys regions, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Daugovpiļs Universitate, Latgalīšu kulturys bīdreiba (bej. Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba), Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja), Bazneicys, diasporys puorstuovs i personys, kas 4. pasauļa latgalīšu saītā veiduoja zynuotniskūs diskuseju pamatu. Kai ruodeja prakse, ideju piecteceibu nūtur taišni pādejī, partū ka vadeituoji vysuos strukturuos (izjamūt asociacejis puorstuovi) puorguojušūs pīcu godu laikā ir nūsamainejuši.\nSaRIK sastuovs piec 2021. goda administrativi teritorialuos reformys: Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis (SaRIK) prīšksādātuojs — Agris Bitāns, prīšksādātuoja vītneica — Ilga Šuplinska, Sandra Ežmale, Lidija Leikuma, Irēna Kokina (DU), Iveta Mietule (RTA), Sergejs Maksimovs (LPR), Imants Slišāns (LVLKŠA), Juris Viļums (LKB). Diasporys puorstuovs Ugis Sprūdžs, kas kongresā pīsasaceja dorbam SaRIK, kū saīta daleibnīki ari atbaļsteja, nu leidzdaleibys atsasaceja 2019. godā. Bazneicys puorstuovi darbeibā tai i nasaguoja redzēt.\nTys, ka SaRIK puorstuov vysaidys organizacejis i vierzīņus zynuotniskys diskusejis organiziešonai, ļaun byut atvārtim sadarbeibai ar pošvaļdeibom, politiskajim spākim, aktivuokajom piļsūniskajom organizacejom i c.\nSaRIK 2021. goda 26. julī Varakļuonūs organizēja presis konferenci, kur īpazeistynuoja ar Latgolys kongresa pamatkonceptu, tymā skaitā nūsaucūt kongresa organiziešonys komitejis gūda bīdrus: Juoņs Buļs — Rēzeknis-Aglyunys diecezis veiskups, Vīsturs Kairišs — režisors, kusteiba „Ar Latgolu”, Anna Rancāne — dzejneica, žurnaliste.\nDelegati, referenti, klauseituoji i gosti\nKab paplatynuot īsaisteitūs īdzeivuotuoju lūku i daškiert leluoku svoru pījimtajim lāmumim, SaRIK lēme, ka kongresā var pīsadaleit delegati, referenti, klauseituoji i gosti.\nDelegatim ir nūteikta puorstuovnīceiba: leluokais delegatu skaits var tikt izvierzeits nu Latgolys pošvaļdeibu īdzeivuotuoju — 115 (proporcionali īdzeivuotuoju skaitam nūvodūs), nu kotrys Latgolys pošvaļdeibys pa divi puorstuovi, pa vīnam puorstuovam nu tūs pogostu, kas atsarūn cytuos administrativajuos teritorejuos; taipat piļsūniskūs (NVO) organizaceju, tūs školu delegati, kas pīsadalejuši latgalīšu volūdys, literaturys, kulturviesturis olimpiadē voi skotivis runys konkursā „Vuolyudzāni”*, Bazneicys, diasporys, uzjiemieju puorstuovi i kongresa organizātuoji (seikuok par puorstuovnīceibu var vērtīs sātys lopā: https://latgolyskongress.lv/2021/12/16/pisasoki-2022-goda-latgolys-kongresam/).\nKai delegati, tai klauseituoji i referenti pīsasoka kongresam elektroniski. Teik planavuots, ka ir ap 300 delegatu i apmāram tikpat daudz klauseituoju, referentu i gostu. Atsevišks aicynuojums pīsadaleit kongresā tiks syuteits medeju puorstuovim. Kongresa nūrisis platforma byus atkareiga ari nu vaļstī nūteiktūs epidemiologiskūs drūšeibys pasuokumu, nav izslāgta ari hibridforma.\nKongresa saturs i mierki\nKab precizuok izvierzeitu prioritatis Latgolys kongresa dorba kuorteibai, ar Latvejis Nacionaluo kulturys centra finansialu atbolstu tyka organizātys diskusejis Rēzeknē i Daugovpilī (2021. goda 26. septembrī i 4. decembrī), kai ari jaunīšu dūmneica, aicynojūt puorvaļdis, tautsaimnīciskū i navaļdeibys (piļsūniskū) sektoru atsavērt iz padareituo i izvierzeit sasnādzamus mierkus.\n2017. goda rezolucejis pamatā ir četri punkti: ceļt latgaliski latvyskū pošapziņu, īdybynojūt Latgolys kongresa dīnu 27. aprelī i Latgolys regionā lītuojumam apstyprynojūt Latgolys karūgu, veicynuot regiona leidzvierteigu ekonomiskū atteisteibu paraleli puorejim Latvejis regionim, panuokt latvīšu volūdys ūtrys rokstu formys nūsastyprynuošonu školā, lingvistiskajā ainovā, plašsazinis leidzekļūs i lītyskajā sferā Latgolys regiona pošvaļdeibuos. Juopīzeist, ka, lai ari ir panuokti labvieleigi i vysaptverūši normativūs dokumentu grūzejumi, procesi, kas ir sakarā ar volūdu vysaiduos sferuos, vys vēļ ir fragmentari. Progress nūstuodnēs i darbeibā ir, tik par finaņsialu atbolstu sevkurā jūmā vys vēļ ir juosaceina atseviški i nav vēļ tics par pošsaprūtamu vaicuojums, ka obeju latvīšu rokstu formu atteisteiba finaņsiali teik atbaļsteita sistematiski.\nDaudzys īspiejis (volūdys lītuojums presē, vītejuos aktivitatēs, školā kai izvielis prīškmats, ceļa zeimēs i tml.) ir atkareigys nu pošvaļdeibys iniciativys. Ir panuokta situaceja, ka latgalīšu volūdu var lītuot daudzuos jūmuos, tok sabīdreibys pīprasejums i utilitaruo volūdys vierteiba (pīmāram, latgalīšu volūdys zynuošonys vajadzeiba, stuojūtīs dorbā) ir zama. Partū Latgolys kongresā tiks akcentāta mozūs i regionalūs volūdu lūma Eiropā, taipat atguodynuota volūdys pīvīnuotuo vierteiba ari ekonomiskajūs procesūs, tymā skaitā unikalūs turisma pīduovuojumūs, inovativu produktu i pakolpuojumu izstruodē, jaunu dorba vītu radeišonā, ka teik izmontuota latgalīšu volūda.\nLatgolys kongresa mierkis — izgleituot sabīdreibu, ruodūt, ka, saglobojūt sovys saknis (volūdu, tradicejis), sasadorbojūt ar leidzeigom strukturom Eiropā, eipaši Pūlejā i Leitovā, kas ir viesturyski saisteitys ar Latgolys atteisteibu, kai ari Norvegeju i cytom vaļstim, kur ir sekmeiga divu vaļsts volūdys formu voi vaļsts i regionaluos volūdys atteisteiba i lītuošona, ir lels potencials byut par unikala pīduovuojuma, produkta radeituojim i turpynuot byut par senejis kulturys, ideņtitatis nesiejim. Myusu ceļš — caur lokaluo atteisteibu iz nacionalū i eiropeiskū, ruodūt, ka lokaluo, t. i., latgaliskuo latvyskuma styprynuošona ļaun kūpt eiropeiskū.\nLatgolys kongresa dorbs tiks organizāts vairuok sekcejuos, kur daleibu jims kongresa delegati i kongresa daleibnīki, taipat vīsi (aicynuotuos personys). Pīsokūt temys i izstruodojūt tezis kongresam, prosom puordūmuot i nūviertēt sova pasūlejuma aktualitati konkretys nūzaris, taipat Latgolys i latgaliskuos ideņtitatis atteisteibys kontekstā Latvejis i Eiropys kulturys, izgleiteibys, tautsaimnīceibys telpā. Aicynojam sevkuru aktivi īsasaisteit mierktīceigu prīšklykumu izstruodē regiona atteisteibys ceļšonai. Tūs aicynojam syuteit iz info@latgolyskongress.lv.\nLatgolys kongresa nūslāgumā kongresa delegati apstyprynuos rezoluceju, kurā tiks nūsaceiti nuokamūs pīcu godu aizdavumi i sasnādzamī mierki, kai ari tiks apstyprynuots jauns SaRIK.\nNu sevkura piļsūņa aktivitatis ir atkareigs, kaida byus/ir Latgolys, Latvejis, Eiropys nuokūtne. Politiski aktivuo sabīdreibys daļa Latvejā šūbreid ir mozuoka par vīnu procentu, koč tūs, kas dorbojās piļsūniskajuos organizacejuos, puorstuov kulturys, izgleiteibys, pietnīceibys, uzjiemieju sektoru, ir daudz vairuok. Tod izaškiersim byut aktivi na tik sovā nūzarē, bet ari sabīdreibys atteisteibys i lobkluojeibys lobā!\n* Olimpiade i konkurss teik reikuoti nu 2001. goda, bet vaļsts leimiņa jī ir nu 2013. goda.\nSaRIK, 13. Saeimys deputate\n1992. goda 11.–13. augustā Rēzeknē nūtyka 1. pasauļa latgalīšu saīts, kas pulcynuoja vysaidu nūzaru specialistus, lai kūpeigi vīnuotūs par atmūdys laika nūrišu strategeju i puorvierteibom, kuo vajag deļ Latgolys regiona atdzimšonys. Roduos lāmumi par latgalīšu volūdys vaicuojumu aktualiziešonu, regiona plašsazinis leidzekļu i gruomotu izdūšonys atbaļsteišonu, Rēzeknes Augstskolas (RA) (nu 2016. goda 1. janvara — Rēzeknis Tehnologeju akademeja, RTA) izveiduošonu. Pasuokums izskanēja ar atjaunuotuo pīminekļa „Vienoti Latvijai” atkluošonu.\n2002. goda 11.–13. augustā tyka organizāta 2. pasauļa latgalīšu konfereņce, kuramā tyka pījimts uzsaukums, adresāts Latvejis Republikys prezideņtei V. Vīkei-Freibergai i LR Ministru prezideņtam Andram Bierzeņam. Jimā tyka atzineigi nūvārtāta Vaļsts volūdys lykuma izstruode, RA nūdybynuošonys fakts, atbolsts Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys dorbam, taipat akcentāti naatlīkami rysynojamī aizdavumi iz prīšku: „Latgolys kulturviesturyskuo montuojuma saglobuošona i atteisteiba ir skotoma nasaraunamā saisteibā ar nūvoda saimnīciskū dzeivi i vaļsts regionalū politiku. Laikā, kad leluokuo investiceju daļa palīk Reigā i juos apleicīnē, izraisūt Latvejis lauku izmieršonu i katastrofalu bezdorba pīaugumu, skaitom par vitali vajadzeigu vaļsts atbolsta palelynuošonu Latvejis periferejai, seviški Latgolai, samazynojūt nūdūkļu likmis i sekmejūt investiceju pīsaisti.” Uzsaukumā tyka vārsta uzmaneiba iz kuortejuos administrativi teritorialuos reformys sasteigteibys i nalabvieleibys Latgolai, juos rezultatā tyktu maineiti Latgolys kulturviesturiskī rūbeži. Bažeišonuos izaruodejuse pamatuota — piec 2009. goda reformys Varakļuonu vairs nav Latgolys planavuošonys regionā, a jam pīvīnuoti vairuoki Sielejis nūmalis pogosti.\n2012. goda 9.–10. augustā Latgolys dīnuos Rēzeknē nūtyka 3. pasauļa latgalīšu saīts, kurā sūpluok plotai kulturys programai nūtyka ari konfereņce, izviertejūt Latvejis naatkareibys laika Latgolys atteisteibys teņdeņcis i krysšonuos cālūņus ekonomikā, izgleiteibys, volūdys, kulturys politikā i aktivi īsasaistūt Latgolys atbolsta programys realizacejā. Pījimtuo rezoluceja paredzēja praktiskus pasuokumus kai Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. dalis īdarbynuošonai Latvejis volūdys i izgleiteibys politikā, tai sabīdryskuo pasyutejuma aktiviziešonu i latgalīšu volūdys respektiešonu vaļsts komunikaceju i plašsazinis leidzekļu politikā. Itamā konfereņcē pyrmū reizi beja puorstuovāti ari Sibirejis latgalīši, īpazeistynojūt ar sovu izdzeivuošonys pīredzi 20. godu symta garumā.\n2017. goda 5.–6. majā 4. pasauļa latgalīšu saītā nūtyka Latgolys symtgadis kongress, kas beja veļteits Latgolys kongresa symtgadei i analizēja 1917. goda lāmumu eistynuošonu. Kongresu organizēja Latgalīšu kulturys bīdreiba, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Daugovpiļs Universitate, a juridiski viesturyskuos sekcejis dorbu — K. Dišlera fonds i Publiskūs tīseibu iņstituts. Akademiskajam pasuokumam tyka izvālāts simbolisks nūsaukums: Latgolys symtgadis kongress izcēle pasuokuma zeimeibu Latvejis viesturē, pastreipojūt faktu, ka vīnuotys Latvejis vaļsts koncepts pyrmū reizi tics izvierzeits taišni Rēzeknē. Kongresā pīsadaleja 551 registrāts daleibnieks. Pyrmū reizi pasuokums tyka translāts Latvejis televizejā, sajamūt plotu rezonaņsi. Kongresa gaitā tyka pījimta rezoluceja i izveiduota Saīta rezolucejis izpiļdis komiteja (SaRIK), kurys aizdavums ir pauotrynuot i viertēt pījimtūs praseibu izpiļdi, taipat snēgt puorskotu par rezolucejis eistynuošonys gaitu kūpumā.\nRezolucejis pamats ir 1917. goda kongresa lāmums par apsavīnuošonu ar Kūrzemis i Vydzemis latvīšim, paturūt pošnūsasaceišonys tīseibys volūdys, pošvaļdeibu, ticeibys, školu i saimnīciskajūs vaicuojumūs. Rezolucejā ir četri pamatpunkti: 1) izpyldūt 1917. goda Latgolys kongresa lāmumu 2. punktu, Latvejis vaļstei nūdrūsynuot Vaļsts volūdys lykuma 3. panta 4. dalis realu darbeibu, 2) aicynuot Latgolys planavuošonys regiona padūmi oficiali apstyprynuot latgalīšu (Latgolys) karūgu (tymsai zyls-bolts-tymsai zyls), nūsokūt juo lītuojuma kuorteibu, 3) Latvejis Republikys regionalū politiku baļsteit iz Satversmis 3. panta, precizi i skaidri nūsokūt regionu funkcejis, kas ļautu efektivi rysynuot daudzys vaļstiskys problemys, 4) nūsaceit 27. apreli par Latgolys dīnu i īkļaut jū lykuma „Par svātku, atceris i atzeimojamom dīnom” 2. pantā kai atzeimojamu dīnu.\nIepriekšējais: Pētījums par Latgales NVO līdzdalību pašvaldības lēmumu pieņemšanas procesos\nNākošais: Zināmi otrā sociālo plakātu konkursa „Esi aktīvs, piedalies” uzvarētāji


Pogoda Al Yarmūk - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Irak Pogoda na dziś - Al Yarmūk\nAktualna pogoda, godz. 18:07 06:12 17:24\nAl Yarmūk - pogoda godzinowa na dzisiaj\nAl Yarmūk - pogoda godzinowa na jutro\nAl Yarmūk - pogoda godzinowa na pojutrze\nAl Yarmūk - pogoda godzinowa na\nAl Yarmūk - archiwum pogody\nAl Yarmūk - średnie temperatury\nḨayy at Ta’mīm\nJak przezimować kwiaty doniczkowe na balkonie?\nRuch lotniczy. Mniej zakłóceń na lotniskach w Europie, ale nie w Polsce\nNowy trend w budownictwie – domy na stalowym szkielecie\nKreditech ma 20 mln euro na rozwój, Polska jednym ze strategicznych rynków\nBan Wang Daeng


Aicynoj pīsadaleit festivalā “Muzykys skrytuļs” - lakuga.lv\nAicynoj pīsadaleit festivalā “Muzykys skrytuļs”\nTemys: Muzykys skrytuļs, Muzykys skrytuļs 2014, Roksts\nJaunuos latgalīšu muzykys festivala “Muzykys Skrytuļs‟ organizatori aicynoj muzykantus i grupys pīsaceit sovu daleibu koncertūs.\nDaugovpiļs nūvoda Leiksnā ituo gods 4., 5. i 6. julī jau pīktū reizi nūtiks leluokais jaunuos latgalīšu muzykys festivals “Muzykys Skrytuļs‟, puļcejūt muzykantus, kuri vysaidūs žanrūs roksta ci izpylda dzīsmes latgaliski.\nFestivala laikā nūtiks četri koncerti: etno muzykys koncerts, akustiskais i rokgrupu koncerti, kai ari goreiguos muzykys koncerts. Pyrmū reizi festivala ītvorā teik reikuots goreiguos muzykys koncerts, kas nūtiks svātdiņ, 6. julī Leiksnys Vyssvātuos Jezus Sirds Ruomys katuoļu bazneicā. Pyrmū reizi festivala “Muzykys Skrytuļs” organizatori reikoj ari etno muzykys koncertu, kas byus 4. juļa vokorā, kurā pīsadola aicynuotī dalinīki nu vysaidim Latvejis regionim. Dalinīki uzastuos koncertā ar dzīsmem sovys pusis volūdā. Festivala 5. juļa koncertūs aicynuoti pīsadaleit solisti i muzykantu grupys akustiskajā koncertā (sastuovā da desmit cylvāku), muzykantu grupys (da septiņu cilvāku) – nakts koncertā i gosti nu aizrūbeža.\nFestivalā “Muzykys Skrytuļs” teik saukti pīsadaleit na tikai muzykanti. Lai paplašynuotu festivala programu, radeitu muzykys i muokslys sinergiju, teik reikuots pleners “Muokslys Skrytuļs”, kura ītvorā nu organizatoru saguoduotajim materialim, muokslinīki roda breivdobys muokslys objektu.\nKotra sabīdriska organizaceja var pīsadaleit festivalā, organizejūt aktivitatis, kuruos teik paruodeita organizacejis darbeiba. Festivalā teik aicynuoti ari amatnīki i tierguotuoji, dūdūt vareibu īsaguoduot festivala gostim sovu produkceji. Sovu īguļdejumu var dūt sevkurs interesents, kurais gryb byut kai breivpruoteigais organizatoru paleigs.\nFestivals ir nakomercials, tuo sanais moto “Kruot var na tikai naudu” ir spākā ari 2014. godā. Juoatguodynoj, ka jaunuos latgalīšu muzykys festivala “Muzykys Skrytuļs‟ reikuošona tyka suokta 2005.godā, atkuortuotai tys nūtyka ari 2006., 2007. i 2011. godā, popularizejūt latgaliskū identitati i veicynojūt jaunu dzīšmu radeišonu latgaliski.\nFestivala nūlykumu, nūtikšonu programu i pīsacejuma anketys var atrast ite.\nFestivala jaunumim sekojit ari socialajūs teiklūs: draugiem.lv, facebook i twitter, kai ari sātys lopā liksna.lv\nFestivalu reikoj Daugovpiļs nūvoda Kulturys puorvaļde i Leiksnys pogosta puorvaļde.\nZiņa sagataveita piec festivala organizatoru dūtuos informacejis.


Raksts publicēts: 2019.07.22. 12:20:55\nPar ekspedīciju uz Antarktiku skatāma dokumentāla filma “Antarktīdas vilinājums” vietnē “Youtube ”.\n1.6951398849487 95(0) - 1.3891468048096 2021.11.29. 19:01 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=46725 ip: 172.70.134.70 usememcache: 1


7.07.2014. Līksnā izskanējis lielākais latgaliešu mūzikas festivāls „Muzykys Skrytuļs” - Augšdaugavas novada pašvaldība\n7.07.2014. Līksnā izskanējis lielākais latgaliešu mūzikas festivāls „Muzykys Skrytuļs”


Atdareita Vikipedeja latgaļu volūdā! - lakuga.lv\nAtdareita Vikipedeja latgaļu volūdā!\nNiu pasaulī pošu popularuo eņciklopedeja i latgaļu volūdā! Verīs sātys lopā http://ltg.wikipedia.org !\nVikipedeja irā daudzivolūdeiga škārsteikla eņciklopedeja ar breivu turīni. Vysa eņciklopedejis turīņa autori irā breivpruoteigi ļauds. Sevkurs, kas tur škārsteikla daslāgumu, var tikt par rakstīņu autoru ci skaiteituoju. Projektu atspaidoj napeļneiguo organizaceja „Vikiviesteitivu Fonds”, kura daboj pazīdu nu vysa pasauļa. Niu eņciklopedeja irā sataiseita 267 pasauļa volūduos i kūpā irā pīraksteits vaira kai 18 milijoni rakstīņu.\n2001 gods janvara mienesī atdareja pyrmū eņciklopedeju anglīšu volūdā. Na par ilgu atsaroda taidi poši projekti i cytuos volūduos – 2003 gods juņa mienesī atdareja Vikipedeju latvīšu volūdā. Vikipedeja irā pīktuo poša popularuo sātys lopa ASV, sastuo Vuocejā i vīnpadsmituo poša popularuo lopa Latvejā.\n2005 gods decembra mienesī suocēs dorbs pi latgaļu Vikipedejis testa versejis. Deļ vysaižu nabyušonu eņciklopedeju latgaliskai div reizis atmete – nabeja volūdys koda, nabeja cīši aktivu dalinīku i t.t. Tok 2011 gods marta mieneša 18 dīnā Vikipedeju latgalīšu volūdā gols golā atdareja! Niu latgaļu volūdā irā jau vaira kai 450 rakstīņu ap Latgolys i pasauļa temom.\nDeļkuo myusim vajag taidu eņciklopedeju? Tei irā vareiba raksteit i skaiteit latgaliskai. Da šam latgaļu volūdā eņciklopedejis i vysā gruomotys ap tik plošu temu lūku navā bejušs. Tei irā vareiba pīraksteit kū naviņ svareigu ap Latgolu i naaizmierst. Tei irā vareiba izaraisteit volūdai tuoļuok par sātys slīksni i modernā ceļā vadynuot Latgolys ļauds lītuot sovu volūdu. I vēļ – informaceja Vikipedejā namoksoj nikuo!\nVadynuojam atīt par paleigu Vikipedejis dorbā:\nškārsteikla lītuotuojus ar lobu tehniskū guoduošonu;\nškārsteikla lītuotuojus ar lobom latgaļu rokstu volūdys zynuošonom ci gribiejumu īsavuiceit;\nškārsteikla lītuotuojus, kas tur ci var sagatavēt daudzi fotografeju (ap Latgolu i juos vītom),\nsevkuru, kurs gryb aktivai pīsadaleit latgaļu vikipedejis dorbā i tuoļuokraisteibā.\nSataiseisim poši sovu eņciklopedeju! Paruodeisim Latvejai i vysam pasauļam, ka irā taida latgaļu volūda! Beigsim žāluotīs, ka Latvejis Republika nanūdrūsynoj latgaļu volūdys raisteibu – raisteisim poši!\nKai tys izaver? Puorskaiti itū: Leiksnys katuoļu bazneica ci Latgaļu pīrunys


6. A. 795. Skolnieks J. Danovskis Rēzeknes apr. Andrupenes pag. N. Rancāna kr.\nSenejūs laikūs Dīvs izdzyna nu dabasym vīnu engeļi, lai jis staigoj pa zjami leidz tam laikam, cikom kas jū pasauks par engeļi. Engeļs plyks guoja pa zjami. Satyka jis iz ceļa baznīckungu. Baznīckungs mjakļēja kolpu i radzādams stypru puisi, sadaŗāja jū par kolpu. Atguoja iz sātu, apvylka dŗābis i syutēja da dorba. Vīnu raizi baznīckungs paprasēja kolpu pakolpuot pi miša. Breinovuos baznīckungs, ka kolps, pi miša kolpuodams, vysu zyna lobuok par jū.\nPēčuok guoja baznīckungs mjakļāt sjav kolpyuni. Sadaŗāja gryusnēju mjaitu i pīscēja kolpam, lai jis sorguotu, ka kolpyuņa, kur nanūsvīstu bārna. Kolps ari sorgova. Vīnu raiz kolpyuņa nasja cyukom jāst, kalps tū radzāja. Kolpyuna klāvā dzemdēja bārnu i nūsvīdja jū cyukom, a poša atsamjatja ceļūs i soka: "Dīveņ, atlaid man grākus i pasļāp munys vainis."\nA kolps vysu radz i dzierd. Taišņi tymā laikā lācja sauļa i sauļa tyuleņ iz laika aptymsa. Kolps baznīckungam nascīja nikuo.\nBraucja baznīckungs iz cytu baznīcu iz otpustym i pajāmja leidza kolpu. Pa ceļi jī satyka vadūt nabašnīku. Baznīckungs atsamjatja ceļūs, nūjāmja capuri i puorsakrīstēja, bet kolps smjājās. Baznīckungs dūmoj: "Kas ir nūticis ar kolpu?" Bet nikuo jam nasacēja.\nTuoļuok braucūt, jī radzjāja cela molā nūspruogušu zyrgu. Kolps tyuleņ atsamjatja ceļūs, nūjāmja capuri i puorsakristēja. Baznīckungs i par tū nascēja nikuo. Atbraukuši da ūtra baznīckunga, īt jī obi iz baznīcu. Vajadzjāja īt car krūgu. Kolps, īdams car krūgu, atsamjatja ceļūs, nūjāmja capuri, īsyta kryutīs puorsakristēja i guoja tuoļuok. Baznīckungs dūmoj: "Voi nabyus kolps zaudējis pruota?"\nPīguoja jī pī baznīcas vuortu, kolps kjāra kirpiči i svīdja baznīcas vuortūs. Baznīckungs tik nūžāluo, ka leidz šam beja tik lobs kolps, i zaudēja pruotu.\nPī miša kolpova jis taipat lobi, kai ogruok. Pēc miša izguoja nu bazneicas, i baznīckungs suoka ubogim daleit naudu. Pyrmais ubogs, ŗaizi dabovis naudys, aizskrēja vjāļ prīškā. Kai daguoja juo kuorta, baznīckungs gribjāja jam dūt naudu, bet kolps ar vāzu kai djavja tam ubogam par pīri, i ašnis suoka skrīt. Baznīckungs dūmoj : "Tai ir, kolps pazaudējs pruotu, i dreižuok laidjās īt pa ceļu a kolps pakaļ. Iz ceļa jī satyka baznīckungam pazeistamu kungu i suoka baznīckungs ar jū runuot. Kungs soka, ka šis nūpiercs zuobokus i samoksovs pīcpadsmit rubļu. Kolps, stuovādams kunga pakaļī, suoka smītīs: "Nūpierka zuobokus i vjāļ samoksova pīcpadsmit rwbļu."\nBaznīckungs ar kolpu atbraucja iz sātu. Radz baznīckungs, ka kolpyuņa bārnu jau izmatusja, pasaucja kolpu i vaicoj, kai jis nanūsorgova. Kolps soka: "Jas redzēju, bet kolpyuņa bārnu atdjavja cyukom, a poša puorlyudzja Dīvu, i Dīvs jai vysu atlaidja. Voi redzēji vīnu reit aptymstam sauli? Tei beja zeimja, ka kolpyuņas grāki atlaisti, par tū jas tjav nikuo nascēju i navajag nikuo saceit tuoļuok."\nBaznīckungs vaicoj: "A dēļ kuo tu smējīs, ka satykom nabašnīku?"\nKolps soka: "Voi tī beja nabašnīks? Tī vasalu vazumu vjadja valnu."\n"A dēļ kuo tu atsameti ceļūs pret spruogušu zyrgu?"\n"Tys zyrgs beja tik lobs saimnīkam, ka jis juo nikod nabeja aizsirdējs. Par tū i jas pret jū pagūdynovu Dīvu."\n"Dēļ kuo tu atsameti ceļūs, ka guojam car krūgu?"\n"Dēļ tuo, ka krūgā divi zemnīceņi itik ciši runova par Dīvu, ka jas paleidzēju slavynuot Dīvu."\n"Dēļ kuo tu svīdi baznīcas vuortūs ar kirpiči?"\n"A dēļ tuo, ka iz vuortu sjādēja valns, jas jam kai devu ar kirpiči, jis nūlācja zjamī."\n"Dēļ kuo tu syti ar vāzu ubogam par golvu?"\n"Dēļ tuo, ka tys ubogs ūtrraiz gribjāja pajimt naudu, a pi juo sātā daudz monta."\n"A dēļ kuo tu smējīs, ka jas runovu ar kungu?"\n"Dēļ tuo, ka jis nūpierka zuobokus, samoksova pīcpadsmit rubļu, a pats nazyna, ka smierts iz kokla."\nTymā laikā pasoka baznīckungam, ka tys kungs nūmyra. Tod baznīkungs iz kolpa soka: "Varbyut tu asi engeļs, ka vysu zini?" Kolps soka:'"Engeļs i asmu, man tik tuo i vajadzjāja; jas tagad īšu pa ceļi."\nBaznīckungs saka: "Ka tu engeļs esi, palīc vjāļ laiceņi pi mani."\nEngeļs palyka pī baznīckunga leidz reitam. Reitā nūguoja baznīckungam pakolpuot pi miša. Baznīckungs prasēja: "Ka jau tu engeļs, padzīd man tai, kai engeļi dzīd dabasūs."\nEngeļs soka: "Tu naizcīssi, nūmiersi."\nVystiki [tomēr] baznīckungs īprasēja padzīduot. Pyrmū reizi engeļs kai dzīdova, baznīckungs tyuleņ pakrita. Tod suoka praseit, lai padzīd vjāļ. Engeļs suok atsarunuot, ka nadzīduošūt, jis tyuleņ nūmieršūt. Bet baznīckungs napuorstuoja praseit. Engeļs ari dzīduoja ūtrraiz. Baznīckungs pakrita i nūmyra, i raizī ar engeli nūguoja iz dabasim.


Viļānūs nūtiks ekspediceja “Pa Stefānijas Uļanovskas pēdām” - lakuga.lv\nTemys: Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Roksts, Stefaneja Uļanovska, Viļāni, Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs\n23. – 25. augustā Viļānūs nūtiks pietnīciska ekspediceja “Pa Stefānijas Uļanovskas pēdām”, viestej Rēzeknis Tehnologeju akademejis puorstuovi.\nEkspediceju organizej Viļānu nūvodpietnīceibys muzejs i Viļānu nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju. Ekspedicejis mierkis ir apsekuot S. Uļanovskys etnografiskajā pietejumā “Lotysze Inflant polskich” pīmynātūs geografiskūs objektus, gatavejūt S. Uļanovskys pīmiņai veļteitu pasuokumu serejai, kas apjam S. Uļanovskai veļteitys ekspozicejis sagataveišonu Viļānu nūvodpietnīceibys muzejā, S. Uļanovskys etnografiskuo pietejuma “Lotysze Inflant polskich” 1. dalis sagataveišonu izdūšonai, kai ari Viļānu viesturei veļteitys gruomotys sagataveišonu i izdūšonu.\nEkspedicejā pīsadaleis Viļānu nūvodpietnīceibys muzeja i Viļānu nūvoda pošvaļdeibys izgleiteibys i kulturys dorba organizatori, Rēzeknis Tehnologeju akademejis, Pūlejis zynuotņu akademejis i Jagelonys Universitatis (Pūleja, Krakova) zynuotnīki.\nKarteņā: Ekspedicejis dorba grupa (nu kairuos): Viļānu nūvoda pošvaļdeibys izgleiteibys i kulturys lītu specialiste Ilga Morozova, Viļānu nūvodpietnīceibys muzeja vadeituoja Margarita Skangale, Viļānu nūvodpietnīceibys muzeja specialiste Anna Pigaškova, Rēzeknis Tehnologeju akademejis lektors Ivars Matisovs.


Latgolys Muzykys televizejis festivaļs\nPīktdiņ, 2001 gods juņa (vosorys) mieneša 8 d.\nLatgolys Muzykys televizejis festivalī Rēznī (Rēzeknī) nu 1 da 3 juņam pīsadaleja 43 kolektivi nu Latvejis, 1 - nu Lītovys (Šauļu popgrupa "Fanky"), nu Krīvejys - grupa "Agata Kristi", Valerijs Meladze, kai ari Jeļena Perova nu grupys "Licej".\nKūpā koncertūs daleibu jēme ap 700 daleibnīku. Visvairuok - Latgolys tautys muzykys koncertā - 11 kolektivu ar 236 daleibnīkim.\nFestivaļa koncertus apmeklēja ap 10 000 skateituoju.\nFestivali organizēja sabīdriskuo organizaceja "Festivāla Fonds", dybynuota specialai, lai turpynuotu pyrms 10 godim Latgolys televizejis īsuoktū tradiceju.\nFestivalī skanēja vairuoki pyrmatskaņuojumi - īpaši tyka veidota jaunā skaniejumā "himna" - Juoņa Logina dzīsme "Mēs tavi bērni", kuru atskaņuoja Rēznis simfoniskais orkestris, festivaļa hors un Latgolys solisti (Atis Auzāns (Daugpiļs), Aīda Rancāne (grupa "Ārpus laika"), kai ari Rēznis bārnu popgrupys "Hip-hop" solisti.\nAtkluošonys koncertā mieginuojam restaurēt E.Karūdznīka un A.Rancānis "Skaidrū volūdu" ar Latgolys solistim - vokalistim un Rēznis pyutieju orkestri, jo teiši pyrms 10 godim itei dzīsme pyrmūreiz īsaskanēja pyrmajā festivalī un "aizguoja" tautā.\nĪpašu programu festivaļam beja gatavuojuši Rēznis kūri: "Austreņs" - Arņa Eversa originaldzīsmis, bet "Azarzeme"- latgalīšu tautys dzīsmis Ilonys Rupainis (jei beja festivaļa muzykaluo producente) apdarē.\nJuosoka, ka īpaši bejom dūmojuši, lai kotrā koncertā byutu kaids latgaliski muzykals akcents. Pat bārnu koncertu, kurs gon beja popmuzykys žanrā, nūslēdzem ar divom latgaliski skanūšom dzīsmem: daugpilītis Jelenys Švilpis un upeitīša Ontona Slišāna "Smaidi mozu smaideņu", bet kulminacejā - rēznītis Sandrys Mežuoris un Franča Kempa "Pasoki, bruoleit!".\nFestivaļa koncertu amplituda - vysai plaša, kai poši sokom: nu gluožu i buteļu muzykys (kas gon beja vairuok intrigai dūmuota) leidz simfoniskajam orkestram. As kai režisors-insceneituojs ar koncertu muzykalū kvalitetu vysumā asu apmīrynuots. Grybātūs iz prīšku struodojūt īsaistēt festivaļa organizeišonā vairuok jaunus cilvākus ar svaigom idejom. Mēs - rodušuo grupa jau nu rudiņa pruotuojam par daudz kū, kai festivali padareit muzikali augstvierteiguoku. Beja dūma par simfoniskuos muzykys un dūdu ansambļa sintezi, gribējam kaidā lelokā skaņdorbā īsaisteit Latgolys ermonikys. Bet beja daudz vysaidu škieršļu: pat reizem naticeiba, ka festivaļs nūtiks. Jo daudzim cylvākim tys laikam irā kai dodzs acī: cīši vīnaldzeiga pret festivali beja Rēznis Dūme, mīsta Kulturys centrs, ari Latvejis televizejā, kab dabuotu atļauju tīšraidei, vajadzēja izcīneit karus. Ari šudiņ losu "vītejū" aveizi - Latgolus golvonajam kulturys nūtykumam paguojušajā nedeļā - festivaļam - vīta atrosta viņ 11 puslopā, dažu uorkuorteigi vuoji žurnalistiski uzraksteitu rindeņu garumā. Voi aveizei, kura pretendej iz nūvoda nedelis aveizi, nabeja inceresnai veiduot reportažu nu festivaļa, jo tur beja tik daudz gon daleibnīku, gon kolektivu. Varēja izskaneit ari dažaidi redzīni par festivaļa koncertim (pat muzykys specialistu), viertejūt festivali ari kai muzykalu nūtykumu, kai jis ītekmej muzykalūs tradiceju atteisteibu nūvodā. Dieļ tuo myusim - festivaļa organizatorim byutu cīši inceresnai dzērdeit gon koncertu daleibnīku, gon klauseituoju, gon TV skateituoju redzīņus par festivali.\nNu Latvejis televizejis vadeibys sajimts atzineigs viertiejums, un rudiņa pusī festivaļa koncerti tiks atkuortuoti ēterā LTV 1.\nVoi par godu byus festivaļs? Gryuši tān pasaceit. Vysmoz mēs - organizeituoji un rodūšī cylvāki asom tam gotovi, myusim pošim tys irā devs jaunu elpu, jo (piec Latgolys televizejis likvidiešonys) struoduojam par veļti - nasajamūt par tū ni santima. Jaunīs festivaļs Rēzne 2002 varātu byut vēļ daudz grandiozuoks. Bet mēs gaidom cylvākus, kas myusim gotovi īt tolkā (koč voi ar idejom - vajag "svaigu ašņi"). Varbyut jau tān kaids ir gotovs pīsateiktīs? Tod zvonit: 46-25857, 46-33466!


Višķūs pogosta svātkus svieteis ar estradis atkluošonu - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs nūvods, Roksts, Višķi\n18. augustā Daugovpiļs nūvoda Višķu pogosts svieteis pogosta svātkus, kurūs vīna nu eipašajom nūtikšonom byus rekonstruātuos estradis atkluošona.\nPogosta svātku nūtikšonys suoksīs 12:00 ar mišu Višķu Ruomys katuoļu bazneicā. 14:00 Višķu profesionaluos vydsškolys zalā byus vareiba nūsavērt Daugovpiļs teatra izruodi A. Čehova „Byldynuojums”, nu piec izruodis tīpat školys muzeja ustobuos varēs apsavērt ekspoziceju i interešu kūpa „Dzeiveite” ruodeis sadzeivis ainenis „Tai mes Višķūs dzeivojam”. 15:00 estradis teritorejā suoksīs amatnīku i ražuotuoju tierdzeņš, sporta aktivitatis i radūšuos darbneicys. Vokorā – 19:00 ar dančim i dzīsmem tiks paraudzeita jaunuo estrade atkluošonys koncertā „Vysu dīnu saule tak”, kurā pīsadaleis vaira kai 20 amatermuokslys kolektivi – kori, tautys dzigu kolektivi, vokalī ansambli, solisti i c. kolektivi nu Višķu pogosta i cytim Daugovpiļs nūvoda pogostim. Koncertu kuplynuos ari gosti nu Lītovys – Suveiku tautys noma muzykys kapela „Cinkelis” i folklorys kūpa „Čičeris”. Eipašī koncerta gosti – Liene Šomase i Daiņs Skuteļs. Koncertu vadeis Daugovpiļs teatra akteri. Piec koncerta 22:00 iz zaļumbalu aicynuos grupa „Patrioti.lg” i DJ Gatis.\nEstrade Višķu pogostā izcalta 1969. godā i vysu itūs godu garumā kapitalīguļdejumi estradis rekonstrukcejai natyka dareiti. 2011. godā Daugovpiļs nūvoda pošvaļdeiba izsuoka projekta Nr. 10-03-L32100-000276 „Daugovpiļs nūvoda estradis rekonstrukceja Višķu pogostā” realizaceju, kura mierkis beja padareit Višķu estradis rekonstrukceju, kab izlobuotu pošvaļdeibys infrastrukturu i paaugstynuotu kulturys objekta dūtū pakolpuojumu konkurēstspieju. Niu estradē paradzātys 1080 skateituoju sādvītu i 600 koristu vītu iz kora podastim.\nDaugovpiļs nūvoda dūme car, ka Višķu estradei atsagrīzs sovulaik tik popularuo kulturys objekta statuss i otkon ite iz kūpeigim svātkim sasapuļcēs kori, dzigu kolektivi, folklorys ansambli, muziki, teatra spālātuoji, amatnīki i skateituoji.


Dell Lat. C640 P4 1.8 256MB 20GB CD FDD Win2k - Grade B - C640-1B - Evertek\nDell C640 P4 1.8GHz 256MB 20GB CD 14.1" Laptop w/Win2K\nProduct Number C640-1B\nEach Unit Weighs 9.2 lb | 4.17 Kg\nEach Master Box Weighs 9.2 lb | 4.17 Kg\nWith a Pentium 4 1.8 GHz processor, 256 MB RAM and a 20 GB hard disk drive, this Dell Latitude C640 notebook is ready to provide performance and portability. Windows 2000 is already pre-installed and it also includes an interchangeable CD-ROM drive and floppy drive. The 14.1-inch TFT Display provides crisp, clear viewing at 1024 x 768 maximum resolutions. Get this dynamic Dell C640 notebook today!\nDell Latitude C640 Pentium 4 1.8 GHz Notebook\nIntel Pentium 4 1.8 GHz processor\n256 MB RAM (1 GB maximum)\nInterchangeable CD-ROM drive (speeds may vary)\nInterchangeable 1.44 MB Floppy disk drive\nATI Mobility Radeon integrated video with 16 MB memory\n87-key keyboard with Track stick and Touchpad\n14.1-inch TFT Display with 1024 x 768 maximum resolution\nDell Latitude C640 refurbished notebook\nMicrosoft Windows 2000 pre-installed\nInterchangeable floppy drive\nThe CD-ROM drive and floppy disk drive share the same bay and cannot be used simultaneously


Data: Sastdiņ, 2005 gods pebraļa (svacainis) mieneša 19 dīnys 8 stuņdēs 47 mynotūs\n15. A. 332. Teicēja 76 g. veca Īva Staleidzāne, Atašienes pagastā.\nKaids puika beja pījemts par gonu pi saiminīka, bet nabeja nūrunuots, cik moksuot par ganīšonu. Puika nūganīja vīnu vosoru un rudenī saiminīks prosa: "Ar kū tev moksuot par ganīšonu?"\nGons atbildēja: "Man cyta nikuo navajag, lai tikai saimnīca izvuorej bīzas putras reizei paēst!"\nSaimnīca izvuorēja bīzū putru, īlyka blūdiņā, pīlyka kluot svīsta, lai ir gorduoka, un atdevja gonam. Gons aizguoja. It jis pa ceļu un sateik svātu Meikulu. Svātais Meikuls prosa: "Nu kurīnes tu ej?"\n"Par vosoru ganīju lūpus pi saiminīka. Saiminīks man īdevja par ganīšonu bļūdiņu bīzas putras, tagad eju, un kad satikšu lobu cylvāku, tad apēssim tū putru abēji; bet jo nasatikšu, tad apēsšu vīns pats," atbildēja puika.\nSvātais Meikuls soka: "Ēssim mēs obi, es esmu lobs cylvāks!"\n"Kas tu esi?" prosa puika.\nEs esmu svātais Meikuls," atbildēia Meikuls.\n"Na, tu naesi lobs," soka puika, "cytam tu esi labs, cytam slykts, jo vīnam rudzi teirumā izaug lobi, ūtram slykti."\nTai jis guoja otkon tuoļuok. Īt jis un sateik kaidu vecīti. Vecīts jam prosa: "Kur tu ej, puisīt?"\n"Nu gonim eju! Par vosoru ganīju pi saiminīkai lūpus, saiminīks par ganīšonu man īdevja bļūdiņu bīzas putras. Tagad eju un, jo satikšu lobu cylvāku, tad apēssim obi, bet jo nasatikšu, apēsšu vīns pats," atbildēja puika.\nVecīts soka: "Ēssim mēs obi, es esmu lobs cylvāks!" "Kas tu esi?" prosa puika.\n"Es esmu pats Dīvs," atbildēja vecīts.\n"Na, tu naesi lobs," soka puika, "tu cytam dūd lobu dzeivi, cytam slyktu!"\nĪt puika tuoļuok un sateik kaidu sīvīti. Sīvīte prosa: "Kur tu ej, puisīt?"\n"Es eju nu gonim," atbildēja puika.\n"Kū tev devja par ganīšonu?" prosa sīvīte.\n"Man īdevja bļūdiņu bīzas putras! Tagad es eju un, jo satikšu lobu cylvāku, tad apēssim obi; bet jo nasatikšu, tad apēsšu vīns pats," atbildēja puika.\n"Ēssim mēs obi," soka sīvīte, "es esmu lobs cylvāks!" "Kas tu esi?" prosa puika.\n"Es esmu Nuove," atbildēja puika.\n"Jo tai, tad ēssim obi divi," soka puika, "tu esi lobs cylvāks, tu pajem i nabogu, i boguotu!"\nAtsasāda puika ar Nuovi, apēdja bīzu putru un aizguoja katrs sovu ceļu.\n10. M. Garkolne no 76 g. v. Īvas Staleidzānes Atašienē.\nSenejūs laikūs Dīvs ar svātū Meikulu staiguoja pa pasauli. Dīvs gribēja, ka sīva byutu vacuokuo saimē, bet svātais Meikuls gribēja, ka veiram byutu viersrūka. Tai jī runuodami un sprīzdami īguoja kaidā ustabiņā un pasaprasīja uz nakts muojom.\nUstabiņā sēdēja vecīts un soka: «Es īlaisšu, bet kad atīs muna sīva, tad var man un jyusim tikt!» «Mums vakariņu navajag, tik paruodi vītu, kur puorgulēt,» soka Dīvs ar Meikulu. Vecīts paruodīja vītu, kur gulēt, un Dīvs ar Meikulu atsagula. Na par garu laiku atguoja veča sīva. Vecīts izstuostīja, ka īlaidis divējus ceļa guojējus uz nakts muojom un jau īruodījis vītu un jī atsaguluši.\n«Kai tu dreikstēji bez munas ziņas jūs lalst?» Vecene suoka sist veci un tad aizguoja systu Dīvu ar Meikulu. Dīvs gulēja car molu un vecene jū pyrmū suoka kulstīt, kuodēļ bez juos ziņas īguoja uz naktsmuojom. Tad vecene aizskrēja vēl systu sovu veci.\nMeikuls, žāluodams Dīvu, tagad atsagula car molu un Dīvu palaidja pi sīnas, lai vecene vēl nasuoktu sist Dīvu. Na par garu laiciņu atskrēja vecene un soka: «Vajag sadūt car sīnu gulātuojam, car molu tam jau tyka.» Nū suoka otkon sist Dīvu. Tad vecene aizskrēja un atsagula.\nReitā Dīvs ar Meikulu pīsacēļa un īt taoluak. Tagad Meikuls prosa nu Dīva: «Kuram dūsim viersrūku: sīvai vai\nveiram?» «Lai byus veirs par sīvas golvu!» atbildēja Dīvs un aizguoja tuoluok.\nKlusuo greida bez sūlim…\nIz okulerim kankanu\nA pasauļs iz maņa…\n> 15. A. 332. Teicēja 76 g. veca Īva Staleidzāne, Atašienes pagastā. > Kaids puika beja pījemts par gonu pi saiminīka, bet nabeja > nūrunuots, cik moksuot par ganīšonu. Puika nūganīja vīnu vosoru > un rudenī saiminīks prosa: "Ar kū tev moksuot par > ganīšonu?" > Gons atbildēja: "Man cyta nikuo navajag, lai tikai saimnīca > izvuorej bīzas putras reizei paēst!" > Saimnīca izvuorēja bīzū putru, īlyka blūdiņā, pīlyka kluot svīsta, > lai ir gorduoka, un atdevja gonam. Gons aizguoja. It jis pa ceļu > un sateik svātu Meikulu. Svātais Meikuls prosa: "Nu kurīnes > tu ej?" > "Par vosoru ganīju lūpus pi saiminīka. Saiminīks man īdevja > par ganīšonu bļūdiņu bīzas putras, tagad eju, un kad satikšu > lobu cylvāku, tad apēssim tū putru abēji; bet jo nasatikšu, tad > apēsšu vīns pats," atbildēja puika. > Svātais Meikuls soka: "Ēssim mēs obi, es esmu lobs > cylvāks!" > "Kas tu esi?" prosa puika. > Es esmu svātais Meikuls," atbildēia Meikuls. > "Na, tu naesi lobs," soka puika, "cytam tu esi labs, > cytam slykts, jo vīnam rudzi teirumā izaug lobi, ūtram > slykti." > Tai jis guoja otkon tuoļuok. Īt jis un sateik kaidu vecīti. Vecīts > jam prosa: "Kur tu ej, puisīt?" > "Nu gonim eju! Par vosoru ganīju pi saiminīkai lūpus, > saiminīks par ganīšonu man īdevja bļūdiņu bīzas putras. Tagad > eju un, jo satikšu lobu cylvāku, tad apēssim obi, bet jo > nasatikšu, apēsšu vīns pats," atbildēja puika. > Vecīts soka: "Ēssim mēs obi, es esmu lobs cylvāks!" > "Kas tu esi?" prosa puika. > "Es esmu pats Dīvs," atbildēja vecīts. > "Na, tu naesi lobs," soka puika, "tu cytam dūd lobu > dzeivi, cytam slyktu!" > Īt puika tuoļuok un sateik kaidu sīvīti. Sīvīte prosa: "Kur tu > ej, puisīt?" > "Es eju nu gonim," atbildēja puika. > "Kū tev devja par ganīšonu?" prosa sīvīte. > "Man īdevja bļūdiņu bīzas putras! Tagad es eju un, jo satikšu > lobu cylvāku, tad apēssim obi; bet jo nasatikšu, tad apēsšu vīns > pats," atbildēja puika. > "Ēssim mēs obi," soka sīvīte, "es esmu lobs > cylvāks!" "Kas tu esi?" prosa puika. > "Es esmu Nuove," atbildēja puika. > "Jo tai, tad ēssim obi divi," soka puika, "tu esi > lobs cylvāks, tu pajem i nabogu, i boguotu!" > Atsasāda puika ar Nuovi, apēdja bīzu putru un aizguoja katrs sovu > ceļu. > 10. M. Garkolne no 76 g. v. Īvas Staleidzānes Atašienē. > Senejūs laikūs Dīvs ar svātū Meikulu staiguoja pa pasauli. Dīvs > gribēja, ka sīva byutu vacuokuo saimē, bet svātais Meikuls > gribēja, ka veiram byutu viersrūka. Tai jī runuodami un > sprīzdami īguoja kaidā ustabiņā un pasaprasīja uz nakts muojom. > Ustabiņā sēdēja vecīts un soka: «Es īlaisšu, bet kad atīs muna > sīva, tad var man un jyusim tikt!» «Mums vakariņu navajag, tik > paruodi vītu, kur puorgulēt,» soka Dīvs ar Meikulu. Vecīts > paruodīja vītu, kur gulēt, un Dīvs ar Meikulu atsagula. Na par > garu laiku atguoja veča sīva. Vecīts izstuostīja, ka īlaidis > divējus ceļa guojējus uz nakts muojom un jau īruodījis vītu un > jī atsaguluši. > «Kai tu dreikstēji bez munas ziņas jūs lalst?» Vecene suoka sist > veci un tad aizguoja systu Dīvu ar Meikulu. Dīvs gulēja car molu > un vecene jū pyrmū suoka kulstīt, kuodēļ bez juos ziņas īguoja > uz naktsmuojom. Tad vecene aizskrēja vēl systu sovu veci. > Meikuls, žāluodams Dīvu, tagad atsagula car molu un Dīvu palaidja > pi sīnas, lai vecene vēl nasuoktu sist Dīvu. Na par garu laiciņu > atskrēja vecene un soka: «Vajag sadūt car sīnu gulātuojam, car > molu tam jau tyka.» Nū suoka otkon sist Dīvu. Tad vecene > aizskrēja un atsagula. > Reitā Dīvs ar Meikulu pīsacēļa un īt taoluak. Tagad Meikuls prosa > nu Dīva: «Kuram dūsim viersrūku: sīvai vai > veiram?» «Lai byus veirs par sīvas golvu!» atbildēja Dīvs un > aizguoja tuoluok. > Dace Skrauča > Man šudin vyss ružovs! > Daže muokūņa byudi, > Kas greidā spīgeļojās. > A greida – sorkona i sylta! > Klusuo greida bez sūlim… > xxx > Padaleišu kotram pa > Krikšam nu munys > Zvaigznis ocu > Boltonumim! > Okleibu pīdūšu. > Varbyuteibys teoreju > Lūceišu i lauzeišu > Iz okulerim kankanu > doncuošu! > A pasauļs iz maņa… > Ar espansjolys > Knaukškeigīm > Papīdeišym. > Jana Čevere > Kotram sovs > rāmeits. > Tev zyls, > jai malns, > jam – nu kūka. > Munejīs dzaltons – > lai saulei tiuļuok > i zīmā syltuok. > Ka tev kaidreiz solts, > Nuoc munā rāmeitī sildētīs!


Nūskaidruoti Mis i Misters Vileks nūvods 2014 - lakuga.lv\nTemys: Mis i Misters, Mis i Misters Vileks nūvods, Mis i Misters Vileks nūvods 2014, Roksts\nRekovys sporta nomā 22. februarī nūtyka grandiozs pasuokums „Mis i Misters Vileks nūvods 2014”. Jau trešū godu piec kuortys konkurss puļcēja atbaļsteituojus i skateituojus i nu Vileks, i sābru nūvodim.\nItūgod desmit konkursanti beja sagatavejuši deveņus prīšknasumus, nu kurim septeņus viertieja žūreja (Sandra Ločmele, Austris Keišs, Baiba Reine i Maruta Sprudzāne), kab nūsaceitu titulu „Vice Mis i Misters”, kai ari golvonū „Mis i Misters Vileks nūvods 2014” īgiviejus.\nKai pyrmū, konkursanti demonstrieja izguojīni aba „Vizitkarti” – pyrmais i palīkūšais īspaids, bet jau ūtrajā prīšknasumā aba „Intervejā” vysi kluotasūšī īpazyna jaunīšus ari tyvuok, kur poši eisai par sevi pastuosteja i izlūzieja najaušu vaicuojumu, iz kuru deve momentalu atbiļdi. Pasuokuma vadeituojs Ingars Puncuļs nu dzīdūšuos Puncuļu saimis i „Zaļūs pakolnu kora” dalinīks ar humora devu paleidzieja konkursantim nasamulst, ka ari kaids izlūzietais vaicuojums lykuos gryutuoks.\nKonkursa dalinīki kūpā ar sovu školuotuoju Škilbanu iniciativu centra “Zvaniņi” vadeituoju Vili Cibuli beja sagatavejuši divejus prīšknasumus – dzīsmis. Kai pyrmū jaunīši izpiļdeja legendaruos grupys “Līvi” dzīsmi “Zīlīte”, kur poši jaunīši spieļuoja instrumentus – gitarys, bungys, vijūli, saksofonu i tamburinu. Nuokušais prīšknasums vysus skateituojus aizvede nakluotīnē iz Moldovu – skaistu, saulainu zemi ar korstasneigim ritmim i atraktivim deju sūlim. Kab nūviertietu atseviški puišus i mārgys – kotru godu teik veiduoti eipaši mārgu i puišu defilē, kura laikā teik paruodeita stuoja, grāceja i plastiskums. Itūgod skateituojus puorsteidze beistamuos muojsaimineicys i naatlaideigī studenti, kuri gribieja īkaruot sovys fitnesa trenereitis (Arta Kanepe) sirdi. Bet kai kūpejuo deja aba teatralais uzvadums beja “Itālija”, kur puiši cenšās īkaruot mārgu sirds i pi Adriano Čelentano dzīsmis “Tutta” izspieļuoja attīceibu leiklūčus. Ari ūtruo dzīsme “Tuvu, Tuvu”, kuru jaunīši veļteja sovim meilajim vacvacuokim i vacuokim – raiseja syltys i patīsys emocejis, partū ka pa divejim sagataviešonys mienešim jaunīši eistyn beja sasatyvynuojuši i sasadraudziejuši.\nItūgod titulus “Mis i Misters Foto” dabuoja Airita Ivanova i Sergejs Saveļjevs. Škārsteikla skateituoju bolsuojuma bolvu – apmeklēt vysus kulturys īstuožu reikuotūs pasuokumus Vileks nūvodā bez moksys sajēme – Katrīna Karzubova (531 bolss) i Sandis Matisāns (229 bolsi). Titulus “Skateituoju simpateja” kluotīnē sajēme Kristers Kokorevičs (107 bolsi) i Elīna Sprukule (72 bolsi), titulu “Vice Mis i Vice Misters” īgivieji itūgod ir Olita Urbāne i Andis Slišāns, bet golvonū titulu “Mis i Misters Vileks nūvods 2014” sajēme Katrīna Karzubova i Kristers Kokorevičs.\nTeksts: Kulturys centra „Rekova” vadeituoja Kristīna Lapsa\nKarteņa : Linda Kanepe\n“Katre pīmeiza, Andryvs aizsaļdeja” – 25. novembris Katris dīna 24/11/2019


“Sajūti Latgali”. Svātki - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Sajūti Latgali, Studeja 3KM, svātki\nRaidejums apsaver naparostys svātku tradicejis, kuruos ir rakstureigys Latgolai. Pi myusu muok svieteit svātkus, par tū raidejums puorsalīcynoj, apmeklejūt Leiksnā nūteikūšū festivalu “Muzykys Skrystuļs”, Kuorsovu, kur vys vēļ svietej pylngadeibys svātkus. Varakļuonūs teik pieteits, kas ir kopu svātki. “Sajūti Latgali” gastej ari Dekšuoru pogostā, kur kuplā saītā Zeimuļu dzymta apzynoj tyvus i tuolus radinīkus.


Atbolsts perspektivai volejbola komandai - NewFuelsNewFuels Atbolsts perspektivai volejbola komandai - NewFuels\nDecember 4, 2020 by NewFuels\nAsam patīsi prīceigi i gondareiti par īspieju šūgod atbaļsteit jaunūs volejbola talantus nu Reigys volejbola školys RSV/LU komandys.\nReigys Volejbola škola ir dybynuota 1971. godā. Itymā breidī školā struodoi 22 treneri, kas trenei gon pludmalis, gon klasiskū volejbolu. Nūdarbeibys nūteik vysūs Reigys rajonūs, jimuos volejbola prasmis apgiust vairuok nakai 500 audziekņu.\nRVS/LU komanda ir veidota nu talanteigiekajom vysu treneru audzieknem, veidojūt Reigys Volejbola školys izlasi. 2020. gada septembrī tyka nūslāgta sadarbeiba ar Latvejis Universitati, dieļ tuo komandai pīzavīnuoja ari talantīguokuos LU komandys spielietuojis. Pyrms 5 godim komanda suoce starteit nu pošys apakšys – pīzadalieja Entuziastu Volejbola līgā. Ar kotru godu snīgums uzalobuoja i tyka izvirzeiti arvīn jauni, ambiciozuoki mierki. 2019./2020. goda sezonā komanda izceinieja uzvaru gon Latvejis čempionatā volejbolā, gon Latvejis Kausā volejbolā, gon uzvarieja Baltejis līgys sacenseibuos volejbolā. Vysi it panuokumi tyka izceineiti nazaverūt uz tū, ka leluokuo daļa komandys vēl nabeja sasnāguse 18 godu vacumu. Gon īprīkšejā, gon itymā sezonā RVS/LU beja vīneigā Latvejis komanda (gon sīvīšu, gan veirīšu), kas startieja prestižajā CEV Izaicynuojuma kausā volejbolā.\nKomandys golvonīs treners ir Andrejs Odinokovs, bet trenera asistents – Pāvels Seļivanovs.\nNūvielejam komandai veiksmi, arvīn jaunus sasnīgumus i uzvarys!


Figl īsa blūze ar pogām "Nansy Navy"\nPrece Figl īsa blūze ar pogām "Nansy Navy", S pašlaik nav pieejama. Ja vēlaties būt informēti kad šī prece būs pieejama lūdzu ievadiet savu e. pasta adresi:\nRažotāja kods M700-navy\nSkaidrīte / 2020-08-11 16:37 /\nPatīkams jūraszils tonis. Ātra piegāde.


Nūtiks seminars par Ludzys igaunim - lakuga.lv\nKarteņā: atvārums nu Ulda Baluoža gruomotys "Ludzas igauņu valodas ābece"\nTemys: Ludza, Ludzys igauni, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs, Uldis Balodis\n16. junī nu 14.00 da 17.00 stuņžu Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejā nūtiks jau trešais Ludzys igauņu studeju seminars – “Ludzas igauņi un Baltijas jūras somu mantojums Latgalē”, kura laikā atkluos ari jaunu muzeja ekspoziceju, kas veļteita Ludzys igaunim.\nSeminara laikā Helsinku Universitatis profesors Riho Grintāls (Riho Grünthal), Tartu Universitatis profesors Karls Pajusalu (Karl Pajusalu) i Latvejis Universitatis Lībīšu instituta pietnīks Uldis Balodis stuosteis par Baļtejis jiurys suomu volūdom, tymā skaitā Ludzys igauņu volūdu, i tūs izceļsmi, Ludzys igauņu volūdys senejuom saknem i Ludzys igauņu kūpīnys viesturi.\nSeminarā ari tiks atkluota jaunuo Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja Ludzys igauņu ekspoziceja, kai ari attaiseits Tartu Universitatē pārņ izdūtais rokstu kruojums par Ludzys igaunim i tūs tyvajom rodu tautom leivim i Krasnogorodskys igaunim. Seminaru atkluos gūda gosts Igaunejis Republikys viestnīks Latvejis Republikā Arti Hilpuss (Arti Hilpus), Ludzys nūvoda pošvaļdeibys prīšksādātuojs Edgars Mekšs, Latvejis Republikys Kulturys ministrejis padūmnīks kulturpolitikys īvīsšonys vaicuojumūs i Latvejis Universitatis Lībīšu instituta direktors Valts Ernštreits i Igaunejis Muotis volūdys bīdreibys prīšksādātuoja Helle Metslanga (Helle Metslang). Taipat nūtikšonu papyldynuos folklorys kūpys “Iļža”, kas ir izdavuse albumu ar Ludzys igauņu dzīsmem, uzastuošona. Vairuoki kūpys dalinīki ir Ludzys igauņu piecteči.\nMuzeja jaunuos ekspozicejis saturu veiduojs Uldis Balodis. Tamā varēs dzierdēt vuordus i teikumus Ludzys igauņu volūdā — ari kaida tei izaklauseja vēļ pyrma 2. pasauļa kara. Sovpus Tartu Universitatis rokstu kruojumu, kas tiks prezentāts seminarā, var apsavērt tīšsaistē ITE. Tys izaceļ ar tū, ka ir pyrmais plotais zynuotniskūs rokstu kruojums par itom volūdom, kas ir daīmams angļu volūdā. Rokstu autori ir volūdnīki, arheologi i cytu jūmu eksperti.\nPietnīks Uldis Balodis stuosta, ka pyrmais Ludzys igauņu seminars nūtyka 2015. godā. Tūreiz tū īkļuove Eiropys Volūdu dīnys Latvejā oficialajā programā i, cik jam zynoms, tei beja poša pyrmuo reize, kod kaids nu Latvejis dīnvydigauņu volūdys paveidim (ūtrys itaids paveids Latvejā ir leivu volūda, kas ari tūreiz beja daļa nu Volūdu dīnys programys) tyktu itaidā veidā vaļsts i ari Eiropys leiminī atzeits. 2018. godā beja ūtrais seminars, kurā pīsadaleja volūdnīki nu Latvejis, Igaunejis i Suomejis, kuri stuosteja na tik par Ludzys igauņu, bet ari Latvejis suomugru volūdu senviesturi i atteisteibu. Nūzeimeiga kotra seminara daļa bejuse ari Ludzys igauņu piecteču daleiba seminarūs. Taidā veidā 2018. godā tyka izzynuots par vēļ vīnu Ludzys igauņu piecteci — Leontīni Antonovu — kas vēļ atguoduoja kaidus vuordus Ludzys igauņu volūdā. Niu jei jau nūguojuse myužeibā.\nInterveju ar pietnīku Uldi Balodi var puorskaiteit ITE. Juo veiduotuo Ludzys igauņu volūdys ābece sevkuram interesentam breivi daīmama ITE.


Šifra natječaja: BIKA183760\nAlgowave Menager/ica (m/ž)\nObjavio: Katarina Peran\nDatum isteka natječaja: 30.07.2020.\nDatum isteka natječaja: 29.07.2020.\nObjavio: Luka i Lina j.d.o.o.\nDatum isteka natječaja: 20.07.2020.\nObjavio: Mogasta d.o.o.\nObjavio: Kvadar Nekretnine


Raksts publicēts: 2019.09.23. 09:44:33\n0.67652702331543 56(0) - 0.46565914154053 2020.07.06. 05:09 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=47222 ip: 34.204.198.244 usememcache: 1


Izdūts Zīmeļlatgolas veiru dzīšmu albums - lakuga.lv\nTemys: albums, folklora, Padzīdam i…, Renārs Kaupers, Upīte, Zīmeļlatgola\nViļakas nūvoda folkloras kūpa “Upīte” izdavuse Zīmeļlatgolas veiru dzīšmu albumu “Padzīdam i…”, kura īrokstā rādā folkloras kūpas dalinīkim pīsadalejuši ari Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Jānis Strapcāns, Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanti i cyti. Albuma prezentaceja paradzātu 20. junī Upītē nūteikūšajā pasuokumā “π-dzīdam”.\nJaunajā albumā, kas ir jau catūrtais folkloras kūpas albums, vydā ir 17 Zīmeļlatgolas dzīsmes. Tuos sovas dzeives laikā nu Upītes puses teicieju pīrakstejs nūvodpietnīks, dzejnīks, folklorists Ontons Slišāns (1948–2010). 2009. gadā Ontons Upītes Tautas nomā vadeja meistardarbneicu “20. godu symteņa pyrmuos puses vusvaira dzīduotuos veiru dzīsmes Upītes apkuortnie”, kas bejuse kai īrūsme folkloras kūpas vadeituoja Andra Slišāna idejai par itūs dzīšmu īraksteišonu albumā. 14 albuma dzīsmes ir taišni nu ituos meistardarbneicas, bet tuos albuma papyldynuotas vēļ ar trejom Upītes puses dzīsmem. Kai mozi bārni veiru dzīšmu meistardarbneicuos sovulaik pīsadalejuši ari folkloras kūpas dalinīki, Ontona Slišāna mozbārni Kate i Domeniks Slišāni, kuri niu ir dzīšmu 2020. goda apdaru autori.\nAlbuma īrokstā rādā folkloras kūpas “Upīte” dalinīkim pīsadalejuši i Zīmeļlatgolas dzīsmes īdzīduojuši ari Latvejā labi zynomi muziki – Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Jānis Strapcāns, Kristaps Rasims, Guntis Rasims, Katrīna Dimanta, Arnis Slobožanins, taipat īrokstā pīsadalejuši ari Viļakas katuoļu draudzes pravests Guntars Skutels, grupa “Unknown Artist” i cyti.\n“Padzīdam i…” vizualū stuostu taisejuši Jēkabs Slišāns i Artūrs Slišāns, dzīšmu īrokstus apstruoduojs Māris Keišs. Albuma izdūšonu atbaļstejuši: Latvejas Republikas Kulturas ministreja, Latvejas Nacionalais kulturas centrs i Vaļsts kulturkapitala fonds.\n20. junī Namaterialuos kulturas montuojuma centrs “Upīte” aicynoj iz tradicionalū īrūtuošonu Viļakas nūvodā – pasuokumu “π-dzīdam”, kas reizē byus ari januo albuma “Padzīdam i…” prezentacejas pasuokums. Albuma prezentaceja īcarāta 17.00, bet vokora koncerta programa nu 18.00. Pasuokumā itūgod pīsadaleis folkloras kūpa “Upīte”, grupa “Unknown Artist”, grupa “All Day Long”, kai ari “The Evening Sun” i apvīneiba “Kei-Rei”. Īīšona albuma prezentacejas pasuokumā bezmoksas, vokora koncertā – 1,00 €, nūpārkūt beletu īprīškpuordūšonā bezrindas.lv. Pasuokuma nūrisē byus īvāruoti vysi pošu reizi nūsaceitī puļciešonups īrūbežuojumi i drūseibas nūsacejumi.


FAR Clause | 52.203-3 Gratuities.\n52.203-3 / Basic\nFAR 52.203-3 Gratuities. Basic (Apr 1984) (Current)\nAs prescribed in 3.202, the contracting officer shall insert the clause at 52.203-3, Gratuities, in solicitations and contracts with a value exceeding the simplified acquisition threshold, except those for personal services and those between military departments or defense agencies and foreign governments that do not obligate any funds appropriated to the Department of Defense.


Datum aktualizace: 4. 3. 2020


Dzejis ryndys nu Mygluoja - lakuga.lv\nTemys: dzeja, latgalīšu literatura, Mygluojs, Roksts\nLatgalīšu literatura šaļtim ir kai snīgs – atsaļdej korstus pruotus, šaļtim tamā īsaskaņ kaids pārkiuņa duords, bet reizem tei ir kai nacaurradzama mygla. Pīduovojam īskotu latgalīšu jaunuos paaudzis dzejā, itymā reizē ailis nu Mygluoja.\nKod kobotys kalinderī\nEs naplanuoju tū vysu realizēt\nBet pasauļs dūmoj cytaižuok\nPa īlu bizinej bārni\nA kas ta maņ\nTān pīci stuov\nKačs pa ustobu liekšoj\nDeļtuo balkoni lyust\nVerūs raidejuma atkuortuojumu\nKai veidu kai nūgiut\nIzaklaideju kai muoku\nNu cukerku papeireišim


Latgalīšu olimpiade i “Vuolyudzāni” puorcalti iz septembri - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, Veronika Dundure, Vuolyudzāni\n18. aprelī beja planavuots skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i 20. atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, tok koronavirusa pandemejis deļ obeji pasauokumi puorcalti iz 26. septembri, portalu lakuga.lv informej organizatori.\nGon olimpiadis, gon skotuvis runys konkursa mierkis ir veicynuot kulturys vierteibu i izcyluokūs nūvadnīku apzynuošonu školuos, rūsynuot školu jaunatnis interesi par latgalīšu volūdu i kulturviesturi.\n“Turpynuosim struoduot, īvāruosim vysys drūšeibys praseibys, lai piec karantinys atsagrīztu īprīškejā dzeivis rytmā, kuru, īspiejams, vairs nauztversim kai ogruok. Itys laiks liks puorviertēt dzeivi, myusu attīksmi pret vierteibom, pret cylvākim. Kai olimpiadis moto vīnu godu beja Nautrānu dyžuo nūvadnīka, gora gaismys nesieja Andryva Jūrdža zalta gryudeņš nu“Myužeyguo kalindera”: “Nasadzeņ augstuoks par cytim byut, bet dzenīs lobu dareit i gudruoks kliut.”\n“Myužeygays kalinders” piļneibā bolstuos iz divejom miļzeigom vierteibom — ticeibu i tautys gudreibu. Ticēsim i mes lobajam cylvākūs i byusmi gudri itymā laikā!” soka vīna nu “Vuolyudzānu” i olimpiadis organizatoru, Nautrānu vydsškolys školuotuoja Veronika Dundure.


Originale 37. Bella cāo (Versione in Kelartico di Riccardo Venturi)\nEno prōyton em ŏmgedŭmus,\nō bella cāo, bella cāo, bella cāo, cāo, cāo\nY'em gerizăk to inhauretār.\nŌ rhŭvislāde, brī mă ad tugŭly\nPo ŏmvulăm syemārdăm.\nY' anmārdram kā rhŭvislāde\nBraukăz incharestāi mă.\nChari mă in kollop la brĕ,\nPād to skiad nă blōm arvēn.\nYa to gĕn syepērasyă,\nmā dīsyă, Blōm arvēn celoā.\nYa te sī to blōm nă to rhŭvislāde,\nSyemārdvā păr to leudărdŭr.\nYa vere rhudăr, yăn halyamo\nkā to krī adsyesyelyvā.


Nūsasliedzs zeimiejumu konkurss “Muna tautysdzīsme kruosu volūdā” - lakuga.lv\nTemys: Dagdys nūvods, Muna tautydzīsme kruosu volūdā, Roksts, tautysdzīsmis, Teira Latgolys muoksla, zeimiejumu konkurss\n21. majā Dagdā nūtyka III Storptautyskais bārnu i jaunīšu muzykys, deju i mūdis festivals “Apskauj mani, māmuliņa!”, kuruo ītvorūs tyka gūdynuoti veiksmeiguokī vizualuos muokslys konkursa “Muna tautysdzīsme kruosu volūdā” dorbu autori nu vysys Latgolys, informej bīdreibys “Teira Latgolys muoksla” vadeituoja Evija Maļkeviča.\nKonkursa pamatideja – styprynuot saikni storp divejim informacejis laikmatim i sekmēt jaunuos paaudzis dziļuoku izpratni par montuotom vierteibom, gudreibom, zynuošonom i simbolim, kas ītvarti Dainu skapī globuotajuos tautysdzīsmēs. Konkursa mierkis beja veicynuot Latgolys jaunīšu interesi par vītejū kulturys montuojumu, rūsynuot jaunīšus pieteit, izzynuot, īsadvasmuot i pīlītuot latgalīšu tautysdzīsmis.\nJaunīši nu Latgolys regiona školu da ituo goda apreļa beigu tyka aicynuoti nu virtualuo Dainu skapa dainuskapis.lv izavielēt vīnu tautysdzīsmi latgalīšu volūdā, attāluot itū tautysdzīsmi (tuos viestejumu i simbolus) zeimiejumā, nūformejūt rodūšū snāgumu iz A4 lopys sevkurā vizualuos muokslys tehnikā. Konkursa dalinīki itamā reizē tyka eipaši aicynuoti vaicuot i attāluot taidys tautysdzīsmis, kas viestej par saimis sadzeivi, tradicejom i vierteibom.\nKūpā konkursā tyka īsnīgti 107 jaunīšu dorbi nu 17 izgleiteibys īstuožu i jaunīšu centru – Andzeļu pamatškolys, Ondrupinis pamatškolys, Osyuna pamatškolys, Dagdys vydsškolys, Dravnīku pamatškolys, Gaļānu pamatškolys, Konstantinovys pamatškolys, Nautrānu vydsškolys, Maltys vydsškolys, Preiļu Muzykys i muokslys školys, Rāznys pamatškolys, Škaunis pamatškolys, Špogu vydsškolys, Špogu Muzykys i muokslys školys, kai ari nu Austrumlatvejis rodūšūs pakolpuojumu centra “Zeimuļs”, Maltys bārnu i jaunīšu centra i Preiļu nūvoda Bārnu i jaunīšu centra.\nKūpā tyka izlaseiti 33 laureatu dorbi klašu grupā nu 1. da 9. klasis, kai ari 32 laureatu dorbi nu pyrmsškolys izgleiteibys īstuožu, kas festivala laikā beja apsaverami sevkuram interesentam. Iz prīšku itī dorbi tiks izstuodeiti ari cytu pasuokumu ītvorūs i Dagdys nūvoda īstuodēs, kab rūsynuotu nu kulturys montuojuma īsadvasmuot ari cytus.\nKonkursu “Muna tautysdzīsme kruosu volūdā” reikuoja Dagdys nūvoda Izgleiteibys, kulturys i sporta nūdaļa sadarbeibā ar kulturys i muokslys bīdreibu “Teira Latgolys muoksla” i ar Latvīšu Folklorys kruotuvis atbolstu.


HyperSports – Page 315 – Hype. Sports.\n← Page 1 … Page 314 Page 315 Page 316 … Page 318 →


Datum tisku: 29. 3. 2020 11:35


Xbox - Sniper Elite 5 [Bonus uncut Edition] + Kill Hitler Bonus Mission PEGI bestellen\ninkl. unzensierter Kill Hitler Bonus-Mission Wolf Mountain\nGeschrieben von Mike0566\nSniper Elite 5 [uncut Edition] (PS4) Wann kommt es den endlich Will es haben...\nab 24. Mai 2022 lagernd - jetzt vorbestellen\nAlle Bewertungen zu Sniper Elite 5 [Bonus uncut Edition] + Kill Hitler Bonus Mission\nSniper Elite 5 Xbox PEGI bestellen


VALENTĪNA ŠIRINA\nAutore - Valentīna Širina\nLūcijas Gadzinas zīmējums\nBeja lynu plyukšonas laiks. Tymā laikā specialu mašinu lynu plyukšonai vēļ kolhozā nabeja, un cylvāki lynus plyuce ar rūkom. Apsejušas garus un plotus prīškautus, gon kaimiņu sīvītes, gon sīvas nu tōlōkom mōjom reita pusē sagōja uz dorbu. Dažaidūs dorbūs pi lynim strōdōja ari veirīši – gon savōce kyuleišus, gon tūs atpūgaļōja, gon nūgōdōja tōļōkai apstrōdei.\nSanōkušī strōdnīki sovas līkōs vērsdrēbes un leidza pajimtōs pušdīnes parosti atstōja vīnā vītā: voi teiruma molā, voi kaidā labi pōrskotamā klajumeņā.\nKod strōdnīki aizgōja lobu gobolu tōļōk, kaidai vōrnai rodōs lela interese apskateit atstōtōs montas. Tī beja gon kabatōs īlyktas, papeirā īteitas, svīstmaizes, gon kuleites ar dažaidim produktim. Vajadzēja tikai nadaudz paviļkt, paknōbōt voi paplēst papeiru, kai ādamais beja labi radzams.\nInteresantōk beja sameklēt dziļōk paslāptū, laikam ari garšeigōkū, maizeiti. Tōdēļ vōrna nažālōja sovu pyuļu. Dažs sovu maizeiti pat īlyka pērduknē voi pat obas pērduknes samauce kūpā un speciali nūglobōja. Vōrnai pītyka drūsmes un prasmes ari tōs atpiņkerēt vaļā.\nDažreiz veirīši, grybādami pōrbaudeit vōrnas apkēreibu, uz leidzpajimta dēleiša īdzyna noglas un sataiseja nu tīvom aukleņom cylpas, carādami, ka vōrna tamōs īsapeis. Jī cīši maļdejōs. Sataiseitōs cylpas vōrna atpiņkerēja un aukleņas izstaipeja, poša nikod tamōs naīsapeidama.\nSVAIGŪS KŌPUSTU ZUPA\nŠōs lauku mōjas atsaroda tōli nu piļsātas. Vosorā nūpērkt agrūs kōpustu gaļveņu beja vasala problema, bet izaudzēt pošim bīži vīn pītryuka laika un varēšonas. Tai svaigu kōpustu zupa vosoras vydā beja dīzgon lels ratums.\nVīnai kaimiņu sīvai beja rodusēs izdeveiba sagōdōt kōpusta gaļveņu. Jei, byudama labsirdeiga, jau nu reita kolhoza teirumā strōdojūšom kaiminīnem ziņōja: „Un ta šudiņ mes vysas ēssim svaigūs kōpustu zupu!”\nTai kai beja korsts vosoras laiks, zupa tyka vōreita pogolmā, uz vosoras pliteņas, kurai apkōrt varēja breivi staigōt.\nEs tymā laikā beju pusaugu meitine un maņ patyka pakaitynōt vucynu: „Bora, Bora – buk!” Sōkumā tikai pasaspēlējom, bet vālōk jys bīži vīn dzynōs maņ pakaļ un syta ar sovim lelajim rogim. Dzeidamīs pakaļ, vucyns dažreiz lēce pōri dažaidim škērslim, kas pasagadeja ceļā.\nSasagadeja tai, ka tamā dīnā, kod kaiminīne beja izvōrejuse svaigūs kōpustu zupu un kas katleņā atsaroda uz vosoras pliteņas, jōs pogolmā īsarodu es, un maņ leidza atskrēja ari vucyns. Nikō ļauna nadūmōdama, bet gondreiž voi pasalīleidama, sōku vucynu kaitynōt. Un poša skrēju aiz pliteņas.\nVucyns skrēja maņ pakaļ, bet, saeisynōdams ceļu, drōzēs pōri pliteņai. Es vēļ tagad navaru aptvert, kai varēja tai nūtikt, ka uz vucyna lelō roga uzamauce katleņa rūkturs. Un izslavātō svaigūs kōpustu zupa sōka lītīs nu kastruleiša ōrā, uz vucyna kokla. Vucyns nūsabeida, purynōja golvu un īsabrēce, izbaudejis uz kokla korstū svaigūs kōpustu zupu.\nRadzātōji smējōs lūceidamīs. Maņ gon dūša beja papīžūs. Pi tam, tū bādu īraudzejuse, kaiminīne styngrā bolsā klīdze: „Un ta ka tevi mōte naper, un ta es tevi pēršu!”\nLela auguma, streipaini palāku kuplu kažuku, maneigais un gudrais kačs Mudis svēre četrarpus kilogramu. Kotru dīnu jys īgōja vyrtuvē, bet tikai ratu reizi īsagrīze ustobā. Sōču īvārōt, ka ustobā jys īt ar zynomu nūdūmu. Īgōjis jys tyuleņ devēs sevi apsavērt spīgelī.\nKaidu dīnu Mudis īgōja ustobā, pīgōja pi trimo, kas stōvēja iz greidas, un vēreigi sevi apsavēre spīgelī. Breiteņu vērēs, tod ar depi aptausteja spīgeli nu prīkšpuses, tod nu aizmugures.\nCytā reizē, kod ustobā dorbōjōs krōsainais televizors, kačs nūsastōja pret ekranu un breidi uzmaneigi tymā skatejōs. Tod, lai pōrsalīcynōtu, kas tī runoj, izlēce iz grōmotu plaukta molas, kas ir blokus televizoram, un ībōze golvu aiz televizora. Vērēs, tod mēginōja lēkt iz televizora. Es tō naļōvu dareit. Tod jys izlēce iz televizora gaļdeņa un aparatu pēteja otkon, bet jau nu ūtra sōna.\nCyts nikas napalyka, kai sacynōt, ka ari Mudis ceņšās izprast nazynomū.\nAsmu dzymuse 1924. goda 15. janvarī Rēzeknes apriņka Bērzgales pogosta (tagad Verēmu pog.) Vec-Borisovā zemnīku Kazimira un Helēnas Zvejnieku giminē. Maņ beja mōsa Veneranda un brōļs Andrejs, es beju vacōkō.\nOstoņu godu vacumā sōku mōceitīs Adamovas Vaļsts 6-klaseigajā pamatskūlā, kas 1936. godā tyka nūsaukta par Kalnezeru Vaļsts 6-kl. pamatskūlu, kū beidžu 1939. godā. Sapņōju īsastōt Rēzeknes Vaļsts Skūlōtōju institutā, bet maņ nabeja muzykalūs dūteibu, tōdēļ īsastōju Rēzeknes Vaļsts komercskūlā un vīnu godu mōcejūs lelajā, skaistajā ākā. Pēc kara mōceibu īstōdei maineja nūsaukumu – Rēzeknes Ekonomiskū tehnikumu pabeidžu 1945. godā.\n1945. goda 1. septembrī vacajā Kalnezeru skūlas ākā sōkōs mōceibas, bet tryuka skūlōtōju. Sajēmu uzaicynōjumu nu skūlas direktora C. Pokrotnieka (dzejnīks Augusts Eglōjs) īsarast iz pōrrunom. Un (maņ par prīku) es klivu skūlōtōja 1.–4. klasēs. Dorbs ar skūlānim maņ patyka. 1947. godā īsastōju un 1948. godā kai esterne beidžu Rēzeknes Pedagogiskū skūlu. 1949. godā sōku studijas Reigas Skūlōtōju instituta Dobas zineibu un geografijas fakultates naklōtīnes nūdaļā, kuru beidžu 1953. godā ar tīseibom 8-gadeigā skūlā mōceit dobas zineibas, kimiju un geografiju.\nAr 1978. goda septembri Kalnezeru skūla izavītōja jaunuzcaltajā ākā Lendžūs, kur vēļ nūstrōdōju divus godus un ryupējūs par skūlas apkaimes izdaiļōšonu un apzaļumōšonu. Vysu sovu dorba myužu, t. i. – 34 godus, nūstrōdōju par skūlōtōju tikai Kalnezeru 8-gadeigajā skūlā.


Narkologs Jāzeps Korsaks par Latgolys skaistumu i pūstu i sovom sasnēgtajom viersyunem / Raksts\n11. oktobris, 15:06\nStereotipi, šmakovka i alkohola lītuošonys paradumu apkaruošona Latgolā ir uorsta narkologa Jāzepa Korsaka kasdīna, bet uorpus tuo jis ir ari politikis, medinīks i aizrauteigs ceļuotuojs i kolnūs kuopiejs, kurs vys vēļ tīcās sasnēgt jaunys viersyunis tīšā i puornastā nūzeimē. Tikū kai pīvarāts ari augšuokais punkts Eiropys Savīneibā Alpu kolnu augšuokuo viersyune – Monblans.\nKampaņveideiga informacejis padūšana napaleidz\nJāzeps Korsaks ir praktizejūšs narkologs jau nu 1983. goda. Bet ari šudiņ par īprīcynūšu ainu nasauc Latgolys situaceju ar alkohola lītuošonu. Tys nav viņ stereotips. "Es vysod soku tai, ka ar alkoholu probļemu nav. Aizej iz veikalu, tī izvēle ir cīši lela. Ka nav veikala vari aizīt pi sābra. Bet, ka runuot nūpītnai, laikam jau problema ir,” kai soka pats uorsts – struodojūt tik ilgi itamā sferā radzāts i pīradzāts daudzi. "Divejus godus vuicejūs kliniskajā ordinatorejā Moskovā, piec tam Harkovā, ari Leningradā. Ir ar kū saleidzynuot. Ir ari paceļuots pa bejušū Padūmu savīneibu. Ceļuots ari pa Eiropu. Radzūt cylvāku attīksmi, alkohola lītuošonys parodumus, juoatzeist, ka laikam jau Latgolā ir tendeņce iz pastyprynuotu alkohola lītuošonu. Pamatā ite lītoj stypruokūs alkoholiskūs dzierīņus.”\nTaipat jis izsver, ka naviņ Latgola, bet ari vysā Latvejā ir juostruodoj pi jaunīšu izgleituošonys itymūs vaicuojumūs. Kampaņveideiga informacejis padūšana ite napaleidz. Jim juozyna, kaidu kaitiejumu alkohols var nūdareit jūs organismam i veseleibai. "Vaļsts pamoz pīvierš uzmaneibu jaunuotnis izgleituošonai, kaidys sekys alkohola lītuošona atstuoj iz cylvāka organismu. Pavasarūs i rudiņūs, rudinī tys ir septembris, oktobris, narkologiskajuos nūdaļuos īsastuoj vysai daudzi pusaudžu, bārnu alkohola reibumā, intoksikacejā. Ūtrais taids periods ir vosora, kod pusaudžim ir mozuoka vēlme vuiceitīs, i tod īt vēlme patusēt ar vīnaudžim. Tys ir otkon alkohols.\nPusaudžu daudzums, kurais teik mediciniskajuos īstuodēs, izsauc puordūmys i līcynoj par tū, ka eisti kuorteiba vyss nav ar sabalansēteibu.”\nKai smaržoj tys pīns, gūvei baruotai ar skujom\nVoi pastuov koč kaids pīļaunamais alkohola daudzums, kas organismam nanūdora nikaida ļaunuma? "Es pīmiņu Padūmu laikus, kod kotrys sev vālamū pasnēdze par eistineibu. Tys beja seņ, es vēļ beju mozinks. Kolhozūs beja izteikta naraža. Nabeja sapļauts sīns, batvinu nav, skuobbareibys nav. Nikuo nav. Tymā laika beja taida Rēzeknis rajonā populara avīze "Znamja Truda”, kurā tyka reklamāts, ka ir cīši labi baruot gūvs ar samoltom nīdrem i, kaba tuos byutu stypruokys, vāgūt vēļ skujis dalikt kluotu. Pīmiņu, ka gon slauciejis sacieja, gon ari es pats tū izjutu, kai smaržoj tys pīns, gūvei, kura baruota ar skujom. Nabeja, kuo ēst i gūvs raudzeja ēst vysu, kū deve. Taipat ari te, valkūt paralelis, es soku, ka sevkurs alkohols, eipaši jau jaunam, nanūbrīdušam organismam, īsadorboj iz nervu šyunom, endokrinū sistemu i atstuoj nūteiktu īspaidu. I itys īspaids nav nu lobuokūs. Runojūt par pīaugušu cylvāku, vēļ varātum diskutēt, kai tys jū īspaidoj i cik tys ir lobs ci švaks. Kai saceja vīns muns draugs, psihiatrs, alkohols ir lobs, kaba nūjimtu stresa, lobs antidepresants, mīga leidzeklis. Tikai ir vīns lels BET, pi juo uotri pīrūn. Aug dozys i ir izteikti blokusefekti iz organismu.”\nKai izsver Jāzeps, ka ūtrā dīna piec īdzeršonys lobuokuos zuolis ir alkohols, tod tei jau nūteikti ir atkareiba, i byutu juosuoc sasatraukt. Atkareiba ir slimeiba.\n"Pamatā ite ir poša cylvāka attīksme, vēlme koč kū dareit i izpratne par sovu stuovūkli.\nSevkurs uorsts, narkologs ci psihiatrs var nūzeimēt atbylstūšu medikamentozū terapeju, kaba uzlobuotu vyspuorejū veseleibys stuovūkli, saceisim, oknu, sirds, nīru funkcejis. Nūzeimēt ari attīceigys zuolis, kas stabilizēs nervu sistemu, nūjims trauksmi, namīru, depreseju, mīga trauciejumus. Sovpus cylvāka psihologiskū nūskaņu, vēlmi lītuot ci nalītuot alkoholu, tys ir smogs dorbs ar psihologim, psihoterapeitim. Gryši tai cylvākam itū vysu izreiz izstuosteit, tū byutu juodora taišni jaunīšu i pusaudžu vydā. Juoruoda, juostuosta jim. Agruok beja lekcejis, kod ruodejom jim kinys, stuostejom, kuodreiz ari kaids pacients pīkryta pastuosteit sovu dzeivis ritiejumu.”\n2021.gads ceļā uz Monblānu pievarēti 2550 metri virs jūras līmeņa\nUzdavums nav izkuopt kolnā, bet nūkuopt ari lejā\nJau puora godus vīna nu uorsta Jāzepa Korsaka aizaraušonu ir kuopšona kolnūs. Pa itū laiku sasnēgtys jau vairuokys viersyunis. "Vēlme izkuopt kaida kolnā, īvārojamuokā par Muokūņkolnu ci Lelū Līpu kolnu beja jau seņ. Vystik dorbs naļuove, ka struoduoju Rēzeknis slimineicā, nabeja īspiejams izbreivēt laiku. Muns bruolāns Juoņs Stramkalis jau seņ aicynuoja leidza i stuosteja par tom izjiutom, kū jis daboj, ceļojūt pa kolnim. Jam ir saleidzynūši lela pīredze. Es vysod saceju, nui, nui, es lobpruot, kai tikū byus vareiba… Kod pamaineju dorbu i nūlēmu pīvierst vaira uzmaneibys pats sev i realizēt vīnu, ūtru sapynu – īspieja roduos. Mums beja komanda, pīci cylvāki, mes devemīs iz Elbrusu. Pyrma tam beja taids sasagataveišonys periods. Juoņs maņ stuosteja, kū i kai jis pats dora, kai trenejās, kam juopīvierš uzmaneiba, skatejamīs vysaidys kinys. Īsacejumi, kurus dzierdieju nu tūs, kas jau pyrma tam ir kuopuši konūs, cīši nūderēja.”\nJāzeps izsver, ka golvonais, kuopūt kaidā kolnā, ir byut uzmaneigam i izavaireit nu puordrūšeibys. "Pamatā nav uzdavums izkuopt kolnā, bet nūkuopt ari lejā i byut dzeivam, vasalam. Tod var dūmuot par kuopšonu cytā. Vysu itū salīkūt kūpā, maņ izadeva izkuopt Elbrusā.\nKuopšona iz prīšku atpakaļ aizjēma četrpadsmit stuņžu. Nūkuopūt nu kolna, īkreitūt teltī, es saceju, ka nikod vaira nakuopšu… Ūtrā dīnā jau dūmuoju – nu kas par taidu glupu dūmu beja īguojuse pruotā.\nGryuteibys ir gryuteibys, i tys beja taids eislaiceigs vuojuma periods. Piec tam beja Kazbeks. Beja nūsalasejuse loba komanda.”\nNu pīcu cylvāku leidz viersyunei tyka treis\nPādejais kolns Jāzepa kontā ir Monblans, kas ir Alpu kolnu augšuokuo viersyune i ari augšuokais punkts Eiropys Savīneibā. Tymā jis izkuope itūgod. Jāzeps pīzeist, ka ite gon ir svareiga gon fiziskuo, gon psihologiskuo sagatavuoteiba. "Vystik ari smogumi juonas sev leidza, kai brunurupučam: teļts, iedīņs, guļammaiss i vyss puorejais. Sovs svors sasalosa. Fiziskais ir vajadzeigs, bet vajadzeiga ari apsajimšona i ari psihologiskuo sagatavuoteiba. Kuopūt tymā pošā Elbrusā, nu pīcu cylvāku myusu grupā leidz viersyunei tyka treis. Beja ari jaunuoki, spieceiguoki, kurim, dīvamžāļ, naizadeva. Beja ari puiss, kurais jau kaidus pīcus godus kuop, tūstorp ari organizej kuopšonys vysaidūs kolnūs. Jis jau pyrma tam Elbrusā beja izkuops, bet, kuopūt kūpā ar mums, jis tyka tik leidz pīcom tyukstūšom metru i saceja – na muna dīna.”\nIr svareigi īsaklauseit sova organismā i nadareit puori spākim. Ite vyss ir cīši nūpītnai. "Tymā aklimatizacejis periodā, treju, četru dīnu laikā ir juoizstruodoj kuopšonys temps, juonūnormalizej elpuošona. Ir juosakoncentrej iz kuopšonu. Maņ beja apmāram tai –\ndivdesmit sūļu paspieru, juoatsaelpoj, juoatdaboj balanss i ta var īt iz prīšku. Beja ari momenti, kur varēju paspert tikai desmit sūļu i beja juoatsaelpoj, juoatsagiust.”\n2021.gads Monblāna virsotnē, 4810m augstumā virs jūras līmeņa\nPlans cytam godam – Kilimandžaro\nJāzeps pīmiņ kuopšonu Monblanā. "Kuopšona beja juouzsuok naktī, jo tod mozuok kreit akmini. Ir taids kuluars, kur izteikti kreit akmini, tī ir kaidi 80–100 metri. Itys pūsmys juopuorskrīn cīši uotri. Tod īt sīna septeni symti metru. Ka es jau kuopu zemē, es saceju: ka byutu bejs juokuop dīnā, dīz voi es pa tom divejom ar pusi stuņdem izkuoptu. Vysu laiku juosaruop pa akminim, tī ir nūstīptys trosis, juosatur pi trošu. Teiri fiziski problematiski. Mums startejūt, beja nūruna, ka desmit stuņžu laikā natiksim leidz viersyunei, atsagrīžam atpakaļ. Jo mums otkon juonūkuop pa tū septeņu symtu garū sīnu i juoatsagrīž dzeivim.”\nJāzeps stuosta, ka ite ir cīši labi vyss organizāts. Kai tikū kaids grupys instruktors ci kolnu darbinīks īrauga kaidu sādūšu cylvāku, jis nūteikti pi teve daīs kluotu i pavaicuos, ci nav vajadzeiga kaida paleidzeiba.\n"Tys jim laikam taids raksteits ci naraksteits lykums, ka uzraudzeit i paleidzēt sevkuram cylvākam.”\nKai jaunu mierki, viersyuni sasnēgšonai Jāzeps nūsauc Kilimandžaro. Tys gon plans cytam godam. Vystik itymā i ari cytūs godūs tepat Latgolā jis nūteikti īsoka apmeklēt vītejūs kolnus, pakolnus i vysaidus skotu tūrņus. "Ka runoj par Latgolu, es dūmoju, ka tys ir vīns nu šmukuokūs nūvodu. Tuo skaistums ir azarūs, pakolnūs, grovuos, mežūs i ari iteinis cylvākūs, kuri, leluokūtīs ir cīši atsauceigi, izpaleidzeigi i draudzeigi. Tys ir tys, kas pīsaista cylvākus. Vysi nazkod saceja, ka rudinī juobrauc iz Siguldu, cīši labi i šmuki izaver. Tikpat labi, uzkuopūt myusu pošu Muokūņkolnā, Lelajā Līpu kolnā, eipaši jau tūrnī, juopajem tik leidz binūklis, var cīši šmuki vysu apleik redzēt. Skaidrā laikā nu Leluo Līpu kolna radz Ludzys bazneicu, radz Boltkrīvejis rūbežu, tūs tūrņus, Ezernīkus, Rāznys azaru. Cīši skaistai i breineigai. Kotrā vītā var atrast sovu skaistumu!”\n2019. gada augustā Gruzijas augstākajā kalnā Kazbeks (no personīgā arhīva)\nPandēmijas laikā audzis alkohola patēriņš


Vabalē nūtiks tradicionalais pasuokums “Aizgavienī cīmūs braucu” - lakuga.lv\nVabalē nūtiks tradicionalais pasuokums “Aizgavienī cīmūs braucu”\n3 Februars 2016\nTemys: aizgavieņs, Roksts, Vabale, Vabalis pogosts\n6. februarī Vabalis pogostā jau ostuotū godu nūtiks tradicionalais pasuokums “Aizgavienī cīmūs braucu”, informej Vabalis kulturys noma direktore Vija Pabērze.\nTī ir pādejī svātki pyrma leluo gavieņa, partū pyrma tuo juopaspiej izaprīcuot i kuorteigai paēst cyukys gali, mīžu pluociņus i veikt vysaidys tradicionaluos izdareibys. Aizgavieņam ir prīceigs raksturs, i tū svietej vairuokys dīnys, eimūt gostūs.\nPartū nu 12 stuņžu Vabalē vysi teik aicynuoti iz tradicionaluom aizgavieņa aktivitatem pi gunkura (pogosta laukumā), kur naizpaliks cīnasts – mīžu pluocini, “mīta gaļa” i aromatiskais zuoļu čajs, sovukuort kulturys nomā byus apsaverama folklorys kūpu dalinīku veiduotuo izstuode “Lynu goldauts”. 13.00 nūtiks folklorys kūpu i etnografiskūs ansambļu koncerts.


April 2010 – Naktineica\nPosted on 29.04.2010 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on Untitled\ntyvojās 2. reize munā myužā, kod VARBYUT byušu tautystārpā.\nPosted on 28.04.2010 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on tyvojās 2. reize munā myužā, kod VARBYUT byušu tautystārpā.\nPosted on 28.04.2010 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on Untitled\npar draugim i laiku\nItū pīrakstieju vakar vokorā, kod beju nūsavāruse vīnu kinu. Pādejā laikā tik reši verūs kinys, ka kotra nu jūs ir nūtykums. Verīs i dūmoj.\nKina beja par veirīti i sīvīti, kam nazkas beja i pat varbyut par daudz vysa beja, a nazkuo tūmār nabeja – deļtuo jī i sasatyka. Tok izaruodēja gols golā, ka jim vajadzēja tikai tuo nazkuo, kuo jim nabeja, navys vīnam ūtra.\nAizadūmuoju, ka asu palaiduse garom jau nazcik draugu dzimšonys dīnys. Naba tys, ka aizamierst, a atsaguodoj pādejā šaļtī jau nazyn cik stuņdēs vokorā. Siedi i saprūti – apsveikšona byutu fikceja. Bez sirds, bez gaideišonys, bez prīcys.\nI tod suoc dūmuot, ka laiks ir suocs īt nazkai cytaiž – na nu dīnys iz dīnu voi nu cylvāka da cylvāka, a nu dorba da dorba. Termeni nūsoka laiku, na nūtykumi kai nazkod bierneibā, kod sīna tolka beja nūtykums, īšona iz mežu beja nūtykums, a labeibys pļauja ar kombainim – tī tok i ēst nabeja laika, beja juosēd iz jumta i juosaver.\nDatumi nūsoka laiku, nedelis dīnys nūsoka laiku, atzeimis bloceņā sadola laiku. Lapenis iz sīnu i apraksteitys lapenis iz golda. Vysmoz tai raugu laiku padareit realu – na digitaluos pīzeimēs voi škārsteikla kalendarūs i atguodynuojumūs.\nTai i saīt, ka vīneigais laiks draugim – cikom jī atroksta tviterī voi skaipā. Partū ka cytaiž kotram byutu juoatdūd vyss vokors, a vokoru laikam nav tik daudz. Koč vysaiduos pupu myzuos ar nivīnam navajadzeigu failu baksteišonu paīt na vīns vīn vokors. Taida skumeiga atsazeišona pošai deļ seve i pasaceišona publiski – nikuo sliepama tī nav, naba es vīneiguo.\nAizadūmuoju par vysim tim cylvākim, kas nazkod beja tik svareigi, a niu pagaisuši gondreiž bez pādu. Ka naskaita atminis i sajiutys.\nTod, kod pagaist kaids draugs, nūmierst ari kaida daļa nu cylvāka. Taipat kai cylvākam nazkas lobs daaug kluot, kod jam pasaruod jauns draugs.\nDraugi ir dale nu mane, draugi ir munys rūkys i kuojis, draugi ir mane turpynuojums tuoļuok pasaulī i nazkuo loba atsabolsuojums.\nPa vīnam mes asam pa vīnam. Atrast ūtru cylvāku, kas koč kaidā ziņā ir leidzeigs i koč kaidā ziņā pavysam tyvs, ir lela laime. I kod tei laime beidzās, tū rūku voi kuoju voi nu nūgrīž, voi jei nūkreit poša. Tok vysleidza tymā vītā palīk rāta. I pa mīgam sajiuti, kai tei rūka voi kuoja otkon kustīs, a pasamūst i – nikuo.\nVīnkuorši ir lītys, kas juodora regulari. Kotru vokoru juomozgoj kuojis, a rūkys juomozgoj kotru reizi pyrma iesšonys voi ari tod, ka juos palīk nateirys. Tai ari draugus vajag satikt kod na kod i ar jim vīnkuorši apsarunuot. Cytaiž jī pagaist i vaira nikuo nav tai, kai beja da šam.\nKū mes vacuoki palīkam, tū kuojis i rūkys ataug lieņuok. I daudz lieņuok pasaruod jauni draugi. Deļtuo kaidu nu jūs pagaisynuot ir nazkai biedeigai. Tymā šaļtī sajiuti, kai paīt laiks, kai jis īt i kai nikuo vaira nav pa vacam.\nEs tik dūmoju – voi atsagrīzšona vyspuor ir īspiejama. Varbyut otkon i otkon ir juoaudzej jauna rūka voi kuoja. Atguodojūt bejušū, tok jaunū suocūt nu jauna. Kai nu nullis voi plyka stymbyna.\nVīnkuorši aizadūmuoju i pīrakstieju itū. Saucit tū par sirdsapzinis izmekleišonu voi kai cytaiž.\nNu ūtrys pusis – varbyut tikai maņ nazkuo tryukst. Varbyut tam ūtram natryukst nikuo. Naizzynuosi i nasaprassi – cikom nasatiksi i napavaicuosi. A deļkuo lai satyktu, ka nasateic jau niule.\nPartū ka pa lelai daļai cylvāki cīši breineigi izteik ari bez mane – jī taipat nazkai dzeivoj, nazkū dora. Varbyut cytaiž, nakai dareitu kūpā ar mani. Tok jī nikur napagaist. Jī vīnkuorši dzeivoj sovu dzeivi nazkur cytur i bez mane.\nNazkur jī vysi vysleidza ir. Nazkur jī palīk. Sirdī, atmiņuos voi socialajūs teiklūs – jūs jaunuo i cytaiduo dzeive, kas īt nazkur, tok vaira na reizē. Piec laika satīc kaidu paguotnis cylvāku i saprūti – bet jis tok jūprūjom ir, jis ir izamainiejs, jis ari ir dzeivuojs. Tok jimā vysleidza ir nazkas nu tuo cylvāka, ar kū kūpā smiejūs, laižu cyrku, rauduoju, sasarunuoju, sasarakstieju, volkuojūs pa pasauli.\nKoč vīneigais, kū es ar itū vysu gribieju pasaceit, ir eisai. Ar eistu draudzeibu ir kai ar eistu mīlesteibu. Atslāgys vuords ir “žāluot”. Na īgribēt deļ seve, sagruobt, savuokt, pajimt, a nu sirds nūvēlēt tū lobuokū i dūt, na jimt.\nTam vaira nikod var nabyut nikaida sakara ar mani. Tok lai kotram cylvākim, kas nazkod maņ ir devs nazkū lobu i manī ir atrads voi radiejs kū lobu i ar kū kūpā ir bejs labi – lai jam vīnkuorši ir labi.\nVot i vyss. Tai tuos kuojis i rūkys nūkreit, tai juos ataug nu jauna.\nI vysleidza ir vārts. Tuo eisuo laika deļ, cikom draugs ir draugs. Partū ka tikai tys, kas ir staiguojs ar sovom kuojom, zyna, kaida laime ir vīnkuorši īt. I tikai tys, kam ir rūkys, zyna, kai ir gluosteit.\nTok ir vīna loba ziņa. Eisti draugi ari piec symtim tyukstūšu godu ir draugi, partū ka tei kūpeiguo dzeisla jau naizneikst. Pazinis īt i aizīt, palīk svareigais. Es ceru, ka jis palīk.\nI vēļ es ceru, ka itys buobu laiks puorīs i nazkod otkon byus gona laika vysam skaistajam i lobajam.\nPosted on 27.04.2010 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags ceļš, cylvāki, dzeive, laime, latgaliskiLeave a comment on par draugim i laiku\nPosted on 26.04.2010 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on Untitled\nir spams un ir smieklīgs spams. šodien spams man piedāvā mācīties indēt žurkas.\nPosted on 26.04.2010 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on ir spams un ir smieklīgs spams. šodien spams man piedāvā mācīties indēt žurkas.\nkādā klusā kaktā netālu no manas mājas ēdnīca "Vēderprieki pie behemota". ēd pie mums, par behemotu paliksi!\nPosted on 25.04.2010 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on kādā klusā kaktā netālu no manas mājas ēdnīca "Vēderprieki pie behemota". ēd pie mums, par behemotu paliksi!\nplītis, kas nav plītis, ir plītis, kas nav plītis.\nPosted on 25.04.2010 Author saprgeCategories UncategorizedLeave a comment on plītis, kas nav plītis, ir plītis, kas nav plītis.


Kapelys "Jūlijs" jubileja izstuode/Virtuala apsavieršona - lakuga.lv\nTemys: izstāde, izstuode, Jūlijs, kapela, Leivuons, Līvāni, Roksts\n20. julī Leivuonā sovu 25 godu jubileju svieteja vītejuo kapela “Jūlijs”. Par gūdu itaidam nūtykumam, Leivuona Kulturys i atpyutys centrā sataiseita kapelys jubileja izstuode.\nIzstuodē Leivuona Kulturys i atpyutys centra var īsapazeit ar grupys dzīduotom dzīsmem, spālātim instrumentim, koncertu tārpim, taipat apsaverama kuozu medaļu kolekceja i cytys ar kapelys viesturi i darbeibu saisteitys lītys.\nLaKuGys skaiteituojim pīduovojam īspieju virtuali pagasteit itymā izstuodē.


Macalūba bis Macbeth, Robert William (Bd. 6, Sp. 13 bis 15)\nMacalūba (Makalube), s. Meyers Schlammvulkane.


LaKuGa – Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī\nKū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī\nLaKuGa 11. Oktobris, 2017. gods Comments Off on Kū var skaiteit jaunuokajā “A12” numerī\nŽurnala “A12” jaunajā numerī:\nPlyudi Latgolā div jaunu zemnīku redzīnī: žurnals sasateik ar Lauri Ļubku, kurū niu daudzi atpazeist piec mauduošonuos applyudušajā kvīšu laukā, kai ari ekologiskūs zemeņu audzātuoju Atvaru Aniņu.\nUzjiemiejs Guntars Šults nu Bolvu, kurs vuicejīs Tibetā.\nŽurnals gastej Viļakā – Latvejis pīrūbeža piļsātā, kurā var atrast klusumu.\nKai kuorkli meistaru rūkuos puortūp par skalinem – sarunys ar Viktoru Kuhaļski i Helenu Mundu.\nLatgolys doncuotuoju atminis no Vyspuorejim latvīšu Dzīšmu i deju svātkim.\nEtide par Kruoslovu.\nGostūs pi tautīšu Lelbritanejā: kai jī sorgoj latvīšu volūdu tī.\nCeļuojums pa Sieleju, vaicojūt tuos valdzynuojumu.\nŽurnals “A12” – patīsi i pa eistam par mums! Aboniešona nuokušajam godam jau suokusēs!


Upītes svātkūs Latvejis Nacionaluo teatra izruode - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Upīte\nNu 24. leidz 26. augustam iz svātkim aicynoj Viļakys nūvoda Upīte. Svātku programā gon sportiskys aktivitatis, gon izklaidis bārnim, gon ari Latvejis Nacionaluo teatra izruode.\n24. augustā Styprūs skriejīņs, leidz 23. augustam komanda 4 cylvāku sastuovā juopīsoka pi Andra Slišāna. Sportiskajā aktivitatē sovus spākus varēs puorbaudeit skrīšonā, liekšonā, ruopuošonā, škieršļu jūslā, braukšonā ar sup dielim i peintbolā. Dīnys nūslāgumā byus bals kūpā ar grupu “Unknown Artist”.\n25. augustā Bārnu dīna i izklaidis vysai saimei. 12.00 stuņdēs Dirty Deal Teatro izruode “Kā saule gadījās”, piečuok radūšuos darbneicys, pīpyušamuos atrakcejis, vokorā – Nakts traseite.\n26. augustā svātku izskaņā Latvejis Nacionaluo teatra izruode “ART”. Komedejis aprokstā saceits: “Draudzeiba. Mīlesteiba. Humors. Muoksla. Smolka, cylvāku pietejūša luga par treis draugu attīceibom ar muokslu, sīvītem i cytam ar cytu, kurā piec ilguoka puortraukuma kai draugi sasateik treis kursabīdri –Ainārs Ančevskis, Mārtiņš Egliens i Egils Melbārdis.”


Daugovpiļs cītūksnī apsaverama mārtrauku ekspoziceja - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs cītūkšņa Kulturys i informacejis centrys, Daugovpiļs cītūksnis, izstuode, Roksts\nDaugovpiļs cītūkšņa Kulturys i informacejis centrā (Nikolaja īlā 5) apsaverama mārtrauku ekspoziceja, informej Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys turisma atteisteibys i informacejis agentura.\nEkspozicejis leluokū daļu veidoj vysaidu laiku stykla buteleitis. Tuos ir i tintneicys, i smuordu i zuoļu buteleitis. Apsaveramys ari vidieja izmāra butelis, kas puorsvorā ir padūmu laika pīna butelis, kuruos jaunuokuo paaudze vairs naatpazeist. Apsaveramys ari vysaidu cytaidu dzierīņu butelis.\nEkspoziceja izveiduota, atzeimojūt Iudiņa paceļamuo kuorma, kurymā atsarūn Daugovpiļs cītūkšņa Kulturys i informacejis centrys (KIC), 150 godu jubileju. Kuorms tyka calts 1865. – 1866. godā, i tys kolpuoja cītūkšņa iudiņa apguodis sistemys nūdrūsynuošonai. Itam mierkam Daugovys lobajā krostā beja izveiduotys 3 okys, nu kuruom ar tvaika syukņu paleidzeibu iudiņš tyka syuknāts iz lelu, knīdātu metala tvertni ar 3000 spaņu ītiļpeibu. Tvertne ir sasaglobuojuse da myusu dīnu, i sevkuram KIC apmaklātuojam ir vareiba tū bez moksys apsavērt. Jaunuos ekspozicejis ideja ir ar dažaidu viesturiskūs trauku paleidzeibu paruodeit apmaklātuojim, cik daudz itaidu trauku beja vajadzeigs, kab pīpiļdeitu lelū knīdātū iudiņa tvertni. Tai kai tvertnis ītiļpeigums teik miereits spaņūs, tod ekspozicejā īkļauti ari dažaidi spaņi, nu kurūs leluokuo daļa tiks izvītuota tvertnē, kab apmaklātuoji poši varātu puorsalīcynuot par tvertnis ītiļpeigumu.\nItamā laikā palīk ari 5 godi, kai itys kuorms tyka renovāts i tuo telpuos dorbu suoce KIC. Itūšaļt KIC ir vīta, kur apmaklātuoji var izzynuot par cītūkšņa viesturi, apsavērt nalelu viesturis ekspoziceju, pasyuteit ekskursejis, kai ari sajimt cītūkšņa kartis i bukletus.


Datum/Zeit: 30/12/2016, 16:30\nEvent Start Date:28. Juni 2022Event End Date:28. Juni 2022Event Venue: „Ein Sommernachtstraum oder Badewannengriffe im Preisvergleich“: Kurt Palm inszeniert ein Stück, das als Probe für ein Obdachlosen-Shakespeare-Festival angelegt ist. Groteske …