Par myus | futureofmuseums.eu\nKlaida, lyudzu, raugit vēļ\nĪvodit augšuok radzamūs vuordus: Īvodit skaitļus, kurus Jius dzierdit:\nSajimt cytu CAPTCHA\nSajimt audio CAPTCHA\nĪgiut attālu CAPTCHA\nLyudzu, īvodit sovu e-posta adresu.\nJius sajimsit saiti Jiusu e-postā, kab izveidotu jaunu paroli.\nKēdaiņu Regionalais muzejs, kurs ir vīns nu vacuokūs muzeju Lītuvā, tyka izveiduots 1922. g. Muzeja i juo filiaļu ekspozicejis stuosta par Kēdaiņu piļsātys dzeivi nu 15. da 19. g. s, par piļsātā dzeivojūšom lītavnīku, pūļu, skotu, vuocīšu, žydu i krīvu kūpīnom, kai ari par reformatu, ļutaru, katuoļu, ariaņu, pareizticeigūs i žydu konfeseju kūpīnom.\nViņ Kēdaiņu Regionaluo muzeja i juo filiaļu apmaklātuoji var apsavērt unikalys, nu rogu taiseitys mebelis, kas kod nabejs atsaroda grafa Zabello Apītalauķa muižā, bejušajā karmelitu klūsterī var redzēt krystu kolekceju, kuru radejs vīns nu slovonuokūs muokslinīku Vincs Svirskis, Reformatu bazneicā var apsavērt hercogu Radzivilu mauzoleju i unikalus sarkofagus, Multikulturalajā centrā, kas izveiduots bejušajā zīmys sinagogā, var īsapazeit ar žydu kūpīnys viesturi i dazynuot par holokaustu, kai ari sajust 1863. g. sasacelšonys goru bejušajā baronu Šilingu muižā, kas atasarūn Paberžē.\nMultikulturalais centrs, Senosios Rinkos 12, Kēdaini, LT-57247, tel. (8-347) 51778, e-adress: daugiakulturis@gmail.com\nMultikulturalais centrs, kas tyka atvārts 2002. g., ir izveiduots atjaunuotajā, 19. g. s. caltajā, nalelajā zīmys sinagogā. Centrā atsarūn ekspoziceja „Mīškuoni, kurus mes asom zaudiejuši” par Kēdaiņu žydu kūpīnu i holokaustu. Multikulturalais centrs organizej vysaidus kulturys pasuokumus, džeza i profesionaluos muzykys koncertus, izstuodis i seminarus, kai ari izgleiteibys i klubu aktivitatis.\nHercogu Radzivilu mauzolejs Reformatu bazneicā, Senoji 1, Kēdaini,\ntel. +370 347 53685\nTei ir 17. g. s. Lītuvys Lelhercogistis augstmaņu senejuokuo kopa vīta, kura atsarūn vīnā nu vacuokūs i leluokūs Pūlejis–Lītuvys Vaļstu savīneibys ļutaru bazneicu i kura tyka atjaunuota 2001. g. Mauzolejā ir 6 unikali 17. g. s. vaļsts nūzeimis pīminekli – hercogu Kristofera Pārkiuņa (1547–1603), Januša (1612–1655), Mikolaja (1610–1611), Jurģa (1616–1617), Stefana (1624–1624) un Elzbetys (1622–1626) Radzivilu sarkofagi. Kristofera Pārkiuņa Radzivila i juo mozbārnu sarkofagi ir darynuoti renesaņsis stylā i ir taiseiti nu olvys, a Januša Radzivila boguoteigais sarkofags ir darynuots baroka stylā i taiseits nu miseņa, vara i sudobra pluokšņu, kas rūtuotys apzeļteitom pūdzeņom. Itūs sarkofagu autors beja slovonais Torunis zaltkaļs, karaļa Vladislava i karaļa Jana Kazimira Vāsa kolps Jans Kristians Bierpfafs (dzeivuojs ~1600–1680).\nEkspoziceja, kas atsarūn bazneicā, stuosta par Kēdaiņu Reformatu bazneicys viesturi, par hercogu Radzivilu paglobuotajim saimis lūceklim i sarkofagu atjaunuošonu.\n1863. goda sasaceļšonys muzejs, Paberžis cīms, Gudžūni, Kēdaiņu raj., tel. + 370 645 12407, e-adress: muziejus1863@gmail.com\nUnikals muzejs Lītuvā, kas veļteits 1863. g. sasaceļšonys nūtykumim, dorbojās bejušajā muižā, kas pīderēja baronam Šilingam, kurs atbaļsteja sasaceļšonu Paberžē, i kur bazneickungs Antans Mackevičs ar sovim veirim beja pyrmī Lītuvā, kuri aktivi atbaļsteja sasaceļšonu, kas suocēs Pūlejā 1863. g. janvarī. Muzeja ekspoziceja atkluoj sasaceļšonys īmesļus, juos nūtykumu ītumu, namīrnīku biografejis, rezultatus i muižys viesturi. Kab apmaklātuojūs radeitu atbylstūšu īspaidu par sasaceļšonu, ekspozicejā pamatā ir izmontuota sorkonuos i boltuos kruosys kombinaceja i dubliešonuos efekts. Ituos kruosys simbolizej golvonuos namīrnīku grupys – sorkonūs i boltūs. Sorkonī ir pylsūni, pamatā – zemnīki, kas atbaļsteja demokratiskys idejis. Boltī ir Lītuvys i Pūlejis Lelhercogistis augstmani. Pa reizei ekspozicejā pasaruoda ari tymsi palākuo kruosa, kas puorstuov trešū sasaceļšonys pusi – Krīvejis caru. Ekspozicejis nūslāgumā apmaklātuojs daīt da pavysam cytys izstuodis telpys, kur ir izstuodeiti gasnīki. Ekspozicejā ir gasnīki, kurus ir savuocs i restaurejs Kēdaiņu Regionalais muzejs. Ekspoziceja dūd ari informaceju par gasnīku izgudruotuoju i 1863. g. sasaceļšonys atbaļsteituoju Ignaseju Lukaševiču.\nVītauta Uleviča kūka skulpturu muzejs, J. Basanavičiaus 36 (1. stuovs), Kēdaiņi, LT-57177\nMuzejs tyka dybynuots 2004. g. Kēdaiņu rajona pošvaļdeibys ākā. Ekspozicejā ir vaira kai 50 muokslys dorbu, kurus radejs slovonais muokslinīks, Krakis (Kēdaiņu raj.) īdzeivuotuojs Vītauts Ulevičs (dzims 1934. g.)\nArnetu sāta, Radvilų 21, Kēdaiņi, LT-57254\nArnetu sāta ir Skotejis kūpīnys, kas dzeivuoja Kēdaiņūs nu17. da 18. g. s., materialais montuojums. Sāta, kuru izcēle skotu tierguotuojs Džons Arnets, atsarūn sūpluok Lelajam tierga laukumam, kas tymā laikā beja golvonuo tierga vīta. Laukuma tyvumā dzeivuoja lela i ītekmeiga Skotejis reformatoru kūpīna.\nSāta ir 18.–19. g. s. piļsātu dzeivojamūs āku arhitekturys paraugs ar autentisku eksterjeru i interjeru. Sātys zamaškā ir lels valvāts pagrobs i pyrmajā stuovā, sūpluok kupola formys škūrstynam, atsarūn valvāta ustoba ar tualeti, tai sauktū luftcloset, kas senejuos Lītuvys dzeivojamajuos ākuos beja vīneiguo itaidam nūlyukam paradzātuo ustoba.\nArnetu sāta ir 18.–19. g. s. piļsātu dzeivojamūs āku arhitekturys paraugs, kas 350 godu laika pūsmā ir pīdzeivuojs lelus apvārsumus, rekonstrukcejis i puorsastrukturiešonu. Lītuvā itys sāta ir vīneigais, kam ir sasaglobuojs autentisks eksterjera i interjera plānuojums, kai ari autentiski apdaris elementi, partū tys ir unikals pīmineklis i vierteigs turisma objekts. Skotu izceļsme daškir ākai eksotismu i pīviļceibu. Sāta beja ari Reformatu bazneicys prezbitereja i prīsteru sasatykšonys vīta. Sāta ir vaļsts aizsorguots arhitekturys pīmineklis.\n2014.–2015. g. ir planavuots izveiduot ākā daudzfunkcionalu centru, kas paruodeitu 17.– 19. g. s. mīškuonu kulturu i tradicionalū amatnīceibu.\nArnetu sāta pīdar Kēdaiņu Regionalajam muzejam. Tai kai sāta ir muzeja strukturvīneiba, jimā nūteik itaidys aktivitatis:\nKēdaiņu piļsātys arheologiskūs, rakstveida i ikonografiskūs olūtu izpēte\npiļsātys kulturys izgleitojušūs aktivitašu organiziešona\npasuokumu, kas saisteiti ar mīškuonu kulturys populariziešonu, organiziešona\nprogramu, kas saisteitys ar jaunīšu nūsadorbuošonu i socializaceju, izveide i eistynuošona\nizgleitojūšūs i kulturys populariziešonys pasuokumu organiziešona\nklubu, kas saisteiti ar piļsātys viesturis pietnīceibu i juos populariziešonu, saīšonu organiziešona\nvydslaiku Kēdaiņu kulturys i viesturis pietnīceibys centrs\ntradicionaluos amatnīceibys demonstriešona i vuiceišona\nRekonstruātuo sāta byus vīta, kur sajimt piļsātys gostu delegacejis, turistus, jaunatnis organizacejis i īdzeivuotuojus i organizēt naoficialys tikšonuos viesturiskā vidē. Itys projekts paleidzēs saglobuot i atjaunuot 17.–19. g. s. autentiskū vidi, kas puorstuov na viņ teoretiskū Kēdaiņu kulturys montuojumu, a ari ilustrej jū autentiskā veidā.


Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama Aivara Kisis gleznu izstuode - lakuga.lv\nTemys: Aivars Kise, izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, muoksla, Rēzekne, Roksts\nDa 30. septembra Latgolys Kulturviesturis muzejā (3. stuova vestibilā, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Aivara Kisis gleznu izstuode “Starp debesīm un zemi”, informej muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure.\nPyrma pīcu godu Aivars Kise muzejā svieteja sovu 60. dzeivis jubileju ar gleznu izstuodi “Pārdomu vējš”, kurā gleznu autors īvede skateituoju fantazejis tālu pasaulī. Itūreiz izstuodē “Starp debesīm un zemi” apmaklātuoji var īsavērt i Aivara Kisis radeitajūs Latgolys ainovu atspulgūs, i autora filozofiskūs puordūmu izraiseitajūs motivūs. Pavasara i vosorys zaļums, maineigī dabesi, stidzenis i lauku celi, kas bīži viņ aizvad iz kaidu bazneicu. Kaidā ceļa pagrīzīnī skotam atsakluoj naleluo Piļcinis bazneica, kū muokslinīks nūgivs kai saulainu styureiti, kur vīgli i pruotam, i sirdei. Meža klusums bezviejā, upis mūsšonuos nu reita voi pīmierkušuo pīniņu pļova – kotrai ainovai ir sova nūskaņa.\nAr plakatisku pīeju radeituo glezna “Starp debesīm un zemi” aicynoj skateituoju īsadzilinuot planetys Zeme globalajuos problemuos, nu dorbs “Radīšana” – vaicuot atbiļdis iz eksistencialim vaicuojumim. Dzeivisprīcys pylnys ir autora gleznys, kas veļteitys draugim voi bārnim. Mozuo meitine, īskauta jai nūzeimeigu lītu i tālu pasaulī, verās skateituojam preteimā, atguodynojūt par poša bierneibā izsapynuotū. Autors atguodynoj, ka dzeivis celi i tymūs pīradzātais kotram ir tik dažaids. Cylvāks iz nailgu šaļti ir tics storp dabasim i zemi, izdzeivojūt sev lamtū. Aivars Kise naļaun dzeivis gryuteibom jimt viersrūku – gleznys tūp i dorbs dūd spāku i dzeivisprīcu.


Rēzeknē apsaverama Agrys Ritinis izstuode - lakuga.lv\nTemys: Agra Ritiņa, izstuode, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne, Roksts\nDa 7. maja Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama gleznuotuojis Agrys Ritinis gleznu izstuode “Ciemos. Mājās”. Tamā var apsavērt daļu nu muokslineicys gleznu, kas radeitys piec daleibys treis mienešu projektā Vuocejā “Art Grant of the City of Bremen”. Grafiskī Brēmenis jūgenda īlu tāli i sātu sajiuta kūka arhitekturā spylgtai kontrastej ar dzydrim, emocionali pīsuotynuotim kruosu laukumim, kas ļaun dasatyvynuot gleznuotuojis īškejuo pasauļa nūslāpumaineibai.\nGleznuotuoja Agra Ritiņa pavadeja Brēmenē gondreiž treis mienešus, gleznojūt, dybynojūt profesionalūs sakarus, kontaktejūt ar cylvākim, kas dzeivuoja apleik, najauši sateikūt cylvākus, nūtikšonys, īspaidus, ar divritini braucūt pa piļsātys īlom i parkim, i itys laiks puorsteidzūšā veidā atkluoja ari daudzys lītys par jū pošu i kai gleznuotuoju, i kai personeibu. Brēmenē Agra Ritiņa daudz gleznuoja… Latgolu, tymā pat laikā lieni uzkruojūt emocionalūs i vizualūs piļsātys īspaidus. Projekta beiguos Brēmenē tyka atkluota Agrys izstuode, i dorbi itūšaļt ir Vuocejā. Nu, atbraucūt iz sātu, Agra aizsuoce gleznu sereju par Brēmenis piļsātys i Latgolys ainovys arhitekturu.\nKoč i muokslineica cīši aktivi pīsadola plenerūs i grupu izstuodēs, reikoj personalizstuodis, ir tik daudzveideiga izteiksmis leidzekļūs, gleznoj jau vysmoz 15 godu, patīseibā jau nu studeju laika Muokslys akademejā, mani vys vēļ puorsteidz, cik Agra Ritiņa sovūs dorbūs ir emocionala i racionala reizē. Brēmenē jei atkluoja, kai poša soka, grafiskū pret kruosu. Jūgendstila sātu smolkī zeimiejumi pret kūku uguneigū lopu līsmuojumu voi dabasu puordabiski teirū zaigmi. Styngrais zeimiejums, kas izapauž ari juos kuorklu pi sātys navainojamūs “rasiejumūs” kontrastā ar teiruom kruosom, kas nav tik kruosa, tuos ir emocejis. I tod ir dorbi, kurymūs ar pyrmū ocu skotu tu saprūti, ka tī nav ni grama racionala “apriekina”, ir tik spylgtys sajiutys – suopeigys, skaistys, saviļņuojūšys. I vysur Agrys “kolorits”- uorkuorteigi smolks, nu kotrys kruosys symtais voi divsymti trešais tūņs – samaklāts voi pat īraudzeits Brēmenis gleznuotuoju pīdarumu veikaleņūs. Briliant pink, Old Hollande violete gray, Royal blue… I tys vyss tik organiski puortūp par Rēzeknis marta dabasu zylumu, kuorklu stumbru smolkū palākumu, tepat sātā pīdzeivuotūs emoceju spylgtū uzplaiksnejumu.\nByušona gostūs, kod tu esi vīns pats, bez sātys klopotu, paleidz koncentrētīs iz lītu i sajiutu, kas kasdīnā teik nūsluopātys, atkluoj ari tū, kas ir tevī, tovys ilgys i, kai Agra soka, koč i Brēmenē beja komforts, breineigi apstuokli dzeivuošonai i struoduošonai, sirsneiga attīksme nu sevkura, tok “valk iz kuorklim pi sātys”. Naapšaubami lela lūma gleznuotuojis Agrys Ritinis dzeivē ir saimei i tuos našaubeigam atbolstam juos rodūšajai darbeibai. Agra stuosteja, kai radeits dorbs “Šodiena iet gulēt”. Vokorā, braucūt iz sātu, jei redzēja tik skaistus liļovus dabasus, ka beja naīspiejami tū paturēt sevī, iz reizis i niu naizlīkūt iz audakla. Atbraukuse sātā, jei pasaceja, ka īs iz darbneicu gleznuot… Breiveiba byut tam, kas tu esi i just atbolstu nu tyvuokūs pusis – tei ir laime. I, verūtīs cauri daudzu godu laikā gleznuotū, tū laimi var īraudzeit ari ar acim.\nAutore: Daina Manuško


18. A. 511. Uzrakstīta Līksnas pag. Latvju kultūras kr.\nSeņ senejūs laikūs dzeivuoja veirs ar sovu sīvu, jīm beja vīnameitiņa. Vīnu reiz muote saslyma un pēc eisa laika nūmyra. Tāvs nailgi padzeivuoja un apsaprecēja. Ūtra juo sīva beja ari atraitne ar trejom meitom. Vīna juos meita beja ar vīnu, ūtra ar divi un trešuo ar trejom acim, tuodēļ juos ari saucja: pyrmū par vīnaci, ūtrū par divaci un trešū par trejaci. Meitu muote beja rogona. Sovas meitas jei jūti žāluoja, bet buorinīti naīredzēja: syutīja jū pi gryutim dorbim un slykti baruoja. Vosorā buorinīte guoja gonūs. Rogona sadūmuoja taisīt pyurus sovom meitom, bet pi dorba jūs likt nagribēja.\nVīnā reitā kad buorinīte dzyna lūpus gonūs, rogona padevja buorinītei kaidu pus pūdu lynu un soka: "Itūs lynus tu šūdiņ gonūs saspŗēd, bet jo nesasprēssi, tad es tevis dzeivas naatstuošu!"\nBuorinīte izdzyna lūpus gonūs un raud. Pīīt pi buorinītes tei gūtiņa, kuru muote mierdama jai atstuoja, un prosa: "Kuo tu, meitiņ, raudi?"\n"Kai man narauduot? Pamuote pīdevja trk daudz dorba, un lyka vēļ šūdiņ vysu padarīt," atbildēja meitiņa.\n"Naraudi, meitin!" runoj gūtiņa. "Vyss byus lobi, jem un buoz lynus munā lobajā austiņā!"\nBuorenīte suoka buozt lynus gūtiņas lobajā austiņā un pa kreisū austiņu jau šketerējās dīdziņi un tik smolki saspŗāsti un skaisti! Buorinīte palyka prīcīga un vokorā sadzyna lūpus sātā. Pamuote izskrēja buorinītei prīškā un prosa: "Vai saspŗēdi lynus?"\n"Jā, saspŗēžu," un padevja pamuotei. Pamuote pasavēŗa uz dīdziņim un prosa: "Kas tev paleidzēja sprēst?"\nBuorinīte atbildēja: "Nikas napaleidzēja, es paša saaprēžu!" Ūtrā reitā rogona pīdevja buorinītei vēļ vairuok lynu un nū syutīja uz gonim sovu meitu vīnaci nūsavērt, kiai buorinīte sprēž. Buorinīte izdzyna lūpus gonūs, gona un raud. Tad buorinīte soka vīnacei: "Ej šur, muosiņ, es tev paīskuošu golvu!"\nVīnace atsasāda pi buorinītes un buorinīte suoka īskuot jai golvu. Buorinīte īskuodama soka: "Mīgū, mīgū, vīna actiņa!" Vīnacīte tyuleņ aizmyga. Gūtiņa atguoja un otkon saspŗēdja buorinītei lynus. Jau atguoja vokors un sadzyna lūpus sātā. Rogona izskrēja prīškā un prosa buorinītei: "Vai saspŗēdi iynus?"\n"Jā, saspŗēžu!" atbildēja buorinīte un padevja pamuotei dīdziņus.\nPamuote īsaucja vīnaci ustobā un soka : "Pastuosti, meitiņ, kai uorinīte spŗēdja!" '\n"Es naredzēju," atbildēja vīnace, "man gribējās cīši gulēt un es aizmvgu; kad pasamūdu, jau buorinīte beja saspŗāduse!"\nRogona pabuora, pabuora vīnaci un lyka mīru. Ūtrā reitī pamuote buorinītei vēl vairuok dorba pīdevja um nūsyutīja uz gonim sovu meitu divaci. Buorinīte izdzyna lūpus gonūs un raud. Tad buorinīte soka divacei: "Ej šur, muosiņ, es tev paīskuošu golvu!"\nDivace atsasāda pi buoninītes un buorinite suoka īskuot jai golvu, saceidama: "Mīgū, mīgū, vīna actiņa, mīgū, mīgū, ītra actiņa!"\nDivacīte ari aizmyga. Gūtiņa atguoja un otkon saspŗēdja buorinītei lynus. Jau atguoja vokors un sadzyna lūpus sātā. Rogona izskrēja prīškā un prosa buorinītei: "Vai saspŗēdi lynus?"\n"Jā, sasprēžu!" atbildēja buorinīte un padevja pamuotei dīdziņus.\nPamuote īsaucja divacīti ustobā un soka: "Pastuosti, meitiņ, kai buorinīte sprēdja!"\n"Es naredzēju," atbildēja divace, "man gribējās cīši gulēt un es aizmygu, kad pasamūdu, jau buorinīte beja sasprāduse!" Rogona pabuoŗa, pabuora divaci un lyka mīru. Trešā reitā\npamuote buorinītei vēj valruok dorba pīdevja un nūsyutīja uz gonim sovu meitu trejaci, styngri pīrunuodama jai, ka jei nūsavārtu, kai buorinīte sprēž. Buorinīte izdzyna iūpus gonūs un raud. Tad buorinīte soka trejacei: "Ej šur, muosiņ! Es tev paīskuošu golvu!"\nTrejace atsasāda pi buorinītes un buorinīte suoka jai īskuot golvu. Buorinīte īskuodama soka: "Mīgū, mīgū, vīna actiņa, mīgū, mīgū, ūtra actiņa!"\nTrejaces divi acis aizmyga, bet trešuo palyka vaļā. Gūtiņa atguoja un otkon sasprēdja. Trejace ar trešū aci vysu redzēja. Jau atguoja vokors. Barorinīte sadzyna lūpus sātā. Rogona izskrēja prīškā un vaicoj: "Vai sasprēdi lynus?"\n"Jā, saspŗēžu," atbildēja buorinīte un padevja pamuotci dīdziņus. Rogona īsaucja trejaci ustobā un soka: "Pastuosti, meitiņ, kai buorinīte sprēdja!"\nTrejace vysu izstuostīja, kai beja. Tad rogona soka: "Reitā kausim gūtiņu zemē!"\nBuorinīte, īīdama ustabā, dzierdēja, kū pamuote sacīja, un pēc nagara laiciņa aizskrēja uz dīnduorzi un rauduodama soka gūtiņāi: "Pamuote sacīja, ka reit tevi kaus zemē!"\n"Nikas, naraudi, meitiņ. Mani nūkaus, un, kad ciers, tad atdēks vīna kaula skomba. Tu tū skombu pajem un paprosi pamuotei, lai jei dūd tev zornas teirīt. Zornas teirīdama, tu atrassi zalta gradzynu. Tad tū kaula skombu un gradzynu aprūc zemē, ceļa molā," pamuocīja gūtiņa.\nBuoninīte aizguoja uz ustabu un atsagula. Reitā pamuote nūkova gūtiņu un, kad cierta, pyrmū reizi ar ciervi, atlēcja kaula skomba. Buorinīte pajēmja tū skombu, ībuozja kārmanā un prosa pamuotei, lai dūd jai zornas izteirēt. Pamuote atdevja buorinītei teirēt zornas. Buorinīte, zornas teirēdama, atroda tū zalta gradzynu un kūpā ar skombu aproka zemē, ceļa molā. Tys beja jau vokorā. Reitā buorinīte agri cēļās un mūskrēja uz tū vītu, kur aproka kaula skombu un zalta gradzynu un redz, ka tymā vītā izauguse sudobra uobeļnīca ar zalta uobulim, un oka pylna ar vyssoldonuokū veinu. Ceļa guojēji un braucēji redzēj;a šū skaistū uobeļnīcu, bet kad raudzēja uobuli nūraut, uobeļnīcas zori pasacēļa tik augši, ka nivīns navarēja dabuot. Runas par skaistū uobeļnīcu izguoja pa vysu pasauli un aizguoja leidz kēniņa ausim. Kēniņš sadūmuoja braukt pasavērt skaistuos uobeļnīcas un okas ar vyssoldonuokū veinu. Pībraucja kēniņš pi uobeļnīcas un gribēja nūraut uobuli, bet zori pasacēļa tik augši, ka jis dabuot navarēja. Sadūmuoja kēninš atrast uobeļnīcas audzētuoju un pajemt jū sev par sīvu. Ībrauc kēniņš pi rogonas. Rogonas meitas īsarūšušas izskrēja kēniņamz prīškā. Kēniņš soka: "Kas audzēja ītū skaistū uobeļnīcu?"\nMunas, munas meitas!" prīcīga atbildēja rogona. "\nTad kēniņš soka: "Kura nūraus nu uobe]nīcas vīnu uobuli tū es pajemšu sev par sīvu."\nPyrmuok rogona syutija vīnaci. Vīnace pīguoja pi uobeļnīcas un gribēja nūraut uobuli, bet te zori pasacēļa tik augši, ka jei navarēja dabuot. Vīnace gribēja īsmeļt vyssoldanuokuo veina, bet veins īkrita okā tik dziļi, ka nabeja pavysam saradzams. Tai vīnace, nadabuojuse ni uobuļu, ni veina atguoja uz ustobu.\nTad rogona syutīja divaci. Taipat uobeļnīcas zori pasacēļa, veins īkrita un divace nikuo nadabuoja.\nTad rogona syuta trejaci, dūmuodama : "Jo jau jei nūsorguoja buorinīti lynus sprēža un, tad dabuos ari uobuļu un veina!" Aizguoja trejace pi uobeļnīcas un gribēja raut uobuli. Te uobeļnīcas plyki zori nūsalaidja un suoka sist trejacei par acim. Syta, syta un trejace palyka pavysam okla. Tad kēniņš prosa rogonai: "Vai nav tev vēļ vīnas meitas?"\nRogona smīdamuos soka: "Ir taida ganīte, bet jo jau munas meitas nadabuoja, tad jei ari nadabuos!"\n"Lai aizīt, varbyut dabuos," soka kēniņš.\nBuorinīte aizguoja uz uobeļnīcu, bet pēc juos pakaļ kēniņš un rogona ar sovom meitom. Vēļ napaspēda buorinīte izstīpt rūku, kai jau vysi zori ar uobulim leida jai rūkuos. Buorinīte nūruovja vīnu uobuli un padevja kēniņam. Tad buorinīte pīguoja pi okas ar, grilbēja īsmeļt vyssoldonuokuo veina. Veins okā pasacēļa tik augši, ka pat lējās puori. Buorinīte pīsmēļa vīnu gluozi veina un padevja kēniņam. Tagad kēniņš redzēja, ka buorinīte ir uobeļnīcas audzētuoja, pajēmja jū, īsādynuoja sovā karetā un nūbraucja. Pakaļ jīm pasacēļa gaisā uobeļnīca un oka un aizguoja pa gaisu. Kēniņš apsaprecēja ar buorinīti un šūboltdīn dzeivoj laimīgi, āzdami zalta uobuļus un dzerdami vyssoldonuokū veinu.


Meklej informaceju par Latgolys fotografim - lakuga.lv\nMeklej informaceju par Latgolys fotografim\nTemys: fotografi, Igors Pličs, Latgolys fotografu viesture, Roksts\nFotografs i Latgolys fotografu bīdreibys dybynuotuojs Igors Pličs publiciejs aicynuojumu atsasaukt vysus, kurim ir kaida informaceja par Latgolys fotografim.\n“Jiusu arhivūs nūteikti ir vacys fotokartenis, iz kurom ir radzami fotografu zeimūgi i cytys zeimis, kurys aplīcynoj autora dorbu. Mes, profesors Henrihs Soms, viesturnīks Pīters Korsaks i es Igors Pličs, Latgolys fotografu bīdreibys dybynuotuojs, vuocam materialus par fotografu darbeibys viesturi Latgolā,” socialuo teikla Facebook.com kontā “Latgales fotogrāfu vēsture” roksta I. Pličs.\nSovulaik Latgolā ir bejs gona daudz fotografu, pietnīku mierkis ir izdūt enciklopedeju par Latgolys fotografu darbeibys viesturi, dzeivis aprokstim i fotografu biļdem. Pietnīki aicynoj īsyuteit vysys pīejamuos zinis par fotografim – kur dorbuojīs, vuordu, pavuordi, tāva vuordu, dzimšonys i mieršonys datus, vītu, pi kuo vuiceijīs fotografa omotu i sevkuru cytu nūdereigu informaceju. Informaceju aicynoj syuteit iz e-posta adresi lauraplus@inbox.lv ci sasazynuot telefoniski +371 29121689 (Igors Pličs).\nKarteņa: Pītera Korsaka arhivs\nLeivuonā jaunu izstuožu sezonu īsuoks fotoizstuode “Deforma” 21/03/2019


Novadi un zvirbulīši – Naktineica\nNovadi un zvirbulīši\nLatvijas novadu karti var atrast te (pasīva) un te (interaktīva). Be te Vikipēdija: Latvijas administratīvais iedalījums un Latvijas novadi un pagasti.\nA tikom cyrkam cyrks.Viļāni otkon atsadola nu Rēzeknis – kai nazkod, kod beja Viļānu (tūreiz Viļēnu) rajons. Varakļuoni par sevi. Byutu zam Varakļuonu gūda byut zam Viļānu. Nivīns varakļuonīts tuo napacīstu ocu golā.\nPateikami, ka Latgola rūbežojās ar Abrenis nūvodu, navys Krīvejis Federaceju. Laikam biļdis autora izklaidis par temu. Voi ari tys tai nūpītnai – Latvejis vaļdeiba, kas struodoj dīn i nakt, veic nūvodu reformu ari Krīvejā?\nA ite karteņa ar zvierbuleišim. Nazkai vosorā tuo tai najiut, a pa rudiņam kotrys zvierbuļs kai sovs cylvāks.\nMama až jim nūlyka sakoltušys maizis kukuli pi pakša. Lai napropulst radeiba. A radreiba brākdama jemās pa kryumim.\nPa vosoru pīsaplidiejs vasals bors. Mozi i tukli putineni, atsaāduši vystu bareibys.\nVosoru bezdeleigys, zīmu zvierbuli ir sātys dvēsele. Partū ka jim pīkuost par rūbežim, reformom i nūvodim. Jī ir.\nPosted on 15.12.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags dzeive, latgaliski\nOne thought on “Novadi un zvirbulīši”\n19.07.2009 at 22:57\nVarakļuoni ar Viļānim jau sen kai naidā. I tai tis īt nu paaudzis iz paaudzi, niko napadareisi..vīnuotu nūvodu izveidot byutu naprots 😀\nPrevious Previous post: Nakts mistereja vystu klāvā\nNext Next post: dzīsmis i aforismi


Meikle i meikle – homonimeja latgalīšu rokstu volūdā - lakuga.lv\nTemys: homonimi, latgalīšu volūda, latgalīšu vuordi, Sandra Ūdre\nIdejis volūdys kaitom i anekdotiskus puorprotumus bīži roda homonimi – vīnaiži raksteiti i izrunuoti atškireigys izceļsmis vuordi. Reizem sakreit viņ raksteiba voi izruna, reizem – vīna forma. Rokstā par homonimeju, homonimim vuordim i formom latgalīšu rokstu volūdā.\nVīnaidais skaniskais ītārps itim vuordim ir najaušs, partū ka kotrys nu jūs ir cielīs cytaiži, jī ir eisti homonimi – sakreit ari lūceišona. Capamuos meiklis apzeimuojums radīs kai atvasynuojums nu vuorda “meiceit”, pamatā indoeiropīšu (ide) sakne *menk– ‘meiceit, saberzt’. Itys vuords radnīceigs leidzeigys nūzeimis vuordim: meit, mīkt, muokt, mīcēt, meiksts, myklys, mūceit.\nMynamuos meiklis apzeimuojums ir tuos pošys ciļmis kai “minēt” i angļu “mean” ‘nūzeimēt, byut nūdūmuojušam’. Vuorda “minēt” vysaiduos, bet gona tyvuos nūzeimis izaugušys nu vīna semantiskuo kūdula, pamatā ide sakne *men– ‘dūmuot, byut goreigi rūseigam, īcerēt’.\nItī vuordi nav eisti homonimi, raksteiba, na izruna sakreit viņ pamatformā – vīnskaitļa nominativā. I deklinacejis vīnskaitlinīkam “kuoss” (klepus) nivīnā lūcejumā napasaruoda leidzskaņa “s” meja i jūs izrunoj cītai.\nSovutīs II deklinacejis lītvuordā “kuoss” (kāsis) “s” izrunojami pameikstynuoti i dažūs lūcejumūs pasaruoda leidzskaņu meja: kuoša, kuošam i tml.\nSovutīs II deklinacejis lītvuorda vīnskaitļa nominativs ari izrunā sakreit ar darbeibys vuorda “kuost” nuokūtnis 3. personys formu i paguotnis aktivuo divdaba veirūšu dzimtis vīnskaitļa nominativa formu.\nPrīškmata augšejuos dalis (I deklinaceja) i gūvu tieveņa (II deklinaceja) apzeimuojumi pamatformā ir taidi pat homografi kai augšuok apsavārtī.\nSovutīs II deklinacejis lītvuorda vīnskaitļa nominativs ari izrunā sakreit ar darbeibys “vērst” paguotnis aktivuo divdaba vīnskaitļa nominativa formu. Par itū sakriteibu Stalina laikā beja izdūmuota anekdote, kū asmu dzierdejuse no sova tāva, jam atguoduodamam Stalina pīminekli Ludzys stacejā:\nVeceits staigoj ap Stalina pīminekli i pa šaļtei īsabļaun: “Stalins ir vierss… Stalins ir vierss…” Dežurejūšī miliči suoc auseitīs i palīk namīreigi. Kod jī īt jam kluotyn, kab arestēt, veceits pasoka da gola: “Stalins ir viers sovu dziļū komunista skatīni iz mums vysim…”\nDarbeibys vuordi ar nūzeimem ‘likt vierzeitīs pa riņči’ i ‘ar osu reiku atdaleit, škeļt’ ir eisti homonimi, sakreit vysys formys, ari atgrīzeniskajim verbim. Pitam latgalīši grīž i maizi, i molku.\nVysbīžuok itys homonims roda asociaceju par teicīni “kai muoku, tai maunu”. Kūrzemnīkim vuords “maut” līk īdūmuot par gūvs mauruošonu, Līpuojā pat nazcik godus nūtics dzīduošonys konkurss “Kā māku, tā maunu”, sovutīs latgalīšam itys teicīņs pyrma ir par peļdiešonu, taipat kai tys ir Jāņa Jaunsudrabiņa “Zaļajā grāmatā”.\nTrešuo homonima nūzeime ir ‘likt zyrgam mutē īmaukta dzeļžus’, bet Antoņinys Reķēnys “Kalupes izloksnes vārdnīcā” (1998) pīmynāts ari catūrtais arhaiskuokys nūzeimis ‘muot’ homonims, juo lītuojumu volūdneica paruoda ar tautysdzīsmis vuordim: “Sauc ar vuordim, maun ar rūku:/ “Ai, muoseņ, atpakaļ!”\nItim darbeibys vuordim dažys personu formys sakreit, dažys – nasakreit. Atškireiguos formys ari atkluoj nūzeimi: tu plēs, pliesi, jis plēse ‘daleit gobolūs, raunūt dažaidūs vierzīņūs’; tu plēt, plieti, jis plēte ‘rytynuot, kluot vaļā’.\nItim vuordim sakreit viņ nanūteiksme i nu juos atvasynuotuos formys. Vuordam ar nūzeimi ‘likt cytam kusteitīs’ ir vysys treis personys formys, tagadnē i paguotnē juos veidoj ar pīdiekli -n-: es dzanu/ dzynu; tu dzeņ/ dzini; jis dzan/ dzyna.\nVuordam ar nūzeimi ‘puorsakluot ar audim’ ir viņ 3. personys i atškireigys nu nanūteiksmis homonima formys: (rāna) dzeist/ dzeja.\nItim vuordim taipat sakreit viņ nanūteiksme i nu juos atvasynuotuos formys. Formys “es mynu/ mynu; tu miņ/ mini; jis myn/ myna” pīder ar kuoju cyluošonu saisteitajam darbeibys vuordam. Itys vuords ar prīdieklim naatvasynuotā veidā atrūnam Latgolā salaseitajuos tautysdzīsmēs: Vysi myna pūra zuoli, Lai jei gryma dybynā; Vysi mani ryudynuoja, Buorineiti duovuodami. Te vuordam ir agresivitatis semantika, tok ari sevis aizstuoviešonys pozicejā: Bāda bādys galeņā,/ Kas juos vysys izbāduos! / Cytu raužu, cytu dzīžu, / Cytu mynu kuojeņom.\nSovutīs formys “es meju/ meju; tu mej/ meji; jis mej/ meja” pīder ar nūzeimi ‘maineit’ saisteitajam darbeibys vuordam. Jis vairuok izmontuots, atvasynojūt ar prīdieklim i atgrīzeniskū morfemu: meitīs, puorsameit, puormeit, izameit, izmeit, aizmeit.\nItūs vuordus vuordineicuos markej kai atseviškus homonimus, bet jūs nūzeimis ir gona tyvys. Darbeibys vuorda ar nūzeimi ‘ceņstīs īkūrt’ tagadnis i paguotnis formuos pasaruoda leidzskaņu meja: es dadzu/ dedžu, tu dedz/ dedzi, jis dadz/ dedze.\nDarbeibys vuorda ar nūzeimi ‘byut guņs īdarbeibā’ tagadnis i paguotnis formuos napasaruoda leidzskaņu meja: es dagu/ degu (?), tu dedz/ dagi (?), jis dag/ daga. Teik apgolvuots, ka itam vuordam 1. i 2. personys formys nav varamys, tūmār puornastuos nūzeimēs lītoj ari tuos: beja taida temperatura, ka degu kai gunī. Dagu ir ideju.


Usu kazan chiiki chikyū butsuri sōgōzu (Work) - UCLA Library\nThe work Usu kazan chiiki chikyū butsuri sōgōzu represents a distinct intellectual or artistic creation found in UCLA Library. This resource is a combination of several types including: Work, Still Image, Cartography, http://bibfra.me/vocab/marc/Maps.\nThe Resource Usu kazan chiiki chikyū butsuri sōgōzu\nSangyō Gijutsu Sōgō Kenkyūjo, Chishitsu Chōsa Sōgō Sentā = Integrated geophysical maps of Usu Volcano / Geological Survey of Japan, AIST\nIntegrated geophysical maps of Usu Volcano\nMagnetic anomalies -- Japan | Usu Mountain -- Maps\nGeomagnetism -- Japan | Usu Mountain -- Maps\nSūchi chishitsuzu, P, P-7\nSūchi chishitsuzu =\nDigital geoscience map\nContext of Usu kazan chiiki chikyū butsuri sōgōzu\n
 Data from Usu kazan chiiki chikyū butsuri sōgōzu - UCLA Library
\nData Citation of the Work Usu kazan chiiki chikyū butsuri sōgōzu


EUROPA - Europe Direct - An Laitvia\nUirlisí breise An Laitvia\nAn Laitvia EDIC\nK.Valdemāra iela 35, LV-1010 Rīgā tatjana.titareva@chamber.lv +371 67830810 Monday to Friday 10.00-14.00 www.edic.lv An Laitvia EDC\nUniversity of Latvia, Faculty of Social Sciences library, Lomonosova 1A, LV1019-Riga szf-bibl@lu.lv +371 67140332 Mo.-Fr. 9:00-20:00, Sat. 12:00-17:00, Sun. Closed http://www.szf.lu.lv/biblioteka/eiropas-dokumentacijas-centrs/ An Laitvia TEAM EUROPE\nDzirciema ielā 16, Rīga, LV-1007 Tatjana.koke@lu.lv Latvian Nuashonrú is déanaí: 15/07/2013


Bolvūs apsaverama Zīmeļlatgolys dobys fotoizstuode - lakuga.lv\nTemys: Bolvu nūvoda muzejs, doba, Fotoizstuode, izstuode, Roksts, Zīmeļlatgola\nDa 13. apreļa Bolvu Nūvoda muzejā apsaverama fotoizstuode “Latvijas dabas spēks un skaistums”, kurymā radzama Zīmeļlatgolys doba i tuos vierteibys, informej Bolvu nūvoda Turisma centra puorstuovi.\nPaguojušuo goda beiguos Bolvu nūvoda pošvaļdeiba projekta “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī!” ītvorūs reikuoja fotoakceju, ar mierki paruodeit Zīmeļlatgolys – Bolvu, Viļakys, Ruguoju, Baļtinovys i Kuorsovys nūvodu dobu i tuos vierteibys, ītverūt četrys dobys stihejis – Guņs, Zeme, Gaiss i Iudiņs. Fotoakcejā tyka aicynuoti pīsadaleit i foto amateri, i profesionali. Atsauceiba nu vītejūs dzeivuotuoju i regiona gostu beja lela i kūpā 94 kartenis īsnīdze 21 autors.\nFotoizstuodei “Latvijas dabas spēks un skaistums” tyka atlaseitys 30 kartenis. Izstuodē apsaverami Aivijis Gritānis, Aigara Mača, Antrys Lipskys, Astrīdys Puško, Daigys Morozys, Daiņa Poikāna, Elīnys Kergis, Elitys Mozulis, Ilutys Keišys, Juoņa Rakstiņa, Juoņa Slišāna, Santys Paeglis, Ritys Keišys, Vilhelma Laganovska i Zinaidys Loginys dorbi, kurymūs attāluota Zīmeļlatgola vysūs četrūs godalaikūs, paruodūt i pavasara polu spāku i vosorys zvaigžņuotūs nakšu burveibu, i rudiņa kūšuos kruosys, i zīmys boltumu.\nIzstuodis apmaklātuojim byus daīmams ari projekta ītvorūs radeitais “Ziemeļlatgales dabas tūrisma ceļvedis”, kurū rūtoj ari vairuokys akcejā īsyuteituos kartenis.\nIzstuode da 2017. goda rudiņa byus apsaverama ari Kuorsovys nūvodā (18. apreļs – 19. majs), Ruguoju nūvodā (22. majs – 19. juņs), Viļakys i Baļtinovys nūvodā.\nProjekts “Loba doba Zīmeļlatgolā jeb atklāj dabas pētnieku sevī!” veļteits Latvejis symtgadei i teik eistynuots ar Latvejis vidis aizsardzeibys fonda i Vidis aizsardzeibys i regionaluos atteisteibys ministrejis finansialu atbolstu.


Etiqueta: Bajar Rurouni Kenshin Jap. y Lat. gratis | kjanime - Anime en formato ligero y HQ - kjanime\nPosts Tagged ‘Bajar Rurouni Kenshin Jap. y Lat. gratis’


FISKARS PANNA, 26 CM CENA | 220.lv\nFiskars panna, 26 cm\n20 h. un 30 min.\nPreces apraksts: Fiskars panna, 26 cm\nKrāsa – melna.\nPreces ID: 1631840\nPreces svars ar iepakojumu: 0.8900 kg


Daugovpilī dzymušī kamermuziki izastuos kūpejā koncertā - lakuga.lv\nTemys: Daugavpils ReStArt, Daugavpils ReStArt 2018, Daugovpiļs, dzymušs Daugovpilī, Roksts\nItuo goda 10. oktobrī 18 stuņdēs VII Muzykys i muokslys festivala “Daugavpils ReStArt 2018” ītvorūs Vīneibys noma koncertzalē nūtiks kamermuzykys koncerts “Dzimuši Daugavpilī”.\nKlauseituojim byus īspieja dzierdēt latvīšu i uorzemu komponistu vokaluos i instrumentaluos kamermuzykys pērlis bejušūs i asūšūs daugovpilīšu – Stanislava Broka Daugovpiļs Muzykys vydsškolys absolventu – snāgumā. Koncertā pīsadaleis Justīne Baulina, Ilona Broka, Aivars Broks, Inta Klimoviča, Staņislavs Kozlovskis, Makss Krilovs, Andris Salenieks, Natālija Saveļjeva, Dārta Stašāne, Vera Taļerko, Arnita Tāraude, Viktorija Trofimova, Viktorija Agnese Vancāne, Jūlija Vasiļjeva, Olga Vrešča, Diāna Anna Zaharova.\nKoncerta biletus var nūpierkt Vīneibys noma koncertzalis kasē.


Gjodollo Piļs - Vikipedeja\nSkots iz Gjodollo piļs fasadu\nUzcalta 1740 godā\nArhitekts Andrass Maierhofers\nGjodollo piļs (vengru: Gödöllői Királyi Kastély, vuocīšu: Schloss Gödöllő) iraid piļs Gjodollo mīstā, Vengrejā. Calta 1740 godā i saukta por Vengrejis Versaļu, tei beja Austrejis imperatoris Eļizabetis īcīneituokuo piļs.\nPiļs ceļtnīceiba beja suokta 1733 godā piec vengru aristokrata Antaļa Grasalkoviča (1694–1771) pasiutejuma. Piec septeņim godim piļs ceļtnīceiba tyka pabeigta i tei pīdarēje Grasalkoviču dzymtai ļeidz 1841 godam. 1867 godā piļi sovā eipašumā puorjāme Vengrejis vaļdeiba i tei kļuva por rezidenci Vengrejis karaļam i karaļiskajai saimei.\nPiļij beja nūzeimeiga lūma Vengrejis naatkareibys centīnūs, tai kai tei beja Austrejis imperatoris Eļizabetis īcīneita atpyutys vīta. Vengri cīši ļūbeja Eļizabeti deļ tuo, ka jei beja īsavuicejusi vengru volūdu i daudzi nu juos draugim beja nu vengru vyda.\n↑ Aproksts por Gjodollo piļi (angliskai)\n↑ Gjodollo karaļiskuo piļs (angliskai)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Gjodollo_Piļs&oldid=33727"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 20.20, 2019. gada 22. labeibys mieness.


12. A. 1525 A. No A. Aizsila krājuma Lubānā.\nVīnai vecītei beja dāls vuordā Kļimka. Reizi Kļimka nu kaimiņa nūzoga odotu un atnesja muotei. Muote par tū viņu palīleja runuodama: "Vot, luobs dēleņš! Atnesja adatiņu, byus man ar kū šyut!"\nKļimka nūzoga nu kunga vystu, muote otkon palīleja: "Vot, lobs dēleņš ! Visteņa mums ūleņas dēs."\nKungs izzynova, ka Kļimka zaglis, pasaucja viņu uz muižu un soka: "Klimka, tu nūzogi munu vystu?"\n"Es!" strupi un lepni atcierta Kļimka.\n"Labi!" teicja kungs, "jo tu tik lels zaglis, tad nūzūdz munu zyrgu."\n"Nav jau tik gryuts" smīdamīs teicja Kļimka, "nsūzagšu.\n" Kad Kļimka atstuoja muižu, kungs pīkūdynuoja savim kolpim, lai tī sorgoj zyrgu, lai sovu aci, pi kam vīnu pasādynuoja uz zyrga, ūtram īdevja rūkuos īmavus, bet trešam lyka dikti t&127;zrēt zyrga asti.\nMikrēslim matūtīs, Kļimka īsazoga klāvā un payka tur dažas buteles brandīņa. Kolpi, īraudzējuši brandīņu, nanūcītja, atstuoja sovas vītas un, saguojuši kūpā, dzēŗa, leidz tam, cikam uz vītas un aizmyga.\nSagaidējs pusnakts, kad kolpi mīrīgi kruocja, Klimka izleida nu aizdoras un pasādynojs vīnu uz siles, ūtram īlicis rūkā žogoru, bet trešam astes vītā, saivu lynu, sāda uz zyrga un švilpuodams aizjuoja uz muojom. Reitā kungs agri steidzās uz klāvu un redz kai breinumu: vīns sēd uz siles, ūtram žogors rūkā, bet trešam lvnu saiva. Kungs kļuva ļūti nyknis un vaicoj, kur palicis zyrgs. Kolpi rauduodami izstuostēja, kai vyss nūticis un ka zyrgu byušūt nūzadzis Kļimka zaglis. Kungs vēl izmetis uz kolpim vīnu ūtru nyknu vuordu, lvka pasaukt Kļimku.\nKļimka dreiž beja kluot un kungs vaicoj: "Kļimka, zaglis, tu nūzogi munu zyrgu?"\n"Nūzogu, Dīvs paieidzēja," atbildēja Kļimka.\n"Labi!" teicja kungs, "jo tu taids zaglis, tad nūzūdz munu naudas moku."\n"Nūzagšu," atbildēja Kļimka un izguoja pa durvim uorā.\nKungs ar zūbynu rūkā sāduos sorguot nūlyktū uz golda nauda moku. Bet Kļimka arī nabeja muļķis. Nūguojis uz kopim, izroka myrūni, apgērba tū uņ suoka pa lūgu stumt kunga ustobā. Kungs, dūmuodams, ka tys ir Kļimka, uotri saķēra zūbynu, atcierta myruņam golvu un, izmetis pa lūgu uorā, aizguoja gulēt, bet naudu pametja uz golda. Tagad Kļimka īleida pats kunga kambarī un, pajēmis naudu, nūnesja muotei. Muote atkon prīcuos: "Vot, lobs dēļeņš! Tagad mums ir i naudeņa, i zirdzeņš, varēs dzeivuot!"\nPar kaidu laiku kungs gyunas, ka nauda nūzogta. Redzādams, ka šū reizi otkon ir dareišona ar Kļimku, pasauc viņu uz muižu un prosa: "Kļimka, zaglis, tu nūzogi naudu?"\n"Ar Dīva paleigu laimējuos," atbildēja Kļimka.\n"Nu, jo tu taids zaglis, tad nūzūdz munus un munas kundzes kraklus!"\n"Labi, nūzagšu," atbildēja Kļimka.\nUz vokora pusi kungs ar kundzi izguoja pastaiguot. Pa tū laiku Kļimka īsazoga viņu kambarī un paleida zam gultas. Naktei īstuojūtīs, kungi lykuos gulēt un uotri aizmyga. Klimka klusom izleida nu gultas zamaškas un aplēja viņus ar mīlem. Par kaidu laiku kungs pamūstuos un jyut, ka gultā nav vyss kuorteibā, vaicoj, nu kundzes, vai nanūtykuse viņai kaut kaida nalaime. Kundze sadusmuojas un atbild, ka varbyut viņam nūtykuse šei nalaime. Ilgi viņi vēļ streidējās, kuŗam šei nalaime ir nūtykuse, bet golu golā tūmār obi nūvylka kraklus un pasvīdja tūs zam gultas. Kļimka tuo tikai i gaidīja. Kad kungi otkon aizmyga, viņš pajēmja kraklus un aizguoja uz muojom.\nReitā ceļas kungi un redz, ka krakli ir nūzogti.\nSauc otkon Kļimku: "Kļimka, zaglis, tu nūzogi kraklus?"\n"Es," atbild Kļimka.\n"Nu, labi!" soka kungs, "jo tu taids zaglis, tad nūzūdz munu kundzi."\n"Ar Dīva paleigu nūzagšu," atbildēja Kļimka.\nPuormuocis muojuos, Kļimka nūpyna skaistu cysu zuoboku.\nKaidu dīnu kundze taisējuos braukt pi radinīkim. Ceļš guoja par mežu. Izzynuojs, ka brauc kundze, Kļimka pajēmja cysu zuoboku,aizskrēja braucējim prīškā un nūsvīdja tū uz ceļa. Īraudzējuse kundze zuoboku, līk kolpam pacelt, bet kolps atbild: kū gon šī ar vīnu dareišūt, jo byutu divi, tod vēļ cyta līta. Tai viņi nūru nuoja un aizbraucja tuoluok. Kļimka, moz dūmuodams, izskrēja nu kryulmim uorā, paķēŗa zuoboku un\naizskrējis braucējim prīškā, nūsvīdja tū otkon uz ceļa, bet pats kryumūs. Pībrauc\nkundze, skotuos: vēļ zuoboks. Viņai tyka ļūti žāļ pyrmuo zuoboka, tuo pēc līk sovam\nkolpam skrīt un atnest arī tū, jo tod byušūt divi. Kļimkai tuo tikai vajadzēja. Viņš tyuleņ\nnu kryumim uorā, sāduos zyrgā un ar vysu kundzi devjās prūjom.\nIlgi Kļimka braucja. Golu golā pībraucja pi lela, lela pūra un dūmoj : "Kam man kundze, lobuok puordūšu valnam."\nTikai šū viņš nūdūmuoja, kai nu pūra izskrīn valns un soka:\n"Kļimka, zaglis, puordūt kundzi."\nKļimka nu prīcas pat uz augšu palēcja.\n"Labi!" soka Kļimka, "dūd tikai naudu un kundze tova."\nValns aizsvilpuoja un treis valnāni iznasuši Kļimkai maisu naudas, pajēmja kundzi un nūzuda pūrā. Bet kolps pa tū laiku skrīn, skrīn - zuoboka kai nav tai nav, laižas atpakaļ - arī kundzes nav. Radzādams, ka kundze ir nūzogta, kolps rauduodams dūdas pī kunga un izstuosta, ka bejs tai un tai, un ka kundzi byus nūzadzis Kļimka, Kungs pasauc Kļimku un vaicoj:\n"Klimka, zaglis, tu nūzogi munu kundzi?"\n"Nūzogu," atbild Kļinrtka.\n"Bet kur tu viņu liki?"\n"Valnam puordevu," atbildēja Kļimka.\nKungs ļūti nūsabeiduos un soka: "Kļimka, dabubj kundzes, atdūšu tev pus muižas."\nLabi!" teica Kļimka, "kundze byus tova, bet pus muižas dūt "\nKungs, ni vuorda nateikdams, atdevja Kļimkai pus muižas. Sadabuojis ciervu, koltu, zvanu, Kļimka nūguoja uz pūru un\ntur suoka kalt. Uz reizes nu pūra izskrīn vains un vaicoj : "Kļimka, kū tu te taisi?"\n"Baznīcu," atbild Kļimka, "jums dzeivuot nadūšu. Jo gribit, lai nataisu, tad atdūdīt kundzi."\nIlgi Kļimka ar valnim streidējās, bet golu golā valni nūsabeiduos un atdevja kundzi. Nosnrodama pi valnim molku un dorvu, kundze tai puormainējuos, ka pavysam navarēja pazeit. Bet Kļimka par tū dabuoja pusmuižas un palyka par kungu.


Coffee and TV publiskajuos intervejuos ari Sovvaļnīks i Guntra! - lakuga.lv\nTemys: Guntra Kuzmina, Ingars Gusāns, Mārtiņš Beitiņš, Roksts, Sovvaļnīks, Ленинград\n11. julī 20:00 iz tradicionalajom trešdīnu Coffee and TV publiskajom intervejom aicynoj kopejneica „Ленинград” i M&M’s music management, kur ityma reizē pīsadaleis latgalīšu melanholiskais rokmuzikis Ingars Gusāns aba Sovvaļnīks i breineiguo bolsa eipašneica Guntra Kuzmina.\nPubliskuos intervejis nūteik kotru trešdīni nu 20:00 da 22:00 kopejneicā „Ленинград” Vacreigā. Sarunys pyrmū stuņdi voda muzykys žurnalists Mārtiņš Meitiņš Bītiņš Beitiņš, nu ūtrei intervejis daļa teik atvālāti tim, kas atroduši ceļu iz kopejneicu i atguojuši gostūs.\nAr sovim vaicuojumim meili gaideits byusi ari Tu!\nGuntra Muzykys Skrytulī 2011\nSovvaļnīks – Sasper zibini besus


Jis beja vīns nu jūs. Stanislava Stiuriņa gaitys Latvīšu SS breivpruoteigajā legionā 1943.–1944. godā - lakuga.lv\nTemys: Kaspars Strods, Latvīšu SS breivpruoteigais legions, Roksts, Stanislavs Stiuriņs\nItūgod paīt 75 godi kūpš 1943. goda 10. februarī nacistiskuos Vuocejis fīrers Ādolfs Hilters izdeve pavieli par Latvīšu SS “breivpruoteiguo” legiona izveidi. Leidz ar itū lāmumu daudzi tūreizejuos nacistu okupātuos Latvejis teritorejā dzeivojūšī veirīši (nu 1943. goda marta leidz 1944. goda septembrim) tyka pakļauti mobilizacejai īprīkš mynātajūs militarajūs formiejumūs.\nKūpš Latvejis naatkareibys atjaunuošonys 1991. godā itys temats ir plaši pieteits dažaidūs viesturnīku sagataveitūs dorbūs. Taipoš pādejūs godūs izdūtys vairuokys bejušūs legionaru sastuodeituos mutvuordu līceibys (dīnysgruomotys, viestulis i c.), pīvadumam, “Nenoslēgtais loks. Leģionāra stāsts” par legionāru Jāni Zemīti (1921–1985), “Divas puses. Latviešu kara stāsti. Otrais pasaules karš karavīru dienasgrāmatās”, kuruos paraleli latvīšu legionaru atmiņom publicāti ari Sorkonajā armejā dīniejušūs karaveiru stuosti. Itymūs olūtūs atsaspīgeļoj kotra īsauktuo karaveira dīnasta laikā pīdzeivuotais, vīnlaiceigi ļaunūt īsavērt karaveira kasdīnys dzeivis gaituos.\nVīns nu itūs stuostu varūņu ir latgalīts – dižkareivs Stanislavs Stiuriņš (1923 – 1944), kurs, taipoš kai daudzejis tyukstūšys Latvīšu legionā īsauktūs, pīsadaleja kaujuos pret Sorkonū armeju. Da myusu dīnu sasaglobuojušys juo frontis laikā tivinīkim syuteituos viestulis, tuos globojās Latgolys Kulturviesturis muzejā. Stanislava Stiuriņa raksteituos viestulis dūd īspieju tyvuok īsapazeit ar juo pīdzeivuotū Ūtruo pasauļa kara laikā. Rokstā publicāti fragmenti nu viestuļu, saglobojūt tūs autora stilu i rokstu volūdu.\nStanislavs Stiuriņš. Karteite: Latgolys Kulturviesturis muzejs.\nNu dzymtuos sātys iz Ciesim\nStanislavs Stiuriņš dzims 1923. goda 1. junī Rēzeknis apriņča Rykovys pogostā. Sovys dzeivis gaitys jis pavadeja Uguļovys sādžys “Jaunliepu” sātā. 1943. goda junī Stanislavu īsauce Latvīšu legionā, i suokumā jis dīnēja Cāsu apleicīnē, Katrīnkalnā (myusu dīnuos Amatys nūvoda Drabešu pogosts). Pa ceļam iz Ciesim Stanislavs sovim radinīkim raksteja: “Es pašreiz atsarūnu Cēsīs un dzeivōju jauki. Nu Viļānu izbrauču trešdin 5 stundās un 10 stundās ībrauču Krustpilī. Krustpilī vajadzēja gaidāt 15 stundžu leidz Vilcīna atīšonai Reigā ībrauču Caturdiņ 1 stundā, tod tur vajadzēja gaidot 15 stundžu. Es aizgōju pi Andriva un tur pōrgulēju un pīkdin 5 stundās nu reita izbrauču uz Cēsīs. Lokomotive beja lūti slikta vairōkis reizis apstōja, vīnu reizi atstōja vaganus un aizbrauca tad vajadzēja gaidāt vairōk kai stunda kamēr atbrauca. Cēsīs ībraucu kaidōs trejōs stundās.” Kaidā cytā viestulē jis stuosta par sadzeivis apstuoklim: “Nu pīktdinas uz sasdini gulējam kūpā vairōki pazeistami kai Mateicāns, P. Vilčuks, A. Strods un šudiņ miusus sadalēja. Es asu īdaleits 12 ložmetēju-instruktoru rotā . Un tagad es asu vīns pats, tikai vins vēl niu Vilānu pogosta. Miusim jau izsnēdza dvīli, karoti, deķi, un krozīti. Deva kopeju tikai bez cukra, jōņūgas, kopustus. Forma vēl nav izsnāgta. Citi slauka pogolmu, ceļus un šoseju, citi mizoj kartupeļus, citi guļ. Sīrs kuru īdevet sōk jau būjōtīs, vīnu sīru nuēžu.”\n1943. goda 19. junī Stanislavs jau roksta par sovu kasdīnys dzeivi Ciesīs: “Aust gaisma. Ienāk dežurants un kliedz celties, celties! Picelamas ōtri saģerbamīs un ejam mozgōtīs. Pēc mozgōšonās uz brūkastim. Brūkastīs silta kafija, bez cukura un maize, svīksts. Pēc brūkastim uz mōceibom. Pēc tom pušdinis, pušdinōs zupa un maize un tad 2 stundas atpūta. Dīnā izsnādz 3 papirosus, nadaudz dasis. Man jau izsnādza divos formas kortōs, 2 pōrs zeķu, kabatlakatiņu, 2 dvīli, 2 sūmis, 1 briunu cepure, svīksta trauku un daudz citu lītu. Sovis vacōs drābis voru izsiutāt pa postu. Pagaidom dzeivoju labi ar normu var iztikt, vēļok varbiut bius sliktōk.” Nuokušajā viestulē 1943. goda 21. junī pīmynāti karaveiru apguodis vaicuojumi – “(..) katru dienu izsniedz papirosus, marmelādi var dabūt, nopirkt limonādi, alu.” Kai radzams, karaveiru apguode ir vēļ vysai lobā leiminī, nu pastuov cenzura, iz kū nūruoda pots S. Stiuriņš: “Daudz neko nevar rakstīt, jo viss tas ir kara noslēpums. Jūs ari neko tādu nerakstiet, un ja rakstīsiet, tad es to vēstuli nesaņemšu.”\nReigā izīt militaruos sagataveišonys kursus\nVāluok 1943. goda augustā S.Stiuriņu puordislocēja iz Sardzis bataljona 2. rūtu Reigā, kur jis izguoja militaruos sasagataveišonys kursus. Jis stuosta: “Kai jau īprīkšejā vēstulē rakstēju, ka man Cēsis beja jōatstoj un jōbrauc uz Reigu. Pašreiz asu Reigā. Nu Cēsim izbrauču aizvakar 8:00 stundās un Reigā ībrauču vakar reitā 4:00 stundās, tad vajadzeja īt kōjom ap 10 km nu stacijas leidz kazarmam. Atgōjom leidz kazarmam tad mums izsnīdze dažas drēbes kuras iztriuka. Asom dīzgon nūguruši, nakti nagulāts un tad tas mozais pōrgōjīns ar visom montom. Labi ir kas var guļiet, bet man nateik. Es asu pašreiz par dežurantu un ir jōdežūrej ari visu nakts izīt tai ka divi nakts nateik gulēt. Tūmār tī nav vēl grūtumi. Pašreiz miusu ir vēl mōz un gaidom citus atbraucūt.” Raksturojūt karaveirim daškiertuos puortykys devys, S. Stiuriņš atzeimoj: “Šeit ar pōrtiku taipat kai Cēsīs tikai zupa garšeigoka (ar zirga gaļi).”\nTivinīkim adrasātajā viestulē 1943. goda 24.oktobrī Stanislavs stuosta, ka vuiceibys tyvojās beigom, i pīļaun dūmu, ka dreiž varēs aizbraukt nu Reigys. Tūmār jau nuokušajā viestulē 7. novembrī roksta: “Pašreiz es asu Rīgā, Sarkaņkalna slimneicā. Lai gon es te jau asu 4. dīnu tūmār nikas munā lobā nav dareits. Te jau ir daudz lobōk, kai Sardžu bataljonā. Ar pōrtiku ir labi, tikai ir garlaiceigi, bet tis nav nekas var jau dzeivot. Šeit visas dīnas vīnaidas vai svādina vai darbdīna, radio spēlej, avīzi pi gulteņas pīnas. Paperosi var peipēt cik gribi, olu ari dūd. Cita jaunōka nikō nazinu, tikai varu rakstāt ka šudiņ Rigā kreit pirmais snīgs.”\nĪspiejams, ka S. Stiuriņš saslyma ci dabuoja kaidu īvaiņuojumu frontē, par kū dīvamžāļ seikuokys zinis jis nasnādz. Taipoš pastuov īspieja, ka viestulis, kuruos jis skaidroj sovys veseleibys problemys, nimoz nav sasnāgušys sovu adresatu ci gluži vīnkuorši laika gaitā pagaisušys.\nVāluok Stanislavu puorvītuoja iz Veseleibys atgiušonys 1. rūtu Jelgovā, kur dzeivis apstuokli nabeja tī lobuokī i atsaspīgeluoja ari pošu karaveiru raksteitajā: “Te gon nav pateikama dzeive, jo stipri zūg. Tei zagšona nūteik tōpēc ka te karaveiri stipri mainōs. Kotru dīnu daudz aizīt un daudz jauni otkon vītā īt. Te mēs asom tik saspīsti ka guļam pa 3 vīnā gultenā. Un zagšona ir tik lela ka nakti navar pat nūzagērbt, jo var drēbes nūspert, un palikt kails. Zōbokus gon nūaunam, bet jōlīk zam spilvīna. Šeit asom tik daudz sadzeiti mozā telpā, ka pat nav vītas uz ko uzrakstīt vēstuli.”\nAtsarūnūt kara hospitalī, S. Stiuriņš satyka vairuokys sovys pazinis i ceiņu bīdrus, kuri frontē beja dabuojuši dažaidys pakuopis īvaiņuojumus. Radzātū jis apraksteja: “Te es satiku daudz draugus ar kurim kūpā beju Cēsīs [aut. pīz. dūmuots Katrīnkalnā] kuri jau īvainōti un nu slimneicas atbraukuši uz veseleibas rūtu. Jī stōsta ka pulks asūt pi Neveļas un Viļikije-Luķiem . Daudzim ir aprauti rukom pērsti, vīnam visa rūka atrauta, daudz ir klibu un krūpļu.”\nPiec atsarasšonys Veseleibys rūtys sastuovā 1944. goda suokumā S. Stiuriņu nūsyuteja iz Paplakys cīmu natuoli nu Prīkulis, kur dīnēja 4. bataljona 1. rūtā. Itymā rūtā īsauce i apvuiceja ari nu jauna mobilizātūs karaveirus. Piec S. Stiuriņa viestulem var nūprast, ka jis nu sovu tivinīku Rykovā sajiems ari dažys puortykys pacenis, bet preteimā syutejs sovys apguodis gruomatenis, taipoš pīduovuojs sovus uzkruotūs naudys leidzekļus. Kasdīnys dzeivi Paplakā karaveirs raksturuoja kai vysai vīnmuļu. Vīna nu golvonajom karaveiru vuojeibom bejuse vītejūs zemnīku sātys apstuokļūs ražuotūs alkoholiskūs dzierīņu lītuošona, par kū Stanislavs izasoka: “Te saimnīki stipri dzan dzimtini. Te dzimtini sauc par lergu. Un lūti stipru. Tōdeļ puikas laiž breivsūlī un dzer lergu. Bet divi legionāri nu muna bataljona del lergas nūlika karūti. Beja stipri pīsadzāruši un sadaguši.”\nVīna nu Stanislava Stiuriņa syuteitūs viestuļu aplūksnem. Karteite: Latgolys Kulturviesturis muzejs.\nKai radzams S. Stiuriņa sarakstē ar radinīkim, 1944. goda suokumā bejuse traucāta posta syutejumu sajimšona, partū ka viestulis reši ci ari vyspuor nasasnāgušys adresatus. Pots S. Stiuriņš 1944. goda 1. marta viestulē roksta: “Es asu izsiutējis vairōkas vēstules, bet nezinu vai asot sanāmuši. Man A. Lamba izdeve vīnu vēstuli un teica, ka mōjnīki soka, lai bīžōk siutūt vēstules, jo reši sanēmu. Es rakstīju lai atsiutat pacinu nazinu vai tū vēstuli saņēmat. Ja siutāsiet pacenu, tad lelu nasiutat, jo gadējumā ka īt būjā, tad mozōks bius zaudējums. Te kotru dīnu nōk jauni , un tagad te ir daudz nu Rēzeknes apriņķa. Cik ilgi te biušu, tū nazinu kurā kotrā laikā var pīnuōkt pavēle un prūjom. Vakar Līpōjā satiku dažus kas atbraukuši nu Neveles [aut. pīz. – piļsāta natuoli nu Krīvejis i Boltkrīvejis rūbeža], stōsta ka tur asūt korstas cīņas.”\nDūdās iz froņti i kreit kaujā\nLaika gaitā Paplakā nūkliva ari cyti S. Stiuriņa draugi i pazinis: “Kai jau minēju Paplakā ir ari A. Rubuls un tagad daudz pazeistamu.” Konkretuokys zinis par sovim draugim Latvīšu legiona sastuovā jis snādz sovam bruoļam J. Rubuļam adresātajā viestulē 1944. goda 14. martā: “Te Paplakā ir daudz pazīstama. Ir A. Rubuls, St. Rēze un daudz citu. A. Driku līdz šam laikam nēsmu redzējis, jo viņš ir citās kazarmās un no manis ap 2 km.” Tuoļuok viestulē tuos autors raksturuojs sovys dīnasta gaitys Paplakā: “Te dienestā nav, tā kā privātā dzīvē var aiziet, pa brīvo laiku, pie draugiem vai draudzenēm, un pavadīt kādu nakti. Te vispāri tāda brīvā laika nemaz nav. No rīta līdz vakaram jāmācās rīkoties ar jaunajiem ieročiem, ložmetējiem un granātmetējiiem. Tāpat ari jāmācās visi paņēmieni pēc tagadejās kara taktikas, lai austrumos varētu parādīt ko latvieši var darīt. Tāds ir tagad mans uzdevums.” Nailgi piec ituos viestulis nūsyuteišonys S. Stiuriņu kūpā ar cytim legiona karaveirim nūsyuteja iz froņti. Īsuokumā 1944. goda 18. martā [aut. pīz. – itymā laika periodā izveiduotuo Latvīšu legiona 15. i 19.divizeja aizvadeja smogys ceinis pret Sorkonū armeju pi Velikajas upis Krīvejis teritorejā] S. Stiuriņš pamete Paplaku i devēs iz Guļbini , nu kurīnis tuoļuok iz froņti, kura tymā laikā atsaroda natuoli nu Latvejis-Krīvejis rūbeža. Dreiž viņ, 1944. goda 24. martā, Stanislavs sovim pīdereigajim nūsyuteja kuortejū viestuli: “Pašreiz es esmu jau pārgājis Latvijas robežu apmēram 20 km Krievijā un atrodos Povorovas sādžā. Te fronte ir apmēram 15–20 km. Te mēs tikai atpūšamies, cik ilgi būsim to nezinu varbūt rīt jau būs jāiet. Mēs no Abrenes  gājām kājām pa dienu nogājām 40 km. Tādēļ tagad pārs dienas atpūta. Pagaidām ar visu esmu apmierināts. Te ir diezgan klusa vieta, troksni no frontes var labi dzirdēt. Te viens draugs brauc uz Latviju un man aizvedīs šo negaro vēstuli.”\nPrūtams, posta syutejumu pīguode objektivu īmaslu deļ beja apgryutynuota, tū eipaši ītekmēja froņtis tyvums. Partū tryukst detalizātuokys informacejis par turpmuokū Stanislava Stiuriņa liktini, bet zynoms, ka, pīaugūt Sorkonuos armejis uzbrukumim, jis, taipoš kai puorejī legionari, pakuopeniski atsakuope nu ījimtūs poziceju i 1944. goda julī nūkliva Latvejis teritorejā. Bet 1944. goda augusta beiguos / septembra suokuos kūpā ar 19. divizejis karaveirim sasnēdze Iergļu (Ērgļu) apkaimi, kur, piec napuorbaudeitom ziņom, guoja būjā militarajuos sadursmēs ar Sorkonū armeju.\n1. Īspiejams, S. Stiuriņu īskaiteja Latvīšu 15. divizejis sastuovā, kuru suoce formēt 1943. g. 15. februarī.\n2. 1943. goda oktobrī itymūs apvydūs Sorkonuo armeja veice vairuokus sekmeigus uzbrukumus nacistiskuos Vuocejis bruņuotajim spākim. Ceiņā īsaisteja ari Latvīšu legionā dīnūšūs karaveirus.\n3. 1944.goda februara beiguos S. Stiuriņu paaugstynuoja dižkaraveira pakuopē i veice jaunīsauktūs karaveiru apvuiceibu.\n4. S. Stiuriņš, raksturojūt karaveiru nūskaņuojumu, pastreipoj: “Visi gondreiž dzer un dzīd, šaun gaisā, dažs tods bēdeigs.”\n5. Leidz 1938. godam Abrinis nūsaukums beja Jaunlatgola (Jaunlatgale). 1944. goda vosorā piec atkuortuotys Latvejis teritorejis okupacejis piļsātu pīvīnuoja Pleskovys apgobolam i puorsauce par Pitalovu.


RIGA IFF: Formans pret Formanu - 18.10.2020 - Kino Splendid Palace, MAZĀ ZĀLE - Biļešu Serviss\nRIGA IFF: Formans pret Formanu\nIzvēlēties citu datumu RIGA IFF: Kino koncerts Kur Patiesība? - Ce 15.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ēdene - Pk 16.10.2020 17:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dārzs - Pk 16.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Resno fronte - Pk 16.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: DAU. Nataša - Pk 16.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: KIDS WEEKEND Lupatiņu pirmizrāde - Se 17.10.2020 11:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mīlas pāri - Se 17.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kremētājs - Se 17.10.2020 14:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kara fotogrāfs - Se 17.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Šarlatāns - Se 17.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neredzamā - Se 17.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mārtins Īdens - Se 17.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Cerība - Se 17.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Reti ērmi - Se 17.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Bīsties bērnu - Sv 18.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mijkrēslī - Sv 18.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neaicinātais viesis / Josefs Kiliāns - Sv 18.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pēdējie un pirmie cilvēki - Sv 18.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Nekur īpaši - Sv 18.10.2020 19:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pirms atnāk sals - Sv 18.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Divdesmitais gadsimts - Sv 18.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vašulku efekts - Pi 19.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Meitene frakā - Pi 19.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Pilsētu sapņotājas - Pi 19.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Viesību spēles - Pi 19.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Disko - Pi 19.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kubriks par Kubriku - Pi 19.10.2020 21:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vecā vīra filma - Ot 20.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dzimtene - Ot 20.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Undīne - Ot 20.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Relativitāte - Ot 20.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mākonis viņas istabā - Ot 20.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mīlu, ilgojos un ceru tikties vēl pirms mirstu - Tr 21.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mūžīgi Valhenzē - Tr 21.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: SHORT RIGA Atklāšana - Tr 21.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Malmkrogs - Tr 21.10.2020 20:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Dziļā miegā - Tr 21.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vācu valodas stunda - Ce 22.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Nakts dimanti - Ce 22.10.2020 16:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ko zina Klusā Gerda - Ce 22.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Undīne - Ce 22.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Aniara - Ce 22.10.2020 19:00 - Latvijas Nacionālā bibliotēka RIGA IFF: Īzaks - Ce 22.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Berlīne, Aleksandra laukums - Ce 22.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Sveķi - Pk 23.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ugunsdzēsēju balle - Pk 23.10.2020 17:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Konference - Pk 23.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vīziju grāmata - Pk 23.10.2020 19:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Ķibeles ar dabu - Pk 23.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Neredzamā dzīve - Pk 23.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Mūžīgi Valhenzē - Se 24.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Plosts - Se 24.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: SHORT RIGA Nacionālā konkursa skate - Se 24.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Andrejs Tarkovskis. Kino lūgsna - Se 24.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Visi mirušie - Se 24.10.2020 18:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Nekur īpaši - Se 24.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Šarlatāns - Se 24.10.2020 21:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Vācu valodas stunda - Sv 25.10.2020 13:30 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Kalpotāji - Sv 25.10.2020 14:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Intīmais apgaismojums - Sv 25.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Sjele - dvēseļu sala - Sv 25.10.2020 16:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Berlīne, Aleksandra laukums - Sv 25.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Resno fronte - Sv 25.10.2020 18:00 - Kino Splendid Palace RIGA IFF: Viesību spēles - Sv 25.10.2020 20:30 - Kino Splendid Palace\nRIGA IFF: Formans pret Formanu Sv 18.10.2020 18:00 Kino Splendid Palace, MAZĀ ZĀLE 5.00 - 6.00


1KimWittlesbach - jenyyferrr jasmin video\n01kiNkyNasty4u livejasmin KasperSlim91SquirterPassion livejasmin 01kiNkyNasty4uNikoleI livejasmin PollyFairCountBlake livejasmin BarbieTamiGodessBrigitte livejasmin hotmommie4uMichaelJACK livejasmin Sandraguff\nLadysParty livejasmin LickyLoverslovelyjolie livejasmin KassandraKassSilviia livejasmin CherryBabySNikoleI livejasmin JaneMaysGodessBrigitte livejasmin GwenDaisyxTSJessieCox livejasmin Kalysta4U\n1KimWittlesbach jenyyferrr jasmin. CountBlake. SoCuteSara. SusanTyler.\nSexxes29sussyhotxRonnyAustinGodessBrigitte .amberhotmaturvJuliettev01IntenseDREAMxxellkaaa .vJuliettevNoraMartin01IntenseDREAMxxClaireJolies .fantaciousQUEENXJulieAnneLickyLoversTSJessieCox .BeautychubbyKasperSlim91fantaciousQUEENXKalysta4U .YbkfreshJulieAnneSexxes29CurlyAngeliq .0hCharmingLilyxHazeDianaGiveMeKisssAriannaHorny .11iboyprettygirlhotmommie4uredheadfoxxxShokoladkka .SilviiaNoraMartinvJuliettevMarianaBond .MoniqueLaneNinaRoyaltyYbkfreshYbkfresh .BestLadyToLovelukhotboy69YbkfreshYoungMaiden .\nredheadfoxxx VideoCountBlake VideoRonnyAustin Videomarianabigcock VideoNikoleI VideoClaireJolies Video\nHotSexyWitch Videomarianabigcock Video01IntenseDREAMxx VideoBarbieTami VideoCountBlake VideoKasperSlim91 Video\nJaneMaysSoCuteSaraLUANNAHOT23SCOTTKIING .EmmaLaurenCurlyAngeliqNinaRoyaltyPornSex2UU .BestLadyToLoveKalysta4UAnnieFloralHazeDiana .freenutKinkyDollBondageamberhotmaturSexxes29 .LisaReinamberhotmaturSoCuteSaraLadysParty .xBlack12inchesfreenutlovelyjolieBananaStrawberry .hotmommie4uRebecaDivine2TSEXPLOSIVECUMMNoraMartin .LisaReinLickyLoversplayfulsexxMichaelJACK .RonnyAustinCountBlakeMarianaBondmarianabigcock .NikoleIBlenda2TSEXPLOSIVECUMMNely69 .vJuliettevlolipop990HotFoxyBeeGillHotBoyX .


Varavīksne - Grobiņa 01.12.2013. | liepajniekiem.lv\nVaravīksne - Grobiņa 01.12.2013. 02.12.2013


Best Hostel Riga Riika Latvia\nBest Hostel Riga in Riika, Latvia\nTietoa Best Hostel Riga\nN.B. Smoking is strictly forbidden in BEST Hostel!Just in case for some reason something comes up and you are not able to arrive at BEST Hostel, we kindly ask you to inform us about any changes or cancellations 48 hours in advance in order not to be penalty charged for one night. Best Hostel Riga Palvelut


Vēļ var dasaceit pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai “Boņuks 2015” - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Boņuks 2015, Latgalīšu kulturys goda bolva "Boņuks", Latgolys viestnīceiba Gors, Roksts\nDa 11. janvara turpynojās dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.


13. septembrī padūs Nikodema Rancāna bolvu - lakuga.lv\nTemys: Nikodema Rancāna bolva, Nikodems Rancāns, Rēzeknis Augstškola, Rēzeknis Latgalīšu kulturys bīdreiba, Roksts, školuotuoji, školys\n13. septembrī Rēzeknis Augstškolā nūtiks Nikodema Rancāna bolvys Latgolys izcyluokajim pedagogim nūslāguma pasuokums.\nPasuokumu atkluos 14.00 ar pīminis šaļti pi Nikodema Rancāna pīminekļa. 15.00 suoksīs bolvys padūšonys ceremoneja, kam sekuos naformalys sarunys i čajs i L. Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” prezentaceja.\nDa 5. septembra vēļ īspiejams dasaceit kandidatus četruos kategorejuos:


LanaTheBest - Nazvar jasmin video\nMiaAdams livejasmin NatashaKENNExcellentPolly livejasmin AriettaLoveSophiaHernandez livejasmin MiaAdamsPremiumLes livejasmin KatjaZariaHarveyShaw livejasmin SophiaBeckerLATINAvsASIANBOY livejasmin JuicyMikee\nSEXYhotBABE1969 livejasmin DirtyCleopatraBluIvy livejasmin AmaraCoralinePremiumLes livejasmin BustyJulyCumLittleAngelLady livejasmin NiceFunnyBlondyJieYun livejasmin lovefetishlatinSexSERVICExxx livejasmin GiuliaPassion\nLanaTheBest Nazvar jasmin. Lamiyana. MatureSimonaFU. madhuhope.\nMary1aneEllenNAnnieStephdestinySophiaBecker .AmaraCoralineKylieParadiseLittleAngelLadyAmaraCoraline .SophiaHernandezBluIvyLaraaWetmadhuhope .XiomycaliJieYunMarisaMoonLaraaWet .LittleAngelLadykloeloveeEllenNAnnieCandyxxxSarra .AmeliaSubmissiveHarveyShaw01Nolimitasian4uAliceRivera .EllenNAnnieCandyxxxSarraa0CunningCarlGiuliaPassion .EvaFaeAriettaLoveAylinDesiretrannny8inchx .urSEXGODDESSxAidaSexyBlondySEMELEHOTRickyNaughty .GiuliaPassionAidaSexyBlondyTaylorrSmitha0CunningCarl .CandyxxxSarraNatashaKENNDirtyCleopatraElsaSky .\nEvaFae Video01Nolimitasian4u VideoSweetSlaveForYou Videolovefetishlatin Videotrannny8inchx VideoLittleAngelLady Video\nBluIvy VideoAidaSexyBlondy VideoMary1ane VideoKimberlyRyia VideoVilenneX VideoAnnaGreyX Video\nurSEXGODDESSxkloeloveeBustyJulyCumAliceRivera .MysteriousAnitamagnetikmanMatureSimonaFUAnneHallx .JasminSeriesSaidTinyGiuliaPassioncyntiaeloy .CrisstopherHanksSophiaHernandezAmeliaSubmissiveElsaSky .2AsianHotCOUPLExtrannny8inchxYouthfulLucieCAMR .BluIvyKatjaZaria2AsianHotCOUPLExLoveAnya .MissXavieraSugarBritchezBeGentleBBAnnaGreyX .BiggDickGuyMary1anemorningtea241MarsiBigBoobs .LEGENDARYTRANXxxSHARONNHOTAnnaLouisaNiceFunnyBlondy .AnnaLouisaBustyManuellaMilaEvansAbigailmodrick .RickyNaughtyStefanyDiaazGiuliaPassionMary1ane .


Data: Pyrmūdiņ, 2004 gods pebraļa (svacainis) mieneša 16 dīnys 17 stuņdēs 1 mynotā\nAtsaceišona iz: Re: velj puors vuordu (Armands Kūceņš)\n> Maņ Tova viestule par gara, par emocionala, par poetiska i par\n> nakonkreta, kab varātum īsalaist rymtuokā diskusejā. Varu vīn\n> pakomeņtēt vīnu vītu, kur Tev izguoja ap mani pasasaceit cīši\nSovu stilu namainu atkareibaa nu vieja vierziinja i gaisa mitruma, taipat publikys piiprasiejuma voi izdeveiguma\nKa par poetisku, tok nalosi! A, ka losi, tok izlosi.\nTikai ar tuu, ka munai leidzeiga pretreakceja voluudys apdarynuoshonai ir i byus iz priishku, Tev juosasamiirej, ka gribi aiztikt voluudu.\nKas ir byutiskuokuo latgaliishu idenjtitatis dalja - muola puudi, lynu teirumi voi voluuda?\nKuu syudus kustynoj, tuu smird. Ar voi bez sokumu.\n> "Sokumeņu" vuords navā nikaida muna speitiešonuos.\nSpeiteishona naa (carams), tikai jau iirosta prakse, reanimejuut shmuki skanuushus lokali liituotus vuordus i taisuut vuordus nu jauna.\nPar itom liitom streideejemees ari kluotiinee Reigaa - nikuo jauna.\n> Maņ sātā aug bārns, kurs runoj latgaliski, i es jam navaru vuiceit,\n> ka pārņ tuos i tuos lītys saucem tai, a itūgod sauksim itai.\nAr ituu gon Tevi apsveicu! Ar baarnu, kurs jau runoj i runoj latgaliski!\nA niu kai taavs iiguodoj ari par tim latgaliishu baarnim, kas aug nazkur deraunee i nu suokta gola runoj latgaliski - kai runuojushi juus muote i taavs, deds i baba i tai tuoljuok. Voi jim shudinj juosuoc runuot pa jaunam partuu, ka kaidim zynuotuojim nu augshis iiguojs pruotaa taiseet shmuku i pseidosanu voluudu?\nA voi jii runuos i iz priishku, ka izaugushim izaruodees, ka da sham nav runuojushi pareizai?\n(Ite ari muns viiduuklis bolstuos, ka "poetiskajaa plyudumaa" da sham naesi pamaniejs.)\n> Sovuolp es konsuļtiejūs ar asoc. prof. Lideju Leikumu i pa juos\n> rekomendacejai lītoju taišni sokumeņu apzeimīni.\nNui, es ari ar juu par ituu runuojuse (kaida sakriteiba - naz, ar kuu tod velj) - par tim poshim nalaimeigejim sokumenim. Juos taavs tuu vuordu ir liituojs sadzeivee, par tuu jei tys ir ciish zynoms i tyvs. Vaicuojums, cik lels ir liituoshonys areals.\nJaunom realejom, kas iiiit voluudaa vajag apzeimiejumu. Parosti tys teik puorjimts leidz ar tuu realeju (der iiguoduot datorterminus), cytureiz piec leidzeiga analoga kai cytuos voluuduos teik taiseits jauns vuords - itymaa gadiinii - atsasaucuut iz lelajim sokumim.\nCytureiz tys paliik viina cylvaaka voi ljauzhu grupys leidziinii, cytu reizi vuordi teik puorjimti daudz moz biizhuokai liituoshonai (kai vuords "leidziinjs" itymaa teikumaa).\nAr sokumenim tai nav nuutics tymaa laikaa, kod itei liita iiguoja latgaliishu saataa - naizaveiduoja viins nuusaukums. Kur vaine? Varbyut nabeja nikaidu veidu, kai cylvaaku grupom sasazynuot (drukuotuos presis nabeja) i kotraa apleiciinee i izluuksnee ljauds dareeja kuu vareeja - nazkai jau vajadzeeja nuusaukt tuu "shtrumentu".\nNiule, es beistuus, jau ir stypri par vieli.\nTys vyss manj viineigi atguodynoj tuu kuriozuu, kai ciinejamii latviishu voluudniiki terminologejis komisejaa laikam pyrms goda (!)atguoduoja par taidu pavysam nazynomu i reshi piiminaatu liitu kai ES naudys viineiba eiro i iiruusynuoja tuu aizstuot ar vuordu "eira". Lobs vuords, labi iisakljaun voluudaa, ir luukoms, bet... stypri par vieli i izsauc viineigi smiiklus - kam liituotuoji piirodushi pi cyta.\nKur jii beja, kod pasaruodieja pyrmuo zinja par tuu naudu? Ak jau guleeja i runuoja poshi par eiro, a tod pasamuuda.\n> lingvisti ap itom lītom sprīde i gruomotuos raksteja jau tūlaik,\n> kod Tu vēļ vydsškolā voi pamatškolā vuicejīs. Niule maņ izaver,\n> ka Tu raugi aizlīguse sevkuru tradiceju, kura navā suokusēs ar\n> Teve pošys izliekšonu pi latgaļu kulturys dabasu.\nA ite jau suocaas teira poezeja i rupa viersaa braukshona nu Tovys pusis, kuu atsaljaushu laist par golvu. Par tuu, ka naasu nikur laakuse i tyvuokajaa laikaa nasataisu leekt - ni muorkaa, ni dabasuus.\nStorp cytu - itys pajiemiinjs ir liituots vysuus lomuvuorduus. Par uutru cylvaaku runuot kai par baarnu, kura muoti es iz... i kam posham es taitod asu kai taavs, kuru atguodoju asam mozu baarnu voi vysmoz tai nuusaucu.\nLingvisti par ituu gon jau spriide ari tod, kod myusu muotis velj nabeja iijimtys, a babys vuiceejees pyrmajuos klasees.\nVoi tys ir liitu maars, kas jaunuokom paaudzem aizliidz saceet, kuu duumoj.\nA par tradicejis aizliigshonu - kuu eistyn ar tuu gribieji saceet i kaidys tod tradicejis es tai nuuliidzu - voi teva taiseituos? Hmm, nazynuoju, ka tik vacs esi! :O))))\npoetika (apsavārta 1359 reizis)\n> > Maņ Tova viestule par gara, par emocionala, par poetiska i par > > nakonkreta, kab varātum īsalaist rymtuokā diskusejā. Varu vīn > > pakomeņtēt vīnu vītu, kur Tev izguoja ap mani pasasaceit cīši > > naobjektivai. > Sovu stilu namainu atkareibaa nu vieja vierziinja i gaisa mitruma, > taipat publikys piiprasiejuma voi izdeveiguma > Ka par poetisku, tok nalosi! A, ka losi, tok izlosi. > Tikai ar tuu, ka munai leidzeiga pretreakceja voluudys > apdarynuoshonai ir i byus iz priishku, Tev juosasamiirej, ka > gribi aiztikt voluudu. > Kas ir byutiskuokuo latgaliishu idenjtitatis dalja - muola puudi, > lynu teirumi voi voluuda? > Kuu syudus kustynoj, tuu smird. Ar voi bez sokumu. > > "Sokumeņu" vuords navā nikaida muna speitiešonuos. > Speiteishona naa (carams), tikai jau iirosta prakse, reanimejuut > shmuki skanuushus lokali liituotus vuordus i taisuut vuordus nu > jauna. > Par itom liitom streideejemees ari kluotiinee Reigaa - nikuo jauna. > > Maņ sātā aug bārns, kurs runoj latgaliski, i es jam navaru > vuiceit, > > ka pārņ tuos i tuos lītys saucem tai, a itūgod sauksim itai. > Ar ituu gon Tevi apsveicu! Ar baarnu, kurs jau runoj i runoj > latgaliski! > A niu kai taavs iiguodoj ari par tim latgaliishu baarnim, kas aug > nazkur deraunee i nu suokta gola runoj latgaliski - kai > runuojushi juus muote i taavs, deds i baba i tai tuoljuok. Voi > jim shudinj juosuoc runuot pa jaunam partuu, ka kaidim > zynuotuojim nu augshis iiguojs pruotaa taiseet shmuku i > pseidosanu voluudu? > A voi jii runuos i iz priishku, ka izaugushim izaruodees, ka da > sham nav runuojushi pareizai? > (Ite ari muns viiduuklis bolstuos, ka "poetiskajaa > plyudumaa" da sham naesi pamaniejs.) > > Sovuolp es konsuļtiejūs ar asoc. prof. Lideju Leikumu i pa > juos > > rekomendacejai lītoju taišni sokumeņu apzeimīni. > Nui, es ari ar juu par ituu runuojuse (kaida sakriteiba - naz, ar > kuu tod velj) - par tim poshim nalaimeigejim sokumenim. Juos > taavs tuu vuordu ir liituojs sadzeivee, par tuu jei tys ir ciish > zynoms i tyvs. Vaicuojums, cik lels ir liituoshonys areals. > Jaunom realejom, kas iiiit voluudaa vajag apzeimiejumu. Parosti tys > teik puorjimts leidz ar tuu realeju (der iiguoduot > datorterminus), cytureiz piec leidzeiga analoga kai cytuos > voluuduos teik taiseits jauns vuords - itymaa gadiinii - > atsasaucuut iz lelajim sokumim. > Cytureiz tys paliik viina cylvaaka voi ljauzhu grupys leidziinii, > cytu reizi vuordi teik puorjimti daudz moz biizhuokai > liituoshonai (kai vuords "leidziinjs" itymaa > teikumaa). > Ar sokumenim tai nav nuutics tymaa laikaa, kod itei liita iiguoja > latgaliishu saataa - naizaveiduoja viins nuusaukums. Kur vaine? > Varbyut nabeja nikaidu veidu, kai cylvaaku grupom sasazynuot > (drukuotuos presis nabeja) i kotraa apleiciinee i izluuksnee > ljauds dareeja kuu vareeja - nazkai jau vajadzeeja nuusaukt tuu > "shtrumentu". > Niule, es beistuus, jau ir stypri par vieli. > Tys vyss manj viineigi atguodynoj tuu kuriozuu, kai ciinejamii > latviishu voluudniiki terminologejis komisejaa laikam pyrms goda > (!)atguoduoja par taidu pavysam nazynomu i reshi piiminaatu > liitu kai ES naudys viineiba eiro i iiruusynuoja tuu aizstuot ar > vuordu "eira". Lobs vuords, labi iisakljaun voluudaa, > ir luukoms, bet... stypri par vieli i izsauc viineigi smiiklus - > kam liituotuoji piirodushi pi cyta. > Kur jii beja, kod pasaruodieja pyrmuo zinja par tuu naudu? Ak jau > guleeja i runuoja poshi par eiro, a tod pasamuuda. > Gols golā > > lingvisti ap itom lītom sprīde i gruomotuos raksteja jau > tūlaik, > > kod Tu vēļ vydsškolā voi pamatškolā vuicejīs. Niule maņ > izaver, > > ka Tu raugi aizlīguse sevkuru tradiceju, kura navā suokusēs ar > > Teve pošys izliekšonu pi latgaļu kulturys dabasu. > A ite jau suocaas teira poezeja i rupa viersaa braukshona nu Tovys > pusis, kuu atsaljaushu laist par golvu. Par tuu, ka naasu nikur > laakuse i tyvuokajaa laikaa nasataisu leekt - ni muorkaa, ni > dabasuus. > Storp cytu - itys pajiemiinjs ir liituots vysuus lomuvuorduus. Par > uutru cylvaaku runuot kai par baarnu, kura muoti es iz... i kam > posham es taitod asu kai taavs, kuru atguodoju asam mozu baarnu > voi vysmoz tai nuusaucu. > Lingvisti par ituu gon jau spriide ari tod, kod myusu muotis velj > nabeja iijimtys, a babys vuiceejees pyrmajuos klasees. > Voi tys ir liitu maars, kas jaunuokom paaudzem aizliidz saceet, kuu > duumoj. > A par tradicejis aizliigshonu - kuu eistyn ar tuu gribieji saceet i > kaidys tod tradicejis es tai nuuliidzu - voi teva taiseituos? > Hmm, nazynuoju, ka tik vacs esi! :O))))


Latvīšus saskaiteit, na atjimt latgalīšus | Naktineica\nThis entry was posted in DĪNROKSTS and tagged dusme, kultura, latgalīši, latgaliski, latgalistika, Latgola, Latveja, literatura, volūda on 03/12/2009 by saprge.\n2 thoughts on “Latvīšus saskaiteit, na atjimt latgalīšus”\nkaža 31/12/2009 at 20:05\n“Valsts volūda ir dialekts ar armeju, policeju, tīsu…”(autoru napīmiņu nu “Latvijas avīzes”).\nAlija 10/12/2012 at 19:50\nun lūdzu, ja esi latgalietis, runā ar mani savā valodā. Un savā starpā arī runājiet.


Juicy Couter Facebook themes. Create your own Juicy Couter layout today - CoolChaser\nPopular Juicy Couter Facebook Themes\nDisclaimer: This page in no way claims any trademark ownership over the keyword juicy couter. Layouts and themes are made and named by CoolChaser users.


Septembra žurnalā „Katōļu Dzeive” skaiteisim - lakuga.lv\nTemys: Katōļu Dzeive, Roksts, septembris\nKū skaiteisim žurnala „Katōļu Dzeive” septembra numurā?\nMoto: ..ūtrys leidzeigys debešu pusis nav vysā pasaulī\nLīcynuot par Kristu\nIzavielej dzeiveibu voi nuovi\nAglyunys Dīva muot, kaida ir Latveja\nČenstohovys ikonys kopejis svātceļuojums\nKai piļneiguok atsadūt Dīvam?\nBārnu viestulis Jezum\nSvātceļuojums iz Igaunejis dīvnomim\nLatgolys dzintars – volūda\nAglyunys nūvods i es tymā\nHomku dzymtys saīts\nIzguojuse monografeja par Juoni Klīdzieju\nKai topa pīmineklis „Cylvāka bārna” autoram\nLītuvīšu pādys Latgolā


Mercurial > l10n-central > ltg / file revision / mobile/overrides/netError.dtd@abe699f2089437840334b26ab711524547428eb3\nauthor Raivis Dejus <orvils@gmail.com>\nWed, 24 Nov 2021 14:36:26 +0100\nchangeset 673 abe699f2089437840334b26ab711524547428eb3\nparent 587 8505863188017a2c9b53b939762ce1dbb288c7cf\n<!ENTITY loadError.label "Naizadeve īluodeit lopu">\n<!ENTITY connectionFailure.title "Navar pīsasliegt">\n<!ENTITY deniedPortAccess.title "Itei adress ir līgta">\n<!ENTITY dnsNotFound.title "Serveris nav atrosts">\n<!ENTITY dnsNotFound.longDesc4 "

Puorbaudit, voi adresā nav drukys klaidu, pīmāram, ww.example.com, kur byutu juobyut www.example.com

 <input id='searchtext' type='search'></input> <button id='searchbutton'>Mekleit</button>

Nui navarot īluodeit nivīnu lopu, puorbaudit īrīces datu voi Wi-Fi savīnuojumu. <button id='wifi'>Īslēgt Wi-Fi</button>

">\n<!ENTITY fileNotFound.title "Fails nav atrosts">\n<!ENTITY fileNotFound.longDesc "

Puorbaudit, voi faila nūsaukumā nav drukys klaidu. Lelī i mozī burti ir atškireigi simboli.

Puorbaudit, voi fails nav puorvītuots, puorsaukts voi izdzāsts.

">\n<!ENTITY fileAccessDenied.title "Pīeja failam tyka līgta">\n<!ENTITY fileAccessDenied.longDesc "

Tys varātu byut aizvuokts, puorvītuots voi ari faila pīkļuves tīseibys līdz pīkļuvi tam.

">\n<!ENTITY generic.title "Ak voi!">\n<!ENTITY generic.longDesc "
Kaida nazynuoma īmesla dieļ &brandShortName; navar attaiseit itū lopu.
">\n<!ENTITY malformedURI.title "Adress nav korekta">\n<!ENTITY malformedURI.longDesc2 "

Adresi šķārsteiklā parostai roksta itaidi: http://www.example.com/

 <input id='searchtext' type='search'></input> <button id='searchbutton'>Mekleit</button>

Puorsalīcinojit, ka izmontojit pareizys sleipsveitrys (tys ir, /).

">\n<!ENTITY netInterrupt.title "Savīnuojums tyka puortraukts">\n<!ENTITY notCached.title "Dokumentam ir beidzīs dereiguma termeņš">\n<!ENTITY netOffline.title "Nasaistis režyms">\n<!ENTITY contentEncodingError.title "Satura kodiejumā klaida">\n<!ENTITY contentEncodingError.longDesc "

Lyudzu, informejit sātys lopys eipašnīkus par itū problemu.

">\n<!ENTITY unsafeContentType.title "Nadrūss faila tips">\n<!ENTITY unsafeContentType.longDesc "

Lyudzu, paziņojit par itū problemu vītnes eipašnīkim.

">\n<!ENTITY netReset.title "Savīnuojums tyka puortraukts">\n<!ENTITY netTimeout.title "Savīnuojumam īsastuojās nūilgums">\n<!ENTITY unknownProtocolFound.title "Napazeistama adress">\n<!ENTITY unknownProtocolFound.longDesc "

Īspiejams juoīinstelej kaida programa, kab attaiseitu itū adresu.

">\n<!ENTITY proxyConnectFailure.title "Storpnīkserveris napījem savīnuojumus">\n<!ENTITY proxyConnectFailure.longDesc "

Lyudzu, puorbaudit storpnīkservera īstatiejumus i puorsalīcinojit, ka tī ir korekti.

Sasazynojit ar sovu teikla administratoru, kab puorlīcynuotūs, ka storpnīkserveris dorbojās korekti.

">\n<!ENTITY proxyResolveFailure.title "Navar atrast storpnīkserveri">\n<!ENTITY proxyResolveFailure.longDesc3 "

Lyudzu, puorbaudit storpnīkservera īstatiejumus i puorsalīcinojit, ka tī ir korekti.

Puorsalīcinojit, ka īrīces datu voi Wi-Fi savīnuojums dorbojās. <button id='wifi'>Īslēgt Wi-Fi</button>

">\n<!ENTITY redirectLoop.title "Lopa veic nakorektu puoradresaceju">\n<!ENTITY redirectLoop.longDesc "

Itū problemu reizem var atrysynuot, deaktivejūt seikdatnes voi napījemūt tuos nu ituos lopys.

">\n<!ENTITY unknownSocketType.title "Nagaideita atbiļde nu servera">\n<!ENTITY unknownSocketType.longDesc "

Lyudzu, puorsalīcinojit, ka jiusim ir uzinstaleits Personiskuos drūseibys puorvaļdnīks.

Itū problemu var izraiseit servera nastandarta konfiguraceja.

">\n<!ENTITY nssFailure2.title "Drūsais savīnuojums naizadeve">\n<!ENTITY nssBadCert.title "Drūsais savīnuojums naizadeve">\n<!ENTITY nssBadCert.longDesc2 "

Itei var byut problema ar servera konfiguraceju voi pazeime, ka par itū serveri uzadūd cyts dators.

Nui paguotnī asot pīsasliedz itam serverim, problema var byut eislaiceiga. Tod raugit vēļreiz nadaudz vāluok.

">\n<!ENTITY sharedLongDesc3 "

Lopa var byut eislaiceigi napīejama voi puoruok nūslūguota, raugit vēļreiz nadaudz vāluok.

Nui navarot īluodeit nivīnu lopu, puorbaudit īrīces datu voi Wi-Fi savīnuojumu. <button id='wifi'>Īslēgt Wi-Fi</button>

">\n<!ENTITY cspBlocked.title "Satura drūseibys politikys īrūbežuojums">\n<!ENTITY cspBlocked.longDesc "
&brandShortName; līdze ituos lopys īluodi, kam tei naatbilst satura drūseibys politikai.
">\n<!ENTITY corruptedContentErrorv2.title "Būjuota satura klaida">\n<!ENTITY securityOverride.linkText "Voi ari varot pīvīnuot izjiemumu…">\n<!ENTITY securityOverride.getMeOutOfHereButton "Vedit mani prūm!">\n<!ENTITY securityOverride.exceptionButtonLabel "Pīvīnuot izjiemumu…">\n<!ENTITY securityOverride.warningContent "
Jiusim navajadzeitu pīvīnuot izjiemumu, nui naizmontojit pilneibā uztycamu šķārsteikla savīnuojumu, voi nui parostai itaids paziņuojums par itū serveri napsaaruodās.
  <button id='getMeOutOfHereButton'>&securityOverride.getMeOutOfHereButton;</button> <button id='exceptionDialogButton'>&securityOverride.exceptionButtonLabel;</button>">\n<!ENTITY remoteXUL.title "Attuolynuotais XUL">\n<!ENTITY remoteXUL.longDesc "

Lyudzu, paziņojit par itū problemu vītnes eipašnīkim.

">\n<!ENTITY sslv3Used.title "Naizadeve drūsais pīsasliegt">\n<!ENTITY sslv3Used.longDesc "Papyldus informaceja:  SSL_ERROR_UNSUPPORTED_VERSION">\n<!ENTITY weakCryptoUsed.title "Savīnuojums nav drūss">\n<!ENTITY weakCryptoUsed.longDesc "Papyldus informaceja:  SSL_ERROR_NO_CYPHER_OVERLAP">\n<!ENTITY inadequateSecurityError.title "Savīnuojums nav drūss">\n<!ENTITY networkProtocolError.title "Teikla protokola klaida">\n<!ENTITY networkProtocolError.longDesc "
Lopu, kuru raugi apsavērt, navar parōdēt, deļ tō ka ir atrosta teikla protokola klaida.

Lyudzu, sazazynoj ar lopys turātōju, kab pastōstēt jim par itū problemu.

">


Archibīskaps Arnolds Lūsis † — St. John's Latvian / Sv. Jāņa Baznīca\nDraudzes pirmais mācītājs\nArnolds Lūsis †\n1948. – 1973.


Riga, Latvia. Close Up Detail Of Famous Landmark - Memorial Freedom Monument At Freedom Square In Sunny Summer Day.. Купить фото № 28700323. Фотограф easy Fotostock / Фотобанк Лори\nИзображение № 28700323\n040544271, architecture, baltic, blue, building, built, structure, capital, city, close, up, column, culture, detail, e, u, europe, european, union, evening, famous, freedom, square, gal, gold, historic, human, settlement, independence, landmark, latvia, latvian, liberty, living, beings, man, made, memorial, monument, national, no, people, old, riga, sculpture, sight, sightseeing, sky, soldier, star, statue, street, summer, day, sunlight, sunny, tourism, tourist, town, traditional, travel, urban, visit, war, well, known, woman, world, locations, worth, seeing, esy, easyfotostock


first | prev | 140108023 | next | last\nPublished in Latviešu pasakas un teikas (14) (Item reference 140108023 Page number 93)\nOriginal metadata: Teicējs J. Špakosvkis Dagdā. (LV) (edit)\nOriginal metadata: Erzähler J. Spakovskis in Dagda. (DE) (edit)\nDzeivuoja vīns boguots zemnīks ar sovu jaunū sīvu. Jis ļūti mīļuoja viņu. Par nazcik laika sīvai pīdzyma bārns. Veirs nu prīcas nazynuoja kū darīt. Atskrēja pi gultas, kurā gulēja bārns ar sīvu, un prosa: "Pasoki, Īviņ, uotruok, vai dāls vai meita." Sīva atbildēja: "Dāls, veiriņ, dāls!" — "Paldīs Dīvam, ka dāls!" pasacēja zemnīks un izskrēja uorā. Jis suoka staiguot pa mīstiņu un vysim runuot, ka jam ir dāls. Sīva, gulādama dūmuoja: "Kū byus pajemt par kyumu?" Tai dūmuodama viņa aizmyga. Atnuocja veirs, īraudzīja bārnu, pajēmja jū rūkuos un suoka bučot un runuot: "Dāls! Vai tīšam tev byus muns daguns, munas skaistuos acis?" Sīva izdzierda tūs vuordus un teicja: "Nā, viņam byus mans daguns." — "Tovs nav smuks!" atbildēja veirs. "Nā, pavysam na!" turis sīva. "Verīs, kaids skaists ar kuprīti, bet tovs daguns leidzīgs kuopustam! " Tai viņi streidējās par sovu puisīti. Golu golā sīva soka: "Bet zyni kū, es vys dūmuoju, kū mes pajemsim par kyumim?" — "Gon jau dabuosim," atbildēja veirs. "Kaidu vuordu dūsim jam?" prosa sīva. "Nazynu, gon jau izdūmuosim!" atbildēja veirs. "Es jau zynu," soka sīva: "Varenais!" Veirs suoka smītīs par sīvu: "Tys tak nav cylvākam, tys ir zyrga vuords!" — "Nu, tad Severins!" Veirs jau vairuok nagribēja kilduotīs ar sīvu un beja ar mīru. Pēc nazcik laika atnuocja vīns kaimiņš ar sovu sīvu, lai aizvest bārna kristīt. Zemnīki labi jūs pījēmja, izdzēra jau pa glāzei ols un, kad pīguoja laiks vest bārnu, sīva soka: "Kaiminīc, tu labi turi munu dālu, skotīs, kab jis nasasoltu!" — "Labi, jau labi!" pasacīja kyuma un prosa: "Kaidu vuordu jam gribit dūd?" — "Severins," atbildēja zemnīca. "Kaidu?" vaicoja kaimiņš. "Seviņguļs! vai kai tur, soki tu, sīviņ, kaids tur vuords bija." Sasadusmuoja sīva un teicja: "Ja jau tu navari izasacīt, tūlaik šī kyuma nimoz navarēs! Sauc lobuok cytu." Kaimiņi aizguoja. Veirs atvedja nazkaidu Madaļi ar veiru. Arī izdzēŗa jī uz dāla veselības, bet kad vajadzēja prasīt vuorda, Madaļas veirs teicja: "Vai, Dīviņ, taidu vuordu es pyrmū reiz dzieržu. Nā, es nabraukšu kristīt bārna!" Zemnīks radzūt tū, soka sovai sīvai: "Vai tev pateik, taids nadzierdāts vuords, te var mēli salauzīt!" Bet sīva vys soka: "Nā, es taidu gribu vuordu dūd sovam dālam ! Ej nu pasauc Anci ar veiru!" Zemnīks aizguoja un atvedja Anci. Otkon vyss guoja labi, bet kad vajadzēja braukt un izzynuot vuordu, Ance teicja: "Kur man, nabadzītei, izrunuot taidu vuordu, es lobuok nabraukšu!" un aizguoja. Veirs suoka lomuot sovu sīvu, ka taidu kaunu padarīja, bet jei suoka rauduot un klīgt: "Es taidu gribu!" — "Tūlaik ej paša un meklej kyumu!" soka veirs. Zemnīca pīguoja pi gultas, pajēmja bārnu rūkuos un suoka lyugtīs: "Ej pi Jezupa, jis lobs, varēs izpildīt myusu lyugumu! Ar jū muosa atnuoks. Ej, veirin! Jo tu maņi mīļoj, tad aizej!" Veirs paklausīja un aizguoja vēc Jezupa. Jezups beja gudrs. Jis jau dzierdēja par tū vysu tin apsūlīja izpildīt. Atnuocja kūpā ar sovu muosu, padzēŗa brandīna un ols, pajēmja bārnu, pavaicuoja, kaidu vuordu dūt, un aizbraucja. Zemnīks ar sīvu palyka gaidīt laimīgi, kai dabūja taida cylvāka, kurs saprūt. Brauc Jezups uz baznīcu un ceļā prosa nu muosas: "Vai tu atmiņi šū vuordu?" — "Nā," soka muosa. "Es arī nazynu," atbildēja Jezups. "Nu nikas," dūsim lobuok cytu, kas tur beja par vuordu, myusim zemnīkim taidu navajag." Muosai tūmār tys napatyka. "Lobuok brauksim atpakaļ," soka muosa un nadūt mīra sovam bruoļam, lai lobuok brauc atpakaļ. Jezupam dusmas bija un jis dūmuoja: "Kas tys par valna vuordu, lobuok dūšu cytu," un soka muosai: "Es jau tagad atminu: Turkenspors!" Muosa nikuo nasaprota un beja ar mīru. Baznīcā Jezups pajēmja bārnu un aiznesja sakristijā pi baznīckunga. Baznīckungs vaicoj: "Kaidu vuordu gribit jam dūd?" — "Es nazynu, Jezup, soki tu!" teicja muosa. Jezupam bailes beja un jis aizmiersa kaidu vuordu pasacīja muosai, un prasa nu juos: "Tu lobuok atmiņi, kal es tev pasacīju!" — "Nazynu! " soka muosa. Tūlaik baznīckungs soka: "Man nav loika, sokit dreižuok, kai beja, bet jo nazynit, tūlaik cytā reizē!" — "Nā, nā cytā reizē navar," klīdzja Jezups. Baznīckungs vaicoj: "Kas ir šis bārns, puika vai meita?" — "Nazynam!" atbildēja obeji. Baznīckungs pasasmējās un soka: Jyus arī nazynit, kas ir šis bārns, varbyut jyus turat uz sovom rūkom valnu?" Jezupam bailes beja un jis soka klusiņam muosai: "Jem tu bārnu!" — "Na, maņ baist," pasacīja muosa un aizbāga pi zyrga. Baznīckungs gribēja pajemt un pasavērt bārnā, pēc tam nūkristīt, bet Jezups aizbāga pakaļ muosai, turēdams vys rūkuos bārnu. Atsasāda viņi zyrgā un otkon braucja. "Kur brauksim?" jautuoja muosa. "Aizvedīsim šū valnu mežā un atstuosim, bet zemnīkam pasacīsim, ka bārns beja valns un aizbāga uz mežu." Tai izdarīja: atstuoja bārnu mežā, bet paši atbraucja uz mīstiņu, un pastuostīja zemnīkam tai, kai sadūmuoja. Zemnīks natycādams nu dusmem nūsyta Jezupu ar muosu, pajēmja un aizvedja mežā. Kad jis jau braucja atpakaļ, īraudzīja sovu bārnu; pīguoja kluot un redz, ka tur sād patīsi valns un raud. Zemnīks gribēja arī bārnu nūsist, bet pats nūmyra. Sīva arī ilgi nadzeivuoja. Nu bailem saslymuoja un valns jū aiznesja uz sovu pili. Es lebte einmal ein reicher Bauer mit seiner jungen Frau. Er liebte sie sehr. Nach einiger Zeit gebar die Frau ein Kind. Der Mann wusste vor Freude gar nicht mehr, was er tun, was er lassen sollte. Er eilte an das Bett, in dem seine Frau und das Kind lagen und fragte sie:\nRetrieved from "http://pasakas.lfk.lv/w/index.php?title=140108023&oldid=21692"


1998 Oldsmobile Cutlass Latch. Instrument panel compartment door lock and console compartment door - 22585947 | Wholesale GM Parts Online,\nBuy 1998 Oldsmobile Cutlass LATCH. Instrument Panel Compartment Door Lock and Console Compartment Door LATCHFFLR - OEM Oldsmobile Part # 22585947\nLET'S CONFIRM FITMENT 1998 Cutlass 1998 Cutlass: Other Products\nI II LEVEL I LEVEL II\nThis Fits Your 1998 Oldsmobile Cutlass


"Latgalīšu repam" jauna dzīsme "Es tycu" i video - lakuga.lv\nTemys: Es tycu, hio hop, latgalīšu muzyka, Latgalīšu reps, reps, Roksts\nPyrms kaidys šaļts par škārsteikla sensaceju palyka apvīneibys “Latgalīšu reps” kompozicejis “Skots pa lūgu” videoklips. Tuos autori Ivo Grigalis i Didzis Kozlovs nupat pabeigušs dorbu pi jaunuokuos dzīsmis “Es tycu”, pīduovojūt tai ari video klipu. Dzīsme topuse sadarbeibā ar Ludzys BJC popgrupu “Spices”.\nApvīneibys dalinīks Ivo par jaunū dzīsmi soka: “Nikas nav stypruoks par ticeibu. Ticeiba ir ticeiba sev, sovim spākim, cylvākam i nuokūtnei.”\nPyrms kaida laika Ivo i Didzis gasteja raidejumā “Kolnasāta”, tymā puiši stuosteja par sovu pīredzi hip hopā i jaunuo albuma tapšonu, kurā vysys dzīsmis planavuotys latgaliski. Sarunu var nūsaklauseit ite.\nTyvuokajā laikā hip hopa apvīneiba uzastuos Ludzys piļsātys svātkūs 11. augustā. “Latgalīšu reps” atrūnams ari muzykys straumiešonys vītnē Spotify.\nAutori: Didzss i Ivo “Ultimāts”\nVideo: Juoņs Jēkabsons, Raivis Isakovičs


prettymaui profilis | Бесплатный онлайн секс порно видеочат Camsis.ru! Онлайн девушки от Рунеток и Бонгакамс. Порно чат №1 в рунете.\nPaskutinis prisijungimas: 2022-01-17 18:51:17\nprettymaui darbo valandos


Latgola šudiņ - vaicuojumi, kas juorysyna - Radio raidījumi - Daugavpils ziņas\nRaidejums "Pi myusim Latgolā" rauga nūskaidruot sabīdriski akteivu ļaužu vīdūkli.\n2017. goda pavasarī 4. pasauļa latgalīšu saītā tyka pījimta rezoluceja ar mierki nūdrūšynuot latgalīšu volūdys i kulturys saglobuošonu, aizsardzeibu i atteisteibu i vaļstiski atbaļsteit Latgolys latvīšus (latgalīšus) kai Latvejis vaļsts nacejis sastuovdaļu.\nKaidi itamā šaltī ir golvonī vaicuojumi, kas juorysyna?\nUz raidejuma “Pi myusim Latgolā” vaicuojumim atbild bīdreibas “Latgolys Saeima” valdes lūceklis Valdis Labinskis, bīdreibys “Latgaļu sāta” puorstuovis Dainis Mjartāns, Latgolys kulturys centra izdevnīceibas vadeituojs Juoņs Elksnis, Latgalīšu rakstnīceibas muzeja vadeituojs Pīters Luocis, byuvinženīrs i mozuo uzjāmuma eiopošnīks Mareks Gabrišs.\nPi myusim Latgolā 13.09.2019


Pulkā eimu Archives - lakuga.lv\nKulturys īsacejumi nedeļai: “Latgolys laikadečs”, Gailuma grafika, latgalīšu prese\nLatgolys kulturys tests\nUpeitē satyka meistarus, dzīd latgaliski i doncoj latgalīšu daņčus\n7 Apreļs 2015\nPulkā eimu, pulkā teku Upeitē\n18 Apreļs 2014\n10:00 Diskuseju cikls “Ar Eiropys tvie... @ Zoom\nDiskuseju cikls “Ar Eiropys tvie... @ Zoom\nMay 8 @ 10:00 – 14:00\nLai veicynuotu jaunīšu radūšū dūmuošonu i ideju radeišonys spieju, uzlobuotu prezentaceju i komunikacejis prasmis, kai ari mudynuotu jaunīšus pīsadaleit sabīdreibai svareigu vaicuojumu rysynuošonā, ituo gods pavasarī turpynoj reikuot pasuokumu ciklu “Ar Eiropys tvierīni Latgolā”. 8.[...]\n20:00 Gundegys Rancānis gleznu izstuod... @ Latgolys Kulturviesturis muzejs\nGundegys Rancānis gleznu izstuod... @ Latgolys Kulturviesturis muzejs\nMay 8 @ 20:00\nNu 14. apreļa da 8. maja Latgolys Kulturviesturis muzeja lūgu vitrinuos ir īspieja apsavērt muokslineicys Gundegys Rancānis gleznu izstuodi “Klātesot”. Karteņa: rezekne.lv\n12:00 Koncerts “Pasavēros saulītē” @ YouTube\nKoncerts “Pasavēros saulītē” @ YouTube\nMay 9 @ 12:00\nSagaidūt Muotis dīnu, Kulturys i tautys muokslys centrs “Ritums” pīduovoj virtualu tautys muzykys koncertu “Pasavēros saulītē”. Nu 9. maja 12.00 stuņdem tū varēs apsavērt kulturys centra YouTube kontā ITE. Koncertprogramu taisejuši Aīda, Asnate i Aurēlija[...]\n15:00 Folklorys kūpys “Saime” dzīduošo... @ Vactilžys pogosts, Bolvu nūvods\nFolklorys kūpys “Saime” dzīduošo... @ Vactilžys pogosts, Bolvu nūvods\nMay 9 @ 15:00\nMaja mieness nuok ar tradicionalīm maja dzīduojumim pi krucifiksu. Bolu nūvoda Vactilžys pogostā kotru maja svātdini 15.00 stuņdēs pi krucifiksu dzīduos foklorys kūpa “Saime”. Itūņedeļ – pi Malvīnes sātys.\n20:00 Māra Čačkys izstuode “Klātienes ... @ Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs\nMāra Čačkys izstuode “Klātienes ... @ Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs\nMay 9 @ 20:00\nMuokslys dīnu ītvorūs Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs aicynoj iz muokslinīka Māra Čačkys dorbu izstuodi “Klātienes dialogi”. Izstuode byus daīmama nu 26. apreļa da 9. maja. Vaira par Māra Čačkys izstuodi ITE. Izstuodi varēs apsavērt[...]\nRaiņa muzeja “Jasmuiža” duorzā apsaverama foto izstuode\nManuskriptu konkursā aicynoj stuosteit par nūvodu kulturu\nRūkdarbneica Iveta Seimanova atdarynuojuse Vydsmuižys muižys bruņci\nIzsludynoj Jurciņa pīmiņai veļteitu jaunūs literatu konkursu\nTihovsku saime īdzīduojuse dzīsmi “Lyugums Latvejai”\nAugstuokī Latvejis vaļsts apbolvuojumi Latgolys cylvākim


Vynikajuci kurz. Odporucam. Vynikajuci kurz. Odporucam.


Ezs, parostais ezs (latiņu: Erinaceus europaeus) - kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys - boltys kryuts (reitu) ezs i bryunys kryuts (parostais) ezs. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši - tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā. Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli - pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.\nAugums 230-280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800-1200 g. Dzymdynoj 3-8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.\nEži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā - suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Ezs&oldid=29055"\nPēdējoreiz labots 2013. gada 10. pavasara mieness 16.56


ceļš | Naktineica | Page 2\nLaiks īt iz riņči, tik pasamaina portreti. 2013. godā der 1963. goda kalenders.\nNu ituo īroksta nav nikaidys jāgys. Es tikai gribieju beidzūt koč kū pīraksteit publiski. I pasadaleit ar 2012. goda muoceibom, kas sasaskruojušys malnrokstūs.\nThis entry was posted in vysi muni memuari and tagged atrodumi, ceļš, cylvāki, dzeive, latgaliski, zīma on 21.01.2013 by saprge.\nDurovys ceļa molā\nTu ej pa Latgolys ceļa molu i īraugi taidys durovys. A ceļš to kai vysod – drupeit apdrupuse asfalta mola, nūkruosuots škeibi, var redzēt vacū kruosu – vēļ škeibuok.\nA asfalts to vēļ nu tovys jauneibys. Nazkod deveņdesmitajūs. I tūlaik ruodejuos, ka pavysam dreiž dzeivuosim lobuok. A dzeive to paīt. I kas ta vaira atguodoj, iz kuo cerieji tūlaik.\nI pītura. Tī poši cegli i šipers kai tovā bierneibā ostoņdesmitajūs. I tūlaik dūmuoji, ka vysu dzeivi dzeivuosi tai mīreigai – sātā, pi mamys. I nabyus nikuo cyta. A ka byus, to vyss byus labi.\nA ka izaruod – nikuo cyta i nabyus.\nTu attaisi durovys, a tī vysi tī cylvāki, kas beja i varēja byut. Pa vysu myužu satyktī ļauds. Jī otkon ir tī vysi.\nNivīns nav nūmirs. Nivīns nav Reigā voi Londonā. Vysi klasisbīdri otkon ir dzymtajā mīstā.\nAtīs autobuss. Šopers uodys vestē atrullēs biletu rulonu par 5 saņtimim, nūraus div biletus. I nu rulona ar vīnsaņtimim – vīnu biletu. Vīnpadsmit saņtimu. Taišni tikpat, cik peituo buļceņa ar rozinem voi tei grīztuo ar cukru pa viersu. Laimeigu ceļu.\nĪsadūmoj. Tu attaisi durovys, a tī tova bierneiba. Daudz ļaužu. Daudz dorbu, i kotrs dorbs ir svātki. Cyukys kaušona. Runkuli juoraun. Buļbu tolka kolhozā, šudiņ stuņžu nabyus. Juosastuoj pionerūs. Juoīt pi komunejis. Nā, ūtraiž. Nu suoku oktobrāni, tod pi komunejis, tod pioneri.\nI tu ceri. Aizmīdz acs i ceri, ka itūreiz byus iz palikšonu. Ka nabyus nikaidu sertifikatu, privatizacejis, sabrukušu fermu, saryusejušu traktoru, pasaulī pagaisušu draugu, bezgaleigu smierts ziņu i ziņu par mozu bārnu nabadzeibu.\nPalākuos sandalis par mozu, mama pajem nazi i izgrīž lelajam pierstam caurumu. Par reizis vīgļuok staiguot, tik tuos niu byus sātys sandalis.\nBierst uobeļneicu zīdi, baba izvuorejuse cyuku buļbys. Iz stidzenis uobeļneicu zīdeni. Tī vēļ nav guojs nivīns, jī iz cītuo poda sabyruši ružovi i pi mozuokuo viejeņa saulē treis.\nBaba iņdej žurkys. Tu ej ar sokumim pa klāvu i vaktej. Kod īraugi žurku, sit. Asnis nu purneņa, jei taida plokona i vaira naelpoj. Pi klāva jau pusspaņa žurku. Raugi nadūmuot, kai tys ir – nūsist. Tik daudz žurku jau esi salasejuse. Piec tam obligati juonūmozgoj rūkys.\nCeļa molā pamasts traktors. Traktoristi aporuši sābrim buļbu teirumu, niu dzer. Traktors stuov i ducinej. Kolhozam jau seņ vyss aports.\nTu vīnkuorši ej pa vīntuleigu Latgolys ceļa molu, pa drupeit apdrupušu asfaltu, zam kuoju svaiduos pa kaidam peipis končikam, pa papeiram, plastasa pudelei. Īraugi durovys i īej.\nA ūtrā pusē – Latveja. Pylna ar cylvākim. Vysys dzeraunis otkon pylnys ar cylvākim. Sābrim, draugim i pazeistamim. I jī vysi cer, ka byus lobuok.\nI tu nasaceisi nikuo, a raudzeisi dzeivuot. Otkon i otkon vīnu i tū pošu dzeivi da vīna punkta. Piec tam tev bais. Piec tam vyss sakreit, daudz juodūmoj i nikur nav mīra. Tikai īt, īt i aizīt.\nPa šosejis molu iz mopeda aizbrauc pudeļu vecs. Golvā tankista capure ar taidim kai bundulim ausu vītā, lela jaka ar lelim kārmanim. Obejuos pusēs mopedam kulis. Jis nav cīši nabadzeigs. Jis tik braukoj pa ceļa molom i losa pudelis. Benzins lāts, laika daudz.\nIzej pa durovom, a tī laiks. Vyss, kū tu atguodoj.\nTikai vyss lobais. Partū ka švakū atguoduot nav tolka. Švakū tik puordzeivuot.\nKartenis nu HipiLatLit projekta ekspedicejis Rēzeknis nūvoda Sakstagola pogostā 2012. goda junī.\nThis entry was posted in ceļā and tagged atminis, ceļš, cylvāki, dzeive, latgaliski, rudiņs on 24.10.2012 by saprge.