Muorka efekts – Naktineica\nRuodīs, jau kaidus desmit divpadsmit godus, sateikūt latgalīšu gruomotu izdevieju Juoni Eļksni, dzieržu – cik švaki, ka latgalīšim nav literaturkritikys, kai ari – autorus vajag audzynuot.\nItymā godā apjiemeibys pylna puorskaiteju jaunū “Olūtu” nu vuoka da vuoka i pīraksteju par tū recenzeju Lakugai. Par literaturu, kurys šaltim literarajā almanahā nabeja. Par tekstim, kas breižam izavēre kai puorprotums. Ari par potenciali lobim tekstim, kam byutu vajadziejs viereigys i gudrys acs nu molys ci redaktora. Recenzeju skaiti ITE.\nTikkū puorskaiteju Rēzeknis rajona avīzis “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Muorys Nizinskys maņ veļteitu sleju. Juosoka, cīši lela puorsteiguma tī nabeja – šaurai videi sovi lykumi, mozā muorkā peile ap peili trynās. Taids muorka efekts – vīni klusej, deļtuo ka bais gūdeigi pasaceit acīs, vēļ cytim bais nu konkureņcis. Pasaceit gūdeigi – kai īsvīst muorkā akmini. Nivīns tok tai nadora! Nav šmuki! Peilem, vardivem i kurkulim napateik.\nTai ir i latvīšu literaturkritikā, kur roksta pasyutejuma recenzejis. Tai i latvīšu teatra i kinu kritikā, kur tys tam draugs, rods voi pazeistams i atkluoti pasaceit beistās. Pasyuta recenzeju, palīlej cyts cytu, a aiz mugorys aprunoj. Ir lobs latgalīšu teicīņs – acīs eņgeļs, aiz ocu čorts.\nIzaruod, eistineibā es asu gribiejuse atsarībt i maņ žāļ “Olūtam” īdūtuos naudys. Sok, navar byut, ka kaids roksta par tekstu taipat viņ – teksta deļ.\nAk jau jei atsarīb. Ak jau jei izariekinoj. I ak jau jai ir kaids cyts īmeslis – cyta ortografeja, cyta dzeivis vīta, cyta vacuma grupa i t. t.\nPartū ka par latgalīšu literaturu nivīns narunoj – juos tok nivīns naskaita, tik īlīk plauktā i cīnej. Par latgalīšu literaturu soka tikai lobu voi puorsvorā nikū – kai par nabašnīku.\nI smīklys, i žāļ – voi eistyn myusu kultura i literatura jau ir tik tuoli myruse, ka dasadūrt navar – sakreit palnūs i smird.\nGribīs tok ticēt, ka ir īspiejama ari nuokūtne – ar jaunim i kvalitativim tekstim, kuru vīneiguo vierteiba nav latgalīšu volūda, bet ari pats teksta viestejums i prasme stuosteit, raksteit.\nTai kai pi M. Nizinskys roksta navarieju dalikt pylnu komentaru, a, puorkopejūt pa daļom, jam nūsamaineja formatiejums i pagaisa atstarpis, ite apakšā īkopeits pylns komentara teksts.\nKomentars zam roksta\n🙂 Prīca, ka skaitit Lakugu!\nIte roksta adrese – ka kuram gribīs atrast ituo M. Nizinskys roksta īdvasmys olūtu.\nPar reizis saceišu, ka “Olūta” nauda mani nainteresej i maņ nav nikaida patologiska naida pret Stroda ortografeju (jei tok daļa nu myusu raksteibys viesturis) voi siermom golvom (vysi taidi byusim, ka tik ilgi nūdzeivuosim). Nav ari nikas pret “Olūta” autorim – muns roksts ir par almanahā publicātajim tekstim, na cylvākim.\nIr taids žanrs kai literaturkritika – latgalīšim laikam tok mirs, ka jau izsaucs taidu reakceju.\nPats golvonais – lai dūd Dīvs, ka Eļkšņam izadūd jū (naudu – vāluoka pīzeime. I. S.) dabuot vysim sovim izdavumim, tys tikai boguotynoj latgaliskūs tekstu bagateibu i kaidam raksteituojam dūd īspieju trenētīs, trenētīs, raksteit i raksteit. Ka veiksīs, nu tuo izaškeļs ari pa talantam, īspieja publicēt tekstu ir autora maize.\nKa ituo roksta autore skaiteitu munu rokstu viereigai, varbyut pamaneitu, ka izsoku sovu cīnu Eļkšņa naatlaideibai izdūt literaru almanahu apstuokļūs, kod Latvejis kulturys vidē pagaist vīns literars i kulturys izdavums aiz ūtra. I tys eistyn ir Latvejis, na Latgolys mārūga fenomens!\nI LKC izdevnīceibys vadeituoju nacīneju vys deļtuo, ka jam sierma golva, bet deļtuo, ka jis ir seiksts kai eļksnis i styprys kai ūzuls. Lai kotram latgalīšam byutu taida speiteiba dareit sovu i ticeiba napasadūt ari gryutūs apstuokļūs!\nA cyta līta – tekstu literaruo kvalitate.\nKa dzeja grab, voi jei juoslavej tik deļtuo, ka latgaliski?\nKa prozā nav centraluos fabulys i par daudz seiku detaļu, voi navar aizruodeit – tik deļtuo, ka latgalīšu proza?\nNikū voi tikai lobu soka tikai par myrūnim ci nabašnīkim. Ticīs, ka Olūta autori i cyti latgaliski rokstūšī var vaira. I kaidam ir ari juopasoka, ka karaļs ir plyks, kab jis apmauktu drēbis.\nVoi ari švakūs ziņu nesiejus pi myusu nūšaun i iz prīšku dzeivoj tuoļuok sovuos iluzejuos?\nAri ar pošu apguoda vadeituoju Eļksni na reizi asu runuojuse, ka latgalīšu literaturā ir vīna bāda – literaturkritikys tryukums. Roksta i roksta, glauda cyts cytu, a napasoka, kas tai voi na tai.\nA kas raksteis par tekstim, ka ni literaturzynuotnīki?\nMunā rokstā runa to par literaturu i tekstim, kam nav nikaida sakara ar siermumu voi cīnu pret siermumu.\nTymā skaitā – Blaževičam ak jau nav ni vainis kai cylvākam i kai latgalīšu kulturys atbaļsteituojs jis juocīnej, tok almanahā jis pīsacejs sevi kai autors. I muna atsauksme beja par tekstu, na cylvāku.\nTaipat kai na vysi sentimentalī dzejūli par nalaimeigu mīlesteibu i švakū vaļdeibu ir peļniejuši viereibys, ari jaunūs autoru dzejuojumi par m…om i m…eibom bīži viņ ir tikai spams, kas pagaiss i aizamierss.\nBet voi eistyn vyss, kas izaver kai literatura, ari ir literatura? I voi vysi latgaliski raksteitī i vuojī teksti ir publiciešonys vārti?\nVoi ari latgaliski raksteits teksts ir svātuo gūvs, par kū sovejī latgalīši navar saceit nivīna ļauna vuorda – ak jau jim skauž i ak jau koč kas tī nav teirs.\nLai loba veseleiba siermajom golvom!\nI lai latgalīšim daudz tekstu, kū Eļkšņam i “Rēzeknis Viestim” drukuot. 🙂\nPosted on 12/07/2012 Author saprgeCategories DĪNROKSTSTags cyrks, latgalīši, latgaliski, Latgola, Latveja, literatura\n2 thoughts on “Muorka efekts”\n13/07/2012 at 09:44\nNu forša epopeja! Koč kaida jautreiba vysā tymā literaturys byušonā. I pazi – nabeju nimoz īsadūmuojuse, ka var byut ari taids sazvieresteibys teoreju guojīņs – Reigys latgalīšu spolvainuo rūka i ļaunuo mēle, kas maisa eistanīm latgalīšim, raugūt pādejū kimūsu izraut i vysu kuojom gaisā samaiseit. Nu rikteiti stileigi! I Moskovys spolvainū rūku nimoz navajag pīsaukt, gona ar sovejīm! 😀\nMan jau nu pateik, Ilze, Jyusu vīdūklis. Lobuok nimoz navar pasacēt!\nPrevious Previous post: Pieķēra!\nNext Next post: Balkanu PA-saule


Preču datu lapa Samsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ) 38,1 cm (15") 1024 x 768 pikseļi Monitori (MJ15BSSS)\nSākt Monitori Samsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ) 38,1 cm (15") 1024 x 768 pikseļi\nSamsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ) 38,1 cm (15") 1024 x 768 pikseļi\nPreces skatījums: 10237\nShort summary description Samsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ) 38,1 cm (15") 1024 x 768 pikseļi:\nThis short summary of the Samsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ) 38,1 cm (15") 1024 x 768 pikseļi data-sheet is auto-generated and uses the product title and the first six key specs.\nSamsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ), 38,1 cm (15"), 1024 x 768 pikseļi, LCD, 16 ms\nLong summary description Samsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ) 38,1 cm (15") 1024 x 768 pikseļi:\nThis is an auto-generated long summary of Samsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ) 38,1 cm (15") 1024 x 768 pikseļi based on the first three specs of the first five spec groups.\nSamsung MONITOR 510T (1024X768 16 MS ). Displeja diagonāle: 38,1 cm (15"), Ekrāna izšķirtspēja: 1024 x 768 pikseļi. Ekrāns: LCD. Atbildes laiks: 16 ms, Skata leņķis, horizontāli: 140°, Skata leņķis, vertikāli: 120°


Raksts publicēts: 2019.11.06. 13:52:11\n0.6905689239502 97(0) - 0.43776345252991 2021.09.23. 21:02 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=47574 ip: 172.70.34.8 usememcache: 1


UPDATED: Baryshnikov becomes a Latvian citizen / Article\napril 27, 2017, 9:18\nWorld-famous dancer and actor Mikhail Baryshnikov will become a Latvian citizen after the Saeima voted to grant him a passport April 27.\nSirsnīgi sveicam mākslinieku Mihailu Barišņikovu! https://t.co/PfVErE2bzO\n— Kultūras ministrija (@KM_kultura) April 27, 2017\nAs previously reported by LSM, Baryshnikov was born in Riga and wrote a very classy letter expressing his warm feelings towards Latvia and the seriousness with which he would treat citizenship if it was offered.\n"When the invitation arrived from the Latvian government to take honorary citizenship, I thought what an experience it would be to return to my childhood, no longer as an outsider, but as someone who belonged - to visit my mother's grave and honour those I loved," Baryshnokov told his audience of politicians from all parties and reporters.


Jauns TV raidejums par Latgolys pīrūbežu - lakuga.lv\nJauns TV raidejums par Latgolys pīrūbežu\n25 Juņs 2019\nKarteņa: Roberts Kalniņš\nTemys: Latgolys pīrūbeža, Latgolys Regionaluo televizeja, LRT\n26. junī 19.30 stuņdēs kanalā “Re:TV” varēs nūsavērt cykla “Latgolys pīrūbeža – vīta, kur suocās Eiropys Savīneiba!”pyrmū raidejumu. Jaunais raidejumu cyklys ir par kasdīnu i nūteikūšū pīrūbežā, kai ari īdzeivuotuoju spiejom i zynuošonom kritiski vērtēt medeju saturu, par medeju daīmameibu attuoluokajūs vaļsts nūvodūs i specialistu vīdūkli par tū, informej projekta vadeituoja, LRT žurnalisteAusma Sprukte.\nDa nuokušuo goda janvara beigu Latgolys Regionaluo televizeja veiduos desmit raidejumus, kuru laikā žurnalistis A. Sprukte, Beatrise Jakobsone i Svetlana Dudarenoka dūsīs iz Latvejis–Krīvejis i Latvejis–Boltkrīvejis pīrūbežu. Tī juos tiksīs ar Daugovpiļs, Kruoslovys, Dagdys, Zylupis, Ludzys, Ciblys, Kuorsovys, Baļtinovys i Viļakys nūvodu īdzeivuotuojim, pošvaļdeibu vadeituojim, cytim žurnalistim, kab puorrunuotu suopeiguokūs vaicuojumus, kas saisteiti ar medeju telpu, izzynuotu medeju lītuošonys īrodumus, gon ari kūpā piļdeitu aizdavumus i ar jūs paleidzeibu vuiceitūs kritiski vērtēt informaceju. Nūslādzūšajā raidejumā byus uzrunuoti augstuokūs izgleiteibys īstuožu, NEPLP, ministreju kai ari cytu instituceju specialisti, kab rostu risynuojumus situacejis uzlobuošonai.\nPyrmajā raidejumā Kulturys ministrejis Medeju politikys nūdalis puorstuove Klinta Ločmele īskicēs, kas ir medeju kritika i medeju prateiba, cik atteisteitys juos ir Latvejā, sovpus žurnaliste A. Sprukte tiksīs i piļdeis aizdavumus ar Baļtinovys nūvoda īdzeivuotuojim.\nPyrmais cykla “Latgolys pīrūbeža – vīta, kur suocās Eiropys Savīneiba!” raidejums jau 26. junī 19.30 stuņdēs kanalā “Re:TV” ar atkuortuojumim catūrtdiņ 10.30 stuņdēs, pīktdiņ 12.00 i sasdīnis reitā 8.00, kai ari kanalā “RīgaTV 24” 27. junī14.30 stuņdēs. Dīnu vāluok raidejumu varēs atrast ari škārsteikla lopā www.lrtv.lv, LRT socialū teiklu kontūs www.facebook.com, www.youtube.com, kai ari platformā xtv.lv.\nLatgolys Regionaluo televizeja raidejumu izveidei dabuojuse atbolstu programā “Atbolsts medejim sabīdryski nūzeimeiga satura veiduošonai i nacuonaluos kulturtelpys styprynuošonai latvīšu volūdā”. Projektu finansej Medeju atbolsta fonds nu Latvejis vaļsts budžeta leidzekļu. Par raidejumu cykla “Latgolys pīrūbeža – vīta, kur suocās Eiropys Savīneiba!” saturu atbiļd SIA “Latgolys Regionaluo televizeja”.\nRaidejumu cykla reklamkadrus var nūsavērt ite.


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: Noticias sobre miembras XXIV


“Atzolys” aizvadeitys – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 23.07.2014.\nNu jau septeitū reizi aizvadeitys naformaluos apvuiceibys „Atzolys”, kas nūtyka nu ituo goda 10. juļa leidz 13. juļam, itū reizi – Bieržgalī. „Atzolys”ir izgleitojūša nūmetne, kū reikoj studenti nu bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” deļ Latgolys jaunīšim, kam ir gribeišona īsapazeit tyvuok ar latgalīšu volūdu, raksteibu, kulturu i viesturi.\nBieržgaļs jau ūtrū reizi pījēme atzolīšus sovā aizguodeibā. Īprīškejūs godus „Atzolys” nūtyka Kuorsovā, Baļtinovā, Dagdā, Rogovkā i Preiļūs, kur tai pat kai itūgod Bieržgalī, nanūrymstami skanieja jaunīšu bolsi i dzīsmis. Pavysam apvuiceibys pulcynuoja 16 zynuot grybūšus jaunīšus vacumā nu 17 leidz 22 godim, kas beja sabraukuši gon nu Riezeknis nūvoda, gon nu Baļtinovys, Kuorsovys i Leiksnys.\nKotra dīna atzolīšim suocēs ar reita rūsmi, kū vadieja 2 jaunīši nu dalinīku ryndom. Kotru dīnu tyka puorvālāti gon sportisti (kai mes saucem reita rūsmis vadeituojus), gon cytu omotu īpašnīki. Rūsmei sekoja reityškys, kurys ari naizpalyka bez sovys tradicejis – pyrms kotrys iedīnreizis vysi dzīduoja „Ai gaļdeni, ai gaļdeni”. Reityšku laikā ari tyka puorskaiteitys vysys pyrmuokuos dīnys spļetnis, kas dīnys laikā ar dalinīku paleidzeibu kruojās spļetņu kastī.\nPiec reityškom dalinīki tyka pi vuiceišonuos. Īpašs uzsvors itū godu tyka lykts iz latgalīšu rokstu volūdys i gramatikys vuiceišonūs, kū dalinīkim vuicieja Sandra Ūdre. Bet naizpalyka ari bez grupu dorbim, skečim, prezentacejom i pat „Atzolys 2014” logo, karūga i himnys radeišonys, kur dalinīki ari pīlītuoja īgiutuos zynuošonys. Dalinīkim ari beja vareiba izzynuot vaira par Latgolys viesturi Vinetas Vilcānes stuostiejumā.\nNaizpalyka ari bez ekskursejis pa Bieržgali, kur jaunīši vaira uzzynuoja gon par pošu pogostu, gon par īvārojamim cylvākim, kas tī bejuši i dzeivuojuši, par pīmāru, Ontonu Rupaini, par kuru ari vāluok vysi draudzeigi nūsavēra kinu.\nDīnys rytumā atzolīši ari sasatyka ar cytim gostim, kab pasaklauseitu jūs stuostus par tū, kai ir byut latgalīšam Latvejā. Tai par vysom nūmetnis dīnom myusus apcīmuoja: Ineta Atpile-Jugane, Guntra Kuzmina i Alvis Bernāns (nu Green Novice). Nadreikst aizmierst ari breineigū daņču vokoru, kuru tik ļusteigu paleidzieja radeit Anna, Vita i Ingrīda Briškas. Paļdis muosom!\nVokorūs vysi nūstyprynuoja īsavuiceitū spielejūt vuordu spielis i dzīdūt latgalīšu dzīsmis. Kotrys dīnys jaunīvālātuo „krystamuote” vysim skaitieja pasaceņu pyrms likšonuos gulēt i nuokamajā reitā mūdynuoja.\n„Atzolys” dalinīki i dorba grupa soka lelu paļdis Bieržgaļs pogosta puorvaļdei par muojeigom telpom, gordom reityškom, pušdīnem i vakareņom i jaukū uzjimšonu. Īpašs paļdis pogosta vadeituojam Arvīdam Dunskim. Ari lels paļdis vysim gostim i vīslektorim, kas apcīmuoja myusus i pasadalieja ar sovim stuostim, muzyku, daņčim i vuiceibom! Miļzeigu paļdis sokom myusu golvonajai lektorei Sandrai Ūdrei!\nVadeituoja Ingūna Semule soka: „Lels paļdis Rutai Ivonei, Renāram Kancānam, Kristīnei Pokratniecei, Artim Loginam, kas paleidzieja pi eistynuošonys, organiziešonys, planavuošonys i finansialajuom lītom.”\nDorba grupa ari soka paļdis dalinīkim par jūs radūšu sporu, aktivitati i latgaliskū patriotismu vysu dīnu guojumā! Sasatiksim cytu godu!\nRokstu sagatavieja: Ruta Ivone\nApsaver, kai myusim guoja!


“Auļu” jaunajā albumā izskaņ ļusteiguo “Kōrklu polka” - lakuga.lv\nTemys: Auļi, bungys, dzīsme, Edgars Kārklis, Kōrklu polka, kulinis\nPyrms kaida laika bungu i kuliņu grupa “Auļi” izdeve jaunu albumu “Visapkārt”. Tymā ir 12 instrumentalys kompozicejis, tūs skaitā vīna ari ar nūsaukumu latgaliski – “Kōrklu polka”.\nMuzyku skaņdrobim komponiejuši grupys dalinīki – Kaspars Bārbals, Edgars Kārklis i Mārtiņš Milevskis.\nVīna nu albumā īkļautūs skaņdorbu nūsaukums atrūnams ari latgaliski – tei ir “Kuorklu poļka” (“Kōrklu polka”). Tū ir komponiejs Edgars Kārklis, kura saknis ir nu Leivuona. Par skaņdorbu Edgars soka tai: “Maņ beja tys gūds komponēt četrys dzīsmis, nu kurūs vīna ir “Kōrklu polka”, gribējuos kū ļusteigu i doncojamu, kai latgalīšu jautruos tautysdzīsmis. Tai ari roduos “Kōrklu polka”. Edgars stuosta, ka nūsaukumā gribiejs atstuot sovus iniciaļus i latgaliski – “ruodejuos, ka muns plans ar ļusteigu latgalīšu melodeju gona labi izadevs”.\nNiu izguojs ari videoklips dzīsmei “Kōrklu polka”, pi tuo struoduojuši Gatis Indrēvics, Kaspars Bārbals i ari dzīsmis muzykys autors Edgars Kārklis.\nAr kotru albumu “Auļi” rauga puorsteigt – voi sadarbeibuos, voi idejis plotumā, bet itūreiz tys ir albuma skanis īroksta rysynuojums – izmontuotys vysys “Dolby Atmos” tehnologejis īspiejis, kurys ļaun skaņu baudeit sev vysapleik, leidz ar tū skaņā var saklauseit vyssmolkuokuos aranžejumu niansis.\nBungu i kuliņu muzykys grupa “Auļi” dybynuota 2003. godā, kab aktivi kūptu i atteisteitu kuliņu i bungu muzyku Latvejā. Grupa ir pazeistama kai Latvejā, tai uorvaļstīs, bet jaunais albums “Visapkārt” ir grupys ostoitais studejis albums.


Upeitē nūtiks daņču DVD diska attaiseišonys svātki - lakuga.lv\nTemys: daņču DVD, folklora, folklorys kūpa "Upīte", Roksts, Upīte\n1. majā 18.00 Upeitis tautys nomā nūtiks folklorys kūpys “Upīte” daņču DVD “Dzīduot muoku, doncuot muoku” attaiseišonys svātki.\nSvātku gosti byus Bolvu Vaļsts gimnazejis deju kūpa “Purenīte”. Piec svātku koncerta paradzāts zaļumbals kūpā ar “Zānu kapelu”, kapelu “Adzele” i Saļņovys daņču muzykantim.


Kavi Śrī Devīdāsa racita Rājanīti ke kavitta PDF By author Devīdāsa last download was at 2016-11-26 59:00:20. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Śrī Devīdāsa racita Rājanīti ke kavitta book.\nKavi sri mala, Kasmiri PDF By author Parmanand last download was at 2017-03-03 33:47:02. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi sri mala, Kasmiri book.\nKavi Śrī Śivamaṅgala Siṃha "Sumana" aura unakā kāvya PDF By author Koṃ. Ge Kadama last download was at 2017-07-30 54:33:34. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Śrī Śivamaṅgala Siṃha "Sumana" aura unakā kāvya book.\nKavi ṡrīharṣa PDF By author Eṃ. Ji Nañjuṇḍārādhya last download was at 2016-10-15 43:43:03. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi ṡrīharṣa book.\nKavi Subhash Metro Station PDF By author last download was at 2017-03-29 21:06:04. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Subhash Metro Station book.\nKavi Subhash Metro Station (Paperback) PDF By author last download was at 2017-02-29 32:07:58. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Subhash Metro Station (Paperback) book.\nKavi Sudheśa kā kr̥titva PDF By author Kr̥shṇabihārī Sahala last download was at 2017-01-08 57:39:02. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sudheśa kā kr̥titva book.\nKavi Sumitranandana Panta PDF By author Nand Dulare Baypeyi last download was at 2017-04-29 59:24:29. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sumitranandana Panta book.\nKavi Sureśa Gupta kī bahu-āyāmī kavitāem̐ PDF By author Devarāja Pathika last download was at 2017-04-10 01:15:01. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sureśa Gupta kī bahu-āyāmī kavitāem̐ book.\nKavi Sureśacandra Gupta, merī dr̥shṭi meṃ PDF By author Śrīkr̥shṇarāya Hr̥dayeśa last download was at 2016-03-12 01:36:30. This book is good alternative for Kavi Śrī Devīdāsa racita . Download now for free or you can read online Kavi Sureśacandra Gupta, merī dr̥shṭi meṃ book.


Kruoslovā nūtiks Kaladu festivals - lakuga.lv\nTemys: Kaladu festivals, Kruoslovys Rūmys katuoļu bazneica, Latvejis pūļu savīneiba, Roksts\nKruoslovys Rūmys katuoļu bazneicā svātdiņ, 13. janvarī, 13 stuņdēs nūtiks „VII Kaladu festivals”.\nFestivala laikā pyrms Svātuos Misis Kruoslovys kulturys nomā nūtiks Pūlejis Republikys jaunūs muokslinīku glaznu izstuodis atkluošona.\nPasuokuma apmaklātuojus bazneicā ar sovim bolsim prīcēs gon kūri, vokalī ansambļi i individualī izpiļdeituoji nu Kruoslovys, Daugovpiļs, Jākubpiļs, Jelgovys, Rēzeknis, Reigys, gon ari gosti nu Boltkrīvejis.\nFestivalu reikoj Latvejis pūļu savīneiba.


Īskots Boļeslava Brežgo dzeivisguojumā\nDzims 1887. goda 31. martā Drycānu pogosta Aizupīšūs. Pyrmī desmit godi saisteiti ar Drycānim, vāluok, kod tāvs puorsaceļ iz Rēzekni, tūpūšais viesturnīks vuicuos Rēzeknis piļsātys školā. Piec školys beigšonys struodoj par muojškoluotuoju Rēzeknī i Vitebskā.\n1911. godā īsastuojs Moskovys Arheologejis institūtā, nailgi piec tam īsaukts Krīvejis armejā i nūsyuteits vuiceitīs Tbilisi karaškolā. Struoduojs vysaidūs štabūs i militarajuos īstuodēs i vīnlaiceigi turpynuojs studejis.\n1918. godā īgivs arheologa, arheografa i muokslys viesturnīka nūsaukumu. Struoduojs Moskovys Arheologejis institutā i c. Pietejs dokumentus Latvejis, Krīvejis, Boltkrīvejis i Pūlejis arhivūs.\n1925. godā atsagrīzs Latvejā, sajiems vāsu (na)atsauceibu nu potencialajim dorba deviejim – Latvejis Universitatis i Vaļsts viesturis arhiva. Struoduojs pīminekļu vaļdī, vadejs arheologiskys ekspedicejis Latgolā. Leidz 1937. godam struoduojs vēļ ari Krīvu Universitatis zynuotņu institutā, kur bejs profesors. Nu 1937. leidz 1940. godam struoduojs par instruktoru Latgolys centraluo muzeja dybynuošonys organiziešonā, nu 1940. goda – par Daugovpiļs Vaļsts arhiva puorzini. 1941. godā īslūdzeits „Ostlandis politiskajā centralcītumā” Reigā.\nPiec atbreivuošonys nu cītuma struoduojs par arhivistu Latvejis viesturis arhivā. Nu 1943. leidz 1944. godam gatavejs sovus dorbus publiciešonai Vladislava Luoča izdevnīceibā.\nNu 1944. goda struoduojs par nūdalis vadeituoju Latvejis PSR Centralajā vaļsts viesturis arhivā, nu 1945. goda – vysaidūs omotūs Latvejis Vaļsts universitatī (1948. godā atbreivuots ar pavēli nu Moskovys). Nu 1946. goda struoduojs ari Zynuotņu Akademejis Viesturis institutā.\nLatgolys viesturi suocs pieteit 1917.–1918. godā i leidz dzeivis golam darejs tū ar lelu precizitati i gūdpruoteibu. Dorbus rakstejs kaligrafiskā rūkrokstā ar zeimuli, lai napīcīšameibys gadejumā varātu izdzēst lobojamū i puorraksteit nu jauna. Juo pietnīceibys pūsms – Latgola nu vyssenuokajim laikim leidz Pyrmajam pasaulis karam, golvonais vierzīņs – agraruo viesture, bet pietejs ari piļsātu i Latgolys kulturys i izgleiteibys viesturi.\n„Latgolys pieteišonys viesturiska gaita” (1930);\n„Latgolys zemnīki krīvu dzymtbyušonys laikūs” (1940) (par franču volūdā puortulkuotū variantu 1933. godā sajiems Briselis universitatis zynuotņu doktora gradu);\n„Latgolys paguotne” (1943);\n„Latgolys inventari i generalmiereišonys zemu aproksti 1965–1784” (1943);\n„Latgolys viesturis materiali” (1944);\n„Latgolys zemnīki piec dzymtbyušonys atceļšonys 1861–1914” (1954).\nDaudz rokstu periodikā i kūpkruojumūs, daudz dorbu palics rukrokstūs. Periodikā publicāts vairuok nakai 200 rokstu.\nVolūdu zynuošonys: latvīšu, krīvu, pūļu, franču, vuocu, angļu, itāļu, boltkrīvu, ukraiņu.\nNūmirs 1957. goda 30. septembrī Reigā, paglobuots Meža kopūs.\nLeidz 10. apreļam Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā var apsavērt profesoram veļteitu izstuodi.


LATGALĪŠU VOLŪDAS GRAMATIKA 1\n»...KAI YUDIŅS OLŪTĀ«\nTuru rūkōs Pītera Stroda gramatikas jaunū izdavumu ar cereibu, ka šei grōmateņa varātu byut ceļa rōdeitōjs un kompass myusu dīnu latgaļu volūdas graustu un drupu teirumā, kas pylns ar nazōlem, dzalūņdrōtim, nu kurom vajadzātu tikt vaļā. Bet tys nūteik ar gryuteibom. Mes, latgalīši, pēc runas ōtri varim saprast, kurā dabasu pusē cylvākam šyupuleits karynōts. Varbyut tautīši nu cytim nūvodim tū tai najyut, bet mes atškērsim pat leivōnīti nu preilīša, kas ir vystyvōkī kaimini, un beja pat laiks, ka Leivōni ītylpa Preiļu rajonā. Bet tys naleidzēja. Leivōnīši kai staipeja sovus vōrdeņus, tai staipa ari šudiņ, bet preilīši kai ēde vōrdu golūtnes, tai ād pa šai dīnai. Un kur vēļ bolvenīši ar sovu volūdas meikstumeņu, un Krīvijas pīrūbežas runas prostums ar rusicismim, kū klausūtīs, līkās, ka esi pōrcalts symts godus atpakaļ.\nTōpēc es sovā filmā »Cylvāka bārns«, lai kai ari gribēju, navarēju latgaliskajā runā panōkt kūpsaucēju. Jo Boņuks un Pataļču Jezups beja nu Rēzeknes, mama nu Kolupa, vacaistāvs un Dakuļu Aleksis nu Gaļānim, Kazačs nu Rogovkas, Zuze nu Bolvim, bazneickungs nu Preilim, muzykants Izidors nu Leivōnim, Paulīneite nu Viļānim, krystāvs nu Varakļōnim, nu kurīnes ari pats veiskups Strods. Kotra aktīra latgaliskajā runā skanēja sova īpatneiba. Vīni par tū mani kritizēja, bet Annai Rancānei tys dyžan patyka. Dzejneicai muns Bonifacija Paulāna pogolms rōdejōs kai skaists dōrzs ar vysaidom pučeitem. Tik ir Latgola ar sovom izlūksnem! Tik teišam, tai tys ir.\nBet nu »pogostu volūdnīki« tykuši pi teikšonas: gon radio, gon televizijā līk Latvijai maneit, ka latgalīšu pareizō volūda ir tei, kurā kaidreiz runōja jūs dzedy i babys. Pīdūdit! Es taidus vōrdus pat bērneibā nalītōju. Maņ beja vacaistāvs un vacōmōte.\nSkaņ un sprakšinej naids. Pat maņ zvona un syudzīs par volūdas reformu, kura asūt aizlīguse Stroda gramatiku un tōs vītā deklarējuse jaunu. Dažu volūdas aktivistu kaisleibas ir tik napatīsas un nažēleigas, ka, tom nūtycūt, vajadzātu saukt paleigā tīsu varu. Bet nasauc, jo patīseibā tam nav pamata. Es skaidrōju šū lītu pi specialistim un nu varu apgolvōt, ka nikaida reikōjuma – kaut voi par tū, kai raksteit divskani: ar burtu ō, uz kura garumzeime, voi uo ar divim burtim – patīseibā nav. Ir volūdas centra »pareizraksteibas nūsacejumi«, kurūs mynāts, ka var lītōt kai vīnu, tai ūtru variantu, tikai joīvāroj konsekvence.\nVoi tū vajadzēja dareit tagad? Tys ir cyts jautōjums. »Nūsacejumu« radeitōji laikam nav zynōjuši senejū gudreibu, ka uz pōrcaltuves zyrgus namaina, bet jī tū dareja – un pūsts nu tō jau acim radzams. Ir pōrtraukts dabeigais process, un saskaņas vītā, kas ļautu latgalīšu volūdai styprynōt sovu lūmu un vītu, ir radeits namīrs, sektantisms un bezaugleiba. Bet lelōkais naprōts beja paziņōjums, ka Stroda gramatika kai taida asūt kaut kas vēļ napabeigts un kū nu vajadzātu kūpejim spākim pylnveidōt... Un aizgōja kai pa calmim, ka, klausūtīs dažu lobu latgalīti, kas nu pīrūbežas ar Krīviju, ir jōsorkst nu kauna. Maņ vyss myužs pagōja, streidūtīs ar cytu nūvodu »patriotim«, pīrōdūt, ka latgalīšim ir sova volūda, kurā nav nikō krīvyska. Jo jī maņ bōze acīs »vysi muni gosti beja« un cytus myusu volūdas krōšņumus – babu i dzedu īskaitūt, tod es sovōs filmōs atbiļdēju ar tū, ka latvīšu runā spraužu krīvu vōrdus kai boļševiku laikmeta zeimi. Mani saprota un smējōs. Bet nu asmu bezspēceigs, jo pa radio skaņ taids »Vitebskas dzeravņas« žargons un taidā volūdas intonacijā, ka leidz ar mani sorkst tos debešu puses, kas deve mums latgaļu dzejnīkus un rakstnīkus. Un nu mums īstōsta, ka senī latgali radio saukuši radejs. Redzit, es nazynōju, ka Jersikas Vysvaļžam beja radejs. Myužu dzeivoj un myužu mōcīs! Nūstrōdōjis vairōk kai pusgodusymtu kino laukā, tagad dzēržu, ka kino Latgolā vairs nav kino, bet kina voi kins. Tai ari nazynu, kaidai dzimtei »dzeravnis volūdnīki« pīskaita munu mōkslu.\nUn nazynu, kai vēļ pōrkristeis munu profesiju, jo skotuvi vajagūt saukt par vārtuvi, jo latgalīši navys skotūtīs, bet verūtīs. Bet kai tod maņ byutu jōsoka – skaists dobas skots voi verts? Un tai bez gola. Vairs nav ni sporta, ni aktu zāles. Bet ir zals, kai pi Krīvijas rūbežas tū izrunōja skūlas direktors nu Polockas. Un uz Krīvijas kartes vairs nav Sibirijas, bet ir Sibirs. Voi par gūdu istrebitelim un čekistim, kas uz turīni syuteja latvīšus? Nu jau skūlas vītā roksta škola. Te mani apstreidēs, ka poši Latgolas izgleiteibas darbinīki izdeve žurnalu »Latgolas Škola« un nūdybynōja Školōtōju savīneibu. Jā, tai beja, bet tod jī saprota sovu naapdūmeibu un vīnōjōs pīderēt Eiropas kulturai. Un sōka syuteit sovus bārnus uz skūlu pi skūlōtōjim. Lobōk vālōk, kai nikod, vajaga atvērt acis uz vēsturi. Latgalīši vēļ nabeja aizmērsuši, ka Vitebskas guberņas školōs latvīšu volūda beja aizlīgta. Par runōšonu sovā volūdā lyka tupēt uz celim ar zērnim pībārtā klases koktā un uzkarynōt uz kryutim kauna dēleiti ar uzrokstu Я говорил по латышски. Jā, mes jim bejom latvīši. Kaut vitebskīšu, bet – latvīši.\nTagad, kod asam sovā vaļstī, kaidam cīši gribīs, lai mes tūmār byutu Vitebskije latyši. Kurim ir na tikai škola un školōtōji, bet nu ari sova gazeta. Nu, naattaisnojit, ka šys vōrds ir nu franču volūdas! Cik zynu, avīzes Latgolā nu tōs puses pi mums natyka. Varbyut daži muižinīki pasyuteja nu Francijas. Tikai latgalīši tō nazynōja. Parīze nu mums beja tōli kai zvaigzneite debesīs. Un tū redzēt mums naļōve divgolvainō ērgļa spōrns, zam kura ānas lasejom krīvu gazetas. Un Lenins, pagōjušō godusymta sōkumā īsaradis Reigā, latvīšu socialdemokratim stōsteja, ka gazeta ir navīn kolektivais propagandists un agitators, bet ari kolektivais organizators. Un nūorganizēja tū, ka boļševiku okupacijas laikā kotra gazeta skaitejōs kompartijas CK organs. Un vysi tī organi kai ostoņkōja taustekli žņaudze kotru latvīti, kurs kaut koklu pastīpe uz Parīzes pusi. Beja mums Reigā taids breivdūmōtōju puļceņš »Franču grupa«. Es jūs pazynu. Organi nažēleigi izarēkinōja ar šim navaineigajim cylvākim. Taitod – vēļ vīna pīmiņas zeime par tautas prīku dzeivōt socialisma lāgerī?\nTai myusu »Vitebskas latvīši« sauc atpakaļ drukas aizlīdzēja, latgalīšu kōrēja un šōvēja gubernatora Muravjova montōjumu un ceļ jam pīminekli, ar varu līkūt munam Boņukam uz Latgales kongresa jubileju gaideit gostus. Na cīmeņus, bet gostus... Sōkumā beju nykns bez gola, ka munu varūni bez munas ziņas nu breivōtōs Latvijas pōrceļ uz Vitebskas guberņu. Bet, lai! Dīveņš redz, kū mes kotrs dorom, un atdareis mums pēc nūpalnim. Jo filmā naprotu panōkt, lai aktīri runōtu vīnōtā izlūksnē, tod tūmār maņ izadeve atteireit nu rusicismim. Jo muns vērsuzdavums beja un ir – vīnōt Latviju gorā. Bet šudiņ ar »Vitebskas dzeravņas« žargona gūdā ceļšonu tū vīn dora, lai pasveitrōtu Latgolas kaidreizejū pīdareibu Krīvijai. Gaidit vīn! Vēsturē jau beja kaut kas leidzeigs. Moz kuri laikam pīmiņ, ka 1958. goda decembrī Reigā nūtyka grandioza Latgolas Kulturas nedeļa, kuru sareikōja jau pēc goda »atmaskōtais« un iznycynōtais »nacionalkomunistu grupējums« padūmu Latvijas vaļdeibā. Dēļ kam jī tū dareja? Svareigi šudiņ, kod pīminim Latgolas vēsturiskō kongresa symtgadi, tū īgōdōt, jo Latvijas kompartijas Centralajā komitejā Arvīda Pelšes grupējums gatavōjōs lobōt »vēsturiskū kļyudu«, kū izdareja latvīši Rēzeknes kongresā, atdolūt Latgolu nu Vitebskas guberņas. Pelšisti jau gatavōja dorbaļaužu lyugumus, bet Berklavs, Kalpiņš, Pizāns, Nikonovs, Brencis un daudzi cyti veice šū grandiozū Latgolas kulturas manifestaciju, kas pīrōdeja, ka Latgola ir naatjamama Latvijas daļa. Un pelšisti zaudēja. Pēc goda Kremļa bļūdlaiža revanšējōs, bet tys jau ir cyts stōsts. Muna tema ir – latgaļu volūdas atbreivōšona nu Vitebskas guberņas ānas!\nMaņ Boņuks rudinī īs skūlā, navys školā, un pi Paulānim atbrauc na gosti, bet cīmeni, un Boņuka lelōkō autoritate nav dzeds, bet vactāvs. Kai raksteja Klīdzējs sovā stōstu krōjumā »Gōjputnu dzīsme«. Un »Cylvāka bārnu« saprūt leli un mozi vysā Latvijā. Šū grōmotu Klīdzējs jau beja rakstejis vaļsts volūdā. Un te grybu uzsvērt un izceļt jēdzīni »vaļsts volūda«, navys »literarō volūda«, kai leidz šam pījimts runōt. Voi tod »Gōjputnu dzīsme« nav literatura? Un Raiņa »Munu jaunu dīnu zeme« taipat? Tōpēc mes nadreikstim ni poši, ni cytim ļaut pazamōt sovu rokstu volūdu, pīškirūt Latvijas vaļsts volūdai literarōs volūdas monopolu. Myusu volūda ir stypra ar sovim pareizraksteibas lykumim. Un daudz kas lobs jau saraksteits kai pyrms kara, tai ari emigracijā. Un katōļu Bazneicas izdavumūs.\nBet golu golā nikas tragisks nav nūticis un – nanūtiks! Jo myusu katōļu Bazneica vysūs laikūs beja, ir un byus vysstabilōkō latgalīšu volūdas uzturātōja un latviskuma aizstōve Latvijā. Ūtrkōrt, tys, kas jau saraksteits, ir taidā svorā, ka tū pōrspēt nivīns vairs navarēs. Un, treškōrt, uzvarēs tys, kas latgaliski uzraksteis kū taidu, ka kūrzemnīki un vydzemnīki stōvēs ryndā pēc grōmotas un laseis latgaļu volūdā. Varbyut ari tod, ō jo byus raksteits ar divim burtim, kai tū sludynoj streidu vainineica Lidija Leikuma. Vysu izškir paveiktais dorbs. Licit pi sirds, ka Stroda gramatiku var papyldynōt tikai ar jaunim, nūzeimeigim rokstu dorbim, gramatika bez literaturas ir tukši vēja zīdi. Un tōdēļ »Vitebskas dzeravņas dialekts«, kū okli ceņšās kuļtivēt, paliks kai »unikala« parōdeiba. Jo es uzjimtu filmu par cara laiku Latgolu, tod tikai sadarbeibā ar Lidiju Leikumu... Bet šudiņ Latvijai tik napīcīšamō un dzeivō latgalīšu volūda, kuru daudzi jau īmīļōjuši un saprūt, poša par sevi nūkrateis Muravjova zōboku dubļus, un nivīns normals latgalīšu rakstnīks nabrauks ar limuzinu pa tanku orumim, dzalūņdrōtim pīmārōtim kryumim, bet pa ceļu, kuru atteirejuši myusu rakstnīki. Un nadzers yudini nu tanku grōva, bet nu breinumdareitōja olūta, kuru vysus godus sorgōjuse myusu Bazneica un kuru nu gružim atteireja V. E. Pīters Strods.\nTaida ir myusu volūdeņa – kai yudiņs olūtā! Jemit tū un lītojit, uzlobojūt un papyldynojūt ar tekstim, tikai tai varēsit dūt Latvijas vaļsts volūdai daudzus skaistus senejūs un trōpeigūs latgaļu vōrdus. Na krīvu, bet – senejūs latgaļu vōrdus! Mums taidu ir daudz, un myusu uzdavums tūs atgrīzt vaļsts volūdā par prīku un svēteibu vysai Latvijai.


keine Auswahl 40 x 30 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 40 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 50 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 70 x 50 cm 80 x 60 cm 120 x 90 cm 90 x 60 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 150 x 90 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Vincent van Gogh - Stillleben mit Bibel abgegeben worden. –


Vysys nūtikšonys »\t21/08/2012 @ 10:00 - 23:45\tKur:\nStorptautiskais tautys muokslys festivals “Augšdaugava 2013″\t11:30\nKinys „Vīna vosora deļ vysu” izruodeišona\t17:00\nKinys „Vīna vosora deļ vysu” izruodeišona\t18:00\nZaļuo kora koncerts Bolūžūs\tMay\nLatvian Voices koncerts “Rūtoj”\tMay\n“Gora” atkluošonys koncerts\tViertīs vaira »\tLaKuGa vaicoj:\nPar Latgolu runojLatgola runojZalaisKoris: Jau rīt Zaļie uzstāsies koncertā Baložos un vakarā Labestības dienā @lnt_lv tiešraidē 21.00. 5 hours agoreply\nBiedribaPuga: RT @AivarsM: Galereja atkluota https://t.co/ONiI9SDbhj 9 hours agoreply\nBiedribaPuga: Tiko pabeidzam foto izstuodi, lai jiusim reit skaisti viertīs. Napaej garom ir dižen smuki! http://t.co/aGOLGwXNu7 9 hours agoreply\nSandaZhukovska: apkopoju visas rītdienas rosības. paldies @BiedribaPuga par e-pastu. noskaņojos rītdienas lielajiem svētkiem. :))) visi gaidīti :) 12 hours agoreply


Juoņa Ivanova Atlantida Latgolys viestnīceibā "Gors" - lakuga.lv\nTemys: Gors, Juoņs Ivanovs, Roksts\nJuoņa Ivanova klavīrmuzyka i 4. simfoneja „Atlantida” – ituos breineiguos Juoņa Ivanova daiļradis pērlis izskanēs treis koncertūs Latvejā, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē 30. novembrī. Vokoru baudamuoku dareis video projekcejā tārpta vizuala ituo koncerta koncepceja.\nKoncerta pyrmū daļu rūtuos Juoņa Ivanova skaistuokī skaņdorbi, kas komponeiti klavīrem solista Riharda Plešanova snīgumā. Pianists ir vīns nu Latvejis izpiļdeituojmuokslys lapnumim, storptautisku konkursu laureats, itūšaļt jis stažejās Moskovys konservatorejā pi īvārojamuo pianista Mihaila Voskresenska.\nKoncerta ūtrajā daļā skaneis izciluo skaņraža 4. simfoneja ar nūsaukumu „Atlantida”. 2009. godā izveiduotais kulturys kanons apvīnoj tuos gareiguos vierteibys, kas, piec ekspertu atzynuma, vyslobuok raksturoj i izgaismoj Latvejis kulturys montuojumu, i vīns nu myusu lapnumim muzykā ir izcilais komponists Juoņs Ivanovs, kas īzeimoj vasalu pusgodsymtu latvīšu kulturys atteisteibā. Taišni juo simfoniskuo muzyka ir atzeita par kulturys kanona cīneigu vierteibu. Simfonejis trauksmainais topošys laiks nu 1939.–1941. godam i tymuos īlyktais emocionalais komponista puordzeivuojums i prīkšnūjautys par tyvojūšūs viesturis katastrofu – Latvejis Republikys pastuoviešonys beigom, filozofiskuo pamatdūma par varonys civilizacejis būjāeju Atlantejis okeanā dora itū dorbu aktualu ari myusu dīnuos. Tei ir drama, pyrmais Ivanova dorbs, kur taidā spylgtumā izcalts nasavīnuojamu spāku pretstosts i sadursme – borga nuove i cylvāka dzeiveibys skaistums. Itim divejim pretpolim komponista muzykā ir leidz itam laikam nadzierdāts spylgtums, kontrastaineiba.\nKoncertam ir pīaicynuots izcilais režisors Uģis Brikmanis, i klauseituojam tiks pīduovuota ari video projekcejā tārpta vizuala ituo koncerta koncepceja. Simfonejis atskaņuojumā pīsadaleis Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys mārgu kors (dirigente Anda Lipska), Arvida Žilinska Jākubpiļs Muzykys školys mārgu kors (dirigente Agnese Grudinska), Modūnis Vaļsts gimnazejis mārgu kors (dirigente Ija Voiniča), kai ari muzykys školu jaunīšu apvīnuotais orkestris, kura sastuovā spieļoj jaunī muziki nu Rēzeknis, Modūnis i Ventspiļs muzykys vydsškolys, Emila Duorzeņa Muzykys vydsškolys, Jezupa Medeņa Muzykys vydsškolys, Latvejis Muzykys akademejis, kai ari Jākubpiļs piļsātys kamerorkestris dirigenta Muorteņa Berga vadeibā.\nBeleti iz Latgolys viestnīceibys GORS pasuokumim īguoduojami „Biļešu paradīzes” tierguošonys vītuos vysā Latvejā, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS Rēzeknē, Piļs ūļneicā 4, kai ari škārsteiklā www.bilesuparadize.lv.\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec „Gora” snīgtuos informacejis


17.07.2019 / 15:31\nNu, usio praviļna, jak kali raptam zhubiūsia, dyk treba isci ū milicyju. Chto ž hetaha nia viedaje ?... :))\nМмм..., гэтая гисторыя павинна закончыцца раманам.


Ремень Fjallraven Canvas Brass Belt 3 cm. 555, Артикул: 555/Dark Navy - купить в Интернет-магазине\nРемень Fjallraven Canvas Brass Belt 3 cm. 555\nАртикул: 555/Dark Navy


Izstuode par tautys apgierbu i mūdi LKM - lakuga.lv\nTemys: Latgolys kulturviesturis muzejs, mūde, Rēzekne, Roksts, tautys apgierbs\nApreļa mienesī Latgolys Kulturviesturis muzejs Rēzeknē aicynoj iz daudz i dažaidom nūtikšonom. Drupeit vaira dazynuošonai par aktualom izstuodem i muzejpedagogiskom programom.\nNu 13. apreļa leidz 12. majam muzejā apsaverama ceļojūšuo izstuode „Tautys apgierbs i mūde…”, kas teik pīduovuota sadarbeibā ar Modyunis nūvodpietnīceibys muzeju.\nModyunis nūvodpietnīceibys muzeja specialistu Inesis Jakobis i Laimys Garuos taiseitā izstuodē izzinuosit par tautys apgierba atteisteibu nu 11. godu symta leidz 20. godu symta suokuma. Materialus izstuodei vuokuse, pietejuse i apkūpuojuse LU agenturys LU LVI Etnologejis nūdalis pietneica Dr.hist. Anete Karlsone. Izstuodi Rēzeknē papildynuos LKM kruojuma materiali nu apgierbu kolekcejis i etnografiskuo ansambļa „Rikava” tārpi.\nNu 16. apreļa leidz 12. majam izstuodē „Tautys apgierbs i mūde…” 1.-4., 5.-9. i 10.-12. klašu školānim byus īspieja pīsadaleit muzejpedagogiskajā programā „Dzeipareņa stuosts”. Zeimu nūslāpumi i simbolika latvīšu cymdu rokstūs, tautys tārpā i c., školāni īpazeis Latgolys nūvoda tautys tārpa sovpateibu i nūskaidruos, kai tūp kruošnais tautu meitys vaiņuceņš i kai puiši uove kuojis dorba cielīņam.\nNu 10. apreļa leidz pot mieneša beigu 2.-6. klašu školāni var pīsadaleit muzejpedagogiskajā programā „Tolka Latgolys sātā”. Nūdarbeibys laikā bārni īsaviers lauku sātys dorba rytmā saskaņā ar godalaikim i dobu, izzynuos, kas ir tolka, kas ir rudzu tolkys, molkys tolkys, ražys tolkys i c., taipat īpazeiti tiks na viņ lauku dorbi i tradicejis, nu ari muzeja kruojumā asūšī dorbareiki.\nIz muzejpedagogiskom programom īprīšk juodasasoka pa teleponu 64622464 ci 26595434.


Labdien, brāļi un māsas!* – jureits.lv\nLabdien, brāļi un māsas!*\n15/09/2016 jureits Nedelis atskots, Roksti, vysa kas\nJau pyrmī vuordi viersrokstā līcynoj, ka ituo teksta gataviešona lejislatvīšu raksteibā nav tys lobuokais i na vīgluokais veids kai uzrunuot Latgolys pamatdzeivuotuojus, ari laikroksta “Ludzas Zeme” skaiteituojus. Deļ tam pats piec īspiejis vysod raugu runuot latgaliski – tai pošam ir vīgluok izsaceit dūmu i ari vīgluok tikt sadzierdātam. Ka jau par “latgaliskajām vērtībām” runojam, tod taišni tūs lītuotuoji i (na ratai klusī) atbaļsteituoji ir tī, kurus ir vārts uzrunuot vysapyrms!\nLaikroksta redakceja maņ palyudze saraksteit koč kū par “latgaliskumu kā vērtību, lai lasītājs var lepoties, ka dzīvo Latgalē, ka ikdienā lieto latgaliešu valodu”.\nVysapyrms gūdeigi juoatzeist, jo kaids dūmoj sovaižuok, tod nav īspiejams jū puorlīcynuot par preteimū ar ituo vīna roksta paleidzeibu. Ka Tev nav vajadzeiga latgalīšu volūda, ka Tev ruodīs tei līka, vaca i varbyut traucejūša, tod dzeivoj tik iz prīšku bez tuos! Tai ari var. Pasauļs ir pagivs pagaisynuot jau na vīnu volūdu viņ.\nSovulaik Latgolā dzeivova gondreiž pusmiljona ļaužu i gondreiž visi jī prota latgaliski, ka na runuot, tod saprast gon. Tagad vysā Latvejā ir vairs tikai 165 tyukstušys, kas beidzamajā tautys skaiteišonā atzeimeja, ka kasdīnā lītoj latgalīšu volūdu (runoj, klausās). Pavysam ratais muok latgaliski raksteit – daudzeji beistās. Kotrā Latgolys molā tok runoj drusku cytaižuok i tū vīnu pareizū latgalīšu literarū volūdu pīraksteit muok (miniešu) na vairuok kai 100 cylvāki iz vysa pasauļa. Deļ tam vysod stuostu: “Rokst kai nu muoc, golvonais – suoc!” Asu puorlīcynuots (vysmoz turu taidu nūceju) – ari “Ludzas Zeme” byus prīceiga sajimt Tovu gora dorbu. Ka vajadzēs, īdūs kaidam lobuokam rokstu volūdys pratiejam, i leluocī naleidzunumi tiks pīlobuoti kūpeigim spākim.\nTymā dīnā, kod mes puorstuosim poši lītuot latgalīšu volūdu (runuot, skaiteit i dūmuot tymā), tod byus atguojušys Latgolys beigys! Teritoreja, skaidra līta, paliks. Byus vys jau ka “Zilo ezeru zeme” ci “Austrumlatvija”, nadūd Dīvs, “Западная Ленинградская область”… i tei vairs nabyus Latgola, kaidu es tū zynu, kaidu ļūbeju i kaidu grybu, kab satyktu ari muni unuki. Tai ir, pa manim, par tū eistyn ir vārts vēļ pasaceineit!\nKuri nu Latgolys ļaudim myusim ir leluocī latgaliskuma i latgalīšu volūdys patrioti? Zynuotnīki, kinu režisori, politiki, volūdnīki, gareidznīki, školuotuoji…?\nTu esi leluokais latgalīšu volūdys patriots i tuos bolsts, ka runoj latgaliski ar sovim bārnim (ari rodu atvasem i nu cyta pogosta satyktajim)! Latgola uzplauks ari ekonomiski, ka mes puorstuosim beitīs poši nu sevi, nu sovom saknem i sovys viesturis.\nKa Tev ir kū saceit, nasabeist – līc goldā sovu redziejumu!\n* Roksta teksts lejislatviski publicāts avīzē “Ludzas Zeme”. Itymā reizē, koč ar gryutu sirdi, es pīsakuopu lyugumam.\nPrevious Post:Lai memorials pi Okupacejis muzeja nakliust par “Kr.Barona īlu Nr.2”!\nNext Post:Par tauteibys mainis lykumu


Cultural regions of Latvia - Unionpedia, the concept map\n16 relations: Administrative divisions of Latvia, Administrative divisions of Latvia before 2009, Brothers' Cemetery, Courland, Districts of Latvia, Dorothea von Medem, Geography of Latvia, Kurzeme, Latgale, Latvia, List of cities and towns in Latvia, Outline of Latvia, Selonia, Semigallia, Skrunda-class patrol boat, Vidzeme.\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Administrative divisions of Latvia · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Administrative divisions of Latvia before 2009 · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Brothers' Cemetery · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Courland · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Districts of Latvia · See more »\n(Anna Charlotte) Dorothea von Medem (3 February 1761 – 20 August 1821) was born a Gräfin (Countess) of the noble German Baltic Medem family and later became Duchess of Courland (a Baltic region).\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Dorothea von Medem · See more »\nLatvia lies on the eastern shores of the Baltic Sea on the level northwestern part of the rising East European platform, between Estonia and Lithuania.\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Geography of Latvia · See more »\nKurzeme is the Latvian name for Courland, a historical and cultural region of Latvia.\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Kurzeme · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Latgale · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Latvia · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and List of cities and towns in Latvia · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Outline of Latvia · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Selonia · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Semigallia · See more »\nSkrunda-class patrol boat\nThe Skrunda class is a class of SWATH patrol vessels used by the Latvian Navy.\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Skrunda-class patrol boat · See more »\nNew!!: Cultural regions of Latvia and Vidzeme · See more »\nHistorical regions of Latvia, List of regions in Latvia, List of regions of Latvia, Regions of Latvia.


LEVIJS Mendels (Levy Mendel) – skolotājs.\nDzimis 1775. Skolotājs jūdu skolā A i z p u t ē (1811). KM


Bakukyū renpatsu sūpā bīdaman : 3\nBakukyū renpatsu sūpā bīdaman : 9\nCardcaptor Sakura, Vol. 6/\nInu yasha, Vol. 17\nOishinbo : Nihonzenkoku aji meguri Osaka hen, v.77\n
 Data from Graphic novels -- Japan - Washington County Cooperative Library Services


PLŪMĪTES PASAULE: 5min\nAutors: Plūmīte plkst. 16:42\npagnija 2010. gada 10. jūnijs 10:06\nrabarberu kūka bija ņammīga!!!


19. A. 1600. 1653. St. Uļanovska Viļānos. Zbior wiadomosci do antropologii krajowej. T. XVII. Krakavā 1895, 290, 22.\nDzjeivuoja tāvs ar muoti i bjeja jīm dāls. Auga jis, auga i jis taids kai paglups bjeja. Kū ta tāvam ar jū daŗēt? I runoj jī tai, tāvs ar muoti: "A može jis nava glups, a toļko (tikai) par smīklu vys na tai dora. Vajag jū izraudzjēt."\nNūkova tāvs vjērsi, pīlyka gaļis maisā i lai jis vad iz tiergu\npuordūt. Idjevja vjāļ naudys, par kū nūpierkt pjeirāgu, kū apāst, i pīsacjēja jam, kab bjez naudys nikam napuordūtu, kab naudu pajimtu. Nūbraucja jis, braucja pa mježu - īadz: calms cjeļa molā, vacs, satrupjējs, applāsta myza. Jis kai tū capumu pamaņēja, nūturēja zyrgu i soka: "Ak, kaids tu bjednys, plyks tu, i capuŗeitis nava tjev golvā - saleics; sakrips - mušeņ tu āsti gribi. Nu, kū, voi tu golodnys (izsalcis) esi? Vot ira maņ gaļis - šakur - toļko tu maņ aizmoksoj! Es braukšu iz mīstu - vjerīs, kab tu maņ naudu pīgatavjeitib!"\nNūlyka maisu pi calma i nūbraucja. Nūpierka kukuli i brauc atpakaļ. Nūstuoj pjet tū calmu - gaļis nava i maisa nava! Soka: "A kū? Gaļis jau apjēdja, a naudys navaida! Kam tu narunoj? Gaļis apjēdja, maisu nūreja namoksoj naudys i nikuo narunoj! Paga, es tjev labi aizdūšu!"\nAplauza vāzu i suoka sist par calmu tū. Pjēc tuo nūbraucja iz sātu, a par treis dīnys atbraukškys pjēc naudys. Soka iz tāvu: "Tjātjeit, es gaļi puordjevu. Sjādjāja taids vacs,. cjeļa molā, es jam atdjeva, a jis maņ naaizmoksuoja, vot es jū labi atlaupjēju ar vāzu i lyku, kab par treis dīnys naudu atdūtu maņ."\nTāvs nūzabjeida. Dīvs zyna, ar kū jis tī kovās. Gaida, nūzaklausjās, nadzierd nikur nikuo, nikas žāluotūs naatīt.\nIz trešys dīnys prosa jis otkon nu tāva gaļis, ka braukškys, puordūškys. Tāvs atsvjāŗa jam, īlyka maisā, soka: "Vjerīs, bjez naudys nadūd nikam, naesr cik (tik) glups, kai bjeji!"\nJis soka: "Es tagad zynu, kū padaŗēt!"\nNūbraucja jis, dabraucja pi tuo caima i soka: "Tu mušeņ otkon gribi āst? Nu, es tev atvježu gaļis, bet vjerīs, aizmoksoj! Kab tu maņ par tū i par tū ŗeizjā aizmoksuotib!"\nNūlyka maisu pi calmla: "Ša, ād, a naudys kab byutu, kad es braukšu atpakaļ!"\nNūbraucja iz mīstu, nūpierka kukuli, pajēdja, brauc atpakaļ iz calmu - vjerās: nava ni maisa, ni gaļis. "A kas?" soka, "tu apjēdi gaļi ar vysu maisu? A naudu atdūsi maņ? Nu, kas, atdūsi, voi nadūsi? Kam tu narunoj?"\nPajēmja Iylu mītu i suoka sist tū calmu nu vīnys pusis i nu ūtris pusis. Syta i pīzagrīzjās suonim, a zamu paspjeidja naudys guba. "Tai?" soka, "to tu nagribjēji maņ moksuot i naudu saglobuoji zam čūksta?"\nPībjēra rogovys, cik vīn leida, pastotjēja calmu iz vītys i nūbraucja iz sātu. "Vot, tjāt," soka, "i naudys tjev! Jis nagribjēja moksuot, es jam sadjevu, sadjevu ar ;rnītu par koklu, jis pakrita iz pīrys i naudu maņ atdjevja."\nTāvs nūzabjeidās, dūmuoja, ka jis cylvāku nūsyta - byuškūtja niu bāda. Naudu atdevja nūlikt sīvai, a pats gaida, kas nu tuo byus. Nūgaidjējis, nikuo nadzierd, vyss klus. A duraks vys runoj, ka tī daudz naudys, vajaga braukt. Aizjudzja tāvs zyrgu, nūbraucja uz dālu, atskībja calmu. Jis tagan jau ŗadz, ka calms, na cylvāks - i atroda naudys. Soka tāvs: "Djēleņ, es naudu jimšu uorā, a tu stuovi iz cjeļa. Ka kas brauks, voi īs, to aizzasvisņaj (svilp) labi, kab es dzierdātu!"\nDuraks soka: "Labi, tjāt, es jau aizzasvisņeišu!"\nNūguoja i stuov - i ŗadz: īt pops. Pajēmja mītu, kai svisņāja popam par golvu, jis i nūkrita iz zjamis i gotovys. Skrīņ duraks iz tāvu i vaicoj: "A kas, tjāt? vai dzierdjēji, kai es svisņēju!"\n"Na, es naasu dzierdjējis."\n"A es svisņēju popu par golvu. Jis nūkrita augšpjēdeņ i guļ.\n"Soka tāvs: "Ok, Dīvjeņ, ķū ta tu padaŗēji!"\n"Nikuo, es toļko svisņēju!"\nNūskŗāja tāvs, lyka dālam vilkt popu iz mježu, a potš īt nu pakaļis, ar zorirn aizslauka slīdi. Īvylka bīžņā (biezumā), aizlyka ar lylu kūku, viersum pīsvīdja zoru, sajēmja naudu i nūbraucja iz sātu. Iz leikuma soka duraks : "Tjātjeit, brauc, a es skrīšu iz popa sīvu - jei na tuoļi ira -- pascjeišu, ka es popu nūsytu, a lai jei pagloboj jū."\nTāvs jū prosa, kab jis naītu, vuica (pamāca), ka byus slikti; a jis, izlācs nu rogovu, i nū&127;skŗāja. Nūbraucja tāvs mudri iz sātu, naudu atdevja sīvai, i nūguoja iz klāvu, nūkova lylu uozi i nūbraucja atpakaļ iz mježu. Popu izjēmja, īsvīdja azarī, a uozi īlyka tamā vītā, kur pops bjeja nūglobots. A tys duraks atguojis soka iz popa sīvu: "Es popu nūsytu, bet tu jam bjāris sataisi! Pajem djak's (diakonus), īsim iz mježu, es tjev paruodjēšu, kur jis guļ!"\nVysi zyna, ka jis duraks, popa sīva naklausa jū. Bet aizīt jau vokors, a popa navaida - pajem jei ļauds, īt iz mjēžu vārtūs Duraks davedja pi tuos vītys, nūvylka zor's, nūgriudja kūku i izvylka uozi. "Ša-kur," soka, "vjerīs, voi ta tovs vjeirs ira, voi na tovs. Voi tovam vjeiram bjeja četris kuojis? Voi bjeja garis aus's? Voi bjeja eisa buordjeņa i rogi lili? Voi jis bjejis vyss pokoruots (spalvains)? Voi tu pazjeist jū?"\nPopa sīva aizzasirdjāja, izlomuoja jū i nūguoja iz sātu; a duraks nūguoja iz tāvu rods (priecīgs), ka padaŗēja, kū gribjēja. Tagad i tāvs davīŗēja (noticēja), ka jis duraks, nikuo jam nalyka darēt i nikur riu sjeva nalaidja.\nA tjei nauda bjeja laimja, kuru Dīvs dūd sjev kuram cylvākam, i durakam īdjevja iz juo daļis.


Dolor sit amet conse ctetur adipisicing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolo.


Juoņa dīnys vokorā LTV1 varēs vērtīs izruodi “Latgola.lv 2” - lakuga.lv\nTemys: latgola.lv, Latvejis Nacionalais teatris, Latvejis televīzeja, Latvijas Nacionālais teātris, LTV1, Roksts, teātris.zip\nPošā Juoņa dīnys vokorā, 24. junī, 21.20, Latvejis Televizejis 1. kanalā “Teātris.zip” nūslēgs sovu pīktū sezonu ar Latvejis Nacionaluo teatra izruodi “Latgola.lv 2”, viestej informacejis televizejis sātyslopā.\nKod nūleiguots i sagaideits jau mīreiguoks Juoņu vokors, eistyn vītā i laikā saīt kūpā, kab nūsavārtu vīnu ļusteigu i sirsneigu izruodi par jau zynomim varūnim, kas dzeivoj Latgolys laukūs, Ontanu i Anni (Pīters Liepiņš i Dace Bonāte) i jūs sābrim Pīteri i Mari (Voldemārs Šuoriņš i Indra Burkovska). Vysaiduokys nūtikšonys, nasaprasšonys, cylvāku kaisleibys i mīlesteiba nūīt laika riņdžu nu Juoņu da Zīmyssvātku.\n“Teatris.zip” sezonys nūslāguma raidejumā pyrma izruodis pīsadaleis raidejuma vadeituojs Ojārs Rubenis i akteri Dace Bonāte, Pīters Liepiņš, kurs gastej Ontana lūmā nu Dailis teatra, Indra Burkovska, Voldemārs Šuoriņš i Muorteņš Egliens.


Kankurô (Naruto) — Wikipédia\nPour le prénom, voir Kankurō.\nKankurô (Naruto), sur Wikimedia Commons\nCe document provient de « https://fr.wikipedia.org/w/index.php?title=Kankurô_(Naruto)&oldid=162039283 ».\nDernière modification le 23 août 2019, à 05:26


'Sojhī dī saugāta' (Work) - Vaughan Public Libraries\n'Sojhī dī saugāta'\nThe work 'Sojhī dī saugāta' represents a distinct intellectual or artistic creation found in Vaughan Public Libraries. This resource is a combination of several types including: Work, Language Material, Books.\nThe Resource 'Sojhī dī saugāta'\nMahindara Siṅgha Wālīā\nBhojana, sihata ate āma giāna de wishiāṃ ūtte coṇaweṃ lekha\nWalīā, Mahindara Siṅgha\nHealth -- Panjabi language\nNutrition -- Panjabi language\nOn myths and facts about health and food related topics\nContext of 'Sojhī dī saugāta'\n'Sojhī dī saugāta', Mahindara Siṅgha Wālīā\n
 Data from 'Sojhī dī saugāta' - Vaughan Public Libraries
\nData Citation of the Work 'Sojhī dī saugāta'


Latgolys pūdnīku dīnys 2013 - lakuga.lv\nTemys: kermaika, Latgolys pūdnīku dīnys, Latgolys pūdnīku dīnys 2013, pūdnīki, Roksts\nLatgolā nu 18. leidz 27. apreļam tiks svieteitys Latgolys pūdnīku dīnys 2013, kuru laikā interesentim byus īspieja pīsadaleit dažaidūs pasuokumūs i izzynuot koč kū jaunu par Latgolu i juos veirteibom.\nPasuokuma organizatori pīduovoj plašu pasuokuma programmu\n18. i 25. apreļs 14:00\nKeramikys rūdeišonys rudzu myltu īraugā demonstraceja\nDaugovpiļs Muola muokslys centrā\n25. apreļs 12:00 – 15:00\nAtvārtū durovu dīnys Latgolys pūdnīku darbneicuos (īprīkš juopīsasoka)\nUģa Puzula keramikys darbneica „Racupkalns”, Alsviķu pog., Alūksnis nūv., tel. 29243010, ugispuzulis@inbox.lv\nPītera Gailuma keramikys darbneica „Podnieki” Jaungailumi, Ilziskolna pog., Rēzeknis nūv. tel. 26606602\nOlgys i Valda Pauliņu keramikys darbneica Kruoslovā Dūmu īlā 8, tel. 29128695, valdispaulins@inbox.lv\nPūdnīku Vogulu darbneica „Ceplīši” Lendžu pog., Rēzeknis nūv., tel. 29926376, jon@inbox.lv\nKeramikys cepļa kurynuošona Viktora Pankova darbneicā „Vecakmeņi”\nVerēmu pagosts, Rēzeknis nūvods, tel. 26286808\nDūbis tipa atkluotuos guņs keramikys cepļa atvieršona Viktora Pankova darbneicā „Vecakmeņi”\nVerēmu pagosts, Rēzeknis nūvsds, tel. 26286808\nTeoretiskī lasejumi „Tautas lietišķā māksla mūsdienās”\nLatgolys Kulturviesturis muzejs, Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē\n12:00 Latgolys Kulturviesturis muzeja puorstuovu uzruna\n12:15–12:45 Latvejis Nacionaluo kulturys centra tautys lītišķuos muokslys eksperte Linda Rubena „Tautas Daiļamata meistara goda nosaukums”\n12:50–13:20 Dekorativuos muokslys i dizaina muzeja kruojuma glabuotuojis, muokslys zynuotneica Rūta Rinka „Ansis Cīrulis”\n13:25–13:55 Latvejis Zynuotņu akademejis korespondātuojlūcekle Dr.habil.hist. Ilze Loze „Agrā neolīta keramika Lubāna mitrāja apmetnēs”\n14:00–14:15 Kopeja pauze\n14:20–14:50 Filosofe Līga Mergina „Vizualizētā un stāstītā dzīves telpa podniecības kontekstā”\n14:55–15:25 Preiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzeja direktore Tekla Bekeša „Izglītojoša galda spēle „Māla ceļš””\n15:30–16:00 Pūdnīks Evalds Vasilevskis „Latgales podniecība šodien. Vai ir vajadzīgi amata kanoni globālajā pasaulē”\n26.apreļs 17:00 – 21:00\n„Latgolys pūdnīku dīnu 2013” keramikys cepļa kurynuošona Staņislava Viļuma darbneicā „Cukrasāta” Bekši, Ūzulainis pagosts, Rēzeknis nūvods, tel. 29106193, stass_v@inbox.lv.\nKeramikys meistaru paraugdemonstriejumi, apdadzynuošonys tehnologeju lītuojums cepļūs, īspieja izvaicuot pūdnīceibys meistarus i klauseitīs jūs stuostūs, lai kuortejū reizi puorsalīcynuotu par uzkruotuo dorba, prasmju i zynuošonu pīredzis boguoteibu.\n„Latgolys pūdnīku dīnu 2013” keramikys cepļa atvieršona Staņislava Viļuma darbneicā „Cukrasāta” Bekši, Ūzulainis pagosts, Rēzeknis nūvods, tel. 29106193, stass_v@inbox.lv\n„Latgolys pūdnīku dīnu 2013” i Maltys pagosta rūkdarbnīku izstuodis atkluošona Rēzeknis nūvoda Maltys pogosta tautys nomā. Izstuode byus apsaverama leidz 2013. gada 12. majam.\nIzstuodē pīsadola vairuok nakai 30 Latgolys pūdnīceibys meistari ar pādejuo goda laikā darynuotajim keramikys traukim, svylpaunīkim i cytim dorbim.


Pijama Dama Muzzy, 'Love Sleep'\nCod produs - SKU:\t2285\nPijama Dama Muzzy, 'Love Sleep'.\nCod produs: M-2285\n- imprimeu text 'less sleep MORE sleepovers'\npijamale dama vara, pijamale din bumbac, pijamale de vara, pijamale muzzy, muzzy romania\nPijama Dama Muzzy, 'Love Sleep' Pijamale Dama Vara\nPijama Dama Muzzy, 'Love Sleep'. Compania 'MUZZY' este o afacere de...\nPijama Dama Muzzy, 'Lovely Family' Pijamale Dama Vara\nPijama Dama Muzzy, 'Lovely Family'. Compania 'MUZZY' este o afacere de...\nPijama Dama Muzzy, 'Dreams Come True' Pijamale Dama Vara\nPijama Dama Muzzy, 'Dreams Come True'. Compania 'MUZZY' este o afacere de...\nPijama Dama Muzzy, 'Kittty Family' Gray Pijamale Dama Vara\nPijama Dama Muzzy, 'Kittty Family' Gray 'MUZZY' este o afacere de...


Latgolys cīmatu stuosti: Sutri - lakuga.lv\nTemys: Dautkom TV, Latgolys cīmatu stuosti, Leivuona nūvods, Sutri\nTelevizejis cykla “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” pīktais raidejums veļteits Leivuona nūvoda Sutrim.\nBraucūt cauri Sutrim, raidejuma veiduotuoji ībrauc pasarunuot ar Ašotu Mamikonjanu – armeni, kurs ir staravers i saprūt latgaliski. 2016. godā skitā “Mālkalns” suocēs staraveru klūstera izveide. Tyvuokajā laikā dorbi tiks pabeigti, i tys byus pasaulī vīneigais staraveru klūsters!\nSutrūs raidejuma veiduotuoji teikās i izarunoj ar nūvodpietnīku Rihardu Borovski. Šultu sadžā Sutru bibliotekys vadeituoja Valda Pintāne izstuosta par ite asūšū zemnīku sātu, kura puorsteidz ar sovu sakuortuoteibu i autentiskumu. I tys nav muzejs, te cylvāki dzeivoj i saimnīkoj!\nBernānu sadžā ir dzims Julijans Vaivods – goreigūs gruomotu autors, pyrmais katuoļu bazneicys kardinals Latvejā. Atmiņuos par itū cylvāku doluos Julijana Vaivoda radineica Anna Spūle i Janina Zīmele.\nPar biznesa īspiejom laukūs i inovativom idejom stuosta Māris i Elita Grigali. Vīglai i atraktīvai, bet reizē dzili i pamateigi – kai jau latgalīšim pīdīņ!


“Pi myusim Latgolā” sasateik ar Vuocejis latgalītem - lakuga.lv\nTemys: Karīna Cīglere, Laura Putāne, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, Vuoceja\nItūreiz raidejums “Pi myusim Latgolā” sasateik ar divejom latgalīšu mārgom nu Vuocejis, kab dazynuotu, kai latgalīšu volūda i kultura izdzeivoj i atsateista svešumā.\nŽurnaliste Dace Dambe sasatyka ar Vuocejis latgalītem – Latvīšu kulturys bīdreibys “Saime” vadeituoju Lauru Putāni i juos lobū rūku Karīnu Cīgleri (Ziegler). Izaruod, ka obejis mārgys, dzeivojūt Vuocejā, sagloboj sovu volūdu i tradicejis. Juos paspiejušys saorganizēt latvīšu dzīšmu svātkus.\nLaura i Karīna ir paskaitejušys, ka Štutgartis apleicīnē dzeivoj ap 200 aktivu tautīšu. Mārgys stuosta, ka Dīnvydvuocejā latvīšu kulturys dzeive atsateista, partū ka tī palics gona daudzi trymdys latgalīšu i pādejūs godūs sabraucs gona lels skaits latvīšu.\nJaunais komponists Renāts Cvečkovskis 11/01/2019


NIU Andy C5.5E2I ekrāntapetes 720x1280.\nNIU Andy C5.5E2I ekrāntapetes: 720x1280. Android tapetes galerija - Bezmaksas fona fonu 720 x 1280.\nZoo fona tapetes - NIU Andy C5.5E2I


Latvain-English Dictionary: 150,000 Words (Hardback) par Dzintra Kalnina, Uldis Baltutis: Avots, Latvia 9789984859071 Hardback - The Book Depository US\nDzintra Kalnina, Uldis Baltutis\nLatvain-English Dictionary: 150,000 Words (Hardback)\nISBN 10: 998485907X / ISBN 13: 9789984859071 Edité par Avots, Latvia, 2011\nLanguage: N/A. Brand New Book. N° de réf. du libraire AAW9789984859071\nTitre : Latvain-English Dictionary: 150,000 Words (...\nÉditeur : Avots, Latvia


Stompaku naatkareibys sola - lakuga.lv\nStompaku naatkareibys sola\nTemys: A12, Stompaki, Stompaku kaujas, Stompaku kaujis, Stompaku mežs, Stompaku pūrs, Žurnals "A12"\nStompaku meži ar symtgadeigom eglem niule ir dobys līguma “Natura 2000“ teritoreja, kuramā teik aizsorguotys ratys putnu sugys – ierglis i treispierstu dzeņs. Pyrma vaira kai 70 godu itys mežs beja sāta ceiņā pret padūmu okupacejis režimu, jimā asūšī pūri sorguoja nacionalūs partizanus.\nBronislavs Sluckis (sagvuords Indulis), Antons Circenis (sagvuords Aire i Vārpa), Vikentijs Vancāns (Strongovs), Henriks Vestmanis (Bārda), Augusts Kudronickis (Kalējs) i Pētera Supes adjutants Vilis Toms (Kārlēns) 1944. gods decembrī nūdybynuoja “Latvijas Nacionālo Partizānu Apvienību“ i nazcik mienešus vadeja bazis īkuortuošonu Stompakūs – apvuiceja, sagataveja, salīdēja, disciplinēja tuoļuokajom ceiņom 360 veiru i jaunekļu, kas beja lobpruoteigi pasakļuovuši vysom partizanu kara gryuteibom i brīsmem. Nūmetnē beja ari sīvītis, kurys devēs leidza sovom saimem, veirim ci draugim, izavairūt nu čekistu represeju.\nUldis Skrebinskis nu “Daugavas Vanagiem“ ir pietejs nacionalūs partizanu kusteibu: “1945. gods martā Latgola, Vydzeme, Zemgale beja komunistu okupātys. Leidzeiga situaceja beja Stompaku nūmetnē. Itei vīta vēļ beja naatkareiga Latvejis vaļsts ar juos lykumim i parādu, i tys beja tik ilgi, cikom te atsaroda Stompaku nūmetne. Pieckara periodā cylvākam beja dzeivis krystceli, kod ir juoizdora izvēle i stoisciski juopījam lāmums – ci sasadorbuot ar čekistu banditim, slapkovom, kuri guoja vuiceit dzeivuot sovaižuok, ci ari pīsavīnuot patriotu pulkam i raudzeit jū apstuodynuot, traucejūt čekistim ite reikuotīs i slapkavuot. Daudzi Kremļa gaitiņūs itūs myusu viesturis nūtykumus grib izstreipuot, pastreipojūt, ka ar jaunū padūmu režimu vysi beja apmīrynuoti. Naārtuo viesturis līceiba ir ari Stompaku kauja, partū ka partizani pajēme viersu, varūneigi ceinūtīs, ar gūdu paglobuoja sovus krytušūs bīdrus, piec tam ar vysim īvainuotajim izalauze uorā nu īlankuma.“\nStompaku kauja – pieckara latvīšu nacionalūs partizanu leluokais ceinis panuokums pret padūmu okupacejis režima bruņuotajim formiejumim. Tū vadeja Pēteris Supe ar sagvuordu Cinītis. Ap 300 partizanu vasalu dīnnakti sekmeigi pretuojuos 483 veiru lelai PSRS Īšklītu tautys komisariata īškejuo karaspāka vīneibai i vītejim izneicynuotuoju bataļjonu kaujinīkim. Kauja ar čekistim turpynuojuos vysu dīnu, nūdorūt īnaidnīkam lelus zaudiejumus, kryta nazcik desmitis čekistu, bet partizanim beja viņ daži krytušī i īvainuotī. Īnaidnīka minmetieju guņs izneicynuoja nazcik partizanu bolsta lūžmetiejus i zyrgus, bet ceineituoji bezbaileigi atvaireja namiteigūs čekistu uzbrukumus. Stanislavs Ločmelis drūsai vede sovus veirus prettrīcīnī, jūs atbaļsteja vuocu tauteibys partizans Edgars ar sovu “kaulu zuodži“. Tyka salaseiti krytušūs pretinīku trofeju īrūči i municeja. Kab nu čekistu regularuo karaspāka puorspāka deļ izavaireitu nu līku zaudiejumu, partizani naktī nu 2. iz 3. martu Garsterdelis vierzīnī izalauze nu aplankuma, ari itūs kauju gaitā vēļreiz nūdorūt īnaidnīkam lelus zaudiejumus. Itei beja vīna nu seivuokūs kauju Latvejis partizanu pīcu godu kara viesturē. Krytušūs partizanus (sorkonarmīši izroka ari 13 paglobuotūs) čekisti izlyka Viļakā Žeiguru krystceļu molā, kur nabasnīku mīsys gulēja treis dīnys. Padūmu varys puorstuovi sasauce vītejūs īdzeivuotuojus, kab jī atpazeitu krytušūs.\nViesturneicai Inesei Dreimanei interese par nacionalū pretuošonuos kusteibu suocēs studeju godūs, kod, pietejūt goreidznīceibu, atsakluoja, ka daudzi bazneickungi ir bejuši mežūs: “Bazneickungs mežā, bet cylvāki molā. Suocem pieteit partizanu kusteibu. Sakruots zynoms informacejis daudzums, kuru var likt lītā, – atminis, intervejis, cylvāku saroksti ar sagvuordim. Itūšaļt jau ir zynoms, kurs ir kurs. Daudz atmiņuos ir emocionalu i vēļ vaira tragisku momentu. Apšautys saimis, būjā guojuši mozi bārni. Reizem izagluobt nūzeimēja nūsasaut. Globojūtīs i bāgūt jaunai sīvītei suocēs prīšklaiceigys dzemdeibys, īleida škiunī, a čekisti jū aizdadzynuoja. Sīvīte sadaga, bierneņu pīsaguse ar sovu mīsu. Bārns nūsluope, bet varēja ari izdzeivuot. Ir ari ironiski gadejumi – Škilbānu pogosta milics Rosolovs beja nalobojams dzāruojs, jū mežabruoli pat nasasuove, koč kai partorgu jū vajadzēja nūlikvidēt. Sovā stulbumā beja piļneigi nakaiteigs partizanu kusteibai. Ka jū nūlikvidātu, tod vītā atsyuteitu beistamuoku. Ka nacionalūs partizanu kusteibys nabyutu, tod pyrmī naatkareibys godi byutu bejuši veļteigi. Tod nabyutu puorlīceibys, ka izaveiduojuse vaļsts i naatkareiba ir vierteiba, ka breivai Latvejai bejuse kaida nūzeime. Tok 20 godu beja gona, kab cylvāki saprostu, ka sova vaļsts i breiveiba ir cīš svareiga.\n2001. godā sarunys ar vītejim īdzeivuotuojim, kuri itamuos ceiņuos pīsadaleja, pataiseja īspiejis viesturnīkim itū regionu i breiveibys ceinis labi izpieteit. Cylvāki beiduos da gola atkluot, partū ka nazynuoja, ar kū jim dareišona. Pieckara vojuošonys cylvākus beja cīš ītekmiejušys. Reizē jī gribēja uzaticēt i snīgt līceibys par tū, kū beja redziejuši i pīdzeivuojuši. Puorsteidzūši, ka nalelā niulenejuo Viļakys, Baļtinovys, Bolvu nūvodu teritorejā gondreiž kotrā sātā beja dzeivys atminis par nacionalūs partizanu ceiņom. Na vysod attīksme beja vīnleidz pozitiva. Reizem pasaceja kū skorbuoku par vīnu ci ūtru īsaisteitū, kars ir kars, ari partizanūs nūīt vysaidi cylvāki, i na vysi ir svātī. Reizem cylvāka reiceibu nūsaceja juo raksturs, bet tys vysā kūpumā namazynoj partizanu ceiņu byuteibu.”


Baja California region map : Google™\nBaja California region map\nGoogle™: Baja California region map: share a place in the center of the map, ruler, cities list, address search, streets panoramas. Mexico online. Baja California region satellite map


Sākums \_ Aktuālākais \_ Balvu Centrālā bibliotēka realizēs 2 Latgales kultūras programmas projektus\nAutors Redaktors\tOtrdiena, 08 maijs 2018 15:51\nProjekts “Muna izviele - muna breiveiba. Lektorijs Zīmeļlatgolys kulturys i izgleiteibys darbenīkim” – EUR 462.\nProjekts “Brīvības ielas stāsts” – EUR 800.\nPriecājamies par sniegto finansiālo atbalstu un iespējām īstenot savas ieceres!


Malnuo žugure - Vikipedeja\nAiļa Žugurini putni (Ciconiidae)\nSaime Žugurini (Ciconiidae)\nGiņts Žuguris (Ciconia)\nŠkira Malnuo žugure (Ciconia nigra)\nMalnuos žuguris paplateiba pasaulī:\nMalnuo žugure (latiņu: Ciconia nigra; anglīšu: Black Stork; latvīšu: Melnais stārķis; lītaunīku: Juodasis gandras) — žuguriņu (Ciconiidae) ailis putnys, vīglai apmonoms pa malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna ar pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.\nBarūkle vysaida - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuli, slīkys, vabalis, iudiņa kustūne i zivs. Cieškuok barūklis meklej i ād vīna.\nIz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta - Etiopeja.\nPereklis[pataiseit | labot pirmkodu]\nMalnuo žugure pļovā\nBolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vyn lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atostumam tam nu tuo vajagbyut na tyvuok kai 6 kilometri. Malnuos žuguris cīši koņservativys i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā vysuilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.\nPlidiešona[pataiseit | labot pirmkodu]\nDiej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru .\nSardzeiba[pataiseit | labot pirmkodu]\nMalnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita par goda putynu. Īīt Latvejis seviški sorgojamūs škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajā gruomotā. Žuguris popuļacejai gražejās vacūs mežu izciersšona, vacūs kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris skaitlis Latvejā sasamazynuojs kūna div reizis.\nVikitekā ap itū temu irā dabojami faili. Verīs: Malnuo žugure\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Malnuo_žugure&oldid=28271"


Descargar El juramento de lucía. traducción luis g. manegat EPUB\nDescarga gratuita El juramento de lucía. traducción luis g. manegat epub\nEnlace de descarga : El_Juramento_De_Lucía_Traducción_Luis_G_Manegat.epub\nInformación del archivo: el_juramento_de_lucía_traducción_luis_g_manegat.epub


Par Latgolys Radeju – Latgolys Studentu centrs\nŠudiņ sajiemu Latgolys Radejis” direktora Valda Labinska viestuli (kai i daudzi cyti latgalīši). Vaira Naktineicā.\nPiec tam publicieju dīnrokstu “Dīnā” par latgalīšim i jūs radejom.\nCyta storpā citejūt i LgSC 9. februara relizi par latgalīšu volūdu medejūs.\n“Par tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs spāku i naudys kulis ir taids saucīņs bez atbolsa. Demokratiski var runuot, demokratiski var ari natikt izdziersta. Tik apklausta, voi eistyn aiz juos nastuov kaids politisks spāks – kura deļ byutu vārts sasasporuot i reagēt.\nNu ituo goda 9. februara LgSC presis relizis par vaļsts atbolsta tryukumu latgaliskajim medejim: Valsts atbalsts, kurš latgaliešu valodai kā nacionālai un Eiropas līmeņa vērtībai ir paredzēts Latvijas normatīvajos aktos, arī 2009.gadā tiks klaji ignorēts praksē: vienīgais latgaliešu valodā raidošais privātais medijs – Latgales radio – ir pārtraucis darbību, savukārt Latvijas sabiedriskie mediji ziņo, ka līdzekļi raidījumiem, kas veltīti latgaliešu valodas saglabāšanai un attīstīšanai, 2009.gada budžetā nav paredzēti. (..) latgaliešu valoda ir nacionāla un Eiropas līmeņa vērtība, kuras saglabāšanas un aizsargāšanas procesus, kā arī atbildību par valodas attīstību valsts nedrīkst uzvelt uz sabiedriskā un privātā sektora pleciem.”


Kraina lodu. Przygoda Olafa. Bawię się z Olafem książka w sklepie Bee.pl\n> Mama i dziecko > Książeczki dla dzieci > Książeczki edukacyjne > Kraina lodu. Przygoda Olafa. Bawię się z Olafem\nKsiążka z zadaniami edukacyjnymi i naklejkami:\nzabawa z Olafem i jego przyjaciółmi,\nrozpoznawanie kolorów, kształtów, liter i cyfr,\nróżnorodne zadania: liczenie, porównywanie, rysowanie po śladzie, kolorowanie,\nSzczegóły - Kraina lodu. Przygoda Olafa. Bawię się z Olafem\nSeria Edukacyjna Zabawa, Seria Kraina Lodu, Seria Disney Uczy, Seria Frozen, Seria Ameet Disney\nKod producenta: OLF-9101


Latgola i Latvejis lauku dorbaspāka vaicuojums 1934.–1940. godā - lakuga.lv\nTemys: 1934.–1940. gods, Artūrs Rundzāns, dorbaspāka vaicuojums, Latgolys lauki, Roksts\nRoksta autors: Artūrs Rundzāns\nLatgolys nūvods – „trešuo zvaigzne” Latvejis Republikā – visod ir izacieļs ar sovu kulturu, cylvākim i eipašū viesturiskū liktini. Mozuok raksteits par tū, ka sovys eipašuos viesturis deļ ari saimnīciski Latgola vaļsts saimnīciskajā sistemā ījēme eipašu vītu. Starpkoru Latvejā Latgola vaļsts mārūgā izacēle ar sovu lelū īdzeivuotuoju skaitu (tys beja vysbleivuok apdzeivuotais regions Latvejā), „šņūru” saimnīkuošonys veidu, cīmatu apbyuvi, kai ari īvārojamu dabiskū pīaugumu. Itaids stuovūklis beja veiduojīs viesturiski i nūsaceja ari tū, ka Latgolys lauku saimnīceibys sovūs izmārūs beja nalelys i tuos apsaimnīkuoja lels cylvāku skaits.\nCyti Latvejis nūvodi sovukuort jau nu 20. godu symta 20. godu vyda arviņ osuok izjuta dorbaspāka tryukumu. Itī nūvodi beja mozuok apdzeivuoti, tūs plašuok beja skuors Pyrmuo pasauļa kara pūsts, pi tam Latvejis agraruo reforma bejušūs kolpus padareja par jaunsaimnīkim, efektivi mainūt leidzšinejū muižu saimnīkuošonys principu eksistenci. Rezultatā saiminīkim arviņ griušuok palyka atrast struodnīkus i vaļsts pījēme lāmumu pat par uorvaļstu struodnīku (golvonūkuort Pūlejis i Lītovys) organizātu īvesšonu. 1937. godā uorvaļstu laukstruodnīku skaits Latvejā puorsnēdze pat 47 000. Papyldus tam vaļsts lyukuojuos piec īkšejom dorbaspāka rezervem, nu kurom golvonuos beja piļsātu struodnīki, kai ari Latgolys nūvoda īdzeivuotuoji.\nVīna nu vaļsts saimnīceibys racionalizacejis plana (plana mierkis beja modernizēt i padareit efektivuoku vaļsts saimnīceibu) sastuovdaļom beja saimnīceibys mehanizaceja, kurys laikā tyka planavuots aizvītuot cylvāka dorba rūkys ar lauksaimnīceibys mašynu dorbu. Lai veicynuotu mehanizaceju, Latvejis lauksaimnīceibys ministrs Juoņs Birznīks (Jānis Birznieks) 1938. goda martā īrūsynuoja izmainis Lauksaimnīceibys nūlykumā, kas nūsaceitu, ka aizlīgts daleit eipašumu zem 10 ha i dolūt atstuot apbyuvātajam saimnīceibys centram mozuok par 20 ha. Jis īrūsynuoja ari paaugstynuot maksimalū rūbežu apvīnojamim eipašumim (da tam beja aizlīgts veiduot saimnīceibys, kas leluokys par 50 ha). Tys beja pamatuots taišni ar tū, ka laukstruodnīku tryukums prosa plašuoku mašynu izmontuošonu lauksaimnīceibā. Itaidi nūsacejumi vysteišuok skortu Latgolu, kur tyka praktizāta eipašumu sadaleišona vairuokuos daļuos. Latgolys saimisteibu mozais izmārs lelā mārā nūsaceja arī tū, ka ite mehanizacejis leimeņs beja izteikti mozuoks nakai puorejūs nūvodūs. Leidz dūmai, ka eipašumu sasadrumstaluošona Latgolā juonūvierš, īstuodis beja nūnuokušs vairuokkuort. Tai 1937. goda janvarī K. Uļmanam īsnīgtajūs Zemkūpeibys ministrejis atzynumūs teik mynāts, ka ir juoizdūd jauns montuošonys lykums, kas nūvārstu eipašumu sasadrumstaluošonu, i juosekmej ari seikūs saimisteibu apsavīnuošona. Tūmār itaidi grūzejumi natyka pījimti, īspiejams, jemūt vārā itaida sūļa īspiejamū napopularitati.\nKūpeipšums Latgolā, šauruos strēmeleitēs sadaleiti lauki. Karteņa: zudusilatvija.lv\n1939. goda aprelī nūtyka vaļdeibys apsprīde prezidenta Kārļa Uļmana vadeibā, kurā otkon guoja īrūsynuojums par montuojuma lītu puorkuortuošonu, lai saimisteibu dabuotu tikai vīna persona, – itamā reizē nu Latvejis Lauksaimnīceibys kamerys vadeituoja Roberta Dzērvis. Acimradzūt itamā pasuokumā, kas varātu atstuot palīkūšys sekys iz Latgolys lauku dzeivi, citi saskateja ari kū navālamu. Itamā apsprīdē Andrejs Bierzeņš (Latvejis Kreditbankys vadeituojs) izasaceja, ka navajag „forsēt” ar latgalīšu „puorstateišonu”cytūs apgobolūs, partū ka tys švaki atsasauks iz bārnu dzimsteibu. Jam tiuleņ oponēja J. Birznīks i R. Dzērve., Birznīks nūruodeja, ka montuojuma dzelu puorkuortuošona ir napīcīšama, lai „atbreivuotu dorbam” 10–15 tyukstušys cylvāku. Dzērve pīzeimēja, ka latgalīši pādejā laikā cīši lobpruot izbrauc. K. Uļmans par latgalīšim izasaceja viņ tik, ka byutu juopanuok saimisteibu leidzeipašnīku saleigšona dorbā iz vysu godu. Itamā sakareibā jis īrūsynuoja pīškiert pīmoksys tom saimem, kas leigtu postuoveigā dorbā. Montuojuma dzelu puorkuortuošonys vaicuojums vairs natyka skateits, acimradzūt tuo īspiejamuos sekys atbaideja atbiļdeigūs vaļstsveirus nu uotrys lāmumu pījimšonys itamā laukā. Pi tam tikkū beja pabeigta poša agrarreforma, kas Latgolā leidza nese na tikai muižu, bet ari sādžu zemis sadaleišonu. Leidz 1937. goda 1. juņam 4526 sādžys beja sadaleitys 70 218 vīnsātuos, lelā mārā likvidejūt naefektivū šņūru sistemu regionā. Jaunys reformys suokšona varēja ruodeitīs puoruok agra. Cytaiž latgalīšu izceļuošona tyka atbaļsteita, izvieršūt dorba biroju verviešonys dorbu Latgolā.\nKai byutiskys racionalizacejis instruments kolpuoja dorbaspāka izleidzynuošona vaļstī. Golvonūkuort ar tū tyka saprosta Latgolys dorbaspāka izmontuošona. Latgola starpkaru perioda Latvejā beja vysbleivuok apdzeivuotais regions. Tam beja dažaidi cālūni, nu kurim varātu atzeimēt gon religiskūs, gon saimnīciskuos īkuortys aspektus. Saimnīciskuo īkuorta i montuojuma daleišonys tradicejis nūsaceja latgalīšu dzeivuošonu nalelūs zemis eipašumūs, kuri sovukuort ar kotru paaudzi tyka daleiti vysim maņtinīkim. Jau 19. godu symta beiguos suoce pasaruodeit taida paruodeiba kai latgalīšu „peļņā īšona” iz cytim nūvodim. Itei paruodeiba pylnā mārā turpynuojuos piec Latvejis Republikys proklamiešonys. Itūšaļt ir gryuts precizi nūsaceit latgalīšu kasgodejū izceļuošonu iz puorejim Latvejis nūvodim, partū ka pīeimamuo statistika (izdavumi „Latvijas lauksaimniecība”) pīduovoj tikai pogostūs īceļūjūšū latgalīšu struodnīku skaitu. Taitod, pyrmom kuortom, nateik paruodeita preteimuo kusteiba, ūtrom kuortom, itī dati naatsatīc tikai uz lauksaimnīceibā struodojūšim, bet iz vysim struodnīkim laukūs kūpā (videji 1937.–1939. godā nu vysim itim struodnīkim 62,2% beja laukstruodnīki). Tūmār zynomā mārā itī dati ļaun sprīst par izceļuošonys tendenci iz sezonalajim dorbim, kas beja izplateituokuo olguotuo dorbaspāka forma vaļstī kūpumā. Tabulā radzams, ka, lai gon pastuovēja svuorsteibys, kūpejam latgalīšu struodnīku skaitam ir tendence pīaugt (izjemūt 1931. godu, kas, īspiejams, saistuos ar uorzemu laukstruodnīku lelū skaitu Latvejā itamā godā).\nPogostūs īceļūjūšūs latgalīšu struodnīku skaits\nVar sacynuot, ka Latgolys nūvoda saimnīciskais raksturs nūsaceja Latgolai īvārojamu lūmu vaļsts saimnīciskajā atteisteibā. Tyka uzsvārts, ka Latgolā sliepās lels saimnīciskais potencials, kū izmontojūt varātu īvārojami pauotrynuot vysys Latvejis atteisteibu. Zynomu dilemmu i izaškieršonu vaļsts saredzēja, dūmojūt par tū, kai, saglobojūt Latgolys „vitalū” raksturu, panuokt tuos saimnīciskuos īkuortys atteisteibu. Beja skaidrs, ka izmaiņom juonūteik pakuopeniski i puordūmuoti. Piec tam kod nūslāgumam tyvuojuos Latgolys sādžu sadaleišona vīnsātuos, arviņ bīžuok tyka apsprīstys ari idejis par Latgolys lauku eipašumu sasadrumstoluošonys nūviersšonu, mainūt montuošonys procesa nūsacejumus.


Gift shops in city Jūrmala, Latvia - gift shop directory: addresses, phone numbers, hours, and websites\nGift shops in city Jūrmala, Latvia\nLatvia, Vidzeme, Jūrmala, Raina iela, 112B\nLatvia, Vidzeme, Jūrmala, Nometnu iela, 2\nLatvia, Vidzeme, Jūrmala, Stacijas iela, 14\nAll information on our site is clearly systematized, which greatly simplifies your search for the best retailer. By using our service you can find a gift store in in Jūrmala (Vidzeme), Latvia in literally just a few clicks by searching across such criteria as product range, business hours, chain affiliation, availability of additional services (packaging and gift wrap, delivery on a certain date, etc.), product quality, brands, location relative to home, shortest route, and many other options.


Nūtykuse Janinys Kurseitis gruomotys "Virtuves vārdene" atkluošona - lakuga.lv\nNūtykuse Janinys Kurseitis gruomotys “Virtuves vārdene” atkluošona\n13 Juņs 2012\nTemys: Elīna Kurseite, folklora, Janina Kurseite, Janīna Kursīte, Kristīne Pokratnīce, Latvejis Universitate, LR Saeima, Reiga, Roksts, tradicejis, Virtuves vārdene\nVakar, 12. junī, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē nūtyka latgalītis, LU profesoris i Latvejis Republikys Saeimys deputatis Janinys Kurseitis-Pakulis (Janīnas Kursītes-Pakules) gruomotys „Virtuves vārdene” atkluošonys svātki.\nGruomota ir vuordneicys formata bīzs izdavums par vysaidom ar iedīņu izceļsmi i taiseišonu saisteitom tradicejom, jimā var puorskaiteit izzinis par iedīņu pasnīgšonu, ar tū saisteitom darbeibom, kai ari sūpluok var atrast vysaidus izteicīņus par iedīni i kukni. Gruomota ir vaira kai 900 puslopu bīza, taisūt jū, apvaicuoti vaira kai 300 teicieju vysaidūs Latvejis regionūs, tymā storpā i Latgolā.\nIz gruomotys attaiseišonys svātkim beja atguojs tik daudz ļaužu, ka daļai interesenti pat daguoja stuovēt ryndā aiz zala durovu. Pasuokumu muzykali boguotynuoja Suitu sīvu nu Kūrzemis i Turku sīvu nu Latgolys sasadzīduošona.\nVairuok par gruomotys attaiseišonu i svātku pozitivū gaisūtni lai pastuosta foto kartenis.\nFoto: Elīna Kurseite\nRokstu sagatavēja Kristīne Pokratnīce


Latgalīšu hiti, šovi, muokslys darbneicys festivalā “Seven Hills” - lakuga.lv\nFestivalā “Seven Hils 2017”. Karteņa: Ritvars Pujāts\nTemys: festivals “Seven Hills”, muoksla, muzyka, radūšys darbneicys, Rēzekne\n24. un 25. majā Rēzeknē nūtiks V storptautyskais muokslys i muzykys festivals “Seven Hills 2019”, aicynojūt baudeit muzykys, dejis, vizualū, vidis, skotivis, īlu i improvizacejis muokslu, informej pošvaļdeibys agenturys “Rēzeknes Kultūras un tūrisma centrs” reklamys specialiste Maija Upeniece.\nPīktdīnis vokorā – 24. majā – Rēzeknē festivāla “Seven Hills” koncertā “Latgalīšu hiti” uzastuos grupa “Žvūrgzdyni” (Rēzekne), “Gondreiž 10nīkā” (Kaunata), “Piparmētra” (Ilyukste), “Trešais Ņutona lykums” (Rēzeknis nūv.), “Latgalīšu Reps” (Ludza), “Dabasu Durovys” (Daugovpiļs), “Sovvaļnīks” (Rēzekne), Ūga/“Ausmeņa Records” (Rēzekne), “Stoptime Dance Studio” (Rēzekne), DJ Deila (Viļāni/Rīga) i DJ XYPO/LNDKID/DeepMixNation (Rēzekne/Lelbritaneja).\nSovutīs 25. maja vokorā koncertā “Pasauļa mīti” varēs izbaudeit nazcik gostu muzykalū snāgumu, kai Chris Noah (Reiga), “Triana Park” (Reiga), “Singapūras satīns” (Reiga), “The Glass” (Ukraina, Ļvova), “Bez Bileta” (Boltkrīveja, Minska), kai ari skateituojus prīcēs “Fire Show studio” guņs šovs (Daugovpiļs), muokslys i deju performance “Dance Box” (“Stoptime Dance Studio”, Rēzekne) i DJ Nonserious.\nFestivala sastdīnē – 25. majā – guojieju promenadē i upis skverā otkon byus vareiba pīdzeivuot Dzeivūs skulpturu šovu, kurā itūgod pīsadaleis “Svorcāluojs” nu Spānejis, “Krāslys” nu Izraelys, “Zalta veirs”, “Vieja cylvāks”, “Mehaniskuo lele” nu Lelbritanejis, “Meitine-Fauns”, “Capurnīks” (nu L. Kerola stuosta “Alise Breinumu zemē”), “Snīga karalīne”, “Sudobra dāma”, “Čarlejs Čaplins”, “Pirats”, “Akvanauts” i “Kolumbine” nu Ukrainys, “Oldars”, “Kozlevičs” (nu I. Ilfa i J. Petrova romana “Zalta teļš”), “Kovbojmeitine Džuleja”, “Calms”, “Spūguļcylvāks”, “Atrībis eņgeļs”, “Stuņdinīku meistars” nu Boltkrīvejis i “Mežamuote” nu Latvejis. Konkursa skulpturys vērtēs žureja, bet apmaklātuojus prosa izalaseit sovu simpateju i nūbolsuot par meiļuokū dzeivū skulpturu, noskenejūt QR kodu pi skulpturu.\nI 24., i 25. majā guojieju promenadē i pi Latgolys viestnīceibys GORS nūtiks eksperimentaluos muokslys darbneicys, storp jom ari Elitys Patmalniecis radūšuo darbneica, kur sevkuram byus vareiba sajimt sova portreta skici, kū iz vītys izzeimiejuse Elita. Taipat aizraujūša sūlejās byut ari Grietys Butjankovys (Rēzekne) sītspīdis radūšuo darbneica “Režica senajās fotogrāfijās” ci radūšuo darbneica bārnim “Varavīksne”, kur saime kūpā varēs rast prīcu i īdvesmi jaunom idejom.\nEmocejis sprakstēs, vārojūt i aizrauteigū īlu cyrka šovu “Ulalā!” (Franceja, “Sypocircus”), kur cyrka muokslinīks Silvēns Pomme demonstrēs vysaidys žongliešonys tehnikys, brauks iz miļzeiga vīnritiņa, jūkuosīs i ar reibynūšim trikim īprīcynuos kai mozus, tai lelus skateituojus, i laikmeteigū cyrka izruodi “Motosikai” (Suomeja, “Race Horse Company”), kas puorsteigs ar žonglerim iz kolnu slēpem, lidojūšim akrobatim i eistu kiborgu!\nPasauļa kruosys atspaituos lelūs i mozūs Mārtiņa zīpu burbuļūs (Reiga), partū bārni var jimt leidza tukšūs zīpu burbuļu trauceņus, kurymūs varēs īlīt Mārtiņa Burbuļu breineigū zīpu škeistumu. Taipat paradzātys naaizmierstamys Holi kruosu dejis sadarbeibā ar “Stoptime Dance Studio”, kod 150 bārni i jaunīši īraus skateituojus kruosu šovā i neona gaismuos.\nPrūtams, festivals īsaspeidēs ari Rēzeknis piļskolnā, kur itūreiz muokslys i muzykys performance “Save the Galaxy” atkluos bezgaleigū kusteibu – vierzeitīs iz prīšku mierktīceiguok i augšuok. Muzyka i kosmoss ir cīš plaši, kū festivalā skateituojim raudzeis dziļuok atkluot muokslinīki elektroniskuos muzykys koncertā – Rēzeknis piļskolnā muzicēs “Tehnikums”, “Podruga”, Mntha, Elizabete Balčus, “Tesla Valium”, “Gas Of Latvia” un “Monvol”.\nMuokslys i muzykys festivals “Seven Hils” nūteik sevkuru ūtrū godu i simboliski stuosta par Rēzeknis septenim dzeivim i laikmeteigim pakolnim, kuri sevi paruoda vysaiduos myusdīnu eksperimentaluos muokslys izpausmēs.\nPīsavīnoj i ļaunīs muokslys breineibai Rēzeknē! Pasuokuma programa apsaverama ite.\nFestivala laikā dorbuosīs ari tiergs. Pasuokumā nūtiks fotografiešona/filmiešona, deļ reklamys materiali tiks publicāti.


Latgolys doba - Vikipedeja\n3 Dzeivinīku pasauļs\n4 Sorgojamī dobys objekti\nGolvonais rakstīņs: Latgolys geografeja.\nGeografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs.\nLatgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis - regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru. Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjim lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda, taipoš nalelu daļu Modyunis nūvoda.\nKlimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).\nSorgojamī dobys objektiLabot\nLatgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Rāznys nacionalais parks, Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu.\nLatgolys dobys pīminiekli\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Latgolys_doba&oldid=32457"\nPēdējoreiz labots 2018. gada 28. vosorys mieness 23.43\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 23.43, 2018. gada 28. vosorys mieness.


Minhene - Vikipedeja\nDaži nu īvārajomim Minhenis objektim (nu augšys kreisuos pusis uz lobū) - Pīterbazņeicys tūrņs, Nimfenburgys Piļs, BMW ofiss, Rāte y rātslaukums, Hofgartentempeļs i Allianz Arena\nMinhenis karūgs i gerbs\nPirmūraiz pīmināta 1158 godā\nPluots 310.43 km2\n1 456 039 (2017)\n5 991 144\n-vosorā UTC+1 (CET)\nMinhene (vuocīšu: München, bavarīšu: Minga) - iraid Voucejis federaluo nūvoda Bavārejis ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita i nūvoda golvmīsts. Ar 1.5 milljonim īdzeivuotuoju, Minhene iraid trešais ļeluokais mīsts Vuocejā i 12-tais ļeluokais mīsts Eiropys Savīneibā.\nMinhenī iraid daudz dažaidu apskatis objektu i Bavārejis golvmīsts iraid īcīneits turistu golapunkts. Mīsts ik godu uzjam miļjonus ourvolstu turistu, kuri dūdas iz Minheni, lai jimtu daļeibu Oktobrafestā, apzavārtu daudzūs īvāruojumūs arhitekturys pīminekļus i apmekļietu sporta posuokumus.\nMīsta vuords iraid cieļīs nu sanvuocīšu volūdys vuorda Munichen, kas nūzeimej "pi mūkim". Kuodreiz mīsta vītā beja Benediktīšu ordeņa klūsters, kas vāluok topa por Mihnenis vacmīstu. Mūks iraid attāluots i mīsta gerbā. Minhene iraid pirmūreiz mināta 1128 godā.\nMinhene acarūn aptuveni 50 kilometru ottuolumā iz zīmeļim nu Aļpim i tamdieļ mīsta apkuortnī bīžuok iraid ļeits i snīgs. Mīsts iraid 520 metrus vyrs juirys ļeimeņa.\n↑ Bavārejis oficialo īdzeivuotuoju skaita statistika (vuocīšu)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Minhene&oldid=34800"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 14.19, 2020. gada 29. vosorys mieness.


Īroksts nr.113 13.marta prīkšvokorā | Latgolys Studentu centrs\nPyrmudinis vālā vokorā eimūt pa celi nu Tonis biroja garum Kongresu nomam i piečuok nu trolejbusa iz kojom sasajutu kai puorsokā – apleik apsnyguši kūki i izgaismuoti ar laternu gunim. Myužeigs skaistums! A šudiņ gaisā pavasars – putyni dzīd, saule speid, daguns saūž tū eipašū, pavasara smuordu. 🙂\nDorbuošonuos i rodūšais gors kai uzjiems apgrīzīņus ar jaunu sporu piec kūpsapuļcis, tai turpynoj ruļavuot Tonis birojā – projekti tūp, rūnās i teik eistynuotys vysaidys jaunuokus i vacuokys idejis. Juoatzeist, ka tys apstuojs ari mani, munu pruotu, sajiutys i aktivitatis. Izaver, ka na tik maņ vīnai čakrys atsavāruš ;). Voi tys deļ pavasara gaisa, voi zīmys izaruodeišonys vysā tuos kruošņumā? Gryuts pasceit… Nazkur īškā ir sajiuta, ka daudz leluoks spāks ir apleicejim cylvākim, i puorlīceibai, ka kūpā mes varam padareit lobuoku, kruosainuoku, dažaiduoku sovu i apleicejūs kasdīnu, Latgolu, Latveju i vysu Pasauli! Nui, ak jau pi reizis ari Kosmosu i vysus Malnūs caurumus! 🙂 Varam izdareit daudz loba, kūpā varam puorkuopt malnajom sveitrom, prīcuotīs i daleitīs prīkā par dzeivis boltajom sveitrom.\nNuokušūtardiņ, 17.martā 18.00 stuņdēs Tonis birojā byus pruota vātra , kab izkristalizātu idejis pasuokumim i aktivitatem par gūdu tam, ka pyrms 105 godim Latgolā atcēle Drukys aizlīgumu. Nuoc i dūd sovu īguļdejumu arī Tu!\nCaturdiņ, 19.martā Jezupa dīna i latgalīšu muzykantu labdareibys koncerts Latgolys Radejis atspaidam. Vaira info: www.lakuga.lv, organizatori meklej paleigus iz koncerta laiku, ka vari ratavuot, roksti i dasasoki Jureišam jureits[at]madeinlatgola.lv\nSorgoj veseleibu! Itys laiks taids viļteigs – pavasars atīt, vysi juo gaidam, a zīma vēļ nagrib saprast, ka jai laiks īt pa celi…\nTags:čakrys, LgSC, myužeigs skaistums, pasuokumi, Tonis birojs


Kyparissos Patrikē, ēn Tō endoxotatō ... nyn en agiois andri Kyriō Jōannē Ornschuchiō, Philosophō k[ai] tō tēn ellēnikēn glōttēn didaskonti en tē t[ō] Philyrōn Akadēmia ... tēs aiōnias kai Christianikēs anamnēseōs eneka tō sympatriōta neoterō ēgeira tēn en tē Leipsia a'ch'n'g'. ēmeras ogdoēs Septembriū, Leipzig, 1663\nForschungsbibliothek Gotha » Drucke des 17. Jahrhunderts » Kyparissos Patrikē, ēn Tō endoxotatō ... nyn en agiois andri Kyriō Jōannē Ornschuchiō, Ph [...]\nHauptsachtitel: Kyparissos Patrikē, ēn Tō endoxotatō ... nyn en agiois andri Kyriō Jōannē Ornschuchiō, Philosophō k[ai] tō tēn ellēnikēn glōttēn didaskonti en tē t[ō] Philyrōn Akadēmia ... tēs aiōnias kai Christianikēs anamnēseōs eneka tō sympatriōta neoterō ēgeira tēn en tē Leipsia a'ch'n'g'. ēmeras ogdoēs Septembriū\ns.us pen. n,i. t*n. 1663G\nText griech., teilw. dt.\nPhil 4° 00203/01 (58)\n12.06.2012 - 12:58:01\n16.02.2021 - 09:42:57\nQuelle (OPAC): 091989604https://opac.uni-erfurt.de/PPN?PPN=091989604


Garums: 1.9 cm.\nPlatums: 1.9 cm.\nPreces ID: 868769


Dzeivuotuoju sk. (2011): 3655\nĪstateits: 2002. godā\nSīnuojis nūvods (latvīšu: Zilupes novads) — pošvolds Latgolys reitūs pi Krīvejis rūbeža. Pošvolda centrys — Sīnuojis mīsts. Nūvods tur rūbežu ar Dagdys i Ludzys nūvodu, taipoš ar Krīvejis Federacejis Opskovys i Boltkrīvejis Vitebska apgabali.\n4.1 Leluokuos nūvoda solys\n5 Vuiceiba i kultura\nSīnuojis nūvoda teritorejis pūstumu i reitu daļa īīt Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a dīnavydi i vokori Latgolys augstainē. Poša augstuo nūvoda viersyune — Rudovys kolns (244 m). Nūvoda centrys Sīnuoja 62 km atostumā nu Rēznis i 302 km atostumā nu Reigys. Atostumi da nūvoda centram — nu Ļauderim i Posyunis 12 km, nu Zaļesis 7 km.\nPošvolds īstateits 2002. godā, saškirūt Sīnuojis mīstu i Zaļesis pogostu. 2009 godā nūvodam dasaškiera Ļauderu i Posyunis pogosts.\nSīnuojis nūvodā dzeivoj 3655 dzeivuotuoju (2011. gods), nu jūs 868 latvīši, 1994 krīvi 574 boltkrīvi, 89 puoli i 131 cytys tauteibys. 48% (1748 cylvāki) nu vysu dzeivuotuoju dzeivoj Sīnuojis mīstā, 23% (825 cylvāki) Zaļesis pogostā, a tuoļuok nu nūvoda centra Posyunis pogostā 19% (685 cylvāki), Ļauderu pogostā 10% (397 cylvāki). Nūvodā dzeivoj 1741 veirīts i 1914 sīvītys. Lelums dzeivuotuoju irā Romys katuoļu ci pravoslavu ticeigī.\nLeluokuos nūvoda solys[pataiseit | labot pirmkodu]\nVitolds Valeiņs (1922—2001) — literaturzininīks, latgaļu ļaudiskais dareituojs, „Latgalīšu lirikys viesturis” (1998) autors, sastatejs gruomotu „Latgalīšu dzejas antoloģija” (2001). Dzims Istrys (niu Ļauderu) pogosta Rudovā;\nGrigorejs Groms (1928—1987) — uorsts, pediatrys, darejs Bārnu kliniskajā universiteta dzeidātovā Reigā, vadejs Latvejis pediatru ziniskuo bīdreibu, gruomotys „Bārnu cukravaideibys” (1968) krīvu volūdā autors. Dzims Posyunis pogostā.\nVuiceiba i kultura[pataiseit | labot pirmkodu]\nNūvodā dora Posyunis pamatskūla, Sīnuojis vydskūla i Sīnuojis muzykys i dailis skūla. Vīna bārnu pyrmskūlys īstote Sīnuojā i pyrmskūlys bārnu grupa Posyunis pamatskūlā. Ļauderūs, Posyunē, Sīnuojā i Zaļesē dora biblioteka. Golvonā nūvoda kulturys īstote irā Sīnuojis Tautys noms, taipoš dora i Posyunis tautys noms i Ļauderu kulturys centrys.\nKomercdarbeiba[pataiseit | labot pirmkodu]\nSative[pataiseit | labot pirmkodu]\nSīnuojis nūvodu ar cytom apleicis teritorejom saškir autoceļš i dzeļžaceļš. Nūvoda pūstumu daļu škārsoj vaļsteibys golvonais autoceļš A12 (Jākubmīsts—Terehova), kas irā daļa nu Europys zeimeibys ceļa E22 (Lelbritaneja—Krīveja). Terehovā rūbežkontrolis punkts ar Krīveju, cieški byun autotranzita ailis. Pa pūstumu—dīnavydu tecīņam nūvodu škārsoj regionalais autoceļš P52 (Sīnuoja—Škauna—Bukmuiža). Zaļesis pogostu i Sīnuojis mīstu škārsoj dzeļžaceļa lineja Rēzne II—Sīnuoja, nūvoda teritorejā vīna staceja Sīnuoja.\nDraudzeibys kurgans — 1959 godā iztaiseits kaupris ar alejom nu treis vaļsteibom tautu draudzeibai\nGrebļa kolns — 5 km gars ladslaika kaupris ar seviški ratu dobu\nPosyunis Svātuo Dominika Romys katuoļu bazneica — vīna nu pošu zeimeigū baroka bazneicu Latgolā, pastateita 1770. godā\nRudovys kolns (244 m) — poša augstuo vīta Sīnuojis nūvodā\nRundānu valna dūbys — vaļsteibys sorgojamais geomorfologiskais objekts\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Sīnuojis_nūvods&oldid=34234"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 18.32, 2020. gada 7. jaunagods mieness.