Iz Indru piec laimis. Pīrūbežā tūp Laimis muzejs | Latgales plānošanas reģions\n19. jūnijs, 2018 19. jūnijs, 2018\nKas ir laime, kai tū izmiereit, i voi tei var byut nabeidzama? Atbiļdis iz itim vaicuojumim ļauds mekliejuši jau nu pasauļa pyrmsuokumu. Laimis mekliejumi nav reizriekins, kur ir tikai vīna pareizuo atbiļde, laimi kotrs atrūn i sajiut pa sovam.\nRaudzeit sajust laimi i par tū vaira izzynuot varēs Indrā, Kruoslovys nūvoda nalelā cīmateņā viņ sešu kilometru attuolumā nu Boltkrīvejis rūbeža. Tī tūp Laimis muzejs, kas itūvosor gaideis apmaklātuojus.\nNu bazneicys par muzeju\nIdeja par Laimis muzeja izveidi rodusēs Indrys pogosta īdzeivuotuojim, pogosta puorvaļdis vadeituoja Ērika Gabrusāne soka: “Dūmuojom, kuo myusim trykst, laimis tryukst, i nūlēmem, ka laime juovad da myusu. Tai ari roduos muzejs!”\nLaimis muzejam atvālāta bazneicys āka, kas lyudzieju vajadzeibom tai ari nikod nav kolpuojuse. Bazneicu 20. g.s. 30. godu beiguos cēle luteraņu draudze, pyrmskara godūs Indrā bejs daudz luteraņu. Tymā laikā Latvejis pīrūbežu mierktīceigi styprynuoja i latvyskuoja, gon ceļūt strategiski svareigys byuvis, gon ari syutūt Ulmaņa režimam lojalus cylvākus struoduot iz pogostim Boltkrīvejis i Krīvejis pīrūbežūs. Niu par pogosta styprynuošonu dūmoj poši indrānīši, i jauna turisma objekta izveide ir vīns nu veidu. Myusu dīnuos Indrys pogostā dzeivoj gondreiž pusūtrys tyukstūšys cylvāku, nu kurūs leluokais vairums ir boltkrīvi.\nLuteraņu bazneicā piec Ūtruo pasauļa kara īreikuoja sporta zalu, vāluok ākā tykušys reikuotys diskotekys, kurys spieliejs sovā laikā zynomais didžejs Montana. Par disko eru Indrā līcynoj iz īejis portala pabaliejušais uzroksts “Disko”, kuruo nikaideigi navarūt izdzēst, tik stipri tys īsakūds bazneicys ceglūs. Ar laiku āka palyka tukša i laika zūbs dareja sovu. Pyrms vairuoku godu pogosts par sovim leidzeklim suoce ākys atjaunuošonys dorbus, piečuok muzeja izveidei vajadzeigū finansiejumu pīsaistūt projektu konkursā.\nLaimis forts pīrūbežā\nLaimis muzeja ekspozicejis izveide uzticāta SIA “Being Design”, koncepcejis autors ir muokslinīks, Myusdīnu muokslys galerejis Leivuonā eipašnīks Raimonds Vindulis, ar jū komandā struodoj Kārlis Žagata i Mārtiņš Markots, tykuši pīsaisteiti ari cyti muokslinīki.\nR. Vindulis atzeist, ka suokūtneji, īsasaistūt projektā, bejuse čudna sajiuta, bet vāluok ideja cīši aizruovuse, kai ari uzrunuojuse vītejūs uzadreikstiešona eistynuot tik ambiciozu projektu. “Muzejs ir veiduots kai laimis forts pošā pīrūbežā. Teik gaideits navys īnaidnīks, bet gon ar īkšejū laimis sajiutu vyss teik atvaireits,” soka R. Vindulis, pībylstūt, ka laimis tema Latvejā i pasaulī palīkūt aizviņ aktualuoka.\nVeidojūt muzeju, tics pieteits zynomais par laimi. Jaunizveiduotais muzejs naatbylst prīkšstotam par klasisku muzeju, kur vitrinuos salykti kruojuma prīkšmati i skaitomi viesturiski apceriejumi. Ekspozicejis veiduotuoji apzynuotai izavairejuši nu ituos pīejis, veidojūt tū kai dažaidys nūstuošonys, kuruos puorskaitoms, pareizuok sokūt, sajiutams, cik dažaida var byut laime.\nPuorkuopūt puori muzeja slīkšņam, acs tīcās iz oltora vītu – Edgara Mucenieka lelformata gleznuojumu, kurā simboliski attāluota laime. Laimis muzejā var pasavērt iz pasauli caur rozā okulerim, dorbuotīs endorfina laboratorejā i saprast, kas fiziologiski nūteik ar cylvāku laimis šaļtī, aizadūmuot, caur cik smogu dorbu reizem atīt laimis sajiuta. Muzeja ekspoziceja turpynojās tūrnī, nu kura pasaver skots iz Indru i tuolumā radzami Boltkrīvejis meži. Muzejā padūmuots par daudzom detaļom, caur kurom giut mozuos laimis šaļtenis.\nIz vaicuojumu, kas pošam ir laime, Raimonds atsoka: “Laimis sajiutu saguodoj īspieja byut kluotyn, pīlikt rūku procesim, kas ir leluoki par tevi pošu.”\nJaunizveiduotais Laimis muzejs byus nūzeimeigs turistu pīturys punkts natikai Kruoslovys nūvodā, bet vysā Latgolā, dūdūt papyldu stimulu Indrys i tyvuokuos apleicīnis īdzeivuotuojim atteisteit turistim saistūšus pakolpuojumus i pīduovuot vītejū produkceju. Kai jau daudzvīt Latgolā, ari leidz Indrai tikšona nav pa tīm lobuokajim celim, R. Vindulis cer, ka muzejs byus spieceigs arguments uzlobuojumu veikšonai.\nLaimis muzejs Indrā apmaklātuojus gaideis piec Juoņu, bet tuo oficialuo atkluošona byus augusta suokumā. Īeja muzejā byušūt bez moksys, atzeimoj Ē. Gabrusāne.\nPlašāka informācija portālā www.lakuga.lv\nRoksta autore: Vineta Vilcāne,


Dabasu Durovys. Albums PĀDYS RUNOJ\nSovā 10. jubileja godā catūrtū studejis albumu izdavuse grupa “Dabasu Durovys”. Albums viestej par cylvākim, sajiutom i klusuma volūdu, kas reizem pasoka vaira par vuordim. Juosoka, ka četri albumi vīnai grupai modernajā latgalīšu muzykā ir jau viesturiskys sasnāgums!\nJaunais albums ir stuosts par ceļu i ari pādim, kas vyslobuok zyna par tū, kas ir pīdzeivuots. Itei tema vīnoj vysys albumā īkļautuos dzīsmis, kurūs nūslāgumā ir na beigys, nu suokys – dzīsme “Suokums”. “Pādys Runoj” ir ari par pošys grupys 10 godu ceļu, kas ļuovs atrast vītu Latvejis i eipaši Latgolys muzykā i ari atstuot sovus pādus tamā.\nZeimeigi grupys jubilejai, albumā īkļautys 10 dzīsmis. Kai soka “Dabasu Durovys” liders Arņs Slobožanins, dzīsmis itūreiz radeitys drupeit cytaiž kai ogruok – lānuok, nu kruosainuok, partū ka tūs radeišonā īsasaistejuši vysi grupys bīdri. Puse nu albuma dzīsmem skaņ ari latgaliski i taišni itei formula – dzīsmis gan latgaliski, gon latvīšu literarajā volūdā ir taida, kas ar “Dabasu Durovom” struodoj daudzu godu garumā, dabojūt sovu atpazeistameibys lauku vysā Latvejā. Jau ogruok klauseituoju viertiejumam nūdūtys taidys albumā nūsaklausomuos dzīsmis kai “Šūpuļdziesma”, “Pādys”, “Suokums” i ari dzīsme “Augstumā”, kas radeita ar Raiņa vuordim. Jaunuo albuma dzīsmem tekstus radejuši Arņs Slobožanins i latgalīšu dzejnīks Valentins Lukaševičs. Dzīšmu muzykys autori ir grupys dalinīki Arņs Slobožanins, Egils Kulmanis, Romans Sladzis, Aleksandrs Tamans, Valdis Rundzāns.\nAlbums īraksteits puorsvorā “Custom Studio” Daugovpilī. Izmontuotys ari grupys dalinīku sātys studejis i īrokstu studeja “Bozova” Kuorsovys nūvodā. Īrokstus producējuši poši grupys dalinīki. Albuma izdeviejs – bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”.


Viktoria3883 livejasmin BoobsyLIPSnPOPsClassyAiko livejasmin SissyMouseLove18jlg livejasmin JuicyJunachantal99 livejasmin SexphroditeLizzyNightX livejasmin LexiVegasVictoriaKhalifa livejasmin TayaCruz\nXXXAlesyaXXX livejasmin theMistressxxxvaleryAssxx livejasmin AlexiaHunterxxxozzy livejasmin DirtyknkySAM69KittinaCoxxx livejasmin theMistressxxxnatsuki2 livejasmin LovelyDreamingAnDanceEve livejasmin XXXAlesyaXXX\nMelissaBronx . TayaCruz. RiokaMi. XXXAlesyaXXX.\njlgangeldemon777OneHornyLatinaOneHornyLatina .QueensziAlliviaMooreSexyAsianCamXXXXXXXArinaX .SissyMouseLove18XXXAlesyaXXXsinthyamacalistenatsuki2 .xLikaStarLovelyDreamingAnangeldemon777Donnymi .CruelKrissaFlawlessKelisSkinnyHotlatinViktoria3883 .LizzyNightXEmma87Malena94Gentlepassion4u .TsuYuEmma87PepperChilliAndreaRoman .TOMFITLATINXxDolce420xXCruelKrissaSunshineLove94 .chantal99sexyyoungloversAmmyLaneDanilastya .TsuYuDomWrestlersKatyaBanksFlawlessKelis .afroditasnxCandydoggiexPepperChillizexyUGLYcum .\nVictoriaKhalifa VideoTayaCruz VideoTsuYu VideoXxDolce420xX Videonatsuki2 VideoLjhgftyu Video\nSilviaBoom VideoAlliviaMoore VideoDonnymi VideoLjhgftyu VideoAmmyLane VideoTsuYu Video\na0ReadyAnytimeafroditasnHEDERROSEYourDeepPassion .SunshineLove94SexphroditeDanilastyaxCandydoggiex .KittinaCoxxxLjhgftyuRiokaMiLexiVegas .sinthyamacalisteXxDolce420xXAidaDreamsaphro .LjhgftyuJuicyJunaOneHornyLatinaViktoria3883 .STILLYoBadhabbitSindyCandyChantalReid .SexyAsianCamXXXXSilviaBoomDonnymiAidaDreams .ArdenttHeartSelenaProudlaurahairypuss69AndreaRoman .a0ErnesstoWonderAgatheLiveAidaDreamsTOMFITLATIN .AlexiaHunterJustineLuvPlaySindee36Djlg .Nataly2015Sindee36DVictoriaKhalifaPrincessplaydate .


Tys vyss vēļ ir tikai Latgolys suokums/Par romanu “Klūgu mūks” - lakuga.lv\nTemys: Inga Ābele, Jurs Viļums, Klūgu mūks, recenzeja, Roksts\nTim, kas labi zyna, kas ir (beja) Fraņcs Trasuns i Jezups Baško, itamā gruomotā nabyus daudz jaunu faktu, bet tūs nav slyktai ari atkuortuot. Vēļ gruomota dūd vareibu pasavērt iz cylvāka i bazneicys klaidom (grākim) nu osuoka autoris redzīņa pusis, i reizē vysu romanu caurauž Latgolys latvīšu (latgalīšu) spāku olūta izskaidruojuma mekliejumi.\nRomanam par pamatu jimtys realys personeibys, bet, kab nabyutu juoatsaskaita par kaidu viesturisku naprecizitati voi par daudz spylgtu interpretaceji, tod visim gruomotys varūnim ir maineitys pavuordis (uzvuordi). Romans ir sapuškuots ar aizraujūšom sižetiskajom linejom (mistika, doba, liktiņa paviersīni, natycamys sasagadeišonys, tragiski i breižim klaji nažieleigi nūtykumi) boguoti kruosainā volūdā, kas gona veiksmeigai nūtur skaiteituoja interesi leidz pat pādejai lopai. Naratai var maneit, ka autore ir pamateigi pietejuse Mikeļa Bukša “Latgaļu atmūdu”, Dektera “Dorvas cīma ļaudis”, poša Franča Trasuna dorbus i cytus olūtus (kuru saroksts ari ir davīnuots), deļ tam gruomota byus eipaši vierteiga tim skaiteituojim, kas par latgalīšu sabīdriskūs darbinīku dzeivi nav nikuo daudz da šam dzierdejuši. Par skrīņmašynu (lidmašynu) pilotu pasauļa slavanū Jezupu (Baško) jaunuokajai latgalīšu paaudzei vēļ byus stypri vaira juoizpietej.\nSevkuru, bet it seviški nalatgalīšu skaiteituoji, puorsteigs naīrostu vuordu i apzeimiejumu dajaukums tradicionali īrostajai “pareizajai” latvīšu literarajai volūdai – tī gondreiž kotrā ryndu ailē ir Latgolys spieceigī vuordi (apleicīne, besi, ceisteiba, sola, gamanēt, kūzuls, kuormi, mienesnīks, pylnats, patmalis, šārmys, siņces, snuotine, tāvaine i daudzeji citi), kurim gruomotys beiguos īdūts skaidruojums davīnuotajā vuordineicā. Poša autore gruomotys piecvuordā Latgolys latvīšu volūdu nūsauc par juos dvēselis pīdzeivuojumu – tei asūt kai “zelta birste, kas (vysai latvīšu) valodai noņem pelēko eļļas krāsas virsmu” i vēļ jei tī dalykuse itaidu ryndkūpu:\nJau visi, kas stuosta par itū romanu, ir raudzejuši izskaidruot gruomotys nūsaukuma izvēli: taitod nu vīnys puses “mūks” vysim latvīšim saprūtamais gareiguos kolpuošonys ceļa guojiejs-vīntuļnīks, bet nu ūtrys puses teik atkluots Latgolys latvīšu izpratnis dziļuoks sluoņs, kur “mūka,mūceņa” ir krystā systuo Dīva dāla atveids – “kūkā izgrīztys cīsšonys” caur kurom dzymst jauna cereiba pat vysgryutuokajā breidī. I romanā na reizi viņ autore atsagrīž pi kuorklu atzolom caurauguša krucifiksa, kū gona precizai izskaidroj romana beiguos: “Ne velti balto vītolu sauc par Māras koku, bet Latgolu par Māras zemi. Jo kur vienu stumbru vējš izgāž, tur septiņas atvases ataug (..). Latgola nekad nav nekas viens, tā allaž un mūžam ir bijusi daudz – dzeraunēs, solās, saimēs. Te pat uzvārds nav katram savs, bet veselam ciemam viens (..), zeme dalīta šņorēs, sapīta kā no lūkiem. Klūgu pinumus viegli lietot – (..) tos var atjaunot, bojātās vietas izņemot un aizpinot ar citām. No klūgām vēl aizvien darina šūpuļus un gaisa balonu grozus, jo lūki ir viegli kā putnu kauli ar gaisu serdē un atļauj (..) viegli pārlaist nelaimi un neražu, viegli aizlidot sapņos un īstenībā. Klūgas ir lokanas un greznas kā latgaliešu prāti, klūgas var nokapāt, bet nevar iznīcināt. Tās stāda tad, kad grib iztīrīt kādu aizindētu, mirušu zemi.”\nKaids soka – latgalīšim beja atmūda tod, kod Fraņcs Trasuns, Fraņcs Kemps, Nikodems Rancāns pa zemis viersu staigova i aktivai struodova, cyts stuosta, ka paguojušuo godusymta deveņdesmytajūs godūs bejs gona lels pacālums i pyrma godim četrim ci pīcim ari. Kai romans “Klūgu mūks”, stuosteidams par vacūs laiku nūtykumim i styprajim culvākim, rauga aicynuot baļtīšus nasabeit i pa druskai sauc gostūs pi latgalīšu, ir tikai ceļa suokums, tai ari myusu dīnu latgalīšu sasnāgumi ir tikai pyrmī sūli, lai tyktu pi tūs idealu i tūs kulturys rezultatu, par kurim īsastuoja pyrma symts i īsastuos piec vēļ tik pat godim. Kotrai paaudzei pošai ir otkon nu jauna juoatkluoj i juoizceina sova personeiguo i vysys tautys gora breiveiba!\nAutors: Jurs Viļums


Charlton T. Lewis, Charles Short, A Latin Dictionary, sūdātor\nsūdātor , ōris, m. id.,\nI.one that perspires easily or copiously, Plin. 23, 1, 23, § 43.


Kolnasātys gruomotplauktā - Edeitis Husaris “Muna dzīšmu gruomota” / LR1 / / Latvijas Radio\nGoda suokumā izguoja izdavums “Muna dzīšmu gruomota”, kas leidz šam ir apjūmeiguokais latgaliskūs dzīšmu apkūpuojums. Gruomota ir īvārojama vairuoku īmesļu deļ: tys ir pyrmais taida veida izdavums; tī ir īvāruoti vīnuoti latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi, t.i., izdavums ir konsekvents; gruomotā ir ari notys. Deļtuo itūreiz gruomotplauktā par ite daīmamim latgalīšu dzīšmu tekstim i tū, kū par latgalīšu literaturu pastuosta “Muna dzīšmu gruomota”.\nIzdavumā “Muna dzīšmu gruomota” ir apkūpuotys 300 latgalīšu dzīsmis, kas atlaseitys piec sastateituojis Edeitis Husaris īskotu. “300 dzīsmēs ir raudzeits retrospektivi apsavērt iz latgalīšu dzīsmem garu godu laikā, nu vys tik tuos ir taidys, kas maņ pošai voi nu cīši pateik, voi ruodīs pamaneišonys vārtys, naparostys voi interesantys deļ pamesšonys i iz cytu paaudžu.”\nVarom atrast dzīsmis gon ar obeju latgalīšu Fraņču –Fraņča Trasuna i Fraņča Kempa vuordim, gon ar Benediktis Barkanis dzejūleiti. Vys gruomotā ir pat Stinga, Boba Dilana i myusu dīnu krīvu grupys “Bi-2” dzīšmu tulkuojumi.\nRunojūt par tautysdzīsmem, juopīzeist, ka tradicionaluo muzyka, ruodīs, latgalīšim ir cīši nūzeimeiga. Tys tai varātu byut jau izsenis vairuoku īmesļu deļ. Vysa pyrma, latgalīts godu symtim ilgi ir bejs konservativs – 19. g.s. suokumā i vydā vīns latgalīts stypri naatsaškiere nu cytu: dzymtbyušona diktēja pīdereibu nūteiktam zemis plečeišam, vīnaidu nūsadorbuošonu ar lauksaimisteibu i apmāram leidzeigu dzeivis leimini. Reši kurs tyka tuoļuok par sova tāva sātu. Dzymtbyušonys atceļšona 1861.g. attaiseja bucai spuņdi vaļā, tok na ilgi – 1865. g.tyka īvīsts Drukys aizlīgums. Latgolys latvīšu volūda dzeivuoja mutvuordu folklorā i muotis školā pi rateņa. 20. g.s. suokumā, kod daudzi latgalīši izguoja vīnsātuos, emigrēja iz Sibiri voi devēs burlakūs iz puornūvodim i Pīterpili, latgaliskuo dzīsme jūs vīnuoja ar zudušū. Kuram datryuka rūseiguos sādžys, kuram – dzymtuos vītys i nūvoda. Latgaliski melanholiskuo tūņkuorta ir izguojuse cauri vysam 20. g.s., i kotrys jau izdzīd sovu suopi par aizguojušū laiku, viesturi, radinīkim, dzymtom. Varbyut taišni deļ tuo “Munā dzīšmu gruomotā” 105 aba vīna trešdaļavysu dzīšmu ir tautysdzīsmis, rūtalis, daņči.\nTaipat myusu dzīšmu pyurā atrūnomys ari dzīsmis ar literatu tekstim –folklorizejušuos dzīsmis.\nJuopīzeist, ka bīži viņ dzejnīku saraksteitī teksti suoc dzeivuot nu autora naatkareigu dzeivi, i nimoz naaizadūmojam, ka popularuo dzīsme suokumā ir bejs dzejūļs. Vysspylgtuok tys drūsai viņ ir ar Pītera Jurceņa “Vuolyudzeiti” i Annys Rancānis “Skaidrū volūdu” – obejis dzīsmis zyna kotrys latgalīts, tok na kotrys zyna autoru. Interesanti ir ar Juoņa Klīdzieja saraksteitū dzejūli “Brūnacīte”, kas melodiski latgalīšu vydā suocs dzeivuot viņ tod, kod tys ir tics puortulkuots latgaliski i nūkristeits par “Bryunaceiti”. Bet kotram dzejūļam sovs liktiņs. “Munā dzīšmu gruomotā” apkūpuotys ap 60 dzīšmu, kū sarakstejuši apmāram 20 dažaidu laiku latgalīšu literatu. Vysboguoteiguok izmontuoti Ontona Slišāna dzejis vuordi – gruomotā īkļautys 17 dzīsmis. Varbyut ite nu svora tys, ka gruomotys sastateituoja īt nu Zīmeļlatgolys, varbyut pi vainis Ontona bogoteigais literarūs tekstu montuojums i tys, ka Ontons dzeivoj sovūs bārnūs i mozbārnūs. Interesanti ir Raibuo i Valentna Lukaševiča dzīšmu teksti.\nVēļ vīnā lelā daļā dzīšmuskaņ ari pošu muziku teksti. Apmāram pusi nu “Muna dzīšmu gruomota” daīmamūs dzīšmu tekstu ir sarakstejuši poši latgalīšu muzykanti i muziki. Vysbogotuokais itamā sarokstā ir “Dabasu durovu” liders – Arņs Slobožanins. Jam sekoj grupys “Bez PVN” muzikis Kristaps Rasims i sovulaik tik popularuos grupys “Latgales dāmu pops” dalineica Anita Bērziņa. Atškireibā nu tautysdzīšmu, kur sovys dzymtuos vītys idealizaceja, latgalīšu mentalitatis poetiziešona i tīksme piec zudušuos zalta paguojeibys ir tipiska i dīzgon saprūtama dažaidu viesturis peripeteju deļ, latgalīšu daiļradē tei dreižuok ir klivuse par klišeju, kas cikliski atsakuortoj, suocūt ar “Drukys aizlīgumu” i beidzūt ar laiku piec Atmūdys.\n“Muna dzīšmu gruomota” ir myusu dīnu līceiba par tū, kas skaņ i kai skaņ latgalīšu kulturā. Nūslāgumā gribīs pavaicuot, deļkuo latgalīšu muziki par vysom vareitem laužās radeit dzīšmu tekstus, ja ir vasala aile dzejnīku, kas tū izdareitu daudz kvalitativuok i profesionaluok? Dzejis ritmys nasaveidoj viņ piec atskaņu panteņu beiguos. Ir vasala viertine ari cytu muokslinīcyskūs pajiemīņu, kai dabuot volūdys i tekstu lobskaneigumu, suocūt nu enklizem i beidzūt ar aliteracejom. Juopatur pruotā, ka mīlesteiba, ilgys i dzimtine ir tī motivi, kas pasauļaliteraturā skaņ godu tyukstūšom ilgi, i vystycamuok jau pyrma vairuoku symtui desmišu godukaids vīnu voi ūtru suopi jau ir izlics iz papeira.\nSkaitit gruomotys, vaicojit i atrūnit.


Msze Święte (7343)\nMsze Święte w Niedziele i Święta (2450)\nMsze Święte w dni powszednie (3660)\nMsze Święte trydenckie (10)\nŚwięte Sakramenty Pokuty (192)\nSpotkania modlitewne (28)\nDla młodzieży (278)\nDla wszystkich (2720)\nDla rodzin (227)\nDla kobiet (265)\nDla małżeństw (239)\nDla aktywnych zawodowo (50)\nDla Polonii (169)\n29 maja 2020 o 8:00.\n29 maja 2020 o 11:00.\n30 maja 2020 o 8:00.\n30 maja 2020 o 9:00.\n30 maja 2020 o 11:00.\n30 maja 2020 o 15:00.


6. A. 735. T e i c ē j a 76 g. v e c a Ī v a S t a l e i d z ā n e A t a š i e n ē. L a t v j u k u l t ū r a s k r ā j u m s.\nDzeivuoja divi bruoļi: vīns beja boguots un ūtrs nabogs. Sadūmuoja boguotais bruols precēt sovu dālu, par kuŗa kristāvu beja naboga bruoļs. Boguotais bruoļs sataisīja kuozas, bet napīaicinuoja naboga bruoļa. Naboga bruoļs sadūmuoja bez prasīšonas īt uz kuozom. Saslaucīja nabogs kaidā klēts orūdā pādējūs myltus, izcepja pluocini un aizguoja uz kuozom. Boguotams bruoļs īraudzēja nabogu, pagiva juo pluocini, izsvīdja pa durovom un nūsoka: "Ej uz elni!"\nNabogs prosa: "Kur tad ir elne?"\n"Tur meža molā, kur tei guntiņa kurinuojas," atbildēja boguotais bruoļs.\nNabags pajēmja pluocini, palyka zam pazuses un īt uz tū guntiņu meža molā. Nabogs pīguoja pi guntiņas un redz, ka tur taidā kai okā guņs kurinuojas, bet pi okas stuov četri puiši ar astem un maisa okā ar sokumim. Nabogs pīguoja kluot pi maisītuoju un prosa: "Vai ite ir elne?"!\n"Jā, te ir elne," atbildēja maisītuoji.\nNabags, nikuo nadūmuodams, krita ar vysu pluocini elnē. Maisītuoji giva ar sokumu un izsvīdja jū molā un reizē ar jū izsvīdja vysas dvēseles, kuras tur beja, jo juos pīsakēta pi naboga. Nabogs cēļās kuojuos un īt ar vysu ploucini uz sātu. Ceļā jis satyka vīnu vecīti, kas pīguojis kluot pi naboga, soka: "Pārdūd man ituos vuškiņas!"\nNabogs niredzēja nikaidu vuškiņu, juo īdams naatsavēŗa atpakaļ. Izdzierdis vecīša vuordus, nabogs atsavēŗa atpakaļ un redz, ka pēc juo, īt pakaļ pulks vuškiņu. Tuos beja ar jū reizē izsvīstuos nu elnes dvēseles. Tad nabogs soka vecīšam: "Pierc, jo gribi!"\n"Cik tev vajag par juom?" prosa vecīts.\n"Es pats par juom namoksuoju, nu tevis ari nagribu jemt moksas. Cik īdūsi, tik i labi," atbildēja nabogs.\nVecīts pajēmja vuškiņas un soka nabogam: "Tagad ej uz sātu un tymā orūdā, kurā slaucīji myltus dēļ pluociņa, atrassi moksu!"\n"Paldīs!" pasacīja nabogs un aizguoja uz sātu, bet vecīts ar vuškiņom aizguoja sovu ceļu.\nAtguoja nabogs uz sātu, īguoja klētī un redz, ka tys orūds, kurā jis slaucīja myltus dēļ pluociņa kuozom, pylns ar zaltu. Nabogs gribēja izzynuot, cik tur zalta ir, izmērīt, bet jam puspyura nabeja un jis aizsyutīja sovu dālu uz boguotū bruoli pēc puspyra. Atīt naboga dāls uz boguotū bruoli un prosa puspyura.\n"Kū tad tāvs mērēs?" prosa boguotais bruoļs.\n"Tāvs naudu mērēs!" atbildēja dēliņš.\nBoguotais bruoļs pasasmēja un īdevja puspyuru. Naboga dāls atnesja puspyuru un nabogs suoka mērīt. Kad baidzja mērīt, nabogs pajēmja un pīapraudja zalta gobolu aiz paspyura streipom un nūsyutīja sovu dālu aiznest boguotajam bruoļam puspyuru.\nBoguotais bruoļs tagad redzēja, ka nabogs ir naudu mērējis, un guoja uz jū prasītu, kur jis tik daudz naudas jēmja. Nabogs vysu izstuostīja nu gola leidz golam, kai jis tyka pi naudas. Boguotais bruoļs dūmoj: "Jo jau nabogs ar vīnu pluocini dabuoja tik daudz naudas, tad es varu aiznest uz elni vēļ lobuokus gastinčus !"\nAtīt boguotais bruoļs uz sātu un soka sovai sīvai: "Tyuleņ pīcept peiragu, izcept ari vinu peili un syvānu!"\nSīva izcepja un boguotais bruoļs palicis vysu zam pazuses, aizguoja uz elni. Pīguojis pi elnes, jis krita īškā, bet juo nikas naizvylka uorā, vēļ valni dziļuok pagryudja ar sokumim un tai boguotais bruoļs vēi šūdīn capas elnē ar vysim sovim gastiņčim, bet nabogs dzeivoj laimīgi.


“Volūdys vaicuojums”. 9. i 10. raidejums - lakuga.lv\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2013. goda juņa numera.\nDeveitais raidejums (partikulys)\nIr daguojs laiks parunuot par partikulom.\nMes, latgalīši, asam vysā emocionali ļauds. Tys ir rakstureigs i pīdareigs myusu mentalitatei kai cymds rūkai. Tod pats par sevi ari palīk skaidrys, ka myusu volūdai ir juobyut boguotai ar partikulom i izsauksmis vuordim.\nLatgalīšu volūdā runys niansiešonai plaši izmontoj gon vīnkuoršuos partikulys, gon partikulu kūpys.\nVīnkuoršuos partikulys veidoj vīns vuords, pīm., vys, koč, kab, vēļ, i, pat, to, tok, nui, kazy(n), nazy(n). Par pīmāru: Vys jau jis atsagrīzs; koč kod to tu atīsi; kab tik ar munim meilajim tys nanūtyktu; vēļ jau nav vokors atguojs; i nadūmoj, i naguodoj, te tu tuo naatrassi; pat duorzā juo nav; to tu maņ tai i napastuosteisi; tok najiemu es itūs gruomotu; nui, es apsūleju i tū izdareišu; kazyn kod tys byus.\nPartikulu kūpu veidoj divi voi vairuoki vuordi: pīm., nu i ‘nu un’, koč i ‘kaut arī’, lai i ‘lai arī’, kai i ‘kā arī’. Par pīmāru: Nu i navajag, nu i nastuosti, nasalyugšu; koč i nav jis muns dāls, sova paleiga es jam naatsaceišu; lai i nav itys pats šmukuokais puiškins klasē, a maņ jis pateik; kai i jau naseņ saceju, es nu tuo naatsakuopšu.\nPiec nūzeimis partikulys var īdaleit niansātuojuos i modalajuos.\nNiansātuojis partikulys izsoka īrūbežuojumu, nanūteikteibu, pastyprynuojumu, pavuojinuojumu i t.t. Par pīmāru: partikula viņ – Viņ jū es mīļuoju, viņ jam es ticieju; partikula vysleidza ‘tik un tā’ – Vysleidza es juo napamesšu; partikula tok – Tu tok na mozs bārns; partikula koč – Tymss, koč acī dur; partikula viņ – Jius viņ tī lobī;\nModaluos partikulys izsoka apgolvuojumu, nūlīgumu, vieliejumu i t.t. Par pīmāru: partikula nui ‘jā’ izsoka apgolvuojumu: Nui, es par juo sasnāgumim cīši prīcojūs; partikula najau, anajau izsoka nūlīgumu: Anajau to es jam tū pastuosteju, i najau itei meitine beja atguojuse.\nPartikula kab izsoka vieliejumu: Kab koč leits naleitu!\nĪvāruosim, ka saleidzynuojumam izmontoj partikulys: kai, nakai, tai kai. Par pīmāru: Lobuok dreižuok iz sātu brauksim nakai taidā trokā ceļuojumā laissimēs.\nI maņ ir daguojs laiks īt prūjom voi paceli – kai kuram lobuok pateik, tai i saceisim. Ar tū itys “Volūdys vaicuojums” ir izskaniejs. Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!\nDasmytais raidejums (saikli)\nŠudiņ myusu sarunys temats ir saikli, tys ir, vuordeni, ar kuru paleidzeibu mes sasaistom teikumus.\nIzškir vīnkuoršūs i salyktūs saikļus.\nVīnkuoršūs, saprūtama līta, veidoj vīns vuords: i, a, voi, kab, to, koč, cikom, koleidz i t.t. Par pīmāru: Natici nivīnam, cikom nabyusi redziejuse ar sovys acs; vajag īt, cikom vēļ gaišs.\nSalyktī saikli sastuov nu divu voi vairuok vuordu: deļtuo, partū ‘tāpēc’, deļtuo ka, parkū ‘kāpēc’, aizkuo ‘kādēļ’, pa kam ‘pēc kā’. Par pīmāru: Pa kam var pazeit avīkšu kryumu?\nPi salyktūs saikļu pīdar ari divkuoršī saikli: na tik – a i, na viņ – a i, kai – tai, kū – tū, jo – jo, ni – ni. Par pīmāru: Ni ieds, ni dziers aizskrēja iz školu.\nIvāruosim, ka saikli lai lītoj vairuokuos nūzeimēs, izsokūt pamudynuojumu, atļuovi, vieliejumu i tam leidzeigi. Reizem tū aizstuoj ar saikli kab – seviški nūlīguma teikumūs. Par pīmāru: Es saceju, kab juo te vaira nabyutu voi kai tautys dzīsmeitē soka: Globojīs, myus muoseņa, kab tautenis nadabuotu.\nAri saikļu sakarā pasaceņssim atguoduot, ka vajag lītuot saikļus deļtuo, partū, a na puorlyktū tuopēc ‘tāpēc’. Par pīmāru: Beja cīši daudz darbeņa, deļtuo ka paleidzātuoja naatbrauce voi, pīm., Reit byus skaidrys laiks, partū ka saule sorkona nūrītēja.\nTaipat saceisim ari deļtuo ka, parkū, na kuopēc ‘kāpēc’. Par pīmāru: Tāvs jūs gaideja vysod, deļtuo ka mīļuoja sovus bārnus. I tys beja pats golvonais, parkū bārni juo naaizmiersa.\nAr tū myusu šudiņdīnys “Volūdys vaicuojums” ir izskaniejs. Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!


Kuorsovys pusē nūtiks nakts sieņuošonys festivals - lakuga.lv\nTemys: Ejom bakuot!, Nakts sieņuošonys festivals, Numernes valnis, Pūga, Roksts\nItuo goda 8. septembrī Kuorsovys nūvoda dobys parkā “Numernes valnis” nūtiks, īspiejams, pādejais nakts sieņuošonys festivals “Ejom bakuot!”. Septeņu godu garumā bīdreiba “Kārsavas novada jauniešu centrs “Pūga”” sadarbeibā ar Kuorsovys nūvoda pošvaļdeibu, Dobys aizsardzeibys puorvaļdi i A/S “Latvijas valsts meži” ir organiziejuse vīneigū nakts sieņuošonys pasuokumu Latgolā. Tys kotru godu ir pulcynuojs vaira nakai 100 dobys mīļuotuojus i azartiskus sieņuotuojus .\nNūsacejumi dalinīkim palīk namaineigi – atrast vēļ divus sieņu paziniejus, ar kū kūpā dūtīs pīdzeivuojumā, pagiut leidza nazeišus, gaismekļus i skalinis, kur salikt brangū lūmu. Ari apgierbs i apovi, kas pīmaklāti atbylstūši laika apstuoklim, paleidzēs justīs energiski vysu festivala laiku.\nTradicionali sieņuotuoju lūms tiks vārtāts vairuokuos nominacejuos, kurom tiks pasnāgtys pīminis bolvys, bet zupa, kas gataveita meža vydā, byus eipaši suoteigs nūslāgums sieņu medeibom. Piec apbolvuošonys byus muzikals vokors pi gunkura kūpā ar muziki Arni Slobožaninu.\nKomandu registraceja nūtiks leidz plkst, 21.00. Tikšonuos vītys GPS koordinatis 56.846549, 27.4798143, karti var atrast ite.\nVaira informacejis pa telefonu 28343926 (Jurs Vuorkaļs).


Školuotuoji “Vosoruošonā” giun īdvasmu i spāku jaunajam vuiceibu godam - lakuga.lv\nTemys: Rogovka, Roksts, Vineta Vilcāne, Vosoruošona\nJau vairuokus godus školuotuoji nu Latgolys i ari cytu nūvodu školu, kai ari latgalīšu kulturys entuziasti, sasateik “Vosoruošonā”. Kursūs Rēzeknis nūvoda Rogovkā nu 30. juļa leidz 3. augusta dalinīki doluos sovā pīredzē latgaliskuo īdzeivynuošonā vuiceibu procesā, giust jaunys atzinis i nūdereigu informaceju nūdarbeibuos, kai ari smeļās īdvasmu i spāku jaunajam vuiceibu godam. Itūgod kursu golvonuo tema ir kompetenču pīeja nūvodvuiceibā.\n“Vosoruošona” itūgod puļciejuse ap 23 dalinīku, tūs vydā ir gon Latgolys, gon Reigys školu pedagogi, ari latgaliskuos kulturys interesenti. “Šūgod pīsadola ļūti daudz jaunu vosoruotuoju, ir školuotuoji, kas brauc vairuokus godus. Ostoni dalinīki itymūs kursūs ir pyrmū reizi, pīsadola ari treis školuotuojis nu Reigys, kas ir gotovys sovim audzieknim stuosteit par Latgolu i ari pieteit Reigys apleicīni, kurymā atsarūn jūs školys,” stuosta kursu organizatore, Nautrānu vydsškolys školuotuoja Veronika Dundure.\nReigys Hanzys vydškolys angļu volūdys školuotuoju Jelenu Jakovlevu atbraukt iz “Vosoruošonu” pamudynuojušs kolegys lobuos atsauksmis par kursim i ari vēlme vaira īpazeit Latgolu. Kai atzeist Jeļena, pyrmajā dīnā bejs gryuši saprast latgaliski saceitū, bet nuokušajā jau bejs vīgluok i izadevs pat īsadzilinuot latgalīšu rokstu volūdys gramatikā. Sarunā Jeļena Jakovļeva uzsver: “Es uzskotu, ka latgalīšu volūda ir pylntīseiga volūda, i par tū ir juosaceina. Školā latgalīšu volūdu byutu juovuica kai atsevišku prīkšmatu.” Školuotuoja atzeist, ka ar Reigys kolegom eisti nasaīt runuot par latgalīšu volūdys vaicuojumim: “Tei ari ir problema, ka par itim vaicuojumim narunoj, voi nu nūsarūbežoj, voi nagryb par ti īgrimt diskusejuos, voi ir vīnolga.”\nŠūgod kursu programa ir interesantuoka i pīsuotynuotuoka kai cytus godus, soka poši vosoruotuoji. Kursu programā lels uzvors lykts iz kompeteņču pīeju, ari iz nūvodvuiceibu, kai tū vuiceit i kai izmontuot asūšūs vuiceibu leidzekļus. Tics runuots par latgalīšu rokstu volūdys vaicuojumim i tuos vuiceišonu, īpazeiti asūšī vuiceibu leidzekli i latgalīšu literatura, runuots ari par folklorys materialu izmontuošonu vuiceibu procesā i vuiceibu metodiku. “Vosoruošona” dūd īspieju školuotuojim daleitīs sovā pīredzē, satikt latgalistikys pietnīkus, diskutēt par aktualim vaicuojumim, vīnlaikus ari atsapyust i smeļtīs energeju jaunajam vuiceibu godam.\nIz vaicuojumu, kas motivej organizēt “Vosoruošonu”, Veronika Dundure atsoka: “Tei laikam ir muna dzeive, daudzi kolegys soka, met tu molā tū vysu, vīnu vosoru atsapyut! Bet tys ir interesanti, tei ir īspieja sasatikt ar lobim cylvākim. Vosoruotuoji poši soka, ka pīsasmeļ spāku vysam nuokušajam vuiceibu godam”. Organizatori cer, ka nuokūtnē izadūs pīsaisteit ari vaira jaunuokuos paaudzis školuotuoju, kas varātu turpynuot ari kursu organiziešonu. Taipoš byutu napīcīšamys ari nūmetnis i seminari bārnim i jaunīšim, kurymūs apgiut latgalīšu volūdu i vaira izzynuot sova nūvoda viesturi i kulturu.


Raksts publicēts: 2021.08.30. 09:05:10\n1.2592389583588 58(0) - 0.99714374542236 2021.09.27. 10:32 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=52333 ip: 172.69.62.69 usememcache: 1


Teatrals eksperiments par sīvītis mekliešonu - lakuga.lv\nTemys: Anna Rancāne, Māra Zaļaiskalns, Rēzeknis Muokslys noms, Rēzeknis Tautys teatris, Storptautyskuo teatra dīna\nRoksta autors: lakuga.lv\n27. martā, Starptautyskajā teatra dīnā, 18.00 stuņdēs Rēzeknis Tautys teatris Rēzeknis Muokslys nomā (18. novembra īlā 26) pīduovoj pasavērt, kai suocās izruode. Itūreiz skateituojim byus īspieja dzierdēt Annys Rancānis jaunuokuos lugys “Cherchez la Femme! Meklējiet sievieti!” lasejumu kūpā ar Rēzeknis Tautys teatri. Vokora turpynuojumā – sarunys par lugu i dzeivi. Īeja – breiva, dasasaceišona da 26. marta: 64622066 (Rēzeknis KN).\nVaira par itū nūtikšonu stuosta Rēzeknis Tautys teatra režisore Māra Zaļaiskalns: “Datums nav najaušs, mes gribējom īzeimēt Storptautyskū teatra dīnu, tei mums ir svātku dīna. Latvejā padūmu laikā tys beja cīš aktivs pasuokums ar guojīnim, pat trupu saceņseibom, jū atzeimuoja vysi profesionalī teatri, mums ari vysod bejuši sovi pasuokumi – leluoki voi mozuoki. Laiki ir puorsamejuši, bet itei dīna mums taipat ir eipaša.\nPyrmū reizi tiks laseits niule pīraksteits dorbs – Annys Rancānis “Meklējiet sievieti!”. Lasejums nūtiks naformalā, eksperimentalā veidā – Rēzeknis Tautys teatra akteri laseis pa lūmom, bet jai nasagataveiti. Teatra pamatlykumūs izruodi veidoj svātuo treisvīneiba – dramaturgs, skateituojs, akters. Annai tys ari ir nūtykums. Lai nūteik ituos sarunys, varbyut rassīs vēļ jauni Latgolys dramaturgi voi kluseibā rokstūšī pīduovuos mums sovus dorbus. Bet mes gribējom ari apzynuot, kaidi skateituoji atīs, partū mes prasejom dasasaceit. Gribīs atmūdynuot Rēzeknis skateituoju. Lai naīt vīnkuorši iz gotovu izruodi – izklaidejit mani, bet lai jis pats palīk par leidzautoru. Ka ir juopazvona, tei ir ari uzadrūsynuošona – pazvaneit i nūsaukt sovu vuordu. Tys varātu byut interesanti ari piec tam, kod luga tiks īstudāta iz skotivis, taišni pasavērt, kai nu ituo literaruo materiala veidojās i atsateista izruode. Varbyut tys varātu turpynuotīs ar atkluotim mieginuojumim.\nGribējuos reizē atdzeivynuot ari Rēzeknis Muokslys nomu. Te ir savuokts i izkuortuots vierteigs montuojums, žāļ, ka itamā breineigajā vītā nikas bīži nanūteik. Byutu labi, ka reizi mienesī te ari koč kas nūtyktu.”


Einigkeit und Recht und Freiheit? Kein Stück! · Direkte Aktion\nVon: Teodor Webin - 5. Februar 2015 27. Mai 2017


Raksts publicēts: 2020.03.24. 15:24:11\n0.67366194725037 102(0) - 0.43551707267761 2020.04.10. 01:53 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=83&act=10&date=1585000800&art=48673 ip: 172.69.63.58 usememcache: 1


Cannadocs - MLK Dr | Florida Dispensaries\nCannadocs – MLK Dr\nCannadocs – MLK Dr located at 1931 Martin Luther King Jr Dr – Panama City, FL 32405, is helping Florida patients get certified for medical marijuana. This allows a person with a qualifying medical condition access to THC and CBD for treatment from state licensed medical marijuana treatment centers, dispensaries.\nSurterra – Panama City 0.4mi\nLiberty Health – Panama City 1.6mi\nFluent – Panama City 3.5mi


Latgolys kulturys programā 2021 apstyprynuoti treis LgSC projekti – Bīdreiba "LgSC"\nNūsaslēdzs Latvejis vaļsts mežu i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys 2021. goda projektu konkurss i 30. aprelī tyka paziņuoti atbaļsteitī projekti, kuru vydā ari treis bīdreibys “LgSC” projekti.\nBīdreiba “LgSC” Latgolys kulturys programā 2021. godā beja īsnēguse pīcus latgaliskuos kulturys projektus. Programys atbolstu sajēme i 2021. godā tiks eistynuoti itaidi projekti:\nIlzis Spergys dzejis kruojums “Rudiņa bolsi”. Projekta mierkis ir veicynuot kvalitativys i jaunys literaturys latgaliski izdūšonu. Ilze ir vīna nu spieceiguokūs myusdīnu latgalīšu literatu. “Rudiņa bolsi” byus pyrmais Ilzis Spergys dzejis kruojums, tymā tiks apkūpuoti vaira nikai desmit godu laikā saraksteitī dzejūli pīaugušajim. Dzejis kruojumu paradzāts izdūt 500 eksemplaru tiražā, kruojuma redaktore byus literate Anna Rancāne. Sajimtais finansiejums 2500 €, projekta vadeituoja Kristīne Pokratniece.\nGruomotys “Līvānu novads tradīcijās, dziesmās un stāstos” izdūšona. Izdavuma mierkis ir Leivuona apleicīnis tradicionaluos kulturys montuojuma apkūpuošona i mutvuordu folklorys montuojuma izceļšona. Gruomotys sastateituojs – Mairis Iesalnieks, redaktore Ilze Sperga. Sajimtais finansiejums 4000 €, projekta vadeituojs Mairis Iesalnieks.\nMobiluos lītuotnis latgalīšu volūdys apgivei izstruode. Projekta mierkis ir veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdu, tuos nūzeimi Latgolys kulturvidē i veicynuot latgalīšu rokstu volūdys raksteitprasmis leimiņa pīaugumu. Izgleitojūši izklaidejūšuo lītuotnē byus daīmama Android operātuojsistemā. Sajimtais finansiejums 4000 €, projekta vadeituoja Vineta Vilcāne.\nAtbolstu projektu konkursā nasajēme nivīns nu obeju projektu, kas beja paradzāti latgalīšu kulturys ziņu portala lakuga.lv darbeibys atteisteišonai i paplašynuošonai.\nItūgod projektu konkursā tyka īsnēgti 142 projekti ar kūpejū pīprasejumu 525 tyukstūšu eiro apmārā, bet atbolstu konkursā sajēmuse taišni puse – 71 projekts 155 tyukstūšu eiro apmārā. Projektus Latgolys kulturys programā itūgod izviertieja komiseja sešu cylvāku sastuovā – treis eksperti nu Latgolys regiona, diveji Vaļsts kulturkapitala fonda puorstuovi i vīns puorstuovs nu Zemkūpeibys ministrejis. Vaira informacejis par Latgolys kulturys programys 2021 rezultatim ITE.


Deutsche Frauen, deutsche Treue, / Deutscher Wein und deutscher Sang / Sollen in der Welt behalten / Ihren alten, schönen Klang, / Uns zu edler Tat begeistern / Unser ganzes Leben lang / Deutsche Frauen, deutsche Treue, / Deutscher Wein und deutscher Sang!\nEinigkeit und Recht und Freiheit / Für das deutsche Vaterland! / Danach laßt uns alle streben / Brüderlich mit Herz und Hand! / Einigkeit und Recht und Freiheit / Sind des Glückes Unterpfand: / Blüh im Glanze dieses Glückes, / Blühe, deutsches Vaterland!\nMelodie von Haydn\nBereits sechs Tage später, am 1. September 1841, wurde Hoffmanns Gedicht von dem Hamburger Verleger Campen als Einblattdruck veröffentlicht mit der Melodie von Joseph Haydn, die dieser 1796 zur Hymne “Gott erhalte Franz, den Kaiser (für Kaiser Franz II.) komponiert hatte. Schon in den Jahren vor der Märzrevolution von 1848 viel gesungen, erklang das Deutschlandlied öffentlich bei der Inbesitznahme der im Tausch gegen Sansibar erworbenen Insel Helgoland durch das Deutsche Reich am 10. August 1890.\nLondoner Bayern-München-Fan setzte 50.000 € auf Bundesliga-Sieg der Bayern\nAlexandrow, Alexander Wassiljewitsch\nErkel, Ferenc (Franz)\nFrankreich (30. 7. 1792)\nUSA (15. 8. 1969)


Latgolys cīmatu stuosti: Rūžupe - lakuga.lv\nTemys: Dautkom TV, Latgolys cīmatu stuosti, raidejums, Rūžupe\nTrešais “Latgales ciematu stāsti: nezināmais par zināmo” raidejums ir veļteits Rūžupei.\nRaidejuma veiduotuoji teikās ar nūvodpietnīku Pīteri Usānu, kurs nu paaudzis paaudzē dzeivoj Pūdusolā. Jis stuosta par vītejom spākavītom, gon izstuosta sovys dzymtys varūneigū i tragiskū viesturi – itamā apleicīnē nacionaluo pretuošonuos kusteiba beja pat da 1957. godam!\nRūžupis Kulturys noma vadeituoja Sanita Pinupe raidejuma veiduotuojus īpazeistynoj ar Rūžupis pogosta nūzeimeiguokajim turisma objektim, pīduovoj sovu vīdūkli par rūžupīšu raksturu i lokalū sovpateibu.\nKuozu muzykanti Ēvalds Gulbinskis i Juoņs Grandāns izstuosta, kas ir eisti kuozu muzykanti, kai aizasuoce Kuozu muzykantu saīts Rūžupē. Raidejuma nūslāgumā tuo veiduotuoji gastej pi biologiskuos lauksaimneicys Bronislavys Zīlis. Jei audzej augļu kūkus i ūguluojus.


Latvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju vadeis Renāte Lazdiņa - lakuga.lv\nLatvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju vadeis Renāte Lazdiņa\nTemys: Lāsma Zute, Latvejis Radeja, LR Latgolys studeja, Renāte Lazdiņa, Roksts\nLatvejis Radejis Latgolys multimedeju studeju Rēzeknē vadeis Renāte Lazdiņa, nu par korespondenti struoduos Lāsma Zute, informej Latvejis Radeja.\nKonkursā iz Latgolys multimedeju studejis darbinīku omotim tyka sajimti seši dasacejumi studejis vadeituoja vītai, kai ari deveni dasacejumi iz korespondenta vītu.\nLazdiņa īprīkš struoduojuse par uorštata žurnalisti laikrokstūs “Diena”, “Lauku Biznesa Laikraksts”, žurnalūs “Māja. Dzīvoklis” i “Apelsīns”, kai uorštata žurnaliste veiduojuse materialus Latvejis Radejis raidejumim “Kolnasāta”, “Kultūras Rondo” i Nūvodu ziņom.\nJei ari bejuse projektu vadeituoja, producente i redaktore dažaidūs medeju projektūs Latgolys regionā – raidejumu cyklam “Pi myusim Latgolā” Latgolys Radejā, radejā “Ef-Ei”, “Divu krastu radio”, radejā “Marija Latvija”.\nParadzāts, ka studeja sovu dorbu suoks juļa suokuos.\nVysupyrma Latgolys studejā radeitī informacejis sižeti par Latgolys aktualitatem tiks īkļauti vysu kanalu ziņu izlaidumūs – Latvejis Radejis 1 ziņu i kulturys raidejumūs, Latvejis Radejis 2 Nūvodu ziņuos, kai ari Latvejis Radejis 3 i Latvejis Radejis 4 reita programuos.\nParadzams, ka rudinī Latgolys studeja suoks pīduovuot ari tīšraidis i pastuoveigi veiduotus diskuseju raidejumus par Latgolys kulturu, intervejis ar redzīņu liderim, kai ari cyta veida saturu.


Re: Baznīca XXI gadsimtā\nData: Catūrtdiņ, 2004 gods maja (lopu) mieneša 27 dīnys 9 stuņdēs 33 mynotūs\nAtsaceišona iz: Re: Baznīca XXI gadsimtā (Janis Meirans)\nite byuisj Reigaa ci kur?\nmanj kai katuuljam, tema ljuuti interesanta\nkaidaa voluuda nutiks runys?\nKonference byus Reigaa, tys ir natuoli nu Goreiguo seminara i sv. Francisks bazneicys, Daugavpiļs īlā 31 , ja kas tymā kuormā var ari jaunys pasis dabuot 3-5 dīnu laikā, pyrmas kaida laika maņ tys beja aktuali :0)\nVolūda, dūmojās, ka byus latvīšu, ja nu veļ kaids dalinīks runuos vuocu, vīneigi var jau gadeitīs, ka muosa Klāra varātu runuot latgalīšu volūdā, bet šaubūs, jū tys pasuocīņs jau nu puoruok sabīdriskā vītā nūtiks i kai labi zynom, nu īprīkšejim pasuocīnim, tod i pats kardinals runoj latvīšu volūdā latgalīšu pasuokumā, tod secynuojumus izveļc pats.\nBaznīca XXI gadsimtā (apsavārta 947 reizis)\nilona (193.178.151.84) -- Trešdiņ, 2004 gods maja (lopu) mieneša 26 dīnys 18 stuņdēs 43 mynotūs\nRe: Baznīca XXI gadsimtā (apsavārta 975 reizis)\nJanis Meirans (mail3.latnet.lv) -- Trešdiņ, 2004 gods maja (lopu) mieneša 26 dīnys 21 stuņdē 40 mynotūs\nRe: Baznīca XXI gadsimtā (apsavārta 971 reizi)\nilona (193.178.151.84) -- Catūrtdiņ, 2004 gods maja (lopu) mieneša 27 dīnys 9 stuņdēs 33 mynotūs\nRe: Baznīca XXI gadsimtā (apsavārta 957 reizis)\nAnsis Ataols Berzins (mail3.latnet.lv) -- Catūrtdiņ, 2004 gods maja (lopu) mieneša 27 dīnys 10 stuņdēs 0 mynotūs\n> > > Vasals ilona, > > > ite byuisj Reigaa ci kur? > > > manj kai katuuljam, tema ljuuti interesanta > > > kaidaa voluuda nutiks runys? > > > Vasals! > Konference byus Reigaa, tys ir natuoli nu Goreiguo seminara i sv. > Francisks bazneicys, Daugavpiļs īlā 31 , ja kas tymā kuormā var > ari jaunys pasis dabuot 3-5 dīnu laikā, pyrmas kaida laika maņ > tys beja aktuali :0) > Volūda, dūmojās, ka byus latvīšu, ja nu veļ kaids dalinīks runuos > vuocu, vīneigi var jau gadeitīs, ka muosa Klāra varātu runuot > latgalīšu volūdā, bet šaubūs, jū tys pasuocīņs jau nu puoruok > sabīdriskā vītā nūtiks i kai labi zynom, nu īprīkšejim > pasuocīnim, tod i pats kardinals runoj latvīšu volūdā latgalīšu > pasuokumā, tod secynuojumus izveļc pats. > ilona


Mallika Morin, 2019. Audekls, eļļa. 51x61 cm\nO.Kazanceva, 2019. Audekls, eļļa. 51x61 cm\n20. gs. vidus. Kartons, eļļa. 40x50 cm


Latvia | Baltic News Network - News from Latvia, Lithuania, Estonia - Page 796\nDue to the economically-active household members' job loss, the proportion of households with remuneration as the main source of subsistence has decreased from 66% in 2008 to 59% in 2009. At the same time, the proportion of households sustaining from social benefits has climbed from 29% to 37%, respectively.\n« First«...102030...794795796797798...810820...»Last »


dzeive kai #puosoka – Naktineica\ndzeive kai #puosoka\npat nazynu, kai tū nūsaukt – puorsteigums, prīca voi gondariejums. kai piec izreveita buļbu teiruma, kod nazuole na aplej ar leitu i daaug atpakaļ, a saulē sakolst i buļbu streipis tik leidzonys, zalis, prīceigys.\ngruomota “Es soku. Tu soki. Puosokys par krīzi” pajēme labi daudz muna 2011. goda laika. tok nav ari kauns par rezultatu. zynu, ka tys ir lobuokais, kū tymā laikā varieju. niu varbyut dareitu cytaiž – tok tei ari ir pīredze.\ngudrī vuicuos nu svešu klaidu, a sovejī – nu sovejūs. tok vysgudruokī – kas vuicuos. a laimeigī – kam ir nu kuo vuiceitīs. partū ka laime ir tod, ka vyss kas nūteik i jam ļauņ nūtikt. i vyss agri voi vieli nūteik iz lobu.\na prīca to taida, ka “Puosokys par krīzi” pajēme tierguošonai gruomotu noms “Valters un Rapa” – pi tam jau nu suoku izdaleja vysim sovim veikalim i na nūgryude nazyn kur pašelē, a nūlyka pošā prīškā. a ūtra prīca – pyrmais davums jau ir iztierguots. īsadūmoj, jau ūtru reizi dūdam tierguošonai jaunu parteju – na tikai Rēzeknis gruomatneicā “Liesma”, a Reigys gruomotu veikalam “Valters un Rapa”! vakar īguoju i īraudzieju, ka otkon stuov pi jaunumu. kai puče. breinuma puče.\natguodynuošu – tei ir gruomota 100% latgalīšu volūdā. ar latgalīšu gruomotom normali itai nav. latgalīšu gruomotys nivīns napierk i natiergoj, a nūgloboj i meklej. jūs nav veikalūs. juos nazkur pyust vasalom tiražom.\nizjāmums ir “Puosokys par krīzi”. i LgSC gruomotu goldi ar padsmit izdevieju gruomotom latgaliski voi par Latgolu vysaidūs pasuokumūs i svātkūs. pošu salaseita kolekceja, kab latgalīšu muzyka i literatura atrostu sova skaitietuoja, klauseituoja, cīneituoja.\neisi sokūt – dzeive kai puosoka. ir i ir. ir šmuki i pa sovam. ir i dasadur.\nvakar izamiercieju ar draugim Cāsu piļsātys stryuklokā, izkuopu Sv. Juoņa bazneicys tūrnī, nūsastuoju syltajā viejā kai fenā, slapņuos drēbis dasakļaun mīsai i saļdej – zamyškā vysa piļsāta ar taidim jumtim i fasadem kai nikur, augšā dabasi kai izzeimāti, saule i viejs. i īsadūmuoju – otkon vīna šaļteņa nu dzeivis, kū atguoduot vysu myužu.\na varbyut deļtuo mes i asam. seiku laimis šaļteņu deļ. kai puosokā.\nPosted on 22/07/2011 Author saprgeCategories DĪNROKSTSTags atminis, ceļš, dzeive, laime, latgaliski, Latveja, literatura, puosokys, vosora\nOne thought on “dzeive kai #puosoka”\n22/07/2011 at 11:54\nsuper! vispār Valters un Rapa man ļoti patīkami pārsteidz, ar vēlmi tirgot gan maztirāžu, gan visai margināla rakstura grāmatas – man atlika tikai e-pastu nosūtīt ar piedāvājumu un aktīva lēdija no sagādes daļas atzvanīja un teica – jā, dodiet mums pa 10 no katras!\nPrevious Previous post: spinatu zapts i boltveins\nNext Next post: par vai pret? referendums Nekurzemē


Grupa “Unknown Artist” izlaiž pyrmū albumu “New Folder” - lakuga.lv\nTemys: albums, dzīsme, latgalīšu muzyka, muzyka, New Folder, Unknown Artist\nGrupa “Unknown Artist” izdavuse debejis albumu ar nūsaukumu “New Folder”. Jaunajā albumā īkļautys 11 dzīsmis, nu kuru 10 izpiļdeitys latgaliski, bet vīna – latvīšu literarajā volūdā.\nGrupa “Unknown Artist” dybynuota 2014. godā, i tuos dalinīki īt nu Vileks aba Viļakys nūvoda. Grupā dorbojās četri puiši – Māris Keišs, Nauris Konovalovs, Arnis Bukšs i Raimonds Logins. Eipašu popularitati grupa dobuoja ar kompoziceju “Točkas dzīsme”, albumā īkļauta tuos remiksa verseja.\nPar pyrmuo albuma izīšonu grupa sovā Facebook.com kontā roksta: “Itymā albumā ir sešu godu garumā kruoti dzeives stuosti, kas ir izstuostieti ar 11 dažaidim trekim dažaidūs stilūs!” Puiši dzīd par sadzeiviskom i sev aktualom temom – par mopedu, bierneibu, pyrmū pasi, laimātovu, braucīni nu Reigys iz sātu i cytu kū.\nDzīšmu autori ir grupys dalinīki poši, dzīsmis “Pa šauru stidzeni” vuordu autors ir Ontons Slišāns i dzīsme sovulaik rodusīs, pasasokūt festivala “Upītes Uobeļduorzs” īrūsmei.


Academy Awards - Izruna\nInvestec - Izruna (angļu)\nNK News - Izruna (angļu)\nHouthi movement - Izruna (angļu)\nSeoul - Izruna (angļu)\nIcelandic language - Izruna (angļu)\nLiu He - Izruna (angļu)\nNational Oil Corporation - Izruna (angļu)\nJoseph Goebbels - Izruna (angļu)\nNazi Germany - Izruna (angļu)\nNgäbe-Buglé Comarca - Izruna (angļu)\nInner Mongolia - Izruna (angļu)\nHohhot - Izruna (angļu)\nAshwini Kumar Chopra - Izruna (angļu)\nLorenza Mazzetti - Izruna (angļu)\nDerek Fowlds - Izruna (angļu)\nModal window - Izruna (angļu)\nInjection - Izruna (angļu)\nNational Archives and Records Administration - Izruna (angļu)\nJill Valentine - Izruna (angļu)\nGrand Central Terminal - Izruna (angļu)\nResident Evil - Izruna (angļu)\nWilliam V, Prince of Orange - Izruna (angļu)\nSienna Guillory - Izruna (angļu)\nCapcom - Izruna (angļu)\nJulia Voth - Izruna (angļu)\n88. Kinoakadēmijas balvas tika pasniegta 2016. gada 28. februārī Dolby teātrī, Losandželosā. Balvu pasniedza Kino mākslas un ...


Izdūts rokstu kruojums “Kārsavas stāsti” - lakuga.lv\nGruomota par Kārsavu\nTemys: gruomota, Kārsavas stāsti, Kuorsova\nIzdūts Kuorsovys nūvoda viesturei veļteits akademiskys rokstu kruojums “Kārsavas stāsti”. Tuo prezentaceja nūtiks 24. novembrī 11 stuņdēs Kuorsovys Kulturys noma vestibilā i 29. novembrī 16 stuņdēs Reigā Latvejis Nacionaluos bibliotekys Latvejis symtgadis informacejis centrā, līcynoj informaceja Kuorsovys nūvoda sātyslopā.\nRokstu kruojums aktualizej vaicuojumu par nūvoda viesturi, kulturys montuojumu i socialū atmiņu. Rokstu kruojumā “Kārsavas stāsti” pyrmū reizi apkūpuoti pietejumi par Kuorsovys nūvoda arheologiskajom vītom, muižu sistemu, dzeļžaceļa viesturi, religiskajom draudzem i 20. godu symta karu nastajom puormaiņom. Kuorsova izaruoda boguota ar sovim kulturys montuojuma objektim, kas sasaglobuojuši leidz myusu dīnu, – bazneicom, muižom, dzeļžaceļa infrastrukturu, ari ar stuostim, tradicejom i viesturi. Pietejumus veikuši sovys jūmys profesionali – arheologs i profesors Jurs Urtāns, viesturneica Tatjana Bogdanoviča, industrialuo montuojuma eksperts Toms Altbergs, viesturis doktore Inese Runce, filologejis doktore Svetlana Pogodina, viesturnīks Aigars Urtāns.\nPietejums ir duovona Kuorosvys nūvoda īdzeivuotuojim i nūvoda viesturis interesentim piļsātys 90 godu jubilejā i Latvejis symtgadē.


Leivuons Archives - lakuga.lv\n11. novembrī tīšsaistē byus pyrmizruode eisfilmai “Stikla pūšanas tradīcija Līvānos”\n11 Novembris 2021\nGolvonais – vīnam ūtru sadzierdēt. Saruna ar Gati Pastaru\nVI Latgolys stuostnīku festivals “Omotu stuosti” veļteits stykla pyutiejim\nAnna Kārkle: mekleju, kai interesantuok dzeivuot, i asu laimeiga\nDāvids Rubens: Kod ceiņā pagaist mierkis\n14 Apreļs 2021\nLatgolys muokslys i amatnīceibys centrā var īsaklauseit Latgolā\n19 Augusts 2020\nLatgolys piļsātu stuosti: Leivuons i Viļāni\nLeivuonā jaunu izstuožu sezonu īsuoks fotoizstuode “Deforma”\nLeivuons – slaiduokuo i soldonuokuo Latgolys velo golvyspiļsāta\nLeivuonā nūtiks muokslys eksperimenti\n26 Juņs 2018\nLeivuonā atkluos muokslineicu apvīneibys “V.I.V.A.” izstuodi\nLeivuonā atkluos gleznuotuoju apvīneibys V.I.V.A. izstuodi “Iemīlējušās Latgalē”\n29 Septembris 2017\nLeivuonā nūtiks labdareibys koncerts\n27 Septembris 2017


stuosti | Naktineica | Page 2\nCategory Archives: stuosti\nJam beja viņ divdesmit treis godi, a jau metēs plyks plešs. Taisneibu sokūt, bez napylnys nedelis divdesmit četri. Motu jam vēļ beja pavysam daudz, tik, ka īsavēre, golvys augšā jī beja daudz pluonuoki i cauri speidēja buola, saulis nikod naredziejuse uoda.\nKoč jam beja tikai divdesmit div, nu labi, divdesmit treis godi, Jurs jau beja pasamaniejs tikt pi bārna, kas pa nedeli dzeivuoja dzeraunē pi juo muotis, a pa sastdīni, svātdīni volkuojuos jam leidza kai cērme, naļuove Līnei pabyut divatā ar sovu puisi voi kur nūbraukt.\nDraugi aicynuoja laivu braucīnī pa Gauju, vys jau šašliks leidza, Martini tī voi vēļ kas smolkuoks. Rimi var nūpierkt vīnreizejuos lītuošonys grilu – ni tī vajag atpakaļ vest, ni kuo. Atsapyustu kai cylvāki. Voi pa garū nedeļu nabeja iztveikts birojā i nu izklaidis radzāts tik vīņ kai kaida skryuve vokorā. Da i tik da kaidu vīnu naktī – reit tok otkon iz dorbu.\nSymtu godu Līnei taida Mareite, Jura jauneibys padiekļa bārns. Nu māslu kastis izvylkta vuts, a niu nasās iz lela, kai dūmuot, jai vīnai Jurs pīdarātu. Līnei naļuove i kluotyn daīt, tiuleņ puišam kliepī, sasks mozais! A Jurs kai aizasviļs – da Mareitis juobrauc, da Mareitis i cytur nikur.\nSauce kolega īsvietēt dzeivūkļa, kū beja pajiems iz kredita, čut ni pošā Reigys centrā, a Mareitei dzimšonys dīna. A tys kolega dreiži kuops iz augšu, jam sūleita nūdalis vadeituoja vīta, jis byutu i par Līni aizlics vuorda. Varbyut dalyktu pi olgys. Tik voi kaidam tī kaida bāda, voi ta tī kaids aizadūmoj! Juram tik pošam sovys delys, a tu tī vari nūspruogt i septenis reizis augšonceļtīs – voi kaidam tī bāda!\nDa i valnam tū Juri, tik nazkas naļaun pajimt capuri i aizīt. Nazkas tur, varbyut īrodums, varbyut baile nu vīntuleibys. Ka īsaļūbiejuse, tuo gon nā. Kur ta tai par reizis īsaļūbeitu. Ar golvu juodūmoj. Jurs lobs cylvāks, pi taida juosatur. A īsaļūbēt – tuo to nā.\nLīne komoj seve, jau cik reižu nūsasūlej, tok vys nasaīt pamest i lapnai aizīt. Īsagruobuse kai nazyn kimā, jei seve lomuoja. Cik lobu cylvāku iz pasauļa, a ite Jurs da Jurs. Dūmuot, cyta nivīna nabyutu. Tik juo eiszinis i e-postus jei nikod nadzēse uorā, koč tī runa byutu tikai par sasatikšonys vītu.\nVarātu nūsašpļaut i braukt vīnai – i pa Gauju, i cytur gostūs. Tok kai pīktdīnis vokors, jei brauc pi Mareitis.\nNaīs tok Līne, nabrauks vīna poša – kū ta ļauds padūmuos. Ka jei navar puiša dabuot, vozojās pa pasauli kai lupota i beiguos paliks uolovuos? Kab ļaudim tai nasaruodeitu, jei gotova pacīst koč desmit Mareišu. A Mareite tik vīna i, paļdis Dīvam, cauru nedeli dzeivoj pi Jura muotis. Godu četru meitine, dreiži īs pīktā godā. Augumā pagara, nu skota šmuka, pagaišim matenim, koč cīši baileiga i nu svešūs bāg. Līne jau varbyut pusgoda braukoj iz Bieržgolu, a bārns vysleidza vēļ raunās aiz babys, kuop tāvam kliepī, a pi Līnis daīt tik jau svātdīnis vokorā, kod juobrauc prūm. Kai tī īļūbeisi taida mežuonāna. Da nuokušuos nedelis otkon vysa aizmiersuse i verās car pīri. Koč peisā i laid.\nBārns Juram beja gadiejīs aiz lelys ļūbesteibys. Meita moš i byutu nikuo, tik galeigi navuiceita. Piec pamatškolys sešu klašu kai palykuse sātā, tai i tuoļuok nabeja tykuse. Nu skota nikuo, tik pruoteņa daudz tī nabeja. Dzeivuoja kai kustūņs pa pasauli – kur ļaudim vosoruos duorzs ravēja, kur pi sīna kasšonys dasapeļnēja, zīmā sēdēja ustobā pi muotis i vērēs pa lūgu iz tukšuo pogolma. Ni jom teļvīzera, ni juos radeju muocēja nūpierkt. Taidi pasauļa neikuli.\nJurīnei suopēja sirds, tuo vysa īdūmojūt, – kai dāla nabeja nūsorguojuse. Tik jei poša apsagiva, ka naba bez juos pošys zinis tys beja nūtics, naba bez juo baksteišonys. Kura ta vēļ dzenēja – aizej, dieleņ, ļaudīs, nasiedi sātā, kod vysi eksameni nūlykti! Gon pa maja, juņa mienesi gona byusi sātā atsasiediejs. Kura to gludynuoja ancuku, kura izpruovēja ceļā. Tok jau bali Bieržgolā nanūtyka cīš kū bīži. Tī ari beja sasaūstiejs ar tū Sūmužu muoseņu. Kurs tī kuru kryumūs vylka, bess jū zyna, tik ar tū pošu beja kai ībaruots. Kai breivs vokors, tai iz mocikleta i prūm. Iz sātu muotei paruodēt atvede tik iz pavasari, ka jau vādars pa prīšku vēlēs i pušu spruoga. I kur pruota zam pošu dzemdeibu pa pasauli krateitīs i vēļ taidā škeistyunē.\nPreceiškys jis. Atsarads precinīks, godu ostoņpadsmit puika, tikkū nu školys izleids, ni omota, ni izgleiteibys. Vēļ pyrmuo kursa augstškolā naveics, a mute kai propesoram. Da i kaida tī ļaudaveņa – nu pūra izleiduse snauška. Pūra tuorps, i tys mudruok ruop kai itei rūku kustynoj, voi ta Jura muote naredzēja – traukus pamiercej, pamiercej iudinī, pakosa ar nogu i tod jau būrzavoj ar dvīli. Kas tī, valna, par saimineicu! Kaida pi dorba, taida i pi dzeivuošonys.\nTai i pasacēja, taišni acīs ībuoze – jei naļūbej apleik garom i pa koktim šustavuot. Škandals beja pa vysu sātu, dāls salasēja drēbis, sasvīde veikšī i aizalaide, aizbryda obeji pa snīgu, montys iz mocikleta sakruovuši. Muote nūrauduoja, nūrauduoja, a kū tī – i gūvs slaucamys, i rukšam ēst juopadūd. Kai pa myglu dorbus darēja. Syvānam teira nakuosta pīna silē īlēja, gūvei pakaišus karklēs īlyka. Tei verās i naād, tod tik Jurīne atsačoknēja, aizarauduoja i sīna nese.\nJura mama beja īnasuse ustobā sausuos drēbis, salūciejuse i salykuse skaudzē. Niu juos obejis ar Līni iz viervu kuore jaunū parteju – Jura kraklys, muotis blūzis, bruņčus, Līnis drēbeitis. Jau lobu laiku jei nabrauce iz sovu sātu, kur varbyut nivīns tolkom i nagaidēja. Tāvam beja jauna saime, sīva tikpat kai Līnis godūs i mozī – godu desmit puika i drupeit jaunuoka meitine. Līne jūs nabeja redziejuse jau mieneši div treis, a sirdī nabeja nikuo.\nJei stuovēja ustobys golā ar slapņū kleitu rūkuos, spraude ar knagim pi viervis i breinuojuos, cik vīnolga jei ir. Laikam jau jei poša ir palykuse lela i pusaudža godu puoristeiba pagaisuse leidz ar Jura satikšonu. Vajadzeigs jei taids tāvs, Līne dūmuoja. Aiz pīnuokuma jei beja dzeivuojuse zam juo jumta.\nNikuo darēt jis nalyka. Nagribēja, kab ļauds runuotu, ka meita kolpyunis vītā, a tū pamuoti, smīklys, Līne dancynuoja piec sova pruota. Taipat tī nabeja ni lelys ļūbesteibys, ni patikšonys. Kura pyrmuo gadējēs piec škieršonuos, piec muotis aizīšonys, tei i beja loba. Laikam jau tāvs nagribēja ruodēt, ka švakuoks par bejušū sīvu i navar atrast jaunu bruņču. Tai i sagruobuoja pyrmū, kas beja guojieja. Da i kaida vaine. Pat bārni jim saguoja.\nMuote ar jaunū veireņu, meilū draudzeņu puorsacēle iz uorzemem. Aizbrauce, ka napalyka ni zeimis. Kai taidys muotis i bejs nabyutu. Sasatrokuoja kai marta mienesī, pagruobe pasi i pīna naudu, prūm beja. Nazkaidys suknis sumkā sasvīde, nazkaidys pamete. Aizskrēja kai iz sovys nalaimis. Tok laikam jau labi dzeivuoja. Nasažāluoja. Vyspuor nikuo narakstēja. Da i kaida tī dzela. Taipat kotram sova dzeive juodzeivoj. Kotram sova laime.\nPa laikam jei Līnei puorskaitēja naudu, iz svātku atsyutēja karteņu i puors riņdeņu, kai jei īt. Tik daudz jei muotei beja nūzeimuojuse, reiklē kruojuos ryugtums, tik Līne naļuove jam tī augt. Voi vysu myužu jei zam muotis bruņču byutu dzeivuojuse. Taipat daītu tei stuņde.\nJura mama beja pavysam cytaida, jei natusa pa koktim, pasacēja vysu acīs, a sovejūs deļ beja gotova izdarēt vysu. Jei nabyutu pamatuse Jura i aizskriejuse pasaulī ar sovu bryutgonu, taipat jei nikod napamess mozuos Mareitis.\nJurīne kuore drēbis i runuoja. Bārns beja aizguojs pi tāva, tī beitīs kuo nabeja. Vys jei sorguojuos mozuos prīškā runuot par vysom tom dzelom, a Līnei pasaceit vajadzēja. Lai zyna. To īsagruobs i piečuok vaiņuos, ka nav zynuojuse. Lobuok aiz laika, nakai par vieli. Jurīnei Līne patyka, kū tī. I pavuiceita, i sirds loba. Varbyut nu bārna i beiduos, a kū tī nu jaunys meitys var gribēt. Poša tik nu bārna godu uorā tykuse. A niu aste dasīta.\nDa kū tī dasīta. Jurīne beja jāmusēs, Jurīne tuo bārna izviļks. Sovs ir sovs, a tikpat kai sovs bārns. Taišni saprateiga meitine. Vysaidu dorbu muok, tik jau ka tuos pacīteibys nav. A kū tī nu bārnāka sagaideisi. Da i vēļ nu taidys grezis izvylta. Breinums, ka vēļ itai. Nā, lai Līne nasabeist. Jurīne tuo bārna dasavēers i izaudzēs. Nav tok nikaidi karu voi revoļuceju godi. Ir i maize, i iztikšona.\nPar mienesi ūtru i dāls atsaroda. Pasajuovēja pogolmā jau čut ni zam pošu Vosorys svātku, dūmuot, ka nikuo i bejs nabyutu. Kūduoks gon beja, mocikletu ar beja nūtārgavuojs, tik ar tū, kas mugurā, atguojs, a vys jau paļdis Dīvam, ka dzeivs i sātā. Pats īkiure pierti, ilgi iz pierts slīkšņa sēdēja, pogolmā naguoja i ar muoti narunuoja. Jei īdeve jaunu kraklu, da i biksis na pa senim kai tiergā pierktys.\nDāls nūsamozguoja, izamauduoja azarā, vys naruneigs aizguoja gulēt i naktī namīreigi grūzējēs. Muote da pusnakšu sēdēja kuknī. Koč puotoru gruomota rūkā, nazynuoja, kū skaitēt, kū nā. Vysu vacūs lupotu veikši sasvīduse gunī, lai izput ar vysom vutim i blusom, jei rauduoja čut ni bolsā. Dīva muote, jei beja gotova iz ceļu da Sarkaņu bazneicys nūruopuot. Nivīnā gruomotā taidu puotoru nabeja, kū jei nabyutu skaitiejuse. Pasorgoj jū, sorgoj, Dīva muote. Sovā žielesteibā paturi.\nNu reita Jurs beja pazuds pyrms saulis lākta, vēļ pyrms pīna mašynys. Gultys drēbeitis akuratnai salyktys skaudzē, pa kuru laiku aizlaids, kas juo zyna. Muote nabeja dzierdiejuse ni sūļu, ni driebu šveiksteišonys. Slauce gūvi, i osorys byra solmūs. Iča vērēs par placu, aizamyudēja, laizēja skustu kai zynuodoma. Kū tu vacu gūvi vuici, poša vuicama. Izvaduse ragaini gonūs, jei skoluoja pīna konys, reita kopeja dzysa iz golda, pa radeju vuovuļuoja nazkaidi veči, a jei nasagribēja nikuo. Lai izput vysa dzeivuošona, ka put vyss.\nJurs sātā pasaruodēja ap pušdīņu laiku. Īguoja ustobā, piļsātā nūskivs golvu plyku kai nu kanclagera voi dīnasts, stuovēja iz kuknis vyds i nazynuoja, kur rūku likt. Muote gaidēja, kas byus, jei sēdēja kai namaneiga, najuta ni rūku, ni kuoju. Dzeivs jis beja atguojs, da juos jis beja atguojs, jis beja pi juos.\nJis atsasāda iz beņčeiša pi plitys kai nazkod mozuos dīnuos i stuostēja. Jurīnei grybātūs voi ar rūku nūglaust, voi kliepī pajimt, a kur tu pi lela puiša leissi. Apsavaiņuos, aizacierss, apkluss – voi pyrmuo reize, ka dāls nu juos gluostu bāga. Jei sēdēja i nazynuoja, kas byus i kas nā. Nikuo jei nazynuoja – ni reita, ni vokora.\nAsūt pīdzymuse meitine, jau marta vydā. Gryuši guojs. Jurs apklusa i, ocu napacieļs, klusēja. Palāka kuknis greida. Nu kū jis sēdēja kai duraks. Mikrieslī nū lūga kryta palāka gaisma.\nLaikam jau sasastaipēja, tuolejū ceļu brīnūt pa izškeidušū snīga putru, Jurīne padūmuoja pi seve, tik nasacēja nikuo. Kam kairynuot tuo, kas paguojs. Nikaida mada maize, svešā sātā par prymaku aizeimūt, nabeja bejuse. Klybuo Brone līka āduoja nagaidēja, kotram pošam maize juopeļnej. Cikom meita piec gryutūs dzemdeibu ar vysu bārnu vuoļuojuos pa gultu i poša, klybū kuoju davylkdama, slaistējēs pa dzerauni, puišam beja juoīt tolkā pi sābru pi molkys vesšonys i klāvā miezšonys – vys kaidu latu atsvīss. Sābrs myurej cepli, Bronis prymaks pi apkvāpušūs ceglu nesšonys. Cytam sābram cyuka syltajā pavasara laikā nūspruoguse i aizgoldā jau ar tuorpim sadāta, pošam nasagrib rūku zīst, Bronis prymakam juoaprūk.\nTik naudys nikod natyka, partū ka Bronei to ols butelis vajag, to torts juonūpierk – unučka že pīdzymuse. Kai tyka nauda kārmynā, tai leluo pierkšonuos. Cikom jau mociklets aizguoja, izlaiduma ancuks i vysa sertifikatu nauda. Tod jau Jurs švaks. Tod var teitīs eļnē. Kam jei taida susātiva vajag – ni tī naudys, ni bagateibys.\nJurs, dzeivuodams tymā vutu pereklī, školā beja puorguojs iz nakluotīni. Pusgoda beja nūsavuiciejs Reigā, a vysu pamete. Ite laime, ka papeiru vysā naizjēme. Da i kaida tī augstškola, pavaicoj, kod beidzamu reizi kaidā lekcejā bejs. Kod jam beja vuicētīs – pi buobys čūksta i vutu preklī.\nLīne siļdēja nūsolušuos rūkys, soltums givuos pi izmierkušuos uodys. Apleik karinēja teiruos drēbis i zuolē pilēja iudiņa lasis. Svežņu driebu i puļvera smuords. Skrīt, skrīt i aizbēgt. Drēbis plivinēja viejā, gryutai cyluojuos. Viejs mudri izraus mitrumu. Kab tik nanūraun nu viervu i nanūnas.\nJei klausējēs, i beja tai jūceigai. Moz jau Jura muote da šam beja kuo saciejuse. Vys pa vuordam, pa pusvuordam Līne beja dazynuojuse, kas i pa kam. Ka kryumu bryute tymā pošā vosorā piec puiša aizīšonys sanykuse i pasalaiduse pavysam. Koč i da tam tī tolka cylvāka nabeja bejs, pret zīmu vaira nabejs i tuo poša – giņdiņs i kauns vysam pasauļam. Nūsadzēre, nūsablūdēja. Da i beiguos laikam nazkaidys nervu voi mīga zuolis ni to dzēre, ni mīsā dyure.\nMareitis muote jau kopūs. Ar propuļšonu propula. Pagaisa kai nabejuse. Nivīns i namanēja, ka par vīnu Dīva dūtu ciļvieceņu guojs mozumā. Kai jau beja īsuokuse brist pūrā, to i labi nasabeidze. Nūgaisa ar gaisšonu.\nJura mama vys pīklusa, ka runuoja par tū. Nagribēja, kab dāls dzierdātu. Da i taipat beja radzams, ka naļūbnai jei par tū runuot. Varbyut i poša vaineiga sasajuta pi tuos nalaimis, koč Līne jai nikod tuo nasaceitu. Kam līku reizi dvēseli kairynuot. Da i vacuo sīvīte nikod napīzeitu, ka tai. Ka jei pi kuo vaineiga. Par daudz augši Jurīne turēja sovys saimis gūdu, kab vainuotu seve pakleidušys sīvītis smiertī. Asūt nūsadzāruse tīpat sovūs ubogu Sūmužūs i nūsalaiduse dybynā kai dzeļža gobols azara iudinī. Kai nabyutu i bejs.\nNabeja jau dīz kaida, a vys cylvāks, Jura muote pyute pi seve. Taipat jau pasaulī dzymdynuota i zam tuos pošys saulis auguse, a iznyka ni par kū. Jei stuovēja pi izkuortūs driebu. Grumbaina mute, skusts. Siermi moti izleiduši nu skusts, mozgs atsaraisiejs. Lyupu kakteņā nazkas bryuns. A ni rūku paceļt, ni skusta sasīt. Vaca, vaca kai vyss pasauļs.\nKai ir, tai juodzeivoj. Jurīne pieški atsačoknēja, nūruove skusu, ar rūku daglaude motus. A viejs tai merkavuoja izjaukt. A slapņuos drēbis gryutai sytuos cyta car cytu. Dalypa i atsalaide. Jurīne pagrīze muti pret vieju, ar dorba pīdzeitim pierstim nūglaude byudus. Nazkaidi moti mutē. Jei apsēja skustu. Juoīt, juoīt pi dorba. Nav laika bandzavuot.\nJei pajēme tukšū bļūdu i guoja iz pogolmu. Suņam ēt juopadūd. Ak jau svežņa iudiņa juoīlej. Pats vosorys laiks. Cyukai buļbys ak jau izvyrušys. Duorzā pi puču nazuolis kai bailis. I kur vysur var izskrīt, kur izskraideit. Vacs palīk vacs. Vys rūku pi dorba napīteik. Nav jau vaira tūs apgrīzīņu kai jauneibā. Līneite atbrauc, kū padora. A svātdīņ iz pušdīņu jau prūjom.\nI kas tei par dzeivi. Vīnā skrīšona. A vys nazkai juosasyt, nazkai juodzeivoj. Dzeive, dzeive, tai i proguojuse tei dzeive. A voi lobuma nabeja.. Beja vysa kuo. Tik ka ogruok vyss nazkai cytaiž beja. Ni taidys dzeršonys, ni nalaimu. Ļauds nazkai laimeiguok dzeivuoja. Nazkai ļūbnuok.\nKai tymā vosorā izasāda iz butylkys, tai i nūsadzēre i nūsanarkuoja da boltūs smiļkšu, Jurīne runuoja tuoļuok, atsasāduse ustobys pakrieslī. Lai tuos buļbys veļ pavyrst. Nūrausi bez laika nu guņs, otkon saskuobs. Koč skuobst i tai. Vosorys laiks.\nJei sēdēja sūpluok Līnei i gluostēja mozū suneiti. Boltuo spaļveņa meiksta glaudēs jei zam rupūs pierstu. Kucalāns laizēja jai rūku. Atsasvīde iz mugurys. Kotra dzeiva radeiba pasauļa ļūbej. Mozs sunalāns, i tys zyna prīcys. Tik cylvāks komoj, komoj seve, cikom zam zemis.\nMeikstys depis, vēļ nav satreitys. Purneņš. Plykuo pavēdere. Mareitis suņs. Lai aug deļ pacekys, lai vuicuos par suni guoduot. Taišni vajadzēja vystu gona. Lai skraida, lai rej i vonogus dzonoj. A to siebrineicai jau divejis vystys nūnese, až škode. Bārnam koč pats lelais draugs. Breinums, ka niu naredz. Nu da, kaids tī suņs, ka tēte sātā. I kur rupucs zyna tāva voi kuo.\nTai i propula cylvāks. Nazkaidys zuolis sev laide. Narkotikys voi kū tī. I kur valna nalaimis dabuoja. Slaistējēs pa Rēziknis tiergu i autoūstu bez zūbu i āmyna. Kab kaidu kapeiku dabuot, guluos apakšā zam kotra apsadzārušuo lūpa. Dyurīņa deļ beja gotova iz vysa. Kai strāšnuo kuce.\nVacuos sīvītis acīs beja rībums i vēļ nazkaida jūceiga jutūne. Kai leidzjiuteiba, žālums, kai taisneigys struopis gaisma. Beiguos naudys i narkotiku deļ beja gotova iz čūksta pa zemi braukt kai beidzamuo kačīne. Cytu reizi Rēziknē dasasyta Jura muotei i rēce nabolsā pa pusīlys – muna veiramuote, muna veiramuote. Labi, ka Jurs beja nūbraucs atpakaļ iz Reigu. Vys koč tam beja mīrs.\nCik reižu pīkauta vylkuos pa šosejis molu – savuoc kur nabejs kaidi spruodzini, izmauc prīškā i pakalē, tod jau palaiž pasauļam par apsmīkli. Nasamozguojuse, aizlītom acim i izdrupušim zūbim. Tai i stuovēja ceļa molā, mašynys bolsuoja. Voi gulēja kur naviņ pakrytuse – iz soltys zemis. Tai i aizguojuse ar pļaušku kaiti jau zam pavasara, eiksts ari beja pagolam. Kū tī var gribēt – i dzēre, i peipēja, i tū gadasti dyure.\nKlybuo Brone atroda pi sātys pakša nūsolušu. Lai kaida, vys muote. I sēdēja, i rauduoja. Vys jau laikam kas aizadyure. Koč i sprosta buoba, poša ar butylkom pa pasauli skrēja. Poša lai kaida, turējēs. Kū jei, buoba, sātys sataiseit varēja. Tai jau ogruok beja štrama meita, tik ka apsalaide. A kas zyna, kai byutu bejs, kab dzeive cytaiž īsagrīzuse.\nTai i pagolam. Jau sasteiviejuse beja. Taišni nazkaidi soltumi beja sprukuši. Bejs vosorys laiks, pasamūstu i dzeivuotu. A kū tī zīmā.\nLabi vys, ka napalyka iz gultys kūpama – mūkys sev i cytim. Kas ta juos tī izkūptu voi kuo. Taiapt propultu, tik poša nūsamūceitu i cytu izmūceitu. Kam jei vajadzeiga beja. Ka jau beigta, muote vys nūrauduoja. A jau par cik dīnu Brone otkon skrēja apleik. Kai nikuo nabyutu bejs. Voi beja voi nabeja pi groba osorys. Kas zyna. Kurs tī vērēs. Jau tai morkotnai. Kai tei dzeive sasagrīž, kai vys nikimā i nikai.\nJurīne beja sasajāmuse i nūbraukuse iz bērem. Jī obi ar dālu, vacuo Brone i vēļ nazkaidi sābru bobuli i dzāruoji beja aprokuši – bez bazneickunga, bez nikuo. Kai nazkaidu suni. Pi kopu izdzēre čarku i pa sātom.\nNu meitys tī nabeja palics nikuo, tod jau kura kotra tierga buoba beja leluoka skaistule i ūde ari lobuok. Daža grobā jei nabeja šmukuoku driebu voi motu. Taidu pošu viņ, kai atroda iz celeņa pi sātys nūsolušu, i aproka. Tī nasukuotī moti zam skusteņa. Tī moti Jurīnei vys kai acīs i ruodīs. Tik kopceņa pa viersu beja apmaukta šmukuoka, cytaiž tys cylvāks beja aizguojs bez nikuo loba. Ni dzeivē tys cylvāks kuo loba beja redziejs, ni smiertī.\nBārnāka Brone naļuove i apsavērt – jei navajags taida tāva, kas nu sātys aizguojs, bārnu mozeņu pamets. Kai guojs, tai lai eims. Jurs prasēja, prasēja, cikom jau muote sajēme aiz rūkys i vede prūm. Nivīna papeira gola tī nabeja, kaidys Juram tīseibys jimt tī kū voi tīsā syudzēt. Da i kam vajadzeigs tys bārns. Kur bejs, tī i propuļs. Dzāruoja sugys tu napuorvuiceisi.\nKod meita beja kai na kai aprokta i bieru šņabs izdzarts, klybuo Brone par sovu unučku vaira nasalyka ni prast. Pasvīde tik kod kū ādamu, a bārns caurom dīnom dzeivuojuos pa greidu kai kačalāns. Ēde nu tūs pošu nūšmukušūs bļūdu kur kači, zeide pierstu, puskulaka mutē ībuozuse, i ūrce nazkū sevī. Ruope pa nateirū greidu iz vādara, plykū čūkstu izsliejuse dabasūs, voi syukoja ogūrča myzu, kū beja atroduse mieslīnī pi plitys voi sūmozgu spaņa.\nAk jau tai i byutu kur īkrytuse voi pagaisuse, tai i daspruogtu kai slyms kačalāns. Nivīns nabyutu nikuo ni zynuojs, ni saciejs. Da i kas iz tū sātu guoja, kam tī kuo beja vajadzeigs. Ka jau nabeja dzeivuotuoji, cytim tī dzelys nabeja.\nTik Bronei iz vosorys vyda palyka cik tī godu, vaļdeiba daškeire vacuma penseju. I taidim ļaudim penseja pīsanuok, voi ta švaka dzeivuošona. Vysu myužu ni besa nav dariejuse, tik ka kolkoza laikūs pa brigadi pasaslaistēja. Ni tī staža, ni kuo. Vaira paienī gulēja kai struoduoja. Kas jau snauška bejuse, pi dorba nadaliksi. Nav breinums, ka propula tei slaistu i ubogu vaļsts.\nPostneica, aiznasuse naudys iz sātu, beja īraudziejuse ituo breinuma. Ka bārnam sakoltuši strypyni nu bikšu kreit, aug kai dzeivs mežuonāns i ņaud čut ni kai kačs. Nūguoja da Jurīnis. Ilgi tolkavuoja – tok vajags tī kū darēt. Koč nūkristēt juonūkrysta, a to nūspruogs nu naiešonys kai nakryškuons. Juram grāks byus. Vys tāvs skaituos. Koč par apsmīkli tys bārns saguojs. Apmuove puisi kai duraku, niu nalaime koklā.\nAss jau drusku paglups tys bārns – ni runoj, ni tolkam acīs verās. Ak jau narkomankai dzims – nikuo loba tī naizaugs, taida poša pasauļa šliuka kai muote i baba. Itaida suga naizneikst. Dzan atlasis kai nazuole. Voi ta nav zynoms, ka i Brone jaunuos dīnuos ar puišim voduojuos. Cikom jau nūkryta nu tuo sīna vazuma pi kolkoza gatara i salauze kuoju. Tod beja mīrs, nazkur tik tuo bārna sagruobuoja jau vacūs godūs.\nTaidys runuošonys Jura muote nacīte, koč i postneicys prūm nadzyna. Vys var izzynuot, kas jaunuoks. Tiksi taidai iz mēlis, vysu myužu bolta naatsamozguosi. Jau tai beja skaidrs, ka Jura kauleni pa pasauli iznosuoti. Da i juo bārns niule vysim dyrsys kosa. Kai dūmuot, ka poši nazkaidi eņgeli voi svātī. Rogona na buoba. Volkojās tik pa pasauli ar sovu avīžu i penseju kuli. Taids omots, taida i saprasšona. Skraida nu sātys iz sātu, pasauļa spletnis nosoj. Pa cylvākam i omots. Cik pa radeju dzierdi, cytur postnīki kai postnīki, a ite nazkaida cīma slūta pasagadiejuse.\nCik meitom kryumu bārni gadējēs, cik puišu pasalaide dzeršonā voi pasakuore, a tuo jau nivīns naredz. Tik ka Žgutim kas, tai vysa dzeraune pliesnej – bagaturim kuoja pasleidiejuse. Kai Žgutim nalaime, tai vyss pasauļs spletničej. Vysim mēle juopatryn.\nDa i kaidi jī vaira bagaturi. Kai kara laikā ustoba nūdaga, tai jauna kuorma i napastatēja, tymā pošā dzedu klietī i elektreibu īvylka, i plitu izmyurēja. Pravda, kliets leluoka kai cytam ustoba. Nu stypru bolku, augstim grīstim. Tik dieļu beja juopīsyt iz grīstu i ar bīzū muolu škierbys juoaiztryn, kab spali ustobā nabiertu.\nKlāvūs kolhozs ītaisēja teļu fermu, pošu vīneigai gūvei tik kliets gols palyka, pa gruovmalim sīnu vajadzēja lasēt, nasteņom iz škiuni nest. Tāva sorta gūvs kai pajēme kolhozā, tai i nūspruodzynuoja tamuos soltojuos zīmuos bez sīna. Ar skujom baruoja gudrinīki, ar egļu skujom gūvs, kas Latvejis laikā izstuodēs ruodeitys, medalis sajāmušys i guojušys kai speideigys karpys pa pļovom, pīna spanim davušys. Vysaidi pluovi ap pakšim vozuojuos, cikom jau aiz azara pastatēja jaunū fermu. Kolhoznīki atsaroduši.\nBreinums, ka vysys saimis iz Sibiri naizvede – laikam kai apdaguļus paskaitēja, kai moztureigūs. Kotrā naleimē laime. Tāvs to gon – tai i sanyka nu tuo vysa. Vēļ da Kruščova laika palyka iz gultys. Aizguoja piec cik godu guleišonys, lai jam vīglys smiļkts, vysim mīrs i jam pošam lobuok. Nav jau dzeivis, ka veseleiba sanykst. Sirds to loba beja, cik godu nūgulēja.\nNiu fermu klāvi aiz azara vysā sakrytuši. Tok i beja nūlaisti da rūčkys. Voi tī remontu taisēja voi kū. Lūgu izsyta pa dzārumam voi kai, tok i gūvs puszīmys ar apsormuojušom mugurom stuovēja.\nCytā klāvā to otkon lobys slauciejis gadējēs. Tei poša postneicys ciotka, lai jai myužeiga duseišona. Nu sātys lynsāklys nese, kotlā vuorēja, gūteņom piec atsanesšonys deve. Lai ūtruo puse lobuok atlāc. Vot i beja i gūvs, i izslaukumi, da i medali i obrozs iz gūda plitkys pi cīma padūmis. Kur niu medali palyka, kur obrozi. Vyss propula.\nVīnā kuormā vēļ pa šai dīnai mineralmāsli stuov. Nu cauruo jumta sateciejuši, sasalaiduši vīnā klucī kai lada gobolā. Vīnys dīnys saiminīki, voi ta breinums, ka izjuka i kolkozi, i tei ubogu vaļsts!\nJurīne krīva laiku laiku gaideituoju nacīte – ot jau lobuma atroduši, vutini i pasauļa pluovi. Lobuok bejs… Da kas tī lobuok beja. Tik ka dzert lobuok varēja i struoduot navajadzēja. Pīroduši pi vysa gotova. Ni tod taidi dzeivuot muocēja, ni niule. Valna vutini! Poši bodā apmiers, a nazkaida kieneņa gaidēs. Kruščovs jim voi Brežnevs. Ot jau atroduši lobuma. Ka naveižoj rūku kustynuot, to nikas tī naratavuos. Ni Dīvs, ni kieneņs.\nKai postneica ar sovom spletnem beja prūm, Jurīne naizturēja. Lai kaids tys bārns, vys sova mīsa. Pret vokoru sasataisieja ceļā i aizguoja iz Cukrim da muosiņuškys. Vys jau sovs cylvāks, vys kuo pasaceis. Obejis sāda mašynā i nūbrauce piec tuo bārnāka.\nTuo skota jei naaizmierss da myuža gola, lai cik ilgi dzeivuos. Bārns kai dzikars zam golda, acs viņ speid car palākuo i grumbuos sarauto goldauta molu. Kai īguoja ustobā, kači paspruka kur kurais, a poša vacuo Brone kruokdama gulēja gultā kai luova.\nItaida muoteite, a sāta aizlaista da napazeišonys, ņuotris i dodzi pa lūgu ustobā aug. Da i ustobā pošā arama kuorta iz greidys – nazkaidi ni to solmi, ni putekli, nazkaidys skaidys i sakaļts sīns, vysur staipuos lupotys, izsvaideitys vacys tupelis. Grīsti taidi zami i malni, ļustra vaca i ar ziernūklim aizauguse – bobuli kas bobuli, na dzeivuotuoji. Breinums, kai zīmā tī sīnys syltuma tur, vysi pakši izarūziejuši, da i ceplis puorpleiss i nūkvieps malns.\nMoza bārna tī navarēja pamest a ni sokoms, koč i cik glups voi na sovs. Navar tok ļaut pagaist cylvākam ni par kū. Jau moz ka ar muoti itai nūtyka, bārnam tok vajadzēja koč kuo lobuoka iz pasauļa īraudzeit. Mozs ir mozs. Pajiemi kliepī i aiznesi.\nMeitine ļuovēs izviļkt nu pagaļdis, nasacēja a nikuo. Ni ūrce, ni spirinēja. Jurīne juos ītyna sovā jakā i pajēme rūkuos. A izkoltuse, a mozeņa. Kačalāns, ni bārns.\nAri mašynā ļuovēs pajimt kliepī. Ni naīsapeikstēja. Svora tī nikaida nabeja, izkoltuse kai skaida, vysi kauleni radzami, pīre vīnūs blusu kūdumūs. Vērēs kai mežuons, muti paplātuse, rūkys vys mutē buoze i nazkū ņūrdēja sevī. Ni runuot taida muocēja, ni tolkam staiguot – jau čut ni treju godu meitine.\nPyrmuos nakts bārns vys rauduoja, vys klīdze kai namaneiga i sauce nazkuo. Voi muotis, voi kaču, kas juos zyna. Saprast tī nikuo navarēja.\nPar cik laika apsamīrēja i pīroda pi Jurīnis. Nūmozguota, atvutuota i sasukuota izavēre jau piec bārna. Lobā maizē atsakūpe i vaira nabeja buola kai smierts. Pajimta rūkuos nasasaruove i jau poša glaudēs kluot. Ni sūļa bez juos paspert navarēja. Vysu vajadzēja redzēt i zynuot. Da kū tī, bārnam bārna zynuošona.\nPasprukuse pasaulī, meitine auga acim redzejūt. Ka pyrmajā laikā namuocēja i iz pūdeņa aizīt, narunuoja nicik, daspīst atsasēst iz krāsla i lizeikys rūkā pajimt navarēja, to piečuok jau poša ruope iz krāsla, ucynuoja leli kliepī, dzīduoja. Poša nūmozguoja sev i muti, i rūkys – ni dzeita, ni dzonuota. Kū tī, vysā glups tys bārns, paļdis Dīvam, nabeja. A vyss cyts Dīva i ļaužu rūkuos.\nJurīne pyute vīņ, tok kū dīnys, tū tyka spraunuoka. Ka jau beja apsajāmuse tuo krysta nest, to juonas beja da gola. Jei poša breinuojous i navarēja atsabreinuot, kur juos godūs tik daudz spraunuma jemās, kab mozam bārnam pakaļ izskraideitu. Taids tok nazyna ni mīra, ni atpyutys – īt kai atamans. Taids var i okā īsaveļt, i azarā ībrist, sātai guni dalikt nazinejūt voi vēļ kuo trokuoka. Voi moz breinumu dzierdāts. Saprašonys to tī vēļ nikaidys nabeja, tik ka lela dūša skrīt, lēkt, krist gar zemi i gruobuotīs ap vysom lelūs ļaužu dzelom i dareišonom.\nJurīnei beja jūceigai, kur jemās spāka. Vēļ pyrma godu diveju dūmuoja likvidēt gūvi i saimisteibu – cik jei tuo pīna ād. Tik daudz i nu piļsātys var atvest voi siebrineicai papraseit. Tok niu paaudzs i sovs cyucalāns, i taipat vistenis kākinoj pogolmā, suņam ar kaida pīna lase juoīlej. Niu pajēme tū kucalānu, tys tok vysā nu muotis ciča. Bez pīna i nadūmoj. Taids bārns pošam līk sasajimt i dūmuot iz prīšku. Dorbi poši atsaveice nu rūku, dūmuot, i poša jaunuoka palykuse.\nJurīne vys pyute par dāla nalaimi – kas tuo bārna školā palaiss, kas pavuicēs, ka tiks leluoka, a stīpe sovu krystu, cīši narunuodoma. Piec veira smierts itys beja pyrmais cylvāks, kas kasdīnys jai beja sūpluok. Da vēļ vaira – ni atsakaut navarēja, vys pakaļ staiguoja i až mutē vērēs, kuo jauna gaideidama. Nu cylvāka jau tī vēļ beja pamoz, tok vysleidza Jurīnei tei beja kai jauna dzeive, jauna atsajimšona.\nJei otkon beja stypra i poša tyka golā ar vysu. Poša i bez izaugušuo i pasaulī aizguojušuo dāla. Da i tam kuo paleidzēt varēja. Kaidys ūlenis voi pīna lasis īdūt, kū tī iz akmiņu pīpierksi. Nu sātys vys lobuoks. Da i niu meitini dabuojs, pavysam cyta dzela. Dūmuot, i pats kai cyts cylvāks palics. Jau i škola zam beigu īt. Ite labi, ka napamete. Vys vuicuos i vuicuos. Voi ta moz spāka vajag.\nVeiks školu, vys dzeive nūsakuortuos. A bārna Jurīne dasavērs. Navarēja i īsadūmuot, kai bez juos ogruok beja dzeivuots. Vys dzeiveiba sātā. To tī, to tī. Verīs, jau i vystu padzeit nu duorzeņa var pasyuteit, jau i ūlu salaseit muok. Pacīteibys to nikaidys, tok vys i paravēs kuo voi ūdzeņu palasēs.\nČetru godu meitine varbyut i nabyutu lels cylvāks, nikaidys lelys saprašonys tī nabeja, ni gudreibys, kab parunuot taipat par dzeivi voi puorrunuot kaidys dzelys. Tik nikod navarēja saprast, cik tys susurs zyna i cik jis saprūt. Cytu šaļti runuoja kai lels cylvāks, izspēre uorā taidys runys, ka Jurīnei nūšļuka skusts, cytu šaļti otkon beja moza i žālojama napraška.\nKab nabejs tuos kryumu meitys, pa laikam Jurīne īguoduoja, tuo bārna tok nabyutu. Dzeivuotu vīna kai i da šam. Ak jau dzeivuotu. Kū ta dareitu. Paadeitu kuo voi sasprāstu kaidys dzejs. Teļvīzera pasavārtu.\nJei vērēs iz bārna, kas pogolmā ar maizis druponom mīluoja vystys i suni – vīna drupona pošai mutē, vīna visteņom, vīna kucalānam. A tys prīceigs lāc i mutis lyzgoj. A bārns smejās. Jei vaira natyka gudra, kai byutu bejs lobuok.\nKai tys valnāns zynuoja, kas Jurs jei beja, muote natyka gudra. Kū jis nu tāva voi muotis saprota. Kotru pīktdinis vokoru dāls ībrauce sātā, nazkū padarēja pa nedelis golu i tod atpakaļ iz Reigu. Cik ta jis te beja, a bārns kai aizmaduots.\nJei navarēja i nūsavērt, breinuojuos i navarēja atsabreinuot – kai pīktdīne, tai bārns vaira na sevī, vys iz ceļa gola verās, lelis pucej, skraida kai pasacāluse. Kai Jurs sātā, meitinis i naredzēja – kluseņa vys tytynuojuos ap reidzuonu, nazkū vaicuoja, stuostēja, tāvam kliepī kuope. Jurīne tī varēja i pagaist, nivīns i namaneitu. A Jurs i pats kai aizadedzs – kai sātā teik, bārna nu ocu naizlaiž. Voi molku školda, voi nu klāva syudus svīž, a tys kai turks sūpluok sēd i nazkū tūrkš. Kai aizbūrta taišni. Pakaļ staigoj, runoj nazkū vīnā runuošonā – ni tī tolka, ni saprasšonys. Sēd iz laipenis, cikom tāvs ar laivu azarā zivīs brauc. Kai reits, tai jau agri augšā i pi tāva zam deča. Ni vuiceita, ni runuota.\nPiedejūs mienešus Juram leidza atbrauc i Līne. Tepat Rēziknis meituška, tik Reigā dzeivoj i struodoj. Līne Jurīnei pateik lobuok. Taidu jei i beja īdūmuojuse sovu vadaklu – pavuiceitu i saprateigu. Cyta dzela – pat muzykys školā guojuse, poša struodoj i seve baroj, cytam iz kokla nadzeivuos. Niu vēļ dzīd korā, tok jau bolss. Koč i nikaidā lelā omotā nav i nikaida lela dorba nastruodoj, tik nazkaidā kantorī papeirus cyloj, vys jau naudys deļ Juram koklā nasakuore. Reizē veiks školu, lai tod dūmoj, kai dzeivuot. Vys leli cylvāki, lai poši i guodoj.\nGaleigi zemē svīžama tei meita nabeja. Piertī Jurīne nūsavēre, ka dzemdiejuse vēļ nav. Varbyut ar puišim ar tolkam dzeivuojuse nabeja – voi ta jei napazeitu tuo skota, ka buoba kotrom biksem pakaļ verās. Taidu muoseņu pa acim nūsaviersi.\nKa Līne nastūs iz lela, tože saceit navarēja. Vys, atbraukuse nu Reigys, dasāda pi golda kai cylvāks i apsavaicuoja, kai īt, kai Jura mamai veseleiba, kas jaunuoks pasaulī. Dūmuot, ka poša teļvīzera nasavārtu voi Reigā vaira jaunumu nadzierdeitu. Kū ta Jurīne, ite, azara golā, vīna poša dzeivuodama, var zynuot.\nMareitis, svešuo bārna tože prūm nagryude, nasmēja i nadrycynuoja. Koč kaida jaunai mārgai tī dzela byutu par itū svešū kačalānu. Vys jau Līne raudzēja īsadraudzēt ar meitini, a tei tik koktā raunās – až kauns par taidu mežuonu. Kab Jurīne nazynuotu, ka bārns teiri saprateigs i pruoteigs, varātu dūmuot, ka drusceņ nagudra tei meitine ir. Kai sveši ļauds, tai globojās kai nu smierts. Dūmuot, sazyn kuo jei padarēs. Tok voi ta bārns vaineigs. Kū jis loba iz pasauļa redziejs.\nPostneica, i tei Mareitis tolkom nabeja redziejuse. Kai pasajuovēja ceļa golā, bārns globuojuos. Vys Jurīne raudzēja kuo saceit, a kū tu zvieralāna izškoleisi. Tiks leluoka, vys pīsajims pruotā. Voi ta zalta dzeive bejuse. Taipat koč kū ta taids bārnāks saprūt. Verīs viņ, pi Līnis jau daroduse. Koč i raunās maleņā, a vys rauga podīt i apsavērt, kuo ta tei loba nu Reigys atvaduse. A zam prūm braukšonys až pakaļ skraida. Napuorīs ilga laika, vys sasaprass.\nPar postneicu moza bāda. Jurīne tože ar taidu narunuotu, kab vale bejuse. A naudys to vajag, vys kaidu gazetu atnas. Da i var izzynuot, kas nu jauna. Kurs mirs, kurs pi dzeiveibys. Tik ka, zmirka taida, ak jau nosoj pa pasauli spletnis, ka Jurīne bārna nemeiļoj, tur gola ustobā kai zvieri i ļaudim naruoda.\nKū tī. Kaida ļaudim dale par Jurīnis dzeivi. Te paspletničēja, te jau aizmiersa. Ar Līni to bārnam vaira byus dareišonys kai tū valna postneicu. Vys jau kai nabejs.\nCik tī klopotu beja, cik nūsajimšonu, cikom Jurs bārnu pīregistrēja kai sovu bārnu. To papeiru taidu, to itaidu. To aplīceibys, to nūroksta.\nDzymuse taipat dzeraunē, meitine beja bez kaidu papeiru. Dūmuot, ka taida cylvāka pasaulī i nabyutu.\nĪsaukta par Mareiti, jei nabeja ni Marta, ni Marija. Nivīns jau nazynuoja, kū juos muote beja dūmuojuse, ratu reizi pi pruota byudama i sovu kryumu bārnu par Mareiti saukuodama. Nu Bronis tī savaicuosi. Tai tik alimenti pruotā. Da kaidi tī alimenti. Prīcuojusēs, ka tīsā napadeve par bārna kātavuošonu. Koč kū tī besa pīruodeitu – kas bejs, izbejs.\nTai i papeirūs īrakstēja par Māru, Māreiti. Lobuoka padūma tei špidrilka pogostā nazynuoja. Kai ta mozu bārnu sauksi par Mariju, tys jau taidu vacu veciņu vuords.\nTiks leluoka, byus Muora. A to pasauksi par Māreiti, zam vacuma vysi smīsīs. Vuorda to iz vysa myuža līk, na vīnys dīnys. Tī vyss cīši labi juoizdūmoj. Nūsauce, eiku, siebrineica sovu dočeiti par Irenu. A niu pīruodi – Irēna voi Irina. Pogostā krīvuška piec kara aizrakstēja par Irinu, a pasē to Irena, pa čiuļu mūdei aizraksteits kai Irēna. Cik jimšonuos beja, cikom papeirus sataisēja i zemi puorrakstēja. Dūmuot cik cylvāku zam tūs papeiru globuotūs, na sābru Ireneite.\nŠpidrilka kosuos pa nazkaidim papeirim, meklēja lykumu i pantu. Jau tai beja nūsajimšonys, cikom dabuoja papeiru, ka taids bārns eistyn pīdzims i nav kur pa pasauli sagruobuots voi nūzogts.\nPar obejom izdūmuoja – lai jau byutu Māra. Tai ass juobyut – vaļsts volūdā.\nKa Māra, to Māra, vys jau školā vīgļuok pasaukt byus. Pošai to gon mēle nasanese tai uovētīs. Kaids tī mārs voi namārs, ni kuo mierej, ni namierej.\nJurs, padzierds ituos vuorda dzelys, nazkū ūrce zam daguna – voi vuords napatyka, voi īguoduoja sovys bryutis bruņču. Kas jam tī kuo vaicuoja, voi jam beja laika i saprasšonys ar bārna papeirim skraideitu.\nKai čygonka tei kryumu mārga tymā vosorā piec Bieržgola bala beja apleik biziniejuse, pasajuoveidama to pi Sprūdža veikala, to autobusa pīturā. Cikom jau puiša apjuoja. Tai i sabizinēja rasna vādara i sovys nalaimis.\nMoš vēļ šudiņ byutu dzeiva. Kū tī. Jurīne pyute otkon. Cyukai āstu juopadūd. Lai pašlopoj i guļ. A to, dzie, klāvam jumtu ceļ. Jau bļaun.\nLīne tuoļuok nasaklausēja. Kas nazynuoja Jurīnis volūdys – grīzēs i grīzēs iz riņča. Cikom jau otkon nu suoku. Juosaceļ, juoīt, juopadūd tam syvānam āstu. Jau bļaun nu klāva ratonkys, jau ceļ jumta nūst. Vys dzeiva radeiba, sova prosa.\nKaida tei dzeive beja, vylks juos zyna. Tik kotram kustūņam tože beja juo dzeive, plykuo dzeiveiba. Taids prasēja ī iesšonys, i dasavieršonys.\nTik vyss vīns. Te dzeivs, te mirs. Cikom dzeivs, juodzeivoj.\nLīne guoja ar cyuku spani iz klāvu. Pa saulē sakorsušom betona plitkom, pa izkoltušū zemi. Leita nav bejs nu juņa beigu.\nPi plitys īgruobe sakopuotūs buļbu, apjauce taipat ar rūku. Myltu kluot. Putrys. Vokorā otkon byus juovuorej, reit otkon iz Reigu. Tai paīt tei dzeive.\nJei pieški sasajuta tik vaca. Ite beja tei dzeive. Poša eistynuo dzievis garša, pats smuords Apjaukt spanī cyukys iedīni. Sylta saule iz bosūs kuoju. Myusys sylduos saulē i lidinej. Vysta daīt, pagrūza golvu i olkonai kņuoboj syvāna putru, daskrīn ūtra. Kecineidamys ād i runoj. Par šaļts saskrīs vysys vystys, paēss i tod liksīs kur pīsaulē gulātu i purynuotūs. Laime.\nTai beja dariejuse juos mama. Taipat baba i probaba.\nCik sīvīšu beja bejs, tik juos beja baruojušys, slaukušys, guoduojušys i kūpušys. Bārnus, lūpus i vysu dzeivi. Kai gryutu nostu. Kai pošu svareiguokū aizdavumu. Nasušys i guoduojušys. Sorguojušys i ļūbiejušys.\nSyvāns bļuove nabolsā, až auss kryta cīši. Čut spaņa naizguoze. Tod laimeigs šļopuoja iedīni. Iz aušu putra, navar jau maitiņam īlīt silē, kab nikuo naizlītu. Kū cyuka zyna nu parāda. Ka tik mudruok ēst. Ni navar pīgalēt – golodna i golodna. Paād i kreit iz suonu. Guļ da cytys reizis.\nLīne īlyka spanī atlykušuos buļbys, izkasēje ar rūku kotlu. Juolīk vuoreitu. Otkon jaunu kotlu, vokoram napītiks. I tai vysu myužu.\nTe beja tei laime. Jei pieški saprota. Nazkas lobs.\nBezdeleigys klīdzīņs. Kucalāns aizmidzs paienī pi okys. Pa mīgam rausta depis i skrīn. Bezdeleigys lidoj i lidoj, klīdz i klīdz. Laikam vonoga īraudziejušys. Sunalāns nadzierd nikuo, guļ cītā bārna mīgā. Mareite tože – padzāruse slauktuo pīna i nūlykta pušdīnis laikā.\nJurs vokorā nu azara atness zivs, Mareite, pagruobuse nazkaidu zivteņu, muonēs suneiti ustobā. Runuos nazkuo. Cikom saprass, ka suņam zivu navajag.\nSylts gaiss. Vosora. Itai byus vēļ ilgi. Itai sprostai. Nikuo svareiga iz pasauļa. Tik itai. Kai tys niule gulstās i kreit, kai īsalej acīs i palīk iz myužu. Dzeiveiba.


Laura Bicāne. Albums TRĪSPUKSTI\nSovu ūtrū albumu 2015. goda aprelī izdavuse latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne, kurei ar sovu skaneigū bolsa tembru, meitineigumu i jai rakstureigajom melodejom ir sovpateigs Latgolys muzykys duorgums.\nJaunais albums „Trīspuksti” eipašs ar tū, ka tymā vydā ir dzīsmis ar Daugovpiļs pusis dzejneicys Egitys Terēzis Jonānis haikom. Poša Laura par itū sadarbeibu soka: „Egita ir pīrakstejuse treis-aileitis, kurymuos paglobuojuse melodeju. Maņ ir īsadevs atkluot tymuos īveituos melodejis pavedīnu. Egitys dzejūli ir cīši sirsneigi i patīsi. Taidys ir ari ituos dzīsmis.”\nAlbumā nūklausomys 13 dzīsmis ar Egitys ailem, bet kai 14. aba „bonus” dzīsme atrūnoma kūpā ar tenoru Jāni Kurševu īdzīduotuo „Kuozu dzīsma”, kas ir Laurys veļtejums muosai kuozu dīnā. Itei „bonus” dzīsme ir ari vīneiguo, kas albumā itūreiz izskaņ latgaliski. Ka sovā pyrmajā albumā Laura vaira apdzīduoja dobys i mīlesteibys temu, niu vyss albums ir kai dasadūršona Dīvam, kas reizē ar dzīsmineicys izdzīduotajom emocejom kotram nu treispukstu dadūd lyugšonys sajiutu.\nAlbuma īrokstā pīsadalejuse spieceiga i Latvejā labi zynoma muziķu komanda: Artis Orubs, Norberts Skraucis, Kārlis Indrišonoks, Deniss Paškevičs, Ingus Feldmanis, Pāvels Veličko, īroksta procesu vadejs, albumu apstruoduojs i ari īrokstā pīsadalejs muzikis Valdis Indrišonoks. Albuma izdeviejs – bīdreiba „Latgolys Producentu Grupa”.


Neicgaļa pogosts svieteis 80 godu jubileju - lakuga.lv\nNeicgaļa pogosts svieteis 80 godu jubileju\nTemys: jubilejs, Neicgaļa pogosts, Neicgaļs, Roksts\n30. aprelī Daugovpiļs nūvoda Neicgaļa pogosts svieteis 80 godu jubileju.\nJau nu 9.00 nūtiks pavasara godatiergs, nu poša svātku atkluošona suoksīs 10.00 ar pošdarbeibys kolektivu koncertu. 12.00 byus “Dricānu Dominantis” koncerts, bet nu 14.00 suoksīs jaunatnis i sporta aktivitatis, pīpyušamuos atrakcejis bārnim.\nVysys dīnys garumā Neicgaļa pamatškolā varēs apsavērt izstuodis “Nīcgales pagastam 80” i “Nīcgales pamatskolai 80”, nu 17.00 tīpat suoksīs školys absolventu saliduojums.\nSvātki tiks nūslāgti 1. majā 12.00 ar svātku dīvkolpuojumu i goreigajim dzīduojumim Neicgaļa Rūmys katuoļu bazneicā.


Adventa ūtruo svātdīne - lakuga.lv\nAdventa ūtruo svātdīne\nŠudiņ ir ūtruo Adventa svātdīne i, gaidūt Zīmyssvātkus i Kristus pīdzimšonu, simboliski atzeimojom gaideišonys laiku ari LaKuGā. Itamā svātdīnē Aglyunys bazilikys, Bieržgaļa, Peipiņu i Rageļu draudžu vikārs Guntars Skutels par prīcys viesti.\nItymā laikā, īdadzūt ūtrū sveceiti Adventa vaiņugā, kotrs sev varam pavaicuot – kū es gaidu nu sovys dzeivis? Vīnkuoršs vaicuojums, nu cīši svareigs. Leluokā daļā mes asam tī, kas ir gareigi izsolkušs, meklejūši, namīreigi sovā gorā, kas nasabolsta viņ drūšeibā, kū pīduovoj sabīdreibys modeli, nu vīntuleibā i klusumā meklejam augstuokū jāgu sovai cylvāka dzeivei. Meklejumi piec koč kuo eipaša, kas nastu emocejis i cereibu, koč ari piec tom bīži pīdzeivoj lelu viļšonūs: tik naseņ daudzom personom tys beja breiveibys laiks, kas sūleja jaunu pasauļu, cytim liberalisms, vēļ deļ cytu radikalisms, ar kū tik cieški sasaskaram šudiņ, dzieržūt par teroraktim, i itū sarokstu varātu turpynuot. Svareigi ir saprast, voi itei gaideituo līta atsatīc tik iz reitdīnu i apsarūbežoj ar fiziska pasauļa vajadzeibom, voi ītvar sevī ari gareigū dimenseju?\nVoi mes ilgojamīs piec laimis i jaunys dzeivis? Itei jaunuo dzeive eksistej. Sv. Marks īsuok sovu stuostejumu rokstūt: „Jezus Kristus, Dīva Dāla Evangeleja suokums.” Pots vuords „evangelejs” nūzeimoj Lobuo Viests. Itei viests ir jauna dzeive, kas myusim teik sludynuota, i itei viests ir loba. Kab tū pījimtu, ir vajadzeigs tys, kai tū dareja cylvāki evangelejā – izavielēt tuksneša celi, tys ir klusumu.\nDaudzim ir gryuši pījimt itū prīcys viesti, deļtuo ka jūs dzeive ir pīpiļdeita ar daudzom lītom, pylna ar trūksni, kas jim traucej sasakoncentrēt. Ir vajadzeiga lela drūsme. Ir vajadzeigs likt aplkust vysim bolsim, kas myusūs skaņ, ir ar vysu sovu esmi īsaklauseit prīcys viestī. Tys ir leidzeigi byut kai boltai lopai, kas ļaun, kab iz tuos raksteitu vuordus, kas nas pesteišonu. Deļ tuo ir vajadzeigs īīt pošam sevī, deļtuo ka eistyns tuksness, kas ir pylns klusuma, ir myusu sirdīs. Kaids filosofs roksta, ka kaidu dīnu zīds vaicoj augļam: „Kur tu esi?” i tys atbiļs: „Tevī.” Kur ir Dīva prīcys viests? Tei ir tevī! Tei ir tī, tovys sirds klusumā! Kū soka myusim itei prīcys viests? Tei myusim stuosta, kai atrost pazaudātū. Tei myusim paleidz kliut kai bārnim ar skaidrom acim, ceistu sirdi, kod vaira naasam padūti grāka verdzeibai, kas vad myus nuovē.\nJuoņs Kristeituojs, sludynūt kristeibu grāku pīdūšonai, gribeja pasludynuot taišni itū skaistū viesti. Ir pīdūšona, kas kai Jordanys svaigais iudiņs mozgoj, škeista i dzieš myusu dzievis tymsuos pusis. Nu prīcys viests, kū sludynoj Kristus, ir boguotynuota ar vēļ vīnu jaunumu: ir vēļ vīna Kristeiba – tei, kū dūd Svātais Gors. Tei, kuru na viņ pīdūd i dzieš grākus, nu snīdz jaunu dzeivi. Kristeiba, kū atnese Jezus, i kuru mes vysi asam sajāmuši. Pyrmajim kristīšim beja tik dziļa apziņa par lelū jaunumu, ka jī piec kristeibom suoca skaiteit sovus godus nu jauna. „Cik tev ir godu?” Kaids, kuram sešdesmit godu, atbiļdeja „Divi!”, deļtuo ka jis beja sajiems kristeibu pyrma divu godu.\nEvangelejs – itei prīcys viests – ir ari pots Kristus. Jis, kas ar sovim vuordim, sūlejumim, kluotbyutni maina myusu dzeivi. I, ka kaids vaicoj, pastuosti par sovu ticeibu, cereibu i dzevi, atbiļde ir vīnuokša. Jezus ir kotra kristīša ticeiba, cereiba i tys, kū jis gaida nu sovys dzeivis. Jis ir tys, kas myusim atkluoj Tāva byudu, nas pīdūšonu, mīru, drūšeibu, patīseibu i prīcys viesti par jaunū myužeigū dzeivi.\nKaidam vajadzātu byut myusu dīnu tautystārpam? II daļa 29/12/2018\nŽurnala “A12” varūņu pīzynumi pylnvierteigai dzeivei 15/01/2019\nPeišona kai psihoterapeja 18/01/2019


Nastupamo u okviru festivala za decu Volos u Volosku!\nIzvešćemo predstavu Kiss (u 18 h) i održati radionicu Detlići/Telo kao instrument (od 13.30 do 15 h) za decu.\nDogađaj organizuje Udruga Pygmalion iz Voloska.\nRadionica ritma →


Lūk, dzīve.: Es drīzumā grasos dzert šņabi, dāmas.\nTiktiešām vv to domāja 22:54


DZĪŠMU STUOSTI - “Vuolyudzeite" / LR1 / / Latvijas Radio\n19. jūnijs, 18:37\nDzīšmu stuostu rubrikā raidejuma vadeituojs, muzikis i muzykys pedagogs Ēriks Zeps kūpā ar latgaliskūs projektu aktivū vierzeituoju, dzīšmu kruojuma “Muna dzīšmu gruomota” sastateituoju Edeiti Husari itūreiz atkluos dzīsmis “Vuolyudzeite” stuostu.\n“Vuolyudzeite” ir dzīsme, kurū zyna i dzīd gon latvīšu literarajā, gon latgalīšu volūdā. Dzīsmis vuordu i melodejis autors ir dzejnīks Pīters Jurciņš, kura dzymtuo puse ir tepat, Rēzeknes nūvodā - Rogovkā.\nDzīsmis suokums vaicojams 20. godus symta 70. godūs. 1974. godā avīzē “Padomju Jaunatne” ir publicāts Jurciņa dzejūļs “Dzimtajā malā”, kuru tod niu vysi mes zinim kai “Vuolyudzeiti”.\n“Vuolyudzeiti” pats Pīters asūt dzīduojs i spieļuojs iz garmanis, dreiži tei tykuse cīši meila tautā, nu ir vairuoki punkti, kas tū padarejuši tik popularu i tautā īmeiļuotu, cik tei ir. Kaba dazynuotu kaidi, klausitēs ituos dzīsmis stuostu.


Datum tisku: 17. 2. 2019 16:37


Etiqueta: Bajar Kenichi Jap. y Lat. gratis | kjanime - Anime en formato ligero y HQ - kjanime\nPosts Tagged ‘Bajar Kenichi Jap. y Lat. gratis’


Porcela trauslums i vīglums dorbā i kasdīnā. Saruna ar Sintiju Bērziņu - lakuga.lv\nKarteņa nu Sintijis Bērzenis privatuo arhiva\nTemys: amatnīceiba, giut breidi, keramika, Līga Springa, Piece of Touch, Preiļi, Preili, Sintija Bērziņa\nSarunu sagataveja: Līga Springa (plānuotuojs “Giut breidi”) portalam lakuga.lv\nVysu 2022. godu portals lakuga.lv sadarbeibā ar pyrmū plānuotuoju latgaliski “Giut breidi” kotru mienesi pīduovuoj sarunys ar 12 personeibom, kurūs spāka vuordi atrūnomi plānuotuoja puslopuos. Aprelī plānuotuojā i portalā lakuga.lv ir sasatikšona ar maigu i rodūšu personeibu – Sintiju Bērziņu, keramikys darbneicys “Piece of Touch” saimineicu Preiļūs. Sintijis dūmys sagiva plānuotuoja “Giut breidi” idejis autore Līga Springa.\nPar darbneicys plašumu, gaišumu i sajiutu, ka doba vysod ir sūpluok\nMaņ vysod ir bejs svareigi just dobu, plānojūt darbneicys telpu gribieju lelus lūgus, plašumu i gaišumu. Kod darbneica beja puorbyuvē, sapynuoju, ka sīnu vītā varātu byut lūgi. Ka es dzeivuotu Spanejā, tai eistyn i byutu.\nVyss suocēs ar bakalaura studeju beigom, vuicejūs Latvejis Muokslys akademejis keramikys nūdaļā, tūlaik pādejā kursā. Ruodejuos, kū niu dareit? Izdūmuoju paraudzeit tū, kū asu studējuse. Pasasokūt projektam, izadeve nūpierkt keramikys cepleiti. Tod ari dabuojam finansialu atbolstu sovys darbneicys tapšonai.\nSintijis Bērzinis darbneicā “Piece of Touch”, foto Amanda Anusāne\nDeļkuo izdūmuoji struoduot ar cik trauslu materialu – porcelanu?\nKod beja daguojs laiks izavielēt, kū tod dareit piec gimnazejis, maņ beja diveji varianti – Sporta akademeja voi Muokslys akademeja. Koč kai maņ pošai namonūt, tei izvēle saguoja iz Muokslys akademejis pusi. Pyrmajā reizē es tī natyku, tod godu ceņteigi guoju iz kursim, treniejūs i vuicejūs. Maņ vysod ir patics radeišonys process, kod na nu kuo teik radeits koč kas. Piec ceņteigys vuiceišonuos, es īsastuoju keramikys nūdaļā. Studeju suokumā myus īpazeistynuoja ar dažaidim materialim, bet, kod daguoja laiks struoduot ar porcelanu, maņ tys ruodejuos tik fantastiskys, interesants materials, ar kū struoduot! Maņ pateik tys smolkums i gaišums.\nKa pyrma pīcu godu sacātu, ka maņ byus sova darbneica, es natycātu. Kod esi atvārts īspiejom i nasabeisti, ļaunīs, tyci, tod ari tu tiksi tī, kur navarēji īsadūmuot.\nDeļkuo sovu darbneicu izavēlēji taiseit Preiļūs?\nSuokumā, īmūt iz Reigu, maņ beja dūma, ka iz Preilim nūteikti atpakaļ naatīšu. Ruodejuos, ka pasauļs ir cik plots, cik daudz īspieju, bet es saprotu, ka lela piļsāta eistyn nav maņ. Maņ pateik mozpiļsātu meilums, vysi vīns ūtra pazeist. Preiļūs ir ari muna saime, muosys, vacuoki, mamys muosa i krystamuote, tai saguoja, ka ar veiru palykom ite. Veirs īt nu Cāsu pusis, kurei ari maņ cīši pateik. Golvonais īmeslis atsagrīzt Preiļūs beja tyvynīki i radinīki. Cikom vysa energeja i īguļdejumi teik Jaunajai īlai 8, kur tūp darbneica i myusu sāta. Piečuok nūteikti dūmuosim par vareibu zīmys periodā paceļuot.\nPar sovim cylvākim\nMyusu dīnuos vysa ir cik daudz, ka gryušuok izaceļt, bet kotram muokslinīkam atsarūn sovi cylvāki.\nDorbs ar porcelanu ir cīši mediativs process, bet nu ūtrys pusis, dorūt tū, kas tev pateik, laiks cīši dreiži paskrīņ. Ruodīs, ka viņ napaseņ suoču taiseit traukus, bet jau ir paguojusi ostoni godi. Gaidūt meiteņu, atīmu iz darbneicu i až napamonu, kai paskrīn tei dīna.\nMyusdīnuos vys ir cik daudz, lieši i izviele ir lela, bet tam nav tuos davīnuotuos vierteibys. Es poša raugu napierkt ar taidu dūmu “Ai, nu beja lieši, ka napatiks, izsvīsšu”. Cytureiz saīt, bet es tai raugu nadareit, jo apleik vyss ir tik pīsārņuots, ka pagaist tei eipašuo sajiuta. Atguodojūt senejuokūs laikus, kod duovynuoja voi pierka koč kū, kas beja rūku dorbs, cylvāki tū nūvērtēja i saudzēja. Deļtuo munim tyvynīkim Zīmyssvātkūs vysod ir mane taiseituos maņtenis i trauki.\nMaņ cīši pateik taiseit lampys, tys rezultats! Cīši pateik apgleznuot, nu tys ir laikītiļpeigi. Vyspuor maņ pateik gotovam dorbam likt kluotyn voi zeimēt kaidus smolkumeņus – izgleznuot, īskruopēt. Rešuok saīt, bet pateik ari nu muola palypynuot.