Latgolys Radeja. In memoriam? – Naktineica\nLatgolys Radeja. In memoriam?\nKur diveji latvīši, tī treis partejis. Kur diveji latgalīši, tī… vysmoz divejis radejis.\nLaikā, kod Latvejā deputati siej gryudus, sānolys i dubļus i smeļ zivs bolsuotuoju muorkā, ir interesnai vērtīs, kai te vīns, to ūtrys Eiropys parlamenta deputatu i pošvaļdeibu kandidats atguodoj par Latgolu. Izaruod, Latvejā ir ari Latgola. Izaruod, ari tī ir bolsuotuoji!\nCyts nu lela politkorektuma pat atzeist pieški sovu babu latgalīti i atguodoj puors vuordu latgaliski. Kab tik piec vieleišonu nanūtyktu lela amnezeja i naaizamierstu i tī puors vuordi.\nPiec tam par Latgolu atguoduos piec vieleišonu i tī meklēs vaineigūs, parkū rezyltati ir taidi, kaidi jī ir.Pīminit munus vuordus junī. I īguodojit 2003. goda bolsuojumu par Latvejis pīsavīnuošonu Eiropys Savīneibai i griecinīku mekliejumus piec tam.\n2003. goda 11. oktobris, “Dīnys” korespondenta Aleksandra Šabanova roksts “Bez cerībām” – ceļuojums iz Latgolu i eksotikys mekliejumi. Citeju: Kā zināms, Latvijas Eiroreferendumā visskeptiskākā izrādījās Latgale. Pat tur vēl ir vietas, kas izcēlušās ar īpašu neuzticību Eiropai. Devāmies uz Rēzeknes rajona ciemu Kruķi, kurā pret nobalsojuši 78,95%.\nVaini autors meklej kolektivajā apzinē. Sok, bolsoj kai vysi sābri. Ka sābri par, i es par. ka pret, i es pret. Īmeslis? Austrumnīciskuo dūmuošona. Latgalīši tok ir cyti.\nStaļina mīluļa rakstnieka Alekseja Tolstoja stāstā Pētera diena vecticībnieks Varlaams spīdzināšanas pārtraukumā draudzīgi sarunājas ar savu spīdzinātāju un slepkavu Pēteri Pirmo, savstarpēji saprototies un gandrīz vai ar mīlestību, beigās turpat saskūpstoties. To būtu grūti izprast bebreniešiem, bet pilnīgi saprotams būtu austrumniekiem: japāņiem vai ķīniešiem. Iekšējā piederība pie rietumnieciskā vai austrumnieciskā valsts modeļa, šķiet, nosaka arī pēc šī modeļa dzīvojošo uzskatus, sadzīves veidu un arī Latvijas iedzīvotāja galīgo izvēli starp austrumiem un rietumiem Eiroreferendumā.\n(Citeits nu tuo poša roksta, olūts: http://www.diena.lv/lat/arhiivs/sestdiena/bez_ceriibaam)\nNabyutu atroduse ituo roksta, kab pyrms puors dīnu Googlis cioce najauši nabyutu atroduse cyta roksta. Munys 2003. goda rudiņa reakcejis iz jū. Juosoka, itys atrodums beja nagaideits. Tok ir pateikami atrast sevi nazkur i saprast, ka vys esi tei poša. Ka ir guojs laiks i ir bejs vysa besa, a sakne ir palykuse tei poša. Ka vari pasaraksteit zam sovu jauneibys korstumā saceitūs vuordu.\nTuoļuok gars citats nu munys tūreizejuos reakcejis iz rokstu, tok vēļ vaira – vaineigūs mekleišonys teņdeņci, kas tūlaik tyka plaši kuļtiveita radejā, presē i televizejā. Laikam tok Latgola gondreiž beja nūgremdiejuse īsastuošonu ES. Voi ari kaids nūsabeida, ka rezultati nav tik spūdri, kab varātu pasalīleit Eiropys acīs.\nVarbūt šoreiz nav tik svarīgi, vai tika balsots par «pret» vai pret «par», kaut, bez šaubām – pret būšanai Eiropā un pret saldi sasolītajai saulainajai nākotnei skanēja daudz skaļāk un iespaidīgāk nekā pret tam un tam saldinātajam vēlēšanu sarakstam tajās un tajās sīrupaini reklamētajās Saeimas vēlēšanās, pēc kurām nomalē nemainās absolūti nekas.\nUn vēl – ja jau kopš 1917. gada Latgale ir spējusi pastāvēt Latvijā, no tās nepiedzīvojot ne īpaši lielu mīlestību, ne lielu ieinteresētību tās liktenī, kāpēc latgalietim sevi identificēt ar centra solījumiem, ar gaišo pareizā cilvēka tēlu, kas izvēlas un balso pareizi, dzīvo pareizi, lasa pareizos žurnālus un iepērkas pareizajos veikalos? Varbūt šis balsojums ir tikpat normāls un likumsakarīgs kā kāds cits, kas noticis citur Latvijā, protestējot pret citādi domājošo salīdzināšanu ar tizliem purvā braucējiem un stulbiem kāpējiem uz grābekļa. Jo būt citādam latgalietim ir tik pierasti – samierināties un vilkt dzīvi kaut kur Rekovā, Šķaunē, Bukmuižā, Putānos, Izvaltā, Tartakā, Bondaros, Malnavā, bet pārējās Latvijas acīs būt eksotikai, ko izvelk dienasgaismā, kad centrā galīgi aptrūcies, par ko rakstīt un šausmināties.\nJa jau Latvijai gar Latgali ilgu laiku nav bijis daļas, tad kāpēc Latgalei nav tiesību balsot, kā tai ienāk prātā? Un, ja Latvijas TV par Latgali runā varbūt tikpat bieži, cik Krievijas TV, kāpēc latgalietim ir jāizvēlas pirmā? Lai uzzinātu, kā iet rīdziniekiem, kāda raža Kurzemē, kādi tirgi Vidzemē? Un kad zemgalieši un kurzemnieki uzzinās, kā iet latgaliešiem?\nCiteits nu ituo olūta: http://www.diena.lv/lat/arhiivs/veestules/latgale_latvijaa.\nTai par latgalīšim i atguodoj – pyrms vieleišonu, kod ar gondreiž vardarbeigom metodem juoskoloj smadzinis i juosasūlej zalta kolnus. I piec vieleišonu, kod juomeklej vaineigī, kas puorsadavuši na tam spākam voi apjuoti i nūticiejuši.\nCytā laikā, kod nav vieleišonu i nikas nav juosūlej i juopylda, citejūt munu klasisbīdrini Santu, “Latgalīts ir zūbs dyrsā īryusiejušam īriedņam i sorkona lupota daguna golā nanūbrīdušai personeibai.”\nCytā laikā īriedni vībās kai zūbu suopēs, kod jim pavaicoj, kai vaļsts pylda Vaļsts volūdys lykumā sūleitū atbolstu i garantu latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonai, atteisteibai i aizsardzeibai. Saeimys deputati (par sprostū tautu i narunuosim) pat nazyna, ka Latgolā školuos navuica latgalīšu rokstu volūdys. Latvejis školu sistemys augli spļauduos i lomojās rokstu komentarūs. A sabīdriskajūs medejūs, kū par sovu nūdūkļu naudu uztur ari latgalīši, latgaliski raida pusstuņdi nedeļā “Latvijas Radio” 4. kanalā storp mozuokumtauteibu raidiejumim.\nPar kaidu sabīdreibys toleranci var runuot voi par sabīdreibys integreiteibu, ka Latvejis školā par cytaidū runoj labi ka rasisma i niegeru kontekstā, a poši školuotuoji, par pīmāru, satykti saīšonā pyrms Školuotuoju kongresa, privatuos sarunuos atsaļaun izasaceit tai, ka maņ palīk bais i psihologiski ir gryuts vēļ puors nedeļu piec sarunys. Sok, i tei ir Latvejis škola i Latvejis izgleiteiba, inteligenti i vuiceituoji.\nLatvejai i Latvejis školai latgaliskuos Latvejis navajag – latgaliski latvyskuos Latgolys. Interesejūs par tū jau kaidus 10 godus i atbyldu par sovim vuordim. Ka pīruodēsit pretejū, pasaceišu paļdis.\nLatgaliskuos Latvejis vajag puordesmit trokajim i puors NVO. Donkihotu ceiņa ar globalizacejis patmalem bez sovys vaļsts atbolsta – tik, cik puors projektim i puors aktivitatem, rokstūt projektus fondim ar apcierstu finansiejumu, otkon i otkon pīruodūt, ka vajag.\nTok, nu ūtrys pusis, kuru latgalīšu meseju vaļsts lai atbolsta? Sytās latgalīši cyts ar cytu kai ar čortim. Kab tik tys ūtrys napadareitu kuo nabejs… i nadabuotu monta i slavis.\nKai dzīsmē par Laimu, kas lem cylvāka liktini: vīnam lyka montu, slavi, ūtram gudru padūmeņ. Tuo gudruo padūmeņa maņ Latgolā i latgalīšu vydā, oi, kai pītryukst. Spiejis sasadorbuot kūpeiga lobuma vuordā.\nAtsasaucūt iz naseneju sarunu skaipā: Lela daļa latgalīšu slymoj ar patriotīdūmeigumu i dūmoj, ka jī kai Latgolys patrioti ir vīneigī pasaulī i vīneigī pareizī. Ka kaids kū nabejs cytu soka, tys ir nakryškons voi duraks. Šaļtim ruodīs, ka daļa Latgolys patriotu grybātu sataiseit kulturviesturisku rezervatu i ap juo rūbežu pastateit statini. Kab cytaiž dūmojūšī nakryškoni i jūs principi natyktu vydā. Nu sirds žāl, ka lobys idejis aizīt pūstā. Tok egoisms i šauruo dūmuošona dora sovu – ir tikai divejis taisneibys: muna taisneiba i napareizuo. I gols golā taisneibys nav nivīnai taisneibai i naudys nav ni vīnai, ni ūtrai.\nMaja beiguos tiks puordūta “Latgolys Radeja”. Itūreiz ak jau juridiski pareizi i ar golim. Cereibā, ka ari jaunais īpašnīks raidēs latgaliski. Īprīkšejū reizi gon ari cerēja, cereibys napīsapiļdēja. Bizness ir bizness. Biznesam nav dalis par gaistūšom volūdom i gaistūšim pasaulim, vierteibom i cylvākim. Gaistūšys volūdys, pasauli i cylvāki ir juosorgoj vaļstei – ļaužu kūpumam, sabīdreibai, apvīneibai.\nKoč kultura i tai nav myusu vaļsts stypruo puse. Laikā, kod cylvāki, pagaisynoj dorbu i cereibys, kod jim beidzūt ir laiks gruomotom, jim sūlej atjimt i bibliotekys, i īspiejis. Laikā, kod varātu vuiceitīs i apgiut jaunys gudreibys, metodis, biblioteku dorba laiku samazynoj, slādz školys.\nTok niu vaira par latgaliski raidūšū “Latgolys Radeju”. Kai šudiņ laikam pusei Latgolys e-postā atrakstēja Valdis Labinskis:\n(..) myusim tagad ļūti, ļūti steidzami radeja jōpōrdūt cytam. Maiņai jōnūteik maja beigās, cytaidi naudas tryukuma dēļ mēs ar 5. juni vairs naskanēsim, jo myusim LVRTC atslēgs elektreibu Rēzeknes un Daugovpiļs raideitōjim. Jaunais eipašnīks liks lītā tyuleņ 20.000 LVL, lai vysu tū vārstu. Ceru, ka jaunais eipašnīks attīceiba uz programmu nanūgrīzs vysu kai ar nazi. Dūmoju, ka junī vyss vēļ varētu turpynōtīs pa vacam, bet tōļōk sōktūs izmaiņas atbylstūši jaunā saiminīka vērtējumam cik tad latgaliska radeja ir vajadzeiga reklāmas devējim, pašvaļdeibam un sabīdreibai.\nTai kai viestulei beja dalykta kopeja (CC) lelai daļai Latgolys inteligencis, sabīdriskūs darbinīku, NVO ļaužu, atsaļuovu jū puorpublicēt sovā privatajā dīnrokstā “Naktineica” (adress http://saprge.wordpress.com/2009/05/22/latgales-radio/). Lai teik i tim, kas nav V. Labinska adresu sarokstā.\nSkaitieju itū viestuli i nazynuoju – rauduot aiz smīkla par latgalīšu stulbumu. Voi aiz dusmis par latgalīšu stulbumu. Kur div latgalīši, tī vysmoz div radejis. Niu ari divejis “Latgolys Radejis” sātyslopys: http://www.munaradeja.lv/ i http://www.lr.lv/. Pat ka kurs vēļ grybātu gluobt voi paleidzēt – kuram to paleidzēt, kuru gluobt?\nAr itū ak jau varātu stuostu i beigt. Beja radeja. Vēļ ir radeja.\nPaļdis V. Labinskam i vysim juo darbinīkim, ka radeja dzyma i beja tik ilgu laiku. Paļdis A. Bierzeņam, ka jis raudzēja i satracynuoja pasauli. Paļdis latgalīšu muzykantim, kam juos vajag i kas spielej lobdareibys koncertus naudys salaseišonai.\nĪraudziejuse, ka Latgolys kulturys pastuoveišona ir zam vasara, Sandra Kalnīte vakar publicēja pretruneigi vierteitu dīnrokstu. Pretruneigi partū, ka latgalīši ir da vamta atsaāduši itūs pyrmsvieleišonu misionaru, kas brauc misejā piec bolsu i pasūlej pošu besu. A, tykuši pi varys, naīguodoj nikaidys Latgolys i kur ta vēļ latgaliskuos Latgolys.\nLatgales radio pašlaik ir vienīgā balss reģionā, kas raida latgaliski un stiprina latgalisko, bet vienlaikus arī latvisko identitātes un kultūras apziņu. (..) Lai nosargātu, pietiktu ar pavisam nelielu palīdzību. Kaut vai valsts pasūtījumu Latgales radio, divi raidījumi nedēļā, kas ļautu izdzīvot līdz labākiem laikiem, kamēr valstij būs vairāk līdzekļu un gribas.\nPar tū pošu problemu jau vairuok godu rauga runuot bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”. Tok plyka NVO bez politiskūs spāku i naudys kulis ir taids saucīņs bez atbolsa. Demokratiski var runuot, demokratiski var ari natikt izdziersta. Tik apklausta, voi eistyn aiz juos nastuov kaids politisks spāks – kura deļ byutu vārts sasasporuot i reagēt.\nNu ituo goda 9. februara presis relizis par vaļsts atbolsta tryukumu latgaliskajim medejim: Valsts atbalsts, kurš latgaliešu valodai kā nacionālai un Eiropas līmeņa vērtībai ir paredzēts Latvijas normatīvajos aktos, arī 2009.gadā tiks klaji ignorēts praksē: vienīgais latgaliešu valodā raidošais privātais medijs – Latgales radio – ir pārtraucis darbību, savukārt Latvijas sabiedriskie mediji ziņo, ka līdzekļi raidījumiem, kas veltīti latgaliešu valodas saglabāšanai un attīstīšanai, 2009.gada budžetā nav paredzēti. (..) latgaliešu valoda ir nacionāla un Eiropas līmeņa vērtība, kuras saglabāšanas un aizsargāšanas procesus, kā arī atbildību par valodas attīstību valsts nedrīkst uzvelt uz sabiedriskā un privātā sektora pleciem.\nNūbeigumā puordūmom kaidys vakardīnys lobdareibys koncerta Rēzeknē klauseituojis puordūmys. Publiceitys juos teikla dīnysgruomotā.\nAp desmitiem vakarā gāju no Latgales radio atbalsts koncerta Rēzeknes kultūras namā. Mūsu pašu mūziķi centās no sirds. Atbalstītāju bija maz, daudz mazāk, nekā biju cerējusi. Varbūt tik tiešām nevienam neko nemaz nevajag? Latgalisks radio nav vajadzīgs? Bet varbūt nav jāskumst un jāpārdzīvo, katram cilvēkam, katrai tautai ir tas, ko mēs patiesi esam pelnījuši. Mēs bijām pelnījuši savu valodu, un mums tā bija. Vai būs tagad? Mēs nebūsim pelnījuši savu radio un mums tās vairs nebūs? Varbūt jāpavelk svītra apakšā un jāiet tālāk?\nNiu tikai deus ex machina varā – voi nu jaunais Latgolys Radejis īpašnīks raidēs latgaliski, voi nu kontrolpakets tiks tim, kas gryb raideit latgaliski, voi ari vaļsts dotēs koč puors raidiejumu latgaliski.\nVoi mes asam peļniejuši sovu radeju, sovu volūdu i, gols golā, sovu vaļsti?\nPosted on 22/05/2009 Author saprgeCategories diena.lvTags diena.lv, dusme, latgalīši, Latgola, radeja, volūda\n2 thoughts on “Latgolys Radeja. In memoriam?”\nPar ko balsot Rīgā? (atšķirīgais, mazliet jocīgais un pēdējais video) says:\n05/06/2009 at 07:37\n08/06/2009 at 08:15\nApstyprynuoju itū komentaru tik niu. Kod beidzūt tyku pi teikla.\nNirdzeigai. Tok lai jau cylvākam teik. Maņ patyka beidzamī kadri. 🙂 I ideja itū reklamu dalikt zam Latgolys Radejis mieršonys roksta.\nKoč vakar radeja vēļ skanēja.\nPrevious Previous post: Atklāta vēstule par gaidāmām izmaiņām Latgales Radio\nNext Next post: Stāsts par vistu


Papež i Lazar. V jediném představení ztvární herec Schwab neuvěřitelných 25 rolí - Blanenský deník\nRadim Schwab. | Foto: www.radimschwab.cz


Kai pareizi pīraksteit mienešu nūsaukumus? - lakuga.lv\nKarteite: portals lakuga.lv\nTemys: latgaliešu valoda, latgalīšu rokstu volūda, mieneši\n“Tāvam divpadsmit dālu. Sevkuram dālam vuords.” Itaidu meikli 1928. godā Bierzpiļs pogostā sovulaik pīrakstejs tūlaik škoļnīks, piečuok jurists Stanislavs Apšenīks. Pareizuo atbiļde tai i ir – mienešu nūsaukumi. Latgaliski mienešu nūsaukumu raksteiba mejusēs leidza ar laiku, bet kai tod pareizi mienešu nūsaukumus roksta myusu dīnuos?\nNu suoka drupeit īpasazeišonys ar mienešu raksteibu vaira nikai godsymta garumā. Sovulaik bazneicys gruomotuos i laiceigajūs kalendarūs (dažaiduos vītuos lītuotī vuordi ari: kalenders, kalinders, kolenders) raksteiti senejī mienešu nūsaukumi, par pīmāru, apreļs kai sulu mieness, nu leidza ar laiku pasamejuse ari mienešu raksteiba. Fraņča Kempa sastateitajā, Rēzeknē izdūtajā “Latwyskajā kalendarā “Daugawa” 1910 godam” mienešu apzeimiejumi raksteiti kai myusu laikūs zynomajūs nūsaukumūs, tai i senejūs: janwars (Jaungoda mènesis), februars (swacaines mènesis), marts (pawasara mènesis), aprilis (sulu mènesis), majis (lopu mènesis), junijs (wosoras mènesis), julijs (sìna mènesis), augusts (labibas mènesis), septembris (rudenia mènesis), oktobris (leita mènesis), nowembris (solnas mènesis), decembris (zìmas mènesis).\nDaugawa. Latwyskajs kalendars 1910. godam\nVīns nu zynomuokūs latgaliskūs kalendaru ir Andryva Jūrdža “Myužeigais kalinders” (Myužeygays kalinders) (pyrmais saraksteitais 1907. godā, myusu dīnuos pazeistamais, plotuokais – 1916. godā), kurymā mieneši raksteiti itai: janwars, febrals, marca meness, aprels, mays, junia meness, jula meness, augusta meness, sentebra meness, oktebra meness, nowembra meness, decembra meness. 1933. godā izdūtajā Pītera Stroda “Pareizraksteibas vōrdneicā” mieneši raksteiti: janvars, februars, marts, apriļs, majs, junijs, julijs, augusts, septembris, oktobris, novembris, decembris. Taipat dažaidūs izdavumūs i olūtūs (eipaši latgaliski drukavuotajūs presis izdavumūs) atrūnomi ari cyti mienešu raksteibys pīmāri februarim, oktobrim, novembrim i decembrim. Sovulaik raksteiti ari: febraļs, oktebris (i okcebris), nojabris, dekabris.\nMyusu dīnuos latgaliski mienešus pīroksta (pīmāri ar senejim nūsaukumim): janvars (Jauna goda mieness), februars (sveču mieness), marts (pavasara mieness), apreļs (sulu mieness), majs (lopu mieness), juņs (vosorys mieness), juļs (sīna mieness), augusts (labeibys mieness), septembris (rudiņa mieness), oktobris (leita mieness), novembris (solnys mieness), decembris (zīmys mieness) (raksteiba baļsteita 2014. godā izguojušuos Jura Cybuļa i Lidejis Leikumys pyrmuos digitaluos ābecis “Skreineite” sastateituos dorba būrtneicys “Skreineite. Vuicūs raksteit” (autors Jurs Cybuļs) pīmārūs).\nMienešu nūsaukumus myusu dīnuos latgaliski roksta: janvars, februars, marts, apreļs, majs, juņs, juļs, augusts, septembris, oktobris, novembris, decembris.


MUOKSLA I TRADICEJIS Archives - Page 5 of 47 - lakuga.lv\n28 Juļs 2021\nMuzeji vaļā! Kur īt i kū apsavērt?\nAicynoj dasaceit pretendentus Tradicionaluos kulturys izcileibys bolvai\n2 Juņs 2021


Andris Bērziņš (ur. 1944) - encyklopedia.biolog.pl\nPlik:EN57AKM-1601, Siedlce Wschodnie, 2014-08-21 (Muri WK14).jpg\nAndris Bērziņš (ur. 1944) w encyklopedii\nNa podstawie artykułu: "Andris Bērziņš (ur. 1944)" pochodzącego z Wikipedii


Kačeiša patmalis - Darbi\nKačeiša patmalis (Latgaliešu valoda)\nKārļa Skalbes pasakas "Kaķīša dzirnavas" latgaliešu versija. Tekstu uz latgaliešu valodu pārlikusi Maruta Latkovska.\nPasateicūt Marutys Latkovskys i muokslineicys Ievys Jurjānis sadarbeibai, kas aizasuoce kai Ievys interese par latgalīšu volūdu i kulturu, ir izguojs breineigs kūpdorbs Kārļa Skalbis puorsoku styla cīneituojim, dūmuotuojim par latgalīšu volūdys byušonu i izdzeivuošonu jaunuokajuos paaudzēs i vīnkuorši muokslys baudeituojim. Partū ka prīcuotīs varēs gon tī, kas dzierd latgalīšu volūdys skaneigumu, gon tī kas meklej stabilys muokslys vierteibys. Ievys Jurjānis zeimiejumi īvad skaistā dzeivis i sapynu savejumā, bet Marutys Latkovskys volūda atgrīž pi sakņu.\nKūpdorbs nabyutu tik dreiži sasnīdzs plotuokys auditorejis, ka na izdevnīceibys „Latvijas Mediji" dzierdeigūs aušu i Latgalīšu kulturys bīdreibys nalela finansiala atspaida.\nGruomotys verseja latvīšu literarajā volūdā jau sateik sovu skaiteituoju, kai sovā viestejumā skaiteituojim nūruoda izdevnīceiba „Latvijas Mediji": Itei Kārļa Skalbis puorsoka ir izcyls muokslys dorbs, kas nav par vaidiešonu i žāluošonūs. Tys ir stuosts par kačeiti, kurs izstaigoj gryutū dzeivis ceļu navys prosūt, bet dūdūt. 2014.godā itei gruomota tyka atzeita par mīluokū bārnu gruomotu Latvejā. Atbolstūt dūmu par latgalīšu rokstu volūdys vuiceišonu školuos i vuiceibu leidzekļu izstruodi, „Latvijas Mediji" itū puorsoku izdūd ari latgaliski.\nŽanri/ Literatūra/ Literatūras veidi/ proza/ literārā pasaka


Rezultāti: 31 - 40 no 155\nĻuste man, príca man\nAr kundzeņu karâ ít:\nKundzeņš munu bàdu ņeşe,\nMeş kundzeņa príku ņeşem.\nMan ļauteņi apsasméje,\nSlymu meužu dzeivòjùt.\nNi ar naudu es nùpèrku,\nNi nu Dìva praşejús.\nMuns broļiņš lìļejós,\nPučeit jemt ļeìgaviņu.\nJem, bròļiņ, ļaùžu bàrnu,\nLai zíd puča dorziņâ.\nLela myrda sasáduşe\nKur, mameņ, es şédéšu\nEs nabeju tik dižana?\n-Şéd', meitiņ riņdiņâ,\nPošâ rindys galiņâ,\nÍs tautiņis, jims nu gola,\nNa nu vyda laşeidamys.\nLeìgò, laìva, uz eudiņa,\nIz oròja meitiņóm!\nTur man tyka, tur man tyka,\nTur man dzeive naapnyka.\nOròjam daìlys meitys,\nVína vèrpe, ùtra aude,\nTrešò roksta zeìdauteņu.\nMan, màmeņ, tù meiteņu,\nKura roksta zeìdauteņu.\n-Es nadevu tós meiteņis,\nTej man poša jaunókò.\n-Ka nadevi tós meiteņis,\nEs nùmyru žalobóm.\nKur jeùs mani globóşet,\nMeitu bàdu nùmyrušu?\n-Bollt' rùzeišu dòrzeņâ\nZam rùzeišu lapeņóm.\nTur izauga kupla rùze\nTur tós jaunys meitys gò\nIk sastdìnis krùņu peitu.\nSaít Mòrys bazņeicâ.\nPraşej' Mòra raudódama:\nKur meiteņis taidu jème?\n-Reìgâ pèrku, naudu devu,\n-Kù jiùs, meitys, malòjat,\nTys navá Reìgys krùņş,\nTej ir zàna dvèşeleite,\nMeitu bàdóm myruşe.\nAr úzola lapiņóm,\nKa nadevi mòsiņai\nPuču şèt dòrziņâ.\nDálu mòtis ustabiņa\nMeitu mòtis ustabiņa\nAiz kalniņa deùmi keup,\nKas tús deùmus keupynava?\nTur ir divi jaunys meitys,\nTós deùmiņus keupynava.\nVínai ira soldons olys,\nÙtrai seùrys branndivìns.\nTur dzer kungi, tur stòrostys,\nZem reìb donncòjùt.\nAk, tu bàrzu ataudzeņa,\nTavu skaistu vainaçeņu!\nèrk maņ bròļi, pèrk svaiņeiši,\nVéļ i tóda nanùpèrka.\nSaimiņeica runci keùle,\nPoša pìnu apáduşe,\nSoka, runči izgózuši.


LaKuGa – Septembrī nūtiks festivals “Urbānie Līvāni”\nLaKuGa 30. Augusts, 2016. gods Comments Off on Septembrī nūtiks festivals “Urbānie Līvāni”\nMyusu dīnu muokslys galerejā Leivuonā (Reigys īlā 108a) nu 13. da 17. septembra nūtiks pyrmais galerejis festivals “URBĀNIE LĪVĀNI”, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Festivala laikā nūtiks vysaidys aktivitatis ar mierki pīvērst viereibu industrialuom ākom, pietejūt i izzynojūt tūs viesturi, identificejūt šudiņdīnu i modelejūt nuokūtni.\nLeivuons ir unikals ar tū, ka tī nav kaidu piļsātys periferejā asūšu industrialūs rajonu, nu bejušūs ryupneicu ākys atsarūn piļsātys centrā storp dzeivojamuom i sabīdryskuom byuvem. Tuos ir napuortraukti kluotyn asūšys piļsātnīku dzeivē. Sakuortojūt piļsātvidi, vys aktualuoks palīk vaicuojums – kas nūtiks ar itim objektim? Voi postpadūmu montuojumu varam izmontuot kulturys procesu atteisteibā i jaunradis veicynuošonā?\nFestivals tiks atkluots ar grupys izstuodi “Industriālisms”. Dorbus izstuodei radejuši: Helen Scott Lidgett Studio Award sajiemiejs Kristaps Ancāns, Juoņs Purcens, Jurs Gribuls, Armands Grundulis, Muorteņš Markots, Ilze Griezāne, Raimonds Vindulis i cyti. Reizē tiks atkluota ari Māra Grunska izstuode “Rēgi”, kas atveidoj pamastys ākys, tymā skaitā bumbu patvertnis, sakaru bunkurus, kūdulrakešu bāzis i ryupneicys Latvejā, rūsynojūt na viņ dūmuot par apsaimnīkuošonys problemom, nu ari ļaunūt saredzēt tūs naparostū skaistumu.\nFestivala pyrmuo dīna nūsaslēgs ar sarunu vokoru “URBĀNĀ LAVKA”. Projekts LAVKA ir sarunu pasuokumu cyklys, kas naformalā atmosferā rūsynoj cylvākūs gribiešonu atteisteit sovys zynuošonys, saisteitys ar vysvysaidom dzeivis jūmom.\nFestivala ūtrajā dīnā, 14. septembrī, nūtiks ekskursejis bejušajuos Leivuona ryupneicuos, kur varēs dzierdēt ari tūs darbinīku atmiņu stuostus, meistardarbneica bārnim “Nākotnes Līvāni”, lekceja “Pilsētas plānošana. Latvijas un ārvalstu pieredze industriālo teritoriju izmantošanā”, nu dīnys nūslāgumā Myusu dīnu muokslys galerejā nūtiks Ivana Ustinova projekta “OrigiNative” pyrmatskaņuojums.\n15. septembrī festivala ītvorūs nūtiks meistardarbneica bārnim “Spēle galerijā” i Kārļa Kazāka koncerts ar stuostejumu par projektu “Velomūzika”, nu 16. septembrī – par kūpā struoduošonys konceptu, daleišonuos ekonomiku i postindustrialū teritoreju atdzeivynuošonu stuosteis Armands Grundulis i Rolands Lakis, kai ari uzastuos kamermuzykys trio nu Jākubpiļs (Smaida Ščerbicka, Agnese Levinska, Ligita Tuntule).\nVysys festivala dīnys režisora i operatora Jākuba Štelmahera vadeibā nūtiks multimedeju meistardarbneica jaunīšim “Industriālie Līvāni”. Tuos dalinīki vuiceisīs filmiešonys pamatpryncypus. Festivala nūslāgumā tiks prezentāts meistardarbneicys dalinīku veiduots audiovizuals stuosts par divejim sūpluok asūšajim pasaulim – industrialū i dzeivuošonai vajadzeigū.\n17. septembrī sevkuram interesentam byus vareiba pīsadaleit meistardarbneicā “Industriālais plakāts”, nu festivals nūsaslēgs ar Gata Pastara lekceju/performanci “Skaņas telpa”. Tei stuosteis par skanis kai Vysuma paruodeibys, darbeibys i eksisteņcis pryncypa naizzynuotū byuteibu myusu kasdīnā. Lekceja paradzāta auditorejai bez fizikys voi skaņu inženerejis prīškzynuošonom. Itymā vokorā skaņa paliks radzama.\nFestivala pasuokumu apmekliejums – bez moksys. Ar pasuokuma programu var īsapazeit Myusu dīnu muokslys galerejis Facebook lopā.\nProjekts teik realizāts ar Latgolys regiona atteisteibys agenturys, Vaļsts kulturkapitala fonda i A/S “Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu.\nATSLĀGVUORDI » festivals, Leivuons, muoksla, Myusu dīnu muokslys galereja, Roksts, Urbānie Līvāni


Raksts publicēts: 2019.02.14. 13:43:12\n0.60183715820312 95(0) - 0.34592866897583 2019.02.20. 08:24 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=83&act=10&date=1550095200&art=45475 ip: 34.207.152.62 usememcache: 1


Aicynoj vuiceitīs kūklis spēlis pamatus i īpazeit Latgolys folklorys montuojumu - lakuga.lv\nTemys: Cilvēka attīstības centrs, Ilze Mežniece, Kruoslova, Kūkle, Tradicionaluo muzyka\n2021. gods augustā bīdreiba “Cilvēka attīstības centrs” pabeiguse projektu “Koklēsim Krāslavas novadā!”. Projekta mierkis ir saglobuot i nu jauna īdzeivynuot Latgolys kūklis spēlis tradiceju Kruoslovys nūvodā, i rūnūt vareibu vuiceitīs tradicionaluos kūkliešonys pamatus Kruoslovā nūvoda dzeivuotuojim, tamā skaitā bārnim, i popularizejūt kūklis spēli plašuokai auditorejai Kruoslovys nūvodā, informej bīdreibys “Cilvēka attīstības centrs” projektu vadeituoja Ilze Mežniece.\nProjekta laikā Latvejis kūkļu meistari Eduards Klints i Ģirts Laube ir radejuši skaistys Latgolys kūklis, instrumentu veiduotuojs Aleksandrs Maijers sataisejs tradicionaluos stabulis, kurys vysys nu daīmamys apvuiceibom Kruoslovā i apleicīnē. Īguoduota ari apskaņuošonys tehnika i šiviejis Ilzis Landmanis radeiti skotuvis tārpi. Nu tik vajag tū vysu likt lītā projekta mierķa pīpiļdeišonā.\nItūšaļt, padorūt projekta rezultatus publiski daīmamus, bīdreiba “Cilvēka attīstības centrs” sadarbeibā ar Kruoslovys kulturys nomu aicynoj Kruoslovys i plašuokys apleicīnis dzeivuotuojus vuiceitīs kūklis spēli.\nVysaidūs īrūbežuojumu deļ apvuiceibys plānuotys individualys i attuolynuoti laikā nu 2021. gods oktobra da 2022. gods janvara. Kruoslovys nūvoda folklorys kūpys “Primaki” vadeituoja Ilze Mežniece dūs vareibu interesentim vuiceitīs kūklis spēlis pamatus, īpazeit Latgolys folklorys montuojumu. Piec diveju mienešu īvadnūdarbeibu, nūpītnuokim daleibnīkim paradzātys padzilinuotys nūdarbeibys kūklis spēlē.\nInteresentus aicynoj dasasaceit ITE.


Rodūšī i muzykalī latgalīši Aija i Juoņs Kuzminski / LR1 / / Latvijas Radio\nItūreiz pi mums gostūs Latgolā vīneiguo gitaru muzeja veiduotuojs i saiminīks, Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogosta dzeivojūaisī Juoņs Kuzminskis kūpā ar sīvu Aiju. Dīmavžāļ aizvadeituo goda golā jūs vaira nikai septeņu godu garumā veiduotais gitāru muzejs gondreiž pļlneibā aizguoja pūsta guņsnalaimē. Niu aktivi teik atjaunuota darbineica, lai jau iz pavasari ite otkon varātum tapt jaunys gitarys. Ar laiku, saprūtams, teik planavuots atjaunuot ari muzeju. Aija i Juoņs gon pīzeist, ka jau tagad ir skaidrys, jaunuos ākys byus cytaižuokys, gon izmāra, gon satura ziņā.\n„Škiram jaunu puslopu, vaicojam piec jaunys pīejis. Koč kas ite byus, varbyut ar cytaižuoku skatejumu.”\nJuoņs ar Aija kūpa audzynoj četrus bārnus i muzicej grupā „Gandreiž 10nīkā”. Aija kasdīnā ir pasnīdzieja Rēzeknis Tehnologeju akademejā, sovpus Juoņs kasdīnā pamatā struodoj pa sātu, kai ari pi jaunu muzykys instrumentu radeišonys, niu gon dorba dīnys teik aizvadeitys jaunuos gitaru darbineicys byuvnīceibā.\n„Pats pyrmais, kas byus cytaižuoks, vysmoz niu jau ir skaidrys, ka jaunuo darbineica byus pīcys reizis mozuoka nikai vacuo. Kū jau mes niu varim atsaļaut sataiseit. Ar gitaru izgataveišonu es nūsadorboju jau vysmoz divdesmit godu. Vacū darbineicu mes cēlem nu 2013. goda i tai i naīspiejom piļneibā pabeigt. Itei mozuo niu tūp kai pagaidu variants, saprūtams, teik planavuots, ka ar laiku jai byus pībyuvis. Gribim tai, lai nav otkon septeni godi juobyuvej, bet lai jau pavasarī varatūm ite dorbuotīs. Itūnedeļ atbrauce jumts, āka ir apšyuta nu uorpusis. Palyka niu tikai sagaidiet drupeit syltuoka laika i varēs likt jumtu viersā.”\nVuordineicā literate Ilze Sperga i viesturnīks Arņs Slobožanins stuosteis par vacvuordu, kas patīseibā latgalīšu sarunvolūdā ir gona dzeivs ari šudiņ – kuorms.\nPyrmajā žurnalistis Marutys Latkovskys sagataveitajā rubrikā „Zemis suoļs” jei mums stuosteis par latgaliski saraksteitim lelim literarim dorbim i tūs autorim. Jei izsver, ka taidu lelu literaru dorbu, kai pīmāram, romanu, asameiba latgaliski ir aplīcynuojums volūdys patstuoveibai. Maruta ir paskaitejuse, ka latgalīšim kūpā ar trymdys autorim ir deveni romani. Ituos dīnys rubrikā par kaidu Latgolys viesturē svareigu persioneibu – Juoni Turkupuli.\n„Jis ir Latvejis Republikys armejis breiveibys ceiņu dižkarievs, vīns nu pyrmūs latgalīšu ar augstuokū filologiskū izgleiteibu, žurnala „Zīdūņs”, „Latgolys Škola”, avīzis „Zemis Bolss” izdeviejs, losamuos gruomotys deļ školys bārnu „Dzimtine” veiduotuojs i sastateituojs, Ludzys gimnazejis direktors. Sovūs rokstūs periodikā jis ir pasarakstejs ari ar pseidonimu Sutris.”\nTaipat Maruta syuta ari syltus sveicīņus aizvadeituo goda gola opolu jubileju nūsvetiejušajai literaturzynuotneicai Ilonai Salcevičai, kura latgalīšu literaturys lauceņā ari ir struodojuse kai taids darbeigs ryukeits.\n„Jei ir bejuse aktiva autore enciklopediskajūs izdavumūs, sagatavejuse ap 140 škierklu par Latgolys literatim, 2005. godā izdūta juos apcere par vasalu godu symtu latgalīšu prozā i lugu rakstnīceibā. Sovukuort 2012. godā ir izguojuse juos gruomota par kinys „Cylvāka bārns” autoru, rakstnīku Juoni Klīdzēju. Jei ir publiciejusēs ari myusu, Latgolys, periodikā – „Tāvu zemes kalenderā”, „Katōļu Dzeivē”, „Olūtā”. Ilona ir dzymuse i izauguse Reigā, saimē, kur tāva i muotis volūda beja latgalīšū. Byudama vieļ pavysam seika meitine, sovus vīnaudžus, Zaubis īlys bārnus, Reigā jei beja savuicejuse runuot latgaliski. Na viņ latvīšūs, bet ari sovus mozūs krīvu draugus. Bierneibā vyss ir īspiejams, ari volūdys prasmis ir mudruok sasnīdzamys.”


Aicynoj iz akteru atlasi Viestura Kairiša jaunajai kinai "Piļsāta pi upis" - lakuga.lv\nAicynoj iz akteru atlasi Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis”\n5 Janvars 2018\nTemys: kina, Piļsāta pi upis, Roksts, Viesturs Kairišs\nInteresenti vysuos vacuma grupuos aicynuoti pīsadaleit režisora Viestura Kairiša jaunuos kinys “Piļsāta pi upis” akteru atlasē, kas nūtiks 8. janvarī nu 14.00 da 21.00 Rēzeknis Kulturys nomā, Bruoļu Skryndu īlā 3.\nFiļmiešonys process Viestura Kairiša jaunajai kinai “Piļsāta pi upis” suoksīs jau februara beiguos. Fiļmiešona nūtiks Latgolā (Ludzā, Rēzeknē, Kruoslovā). Kinys scenareja pamatā ir Gunara Janovska romans ar taidu pošu nūsaukumu. Kinys golvonajam varūņam Anšam ir navaineiga profeseja – daiļkruosuotuojs. Jis ir pīpraseits pi vysu režimu – autoritarajā pyrmskara Latvejā, pi komunistu i nacistu. Bet juo sirdi i dvēseli navar īgiut nivīns nu tūs.\nRežisors Viesturs Kairišs par tūpūšū kinu soka: “Koč i cik naciļvieceiga byutu viesturis nūtikšonu gaita, cylvākam vysod ir īspieja palikt cylvākam. Vīna nu kinys leluokuom ambicejom ir pastuosteit par tik nabeidzami daudzom viesturiskom nūtikšonom, napuorsavieršūt formalā nūtikšonu kaleidoskopā.”


Ir vītys, nu kurūs es gaidu kū ta vairuok. Ir taidys dažys. Pasīne ir vīna nu tūs.\nBazneica. Pazemis ejis – voi pa eistam tys var nainteresēt? Cik legendu i teiku ir par nūslāpumainom pazemis ejom, cik pīdzeivuojumu romanūs tuos ir vīneiguos gluobiejis golvonajim varūnim! Cik daudzi saputiejušu arhivu škurynuotuoji ir cerejuši atrast koč voi kaidu nūruodi par tom!\nAsmu dzierdiejs, ka sporta laukumā aiz Kruoslovys kulturys noma vēļ 20. g. s. 70. godūs varēja īleist nazkaiduos oluos, kurys kai ba vadušys iz grafu pili, grotu parkā voi pat iz ūtrū Daugovys krostu. Koč kaidys ejis vēļ sovā jauneibā redzieju Rēzeknis piļsdrupuos, runuoja, ka tuoļuok eja īt zam upis i aizīt iz Vacū tiergu. Ka Dinaburgys cītuksnī ir taidys vairuokys, vīna nu jūs savīnoj nūcītynuojumus Daugovys obejūs krostūs.\n„Letas Ilustretā Žurnalā“ 1924. goda 34. numerī ir mozeņš aproksts „Posinas klosteris“, kuram kluot dalyktys div Jezupa Soikāna taiseitys fotografejis. Aprokstā vyss sakralais komplekss nūsaukts par klūsteri, ari bazneica. Pādejais ituo raksteņa teikums: „Zem klostera atrodas apakšzemes eja, kura ved uz aku kādus 200 soļus tāļumā. “1\nVoi tei beja pazemis eja, velvāti pogrobi ci apakšzemis tuneļs, nazynu. Navaru pasaceit, voi taida tī ir voi beja. Nazkū taidu es redziejs asmu tikai divreiz – Bebrenis muižā i Leiksnys ola bryuzī.\nSakraluos muokslys i arhitekturys zynuotuoja Rūta Kaminska par pazemis ejom stuosta, ka „tā ir atsevišķa tēma, kas jāpēta arheologiem. Viņa domā, ka vairumā gadījumu tās esot tikai leģendas, taču pieļauj, ka šie nostāsti nav bez pamata“2.\nAloizs Trasuns (pseidonimi Jedarču Praņcs, Seimaņs Krusa, Sormuls, Zemnīka dāls, Zors i c.) inciresnai aproksta, kai 1906. godā Zīmyssvātku prīkšvokorā kūpā ar kolegu dorba dareišonuos braucs iz Pasīni. Nu suoku ar viļcīni pa tikū sataiseitū Ventspiļs–Ribinskys dzeļžaceļa lineju leidz Rozenovai. Vīnā i tymā pošā viļcīņa sastuovā beja gon pasažeru, gon preču vagoni, viļcīņs nūkavēja puora stuņžu. Rozenova – tei ir tānejuo Zylupe, taidu nūsaukumu jei dabova jaunizveiduotā Latvejā.\nIzkuopuši naktī Rozenovys dzeļžaceļu stacejā, braucieji nūleigst posta zyrgus, i kučers spelgainā, putiņainā naktī jūs vad iz Pasīni. Braucieji ir īsatuntuļuojuši kažukūs, vyss pīputynuots, zyrgi navar atrast ceļu, autors sleigst eksistencialuos refleksejuos:\n„Es nabeju nu šom dùmom veļ pasamudis, kad laucits ar piri atsadyure pogolma vòrtûs un myusu priškâ izauga slajda un nùpitna Posiņas baznica.\nPosiņa gon drùši byus dabojuse sovu nùsaukšonu nu Pošiņas upites. Draudzê latvišu cimu ir tik moza daļa; draudzes paliku sastoda boltkrivi. Ar poša baznica ir celta jau viņpus latvišu zemes rùbeža, laj ar šej draudze pidar pi Ludzas aprinķa.\nBaznica ir tajsita baroko stiļâ, ar divim turnim, augsta, vigla, slajda, skajsta. Klot pi baznicas stov senejò dominikanu klostera (klaštora) mòjas, nu kurom tik ¼ daļa ir uzglobota un tagad kolpoj vitejam baznickungam par mòjukli. “3\nEs Pasīnis bazneicā pyrmū reizi beju 1990. voi 1991. goda vosorā, kod „Daugavpils Vēstneša“ redaktors Voldemārs Pupics mani nūreikova saraksteit rokstu par kristīšu nūmetni Pasīnē. Satyku Anitu Stašulāni, koč kaidu poļaku misionaru i vairuokus jaunīšus, kuri vysi kūpā maņ izruodēja bazneicu i bejušū klūsteri. Izkuopem ari bazneicys tūrnī, nu kura varēja redzēt upi i Krīveju. Viesturis, plašuma i pīrūbežys sajiuta!\nIr skaudze publikaceju, kuramuos gon emicionalā, gon akademiskā formā teik sprīsts, kur ir baltu etnografiskais rūbežs. Voi Livonejis reitu rūbežs aba sīns beja ari senejūs latgaļu reitu pusis rūbežs? Itymā kontekstā na reizi viņ teik pīsaukta ari Pasīne.\nLoba ilustraceja saceitajam ir, deļ pīvaduma, gazetys roksts „Pa myusu valsts numalem“, kuru autors ir parakstejs ar pseidonimu Primo occupantus.\nAutorapruot, Pasīne ir nūslāpumaina, meiklaina vīta, kurys dzeivuotuoji myužseņ ir cītuši nu dažaidu civilizaceju i varu ceiņu. ”Opoli kurgani pa Zylupes krostim nav nikas cyts kai Joņa Borgo izbarti kopu kaļnini Livonijas kara laikā.”4 Cyti otkon skaita, ka tī kurgani ir nu kriviču laiku.\nLai tī ci kai, vystik Pasīne vysvaira ir zynoma ar sovu katuoļu bazneicu (1761), kura ir gon muokslys i arhitekturys pīmineklis, gon svātceļuojumu mierkis (kai daži jaunī latgalīši soka – snāgs). Rēzeknis–Aglyunis diecezē ir četrys oficialys svātvītys – Aglyuna, Kruoslova, Sarkani, Pasīne.\n2008. goda rudinī nūsaslēdze vierīneiguo, kompleksuo Pasīnis bazneicys restauraceja – tyka sakuortuots žūgs, smeļters5, atjaunuota fasade, interjers i oltoru gleznys.\nViers centraluo oltora 20. g. s. 30. godūs beja lūgs ar krystu īškā, niu tik opols lūgs, ar taidim kai Ausakla konturim. Ir cylvāki, kuri soka, ka ar tū krystu byutu autentiskuok. Ari lobuok – gon vizuali, gon emocionali. Bet – mes nazynim ni objektivūs apstuokļus, ni restauratoru nūdūmus. Golvonais jau – lai ir cylvāki bazneicā!\nPrīstera kops smeļterī. 1918. goda febraļa beiguos keizariskuos Vuocejis karaspāks ījēme vysu Latgolu, aizguoja aiz Pleskovys, ījēme ci vysu Ukrainu itt. Nu Latgolys paceli vuocu karaspāks aizguoja pats 1918. goda decembrī.\nPasīnis bazneicys duorzā Dīva mīrā atsadus prīsters Juoņs Bikšis. Jis nūslapkovuots 1918. goda 8. martā Škaunē, paglobuots nu suoku tī, bet 18. augustā puorapglobuots pi Pasīnis bazneicys, kur par bazneickungu jis beja ilgu laiku – nu 1900. leidz 1913. godam.\nAšņa dorbu padareja „laupītāju un slepkavotāju grupa (banda) ap 20 cilvēku sastāvā, kura vācu okupācijas laikā 1918. gadā darbojās Landskoronas (Šķaunes) un Istras pagastā”6.\nVīns tuo laika nūtykumu i aizkulišu lobs zynuotuojs roksta, ka svātdiņ Škaunē, piec dīvakolpuojuma apbruņuoti veiri īguoja bazneicā i sašuove prīsteri, kurs lyudzēs oltora prīškā. Dūmova, ka jis beigts, partū izvylka nu bazneicys i īsvīde snīgā. Bet bazneickungs atžierga, cylvāki jū aiznese iz plebaneju. Kod tū izzynova slapkauni, jī īsalauze plebanejā i īvaiņuotū prāvestu gultā nūdyure ar durklim.\n„1920. godā nūmūceitō brōļs īsnēdze Latgolas apgoboltīsā syudzeibu par prāvesta nūslapkovōšonu. Šei līta iztīsōšonā nōce 1923. godā. Slapkovas tīsā, grybādami nu sevis nūvērst nūzygumu, ar vyltus līcinīkim pīrōdeja, ka prāvests miris nu izsytumu tifa. Prāvesta brōļs un prokuratura pīpraseja myrūņa apskati kopūs. Apgoboltīsa šam prīkšlykumam pīkryta. Kopa atrokšona nūtyka 1923. goda pavasarā.\nPrāvests J. Bikšis gulēja sovā atdusas vītā kai dzeivs, tryudēšonas procesa nimoz naskōrts... Konstateiti mozlīt garōki moti... Boltais lakateņš ap golvu beja asnī... mīsā beja radzamas ar durklim systōs bryuces... Slapkovom ar napatīsim līcinīkim sovu nūzygumu naizadeve nūlīgt.”7\nMuiža. Pasīnis (kai vacī latgalīši saceitu – Posinis, Posīnis) muižys pādejuo eipašneica jeb sovumneica pyrmiņ Agraruos reformys beja aristokratiska persona – Oboļenskaja Marija Nikolajevna.\n1925. goda 5. majā Pošvaldeibu departaments pījēme lāmumu, ka daudzu pogostu nūsaukumi vysā vaļstī ir juolatviskoj i juopuorsauc – ari „Posinas pag. par Pasienes pag., pēc Sienes upes nosaukuma”.8\nPasīnis muižys kungu sāta calta 19. g. s. pošā vydā, kod te saimnīkova Benislavski. Tei myura sāta ir cīši inciresna – pa vydu diveju stuovu Leluo sāta, nu kurys iz obom pusem īt galerejis iz vīnstuovu Mozajom sātom. Vysys treis ituo kompleksa sātys vizuali sasīn kūpā leli, izteiksmeigi frontoni.\nVyss te simetriski, i navar saprast, voi tai jau nu suoku beja izdūmuots, voi tai saguoja. 1925. godā muižys kungu sātā suoce dorbu Pasīnis škola. „Pasienes valsts 6-kl. pamatskola ierīkota bijušā muižas pilī. Plašs un jauks parks ieslēdz labi nostādīto un dažādiem mācības līdzekļiem bagāto skolu no visām pusēm”9, tai roksta 1937. godā.\nIr zinis, ka pyrmuo škola Pasīnī tyka atvārta jau 1875. godā. A muižā škola sabeja nu 1925. leidz 1977. godam. Daudz kū školys laikūs te puorveiduoja i puortaisēja.\nJaunu školu SCO10 Zylupis īcirkņa ceļtnīki suoce ceļt 1976. godā. Te i vuiceibu kabineti, i iedneica, i sporta zals ar stadionu, i vysaidys garažys i škiuneiši. Pasīnis ostoņgadeiguo škola jaunā vītā beja jau 1977.–1978. vuiceibu godā.\nGolvonais, lai ir bārni, kuri tī ītu!\n1 Posinas klosteris // „Letas Ilustrets Žurnals”, 1924., Nr.34.\n2 Minova I. Krāslavas rajona sakrālais mantojums ir vērtīgs un skaists // Latgales Laiks, 08.01.2016.\n3 Jedarču Praņcs. Dùmas par Posiņas pagòjušim lajkim // Auseklis, 18.01.1907.\n4 Primo occupantus. Pa myusu valsts numalem // Jauno Straume, 17.04.1921.\n5 Smeļters (latg.) – baznīcas dārzs.\n6 https://latgalesdati.du.lv/persona/5453 (skat. 21.04.2021)\n7 Velkme J. Prāvests Jōņs Bikšis // „Latgola”, 31.05.1951.\n8 -–Ce–– Pagastu nosaukumu grozīšana // „Policijas Vēstnesis”, 08.05.1925.\n9 Pētersons J. Ciemos pie J.S.K. pulciņiem // „Latvijas Jaunatne", 1937., Nr. 8.\n10 Starpkolhozu celtniecības organizācija.


Crabby Pelican of Coconut Villas of Dunedin - Two Bedroom Condo - Dunedin - Hotels.com\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, piekļuve baseinam, pretī okeānam - Naktsmītnes teritorija. 1. attēls no 39.\n1 / 39Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, piekļuve baseinam, pretī okeānam - Naktsmītnes teritorija\n2677-D St Joseph Dr E, Dunedin, 34698, FL, Amerikas Savienotās Valstis\nKo var darīt naktsmītnē Crabby Pelican of Coconut Villas of Dunedin - Two Bedroom Condo un tās tuvumā?


Twin Palms Resort by Sterling Resorts - Panamasitija - Hotels.com\n10519 Front Beach Rd, Panamasitija, FL, 32407, USA\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Galvenais attēls [1/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Pludmale [2/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Āra baseins [3/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Āra baseins [4/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Āra spa vanna [5/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Balkons [6/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Dzīvojamā zona [7/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Numura ēdamzona [8/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Dzīvojamā zona [9/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Vannasistaba [11/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Vannasistaba [12/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Viesnīcas priekšskats [13/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Vingrošanas klubs [14/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Skats uz pludmali/okeānu [15/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Skats uz pludmali/okeānu [16/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Skats uz pludmali/okeānu [17/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Dzērienu automāts [18/24]\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Viesnīcas priekšskats\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Vingrošanas klubs\nKooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas - Dzērienu automāts\n1 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča\n2 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Pludmale\n3 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Āra baseins\n4 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Āra baseins\n5 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Āra spa vanna\n6 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Balkons\n7 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Dzīvojamā zona\n8 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Numura ēdamzona\n9 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Dzīvojamā zona\n10 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Numura virtuve\n11 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Vannasistaba\n12 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Vannasistaba\n13 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Viesnīcas priekšskats\n14 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Vingrošanas klubs\n15 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Skats uz pludmali/okeānu\n16 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Skats uz pludmali/okeānu\n17 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Skats uz pludmali/okeānu\n18 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas, Dzērienu automāts\n19 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas\n20 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas\n21 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas\n22 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas\n23 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas\n24 - Twin Palms Resort by Sterling Resorts, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, divas guļamistabas\nRipley's Believe It or Not — 13 min. pastaiga\nWonderWorks — 13 min. pastaiga\nSignal Hill Golf Course — 16 min. pastaiga\nMinigolfa laukums — 29 min. pastaiga\nM. B. Millera apgabala estakāde — 2,4 km\nPiemaksa par komunālajiem pakalpojumiem: 50.00 USD par apmešanās vietu par uzturēšanās reizi


omg - Review for Juicy Couture - Viva La Juicy - 1.7 oz | Birchbox\nomg - Review for Juicy Couture - Viva La Juicy - 1.7 oz\nThis smells so good!!! It's a great mix of floral and fruit without being too strong. It lasts all day even with the tiniest bit applied. Very feminine.


Still Alive. ( Zianourry-Zayn centric). - ___________ - Wattpad\n131K Reads 4.6K Votes 17 Part Story\nzainabdiggie Dec 03, 2017\nStupid Mr. Johnson augh I feel like punching his stupid face augh\nCuzZaynMalik Apr 14, 2017\nI would kick his fücking shitty ass.. poor babyyy 😭😭😭😭\nlaasya8484 Mar 18, 2017\nAnd I have a teacher named mr.johnson and I kept thinking of him\nmissViteStyles Feb 20, 2017\nOk sorry no hate because the story is good so far but PLEASE fix your spelling its annoying\nHElizabethW Dec 13, 2016\nMY BABY NNNOOOO😨😨😨😱😱😱😭😭😭😭😭😭😭\nxoBLACkVeilBriDEsBvB Jan 05, 2016\nI would stick up for him and. Kick every one ass😡😡😡😡😡😡😤😾\nGet notified when Still Alive. ( Zianourry-Zayn centric). is updated\n23.1K 861 199\n74.9K 2.8K 911\n267K 7.2K 1.8K\n71.8K 2.5K 877\nSaving the Bad Boy - Zianourry (Zayn-centric...\n48.8K 1.6K 414


15.12.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa - RigaTV24 - XTV\n15.12.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 1. daļa\nIzklaide La Dolce Vita. Ar Roberto 2020. gada 15. decembris\n15.12.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa\nViesos: uzņēmuma „Rūjienas saldējums” īpašnieks un valdes priekšsēdētājs Igors Miezis. Viņš demonstrē ātro saldējuma sasaldēšanas metodi ar šķidro slāpekli un gatavo karstās saldējuma bumbas piparkūku un kukurūzas pārslu garoziņā!


7. A. 315. R. Tabine no skolnieka O. Kolosa. Neaizmirstule "Tautas posokas" 9.\nMyužīga meža molā, nalelā ustobiņā, dzeivuoja bruolis ar muosu, jis beja medinīks un jei muojas kūpēja.\nBruoļs kotru reitu guoja uz mežu, laidja nu lūka osas šautras un nikod juo šautra nakrita tukšā vītā. Vysod jis nesja muosai iobu, lobu medījumu, nu kuo cept gordu cepeti, šyut svltu apgērbu.\nKaidā dīnā jis ilgi nūsamaldīja pa mežu, un nikuo nanūšuovis, jau gribēja tukšā īt uz muojom. Te - kur bejis, nabejis - zakīts aizskrīn priškā. Medinīlcs ker lūku, bet zakīts, pacēlis prīškas depītes, lyudzas: "Gudrū cilvēciņ ,apžāluoj, našauņ manis! Es dūšu tev sovu bārnu un tys naboltā dīnā paleidzēs tev."\nMedinīks nikod nabeja dzierdējis, ka zakis runuotu cylvāka valūdā. Jis pajēmja začānu, nūnesja uz muojom un lyka muosai tū baruot. Muosa audzēja un baruoja začānu kai sovu eistu bārnu.\nŪtrā dīnā, kad jaunais medinīks otkon guoja medīt, pyrmū satyka lopsu. Kaut cepeša nu juos nav, bet apkakle skaista. Un medinīks jau atstīpja lūku, lai laist šautru, bet lopsa aizrunuoja: "Gudrū cilvēciņ, apžāluoj, našauņ manes! Es duovynuošu tev sovu bārnu un tys naboltā dīnā paleidzēs tev."\nMedinīks apsadūmuoja, nūglobuoja šautru, pajēmja lopsānu un. atnesis tū uz muojom, lyka muosai baruot. Muosa baruoja un kūpja lopsānu taipat kai zakīti.\nTrešā dīnā, kad medinīks guoja rmežā, pyrmū satyka vylku. Turādams tū par lelu aužu īnaidnīku, atvylka lūku un gribēja laist vylkā šautru. Bet vylks žēlīgi aizrunuoja: "Gudrū cilvēciņ, apsažāluoj, našauņ manis! Lobuok pajem manu bārnu, tys naboltā dīnā izgluobs tevi."\nMedinīks apsadūmuoja, pajēmja vylcānu, nūnesja uz muojom un lyka muosai baruot. Tei paklausīja un baruoja vylcānu taipat, kai začānu un lopsānu. Un nabeja jau vairs tik garlaicīgi, kai tymuos dīnuos, kad bruolis iyka cepeti cept. Mozi zvērīši prīynuoja medinīka muosu.\nCaturā dīnā, kad medinīks, carādams nūšaut kaidu brīdi, īsalaidja dziļuok mežā, satyka mežā kungu, Mikeli, pynkuotu luocīti. Gaļa gon nav ādama, bet kažūks sylts. Un medinīks atvylka iūku, lai īlaistu šautru Mikeļa pynkuos. Bet luocis pasaslēja uz pakaļkuojom, pīlyka depi pi pīres, kai zaldāts pret oficeri un aizrunuoja: "Gudrū cilvēciņ, apsažāluoj, našauņ manis! Lobuok pajem munu bārnu. Tys naboltā dīnā tev paleidzēs."\nNyu medinīks, moz dūmuodams, pajēmja luoča bārnu, nūnesja uz muojom un lyka muosal baruot. Meitiņa, īraudzījuse mozu\npynkainīti, pajēmja jū, īnesja pi cytu sovu audzēkņu un vysus kūpja, kai sovus eistynūs,\nPīktā dīnā medinīks satyka pašu zvēru karali avu. Jis atvylka lūku un gribēja šaut, bet ava aizrunuoja: "Gudrū mednīk, našauņ manis, es dūšu tev sovu bārnu un ty.s naboltā dīnā paleidzēs tev."\nMedinīks pajēmja javas bārnu, nūnesja uz muojom un lyka muosai baruot. Tai pajēmja mozū avu un baruoja kūpā ar cytim. Sastā dīnā medinīks satyka lelu ērgli un gribēja tū nūšaut, bet ērglis lyudzjās: "Lobū cilvēciņ, našauņ manis, lobuok pajem munu bārnu un tys naboltā dīnā paleidzēs tev."\nMedinīks pajēmja ērg]a bārnu, nūnesja uz muojom un lyka muosai baruot. Vysi dzeivnīki auga skaisti, stypri, jautri. Kad jau vysi beja saauguši, medinīks sagudruoja izīt ar jīm pastaiguot. Un, lai lobuok zynuot, uz kuru pusi īt, jis palaidja ērgli. Tys izacēļa gaisā, apsagrīzja rinkī un laidjās uz austrumim. Vysi cyti zvēri ari guoja uz austrumim un medinīks jīm pakaļ.\nCik ilgi jī ceļuoja, nav zynuoms, bet zynuoms tys, ka golā pīguoja pi augstas, treju stuovu muojas. Muojas golā beja stulps, kas snēdzjās leidz trešam stuovam. Stulpā beja īmyurētas trepes. Kluotu pi muojas beja dziļa aka. Medinīks kuopja pa trepem un īguoja trešuo stuova kambarūs. Pēc juo īkuopja ari vysi zvēri un ērglis. Pašulaik beja vokors. Medinīks pēc garas ceļuošonas beja stypri nūguris un dreiži aizmyga. Umai [piepēži] nazkas aizšņuocja, pavēŗa lūgu un suoka klīgt: "Bēdz, cytaidi es tevi apēsšu!"\nBet medinīks nanūsabeida, tik teicja: "Lec vīn šur, redzēsim, kurs kuru apēss."\nMedinīks pajēmja sovu lūku un šautru un vysi juo muosas audzekņi sastuoja ailē, gotovi krist uzbrucējam viersā. Te lūgs ar lelu trūksni atsadarīja un kambarī īsavēļa bailīgs smuts [pūķis]. Rogi tam zibēja, kai kvālūšos tīgles, malnuo garuo aste stīpjās nu lūga leidz durovom un atsipti zūbi klabēja. Naspēja bīdakls atsajēgt, kai vysi zvēri sakrita uz juo un ocumirklī saplēsja un apēdja, ka kauli vīn palyka. Medinīks salasīja smuta kaulus un īsvīdja okā.\nNyu jis jutuos par muojas kungu. Par nakti atsapyutis, uz reita nūguoja pēc sovas muosas. Atvedja muosu, atvedja jai vysu saimistību un pats nūsadorbuoja ar medība. Īdams medībā, styngri pīsacīja muosai, lai nasaver okā.\nBet muosa, kai ikvīna sīvīte, napacītja, pasavēŗa okā. Umai nu okas uz jū suoka runuot.\n"Īsvīd man sovu matiņu!" runuoja bolss nu okas.\nViņa, moz dūmuoja, izruovja sev nu bizes skaistu, garu motu\nun īvvīdja okā. Nyu smuta kauli saskrēja kūpā, pīsalēŗa pi mota un izleida nu okas. Smuts pījēmja pīmīlīgu izskotu un suoka pīrunuot meitini, lai palīk jam par sīvu. Un medinīka muosa pīkrita. Smuts redzēja, ka jū vīgli var pīrunuot, vēl uz tuo, lai īprīkš varātu nugalynuot medinīku, tad dzert kuozas. Bet kai jū nūgalynuot? Golā izgudruoja taidu lītu: lyka medinīka muosai apsamest par slymu un lyugt zuoļu. Un vyslobuokas byušūt zuoles, pagatavuotas nū dziernovu putekļim.\nMedinīka muosa īraudzījuse bruoli atejūt, guluos gultā un suoka vaidēt. Smuts nūsaslēpja zam cepļa. Kai tik medinīks īguoja ustobā, viņa teicja: "Bruolīt, dobuoj man zuoļu, cytaidi es nūmieršu."\n"Kaidu tad zuoļu ps zynu tev meklēt?" vaicuoja broļs. "Atnes man dziernovu putek]a un es tyuliņ palikšu vasala." Bruoļam žāl beja muosas, un viņš tyuliņ, naasapyutīs, laidjās\ngarā ceļā uz lelom patmaļom pēc dziernovu putekļa. Vysi zvēri guoja jam pakaļ. Pēc eisa vai gara ceļa, medinīks atroda patmaļas, dzierdēja, kai tuos ryuc, bet īškā tikt navarēja: patmaļom beja divpadsmit čuguna durovu tik gry utu, ka lai vīnas paceļt, vajadzēja divpadsmit stypru veiru. Zvēri sakrita pi durovom un suoka grauzt dzelzi. Tai grauzja leidz vokoram, bet nivīnu durovu napuorgrauzja.\nUn medinīks bāduojās par muosu. Gribādams zynuot, kas ar jū nūteik, laidja ērgli, bet ērglis ceļā pazuda. Tad medinīks syutīja zakīti, kai lobu lecēju. Zakīts aizlecja, ka nūzibēja vīn. Īskrējis augstajā muojā, jis atroda medinīka muosu ar smutu pi golda. Gribēja dūtīs atpakaļ, bet, par nalaimi, īškā īdams, aiztaisīja vysas durovas tai, ka vairs navarēja izbēgt. Smuts krita uz zakīsa, un vīnā ocumirklī saplēsja tū. T rešā dīnā, bruoļs, navarādams sagaidīt ziņas par muosu, syutīja lopsu. Tej, kai gudrinīca, nūskrēja uz augstu muoju, klusu īkuopja augstajā stuovā, betdurovas atstuoja vaļā. .Jei ari otrada medinīka muosu ar smutu pi golda. Smuts gribēja saplēst lopsu, bet tei uotri apsasvīdja, metjās pa durovom uorā, ka nūzibēja vīn, un uotri aizlecja uz medinīku. Tys izzynuojis, ka muosa jū pīvyla, laidjās atpakaļ. Zvēri palyka pi patmaļom.\nUn patīši medinīks atroda sovu muosu ar smutu kuozājūt. Smuts, pamanījis medinīku, tyuliņ gribēja jū apēst, bet medinīks teicja: "Kur tu mani, taidu malnu ēssi? Lobuok pavēlēj izkurinuot pierti, izmozguot mani, tad ēd!"\nSmuts narujēdzja medinika gudrības, lyka izkurinuot pierti un :zmozguot medinīku. Teiru jau lobuok ēst, na 'ai dubļūs nūsazīdušu. Cikom pierts kurējuos, tikom medinīks pyutja sovā taurē. Zvēri, padzierduši sova kunga tauri, saskrēja, kai vīns.\nZakīša vīn tryuka. Nyu medinīks pavēlēja zvērim plēst smutu un muosu. Zvēri sakryta, vysi kai vīns, un ocumirklī saplēsja smutu un medinīka muosu. Medinīks ari vairs napalyka tymā muojā, kur muosa atsadevja smutam; jis laidjās kleist pa plašu pasauli. Par juo draugim beja lūks, šautras un audzynuoti zvēri.\nUn kas tū zyna, varbyut medinīks i šūdīņ kleist pa mežim laimes maklādams. Vai tū laimi atrass, gryuts ir tu pasacīt.


YounggPrincess - LittleEve jasmin video\nCrimsonElvira livejasmin SarahGeeLucineMelody livejasmin HarleyForGaysPleasureOlga livejasmin StarLolla87matius livejasmin GODDESSofEROTICAKatluna livejasmin KiyaDreamJessica4you1 livejasmin DivineElis\nCoryDuncan livejasmin Lorensex23SpicyAss69 livejasmin MichelleAshleyTayaHott livejasmin HilieEastDaisyMaya livejasmin LeandroChadLeonJames livejasmin GenevaSweetTastyNJ livejasmin MarcAdams1\nYounggPrincess LittleEve jasmin. KiyaDream. Aurellica. AsianXSofi.\n87matiusWonderGirlFriendLylablue87matius .AsianXSofi1WildSeductiveTSGenevaSweetMichelleAshley .AlexisVelvetchrommyPrincessSinnerDaisyMaya .AlmightyGoddessLizMotKatlunaLucineMelody .TSUNAMISEXYDOLLLorensex23KatrinLivesportlady36 .TsHALLofCUMMERxxStarLollaPleasureOlgaGoddessLatinWet .chrommyDirtyNolimitXxXCrimsonElviraPrincessSinner .LarysaYarur1SweetAngellDollMissyHot000PrincessSinner .Midnight4KiyaDreamXyourSweetAngelXFreshEllie .NatalieTorrensMikeAndRichAurellicaSexSweetheart .LylablueKiyaDreamTayaHottTayaHott .\nKatrinLive VideoKiyaDream VideoLizMot VideoShylaRosso Video1SweetAngellDoll VideoKiarralicious Video\nDivineElis VideoMUSCLEDELIGHT VideoElysaRed VideoLarysaYarur VideoMidnight4 VideoMikeAndRich Video\nSexySlender25WonderGirlFriendTinnaHopeHarleyForGays .AsianXSofiLarisaSiTsHALLofCUMMERxxRedSun .IrasemaCoryDuncanCabarete333RoseWalls .MadisonPetiteDirtyNolimitXxXBelleBrilliantLarysaYarur .DivineElisCrimsonElviraBellaSophiaaTayaHott .JasonStaarXIrasemaKatrinLivePleasureOlga .MsTashaMistressMelyssaAshleeRaylinareyesli1 .RoseWallsJasonStaarXAlmightyGoddessBellaSophiaa .HarleyForGaysStarLollaHardSoSexyLexyblonde .MUSCLEDELIGHTSpicyAss69azarya4uHardSoSexy .GenevaSweetPrincessSinnerLongLegsForEvaNatalieTorrens .


Fejsbuk tužio izraelsku kompaniju za špijunažu | Novosti.RS\n30. 10. 2019. u 23:46


Rezultāti: 81 - 90 no 294\nPìguļnìki gudri veiri,\nNaguļ ceļa maļeņâ,\nPi kriùmeņa, pi mežeņa\nLabi, labi, na tik labi\nTiùli jimta ļaùdaveņa:\nCik dìņeņis iz màmeņis,\nGrìzit ceļu, grìzit ceļu,\nTautas vede bòrineiti:\nPylnu ceļu gúvu dzyna,\nPazeļteitu pyùru vede.\nOròjs ora kaļņeņâ,\nOlùts tak ļejeņâ;\nNi tryùkst maizis oròjam,\nNi iudiņa olùtâ.\nOls ar konnu, ols ar konnu,\nMads ar bolltu bičereiti!\nLai tys ols, kù tys ols,\nKù tei poša nesèjeņa.\nBykovìši sovas meitas\nPòri brauce svilpódami.\nMàršeņas munas biteites,\nVelig mani gaidèjót?\nVelig maņ izcepét


Īskicātys Latvejis symtgadis nūtikšonys Latgolā - lakuga.lv\nTemys: 1917, Ilga Šuplinska, Latgolys kongress, Latvejai 100, Roksts\nLatvejis vaļsts symtgadis svineibys aizasuoks jau nuokušgod, 2017. godā, i nūsaslēgs 2021. godā. Svātku programa veiduota pīcu godu periodā, aptverūt golvonuos ar vaļsts izveidi i nūsastyprynuošonu saisteituos nūtikšonys, tymā skaitā 1917. godā Rēzeknē nūtykušū Latgolys kongresu.\n30. martā Latvejis Nacionalajā bibliotekā Kulturys ministrejis reikuotā presis konfereņcē īpazeistynuoje ar planavuotajom iniciativom Latvejis vaļsts symtgadis svātku programys ītvorus, tymā skaitā par nūtikšonom Latgolā.\nPasuokuma laikā Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesore Ilga Šuplinska uzsvēre latgalīšu lūmu Latvejis vaļsts veiduošonā. Ceļā iz Latgolys kongresa symtgadi itymā godā nūtiks Nikodema Rancāna izcyluokū Latgolys regiona pedagogu konkurss i 9. Latgalistikys konfereņce, kas veļteita sabīdriskuo darbinīka, publicista Franča Kepma 140 gadei.\nAkcentejūt izgleitojūšū lūmu i jaunīšu leidzīsaistis svareigumu, tiks izveidota datorspiele „Īsapazeisim!”. Taipoš suokumškolys bārnim teik planavuots izgleitojūšs izdavums par Latgolu – „Gostūs pi Boņuka”, kas aktualizēs nūvodvuiceibys apgivi gon školuos, gon individuali, ruodūt latgaliskuo latviskuma cytuodeibu Latvejis viesturis i kulturys kontekstā.


Greko volūda – izzyudūšais greku montuojums Dīnvyditalejā - lakuga.lv\nKarteņa: Vineta Vilcāne, lakuga.lv\nTemys: greko, Italeja, mozuoklītuotuos volūdys, regionaluos volūdys, Vineta Vilcāne\nPasaulī ir simtim apdraudātūs volūdu, tuos ir apdraudātys pat tod, ka jamuos runoj tyukstušom cylvāku. Vysgryušuok globalizacejis laikmatā ir izdzeivuot volūdom, kurys vaira nav saimis i kasdīnys sazinis volūdys. Vīna nu taidu ir greko volūda Italejis dīnvydūs, Kalabrejā. Greko volūda ir vīns nu spylgtuokūs greku laikmata pādu Italejā, kas sasaglobuojs cauri godu symtim. Tok lānom volūda dzīst, i tys, voi tū izadūs saglobuot, atkareigs tikai nu vītejuos kūpīnys.\nGreko volūdys saknis Italejā īsasnādz leidz 8. godu symtam pyrma myus ārys, kod Italejis dīnvydūs, jaunu zemu mekliejumūs, īsaroda greki, leidza sev nasūt tradicejis, kulturu i ari volūdu. Īmūt godu symtim, greku volūdys montuojums – greko volūda – Kalabrejā sasaglobuojuse viņ dažūs kolnu cīmatūs. Greki ar laiku saplyuda ar italim, veidojūt eipašu kulturys simbiozi.\nPyupulu svātdīnē teik veiduotys eipašys kompozicejis, ar kurom dūdās procesajā pa cīmatu. Karteņa: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv\nGreko volūdys runuotuoji puorsvorā beja kolnūs dzeivojūšī zemnīki i goni. Vītejūs ļaužu dzeivisveids ītekmiejs ari jūs volūdu i vuordu kruojumu, pīmāram, greko volūdā nav vuorda, kas apzeimuotu vairuokys emocejis, bet ir vaira kai 10 vuordu, kab apzeimuotu dažaida izskota kozys. I tys ir saprūtams, jo kozys sovulaik beja golvonais iztykys olūts i jūs dzeivēs ījēme nūzeimeigu lūmu.\nKolnu leikumuotī i reizem ari beistamī celi īrūbežuoja sovstarpejūs kontaktus, sovā veidā “īkonservejūt” volūdu. I ruodīs paradoksali, ka godu symtim ilgi kolnu cīmatu īdzeivuotuoji vērēs iz padsmit kilometru attuolumā asūšū Vydsjiuru, tok tai ari nikod da jiurys nadaguoja.\nDa myusu dīnu ir sasaglobuojuši vairuoki greko volūdys literaturys piminekli, tī raksteiti divejuos ortografejuos. Suokūtneji tyka izmontuots greku alfabets, tok, nūteikūt izmaiņom vītejā Bazneicā, mainejuos ari raksteibys sistema – tyka puorīts iz latiņu alfabetu. Tū izmontoj ari myusu dīnu greko raksteibā.\nUzroksts obejuos tradicejuos Galliciano cīmatā. Karteņa: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv\nGreko volūda teik saukta ari par Kalabrejis greku volūdu i skaiteita par greku volūdys dialektu, taipoš kai Salento regionā runuotuo griko volūda, kas ari ir daļa nu greku kulturys montuojuma Italejā.\nGreko golvyspiļsāta Bova\nMyusu dīnuos greko volūdu var dzierdēt viņ dažūs Kalabrejis cīmatūs. Par sova veida greko volūdys golvyspiļsātu palics Bovys cīms, kurymā var satikt volūdys runuotuojus, izstaiguot volūdai i regiona viesturei veļteitū muzeju i redzēt dzeivē daudzys greko rakstureiguos tradicejis. Spieceiga kūpīna ir ari Galliciano cīmatā, kas kolnūs atsarūn vaira kai puskilometru viers jiurys leimiņa. Obejuos vītuos teik gaideiti ari turisti, atkluot na viņ viesturiskū, bet ari kulinarū montuojumu, kai ari dzīsmis i dejis.\nSkots nu Bovys cīma iz Vydsjiuru. Karteņa: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv\nVēļ pyrma dažu desmitgažu daudzi greko volūdys runuotuoju dzeivuoja Vacajā Rahudi cīmatā. Lelys leitovys radeja kolnu nūbrukumu riskus i īdzeivuotuoji beja spīsti pamest sovys sātys. Daudzi puorsacēle iz pīkrasti i nikod naatsagrīze iz dzeivi kolnūs. Niu Vacais Rahudi palics par spūku cīmatu – tī nav nivīna īdzeivuotuoja. Itys gadejums ilustrej, ka ari dobys izmainis var nagativi ītekmēt kaidys volūdys lītuošonys arealu.\nNycynuotuo i apdraudātuo volūda\nUNESCO Pasauļa apdraudātūs volūdu atlantā sūpluok latgalīšu volūdai īkļauta ari greko volūda. Tuos dzeivuotspieja atlantā apzeimuota kai nūpītni apdraudāta. Nav skaidri zynoms, cik ituos volūdys runuotuoju palics, dažūs resursūs mynāts, ka viņ ap 300 cylvāku. Tī puorsvorā ir seniori, tok jaunuokuos paaudzis cylvākim greko nav kasdīnys sazinis volūda i teik apgiuta kursūs.\nSpūku cīmats Vacais Rahudi. Karteņa: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv\nGreko volūdys stuosts ir leidzeigs kai daudzom pasauļa mozuoklītuotajom volūdom – volūda i tuos lītuotuoji paguojušajā godu symtā tyka stigmatizāti. Vacuoki izavēlēja ar sovim bārnim runuot italiski, jo vaļdeja prīkšstots, ka greko runuotuoji ir mozuok izgleituoti i dzeivē navarēs tik daudz sasnēgt, tymā skaitā atrast lobu dorbu. Attīceigi volūdu navarēja apgiut ari školuos.\nGreko volūdys situaceja ruoda, cik svareigi volūdys nuokūtnei ir tuos pastuoviešona saimēs i ari izgleiteibys sistemā. Ka volūdys nav nivīnā nu tūs, tai lemta zudeibai.\nGreko identitatē nūzeimeigu vītu ījam kulinarais montuojums. Eipašs Leldīnis peirāgs ar vydā īcaptom ūlom. Karteņa: Vineta Vilcāne, portals lakuga.lv\nGreko volūda jau vairuokys desmitgadis ir saistejuse pietnīku uzmaneibu, tū pietejuši gon Italejis, gon ari Grekejis zynuotnīki. Niu Kalabrejā, pasasokūt aktivai vītejūs jaunīšu reiceibai, aizasuocs volūdys atdzeivynuošonys process. Teik dokumentāts vēļ asūšais volūdys montuojums, jaunīši apgiust volūdu i eistynoj projektus volūdys saglobuošonai i nūdūšonai nuokušajom paaudzem.


Kjøp Juicy Couture - Viva La Juicy 30 ml. EDP\nJuicy Couture Viva la Juicy Eau de Parfum is a gourmet floral fragrance, which opens with notes of wild berries and juicy mandarin. The heart encompasses a floral blend of honeysuckle, gardenia and jasmine, while the base notes await us with a gourmet rh…


Viva la Juicy (20)\nViva la Juicy Gold Couture 3-Pc. Gift Set\nPeace, Love & Juicy Couture Eau de Parfum Spray, 3.4-oz.\nMajestic Woods Eau de Parfum Spray, 3.4-oz.


20. Viestule / Nedele Nr. 6 | VestulesnoVejdzirnavucela\n20. Viestule / Nedele Nr. 6\nUorā leits, uorā leits, bet ite esi meili sveikts!\nNūgrauduoja pārkiuņs, spiere zibiņs i es sasajiemu, kab pīraksteitu viestuli. Nalobs vuords – sasajiemu, bet koč kai otkon tei „vajag sasajimt” stadeja kluot. Par reizi grybu atsavainuot – kartenis itymā viestulē ar teleponu taiseitys i pavasara nabyus, kab otkon nav puormatumu par maldynuošonu.\nNavaru da gola poša saprast – beja itymā nedelā vēļ (piec pyrmūdīnis) koč kas interesns ci nā. Ruodīs, ka tai drupeit. Pa lelam niu munu dzeivi nūsoka dorbs. Da vakardīnei dūmuoju, ka svātdine maņ byus nu dorba breivuo dīna, nu gols golā vys tik braukšu kuortuot ustobys. Nasaīs vītejuo tolka, bet saīs vēļ kaida mārceņa mokam.\nKod muosys vaicoj, kai maņ guoja dorbā, eisti i nazynu, kū atbiļdēt. Pascieju „Ai, vīns pūds beja cīši aizd***” i pasasmieju par sevi. Pa lelam darbeibys kotru dīnu vīnys i tuos pošys. Sovaiduok ir tod, kod kaids gosts ustobu pīsvaidejs tai, ka „Jezus, Marija!” ci pūds aizadambej, pīmāram. Bet nu ar itū rutinu es varu dūmuot i dūmuot. Tik vēļ naasu tai i izdūmuojuse, kas es byušu, kod izaugšu lela. Tys ir muns suopeigais vaicuojums, iz kuru mekleju atbiļdis.\nTrešdiņ beja tys vokors, kod beidzūt pīdzeivuoju naksneigū Redingu. Ar muosu bejom iz taidu kai klubu/krūgu Redingys centrā. „Oakford Social club” – nazkas leidzeigs „Teātra bāram” varātu byut: ka gribi siedi pi galdenim, ka gribi stuovi i klausīs grupu. Nu i dzierdieju tī vītejū piļsātys grupu „The 3.1419 wonders”. Nui, jī poši jau zyna, ka tys nav pī skaitlis. Spielieja tī jī nazkū i spielieja, navaru saceit, ka beja uh i ah. Dzīsmis pa lelam leidzeigys, nu nazkai tei pādejuo tai obejom ar muosu lyka sasaskateit i nūsprīst – hmmm, itei ir! Es par muzykalū vaira, saturiski vēļ nav maņ tys volūdys leimiņs, kab saprastu vysu da gola. Itys braucīņs uorā dzeivē maņ cīši patyka – pusdivpadsmytūs jau bejom atpakaļ. Maņ kai vacim ļaudim pateik – laiceigi suokt i laiceigi beigt, nav vaira kai jauneibā, kod varieja naktim traļlikuot apleik.\nRedinga (tierdznīceibys centrs “The Oracle”) nakti\nBreinumi, na pī\nIz vīsneicys dorbu niu ceņteigi braucu ar velosipedu. 4,5 jiudzis (7,2 km) i 25 minoti muna ceļa iz vīnu golu. Atpakaļ gon es tušu i elšu, deļ tuo ka ir vysmoz puskilometru gars kolns pošā ceļa suokumā, kurymā piec dorba tod juoteik. Vakar gondreiž sasakrieju ar mašini – vajadzieja dūt ceļu tai i bremzēt, bet es satraukumā aizmiersu, ka maņ ite na kuojis, a rūkys bremze. Nu vyss labi, pādejuo šaļts cieški viņ ir gluobūšuo. Vīneigi itymā zemē ar velosipeda braukšonu juocar iz lobim reitim saulis ziņā, šudiņ taids na cīši beja, laika prognoze saceja „heavy rain” i Klaivs, darbynojūt mašini, nūsaceja: „It’s England!”.\nVakar maņ tūmār beja taids otkon pyrmais nūtykums itymā zemē – sajiemu olgu par pyrmū nedeli tualetu dorbā i samoksuoju pyrmūs nūdūkļus angļu zemei. 50 mārcenis par vīnys nedelis 10 dorba stuņdem. Itai varbyut piec laiceņa variešu suokt ari muosom beidzūt īri moksuot.\nArlingtona sāta, tī muni pūdi dzeivoj\nI vēļ maņ golā juosoka lels paļdis draugu puorsteigumim. Votitaite aktivitatem ar vysim talanim i ceglim i pyrmajai paceņai nu Latvejis kai laiceigam Lendīņu sveicīņam – niu maņ ir vēļ vīns šykalads, kū dalikt skaudzeitē pi cytim draugu savastajim Latvejis soldanumim. Tei taida kai geisma tuneļa golā. Gribīs šykalada, cīši gribīs. Koč ari personeigī rekordi jau seņ puorspāti, nu voi tod es navariešu izturēt tū gavieni da gola? Variešu!\nJiusim ari kab breineigys variešonys marta ūtrā pusē!\n← 19. vēstule / Vējš un draugi\n21. vēstule / Par velo un sūdzēšanos →


Suprātkys Saļņovā / LR1 / / Latvijas Radio\n21. decembris 2019, 18:15\nZīmys saulgrīžūs raidejuma „Kolnasāta” rodūšuo komanda aicynoj tevi iz Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu. Sarunā itūreiz pīsadola vysaidu profeseju i vacumu vītejī ļauds - Saļņovys tautys noma vadeituoja Valentina Kirsanova, tautys muzykante, folklorys ansambļa vadeituoja i školuotuoja Elvīra Bleive, tautys muzykante Aija Jurāne, tautys muzykants, struodoj vītejā školā Aivars Zeiļuks, bīdreibys „Kūzuls” dybynuotuoja i vadeituoja, vīna nu tematiskuo cīma „Muzykantu cīms” dybynuotuojom, čaju vuocieja i amaterteatra lugu autore Anna Danča, vītejuo bibliotekare jau nu 1976. goda Veronika Zelča, kura iz iteini atbraukuse nu Baļtinovys pusis, suokumškolys školuotuoja, kulinaruo montuojuma saglobuotuoja Ilona Čoiča, vītejuo īdzeivuotuoja Ligita Valijeva.\n„Dīva dūta skaista vīta,ar sovim kolnim, lejom i skaistim skotim. Mes varim byut lapni... Ite ir cīši jauka vīta, kab pavadeitu skaistys vacumdīnys,” tai par Saļņovu soka Elvīra Bleive.\nSovpus Valentina Kirsanova par suprātku tradiceju itimā pusē soka tai, „pi mums vaira ir večerinkys. Suprātkys vaira asociejas ar vysaidim rūkdorbim.Lai gon pi mums, prūtams, ir ari čaklys rūkdarbneicys.”\nVītejuo školuotuoja Elvīra Bleive: „Varbyut, ka sapyni pīsapiļdeis i ari Saļņovā byus kočkaida moza muzeja kruotuveite, kur mes ari saglobuosim vītejūs rūkdarbneicu i omotu meistaru dorbus. Palīkam vacuoki i daudzi nu mums aizīt, bet jūs dorbi ir vierteigi i pamuocūši.”\nAnna Danča: „Tepoš apleicīnē var īvuokt aptyvai 40 vysaidu čaju, kurus kotrs pats varātum sev zīmai sagataveit, bez lelys pīpyulis.”\nLigita Valijeva: „Asu lapna, ka munys saknis īt nu Ludzys pusis. Latgaliskuo deveiba. Vīnolga, kur mes asam – Reigā, Ludzā voi Moskovā, mes asam latgalīši. Es asu lapna par tū, ka es asu latgalīte. Tikai, ka suocu ruot latgaliski, vysi smaida.”\nTematiskais „Muzykantu cīms” Saļņovā tope Latgolys planavuošonys regiona puorrūbežu projektā, pasaskūt vītejuos dzeivuotuojis Annys Dančys iniciativai. „Ar kū mes asam boguoti? Mums ir breineigi i talanteigi cylvāki, kurus varātum apvīnuot vīnā kūpā i radeit kūpeigu pīduovuojumu turistim. Tymā pīsadola vītejī amatnīki, meistari, tei ir taida nalela kūpa, kas pīduovoj pagaršuot vītejūs produktus i iedīņus. Tai teik atteisteita ari amatnīceiba i muojražuošona. Koč kai tei vītejuo ekonomika pamozam juokustynoj iz prīšku.”\nVaicuoti par tū, cik daudzi tod Saļņovā ir muzykantu, Elvīra Bleiva pīzeist, ka nivīns jau nav skaitejs, bet asūt gona daudzi. Elvīrai gon ir savuokts albums ar vacūs tautys myzykantu bildem, cik nu varēja atrast. „Nu bierneibys pīminu, ka mums vysūs koktūs ite skanēja muzyka. Es asu izauguse taidā vidē, kur varēja vērtīs, kai cyti spieļoj, taidu, kas pamuoca, sovulaik nabeja. Muocejuos vīns nu ūtra. Piec dzierdis. Mes dzeivojam blokus dzeļža ceļam, pa kuru viļcīns īt iz Piteri (Sanktpīterburgu), leidz ar tū daudzi veiri tī struoduoja. Tai braukojūt, jī vysod atvede pa kaidai garmanei, sīvom pa skaistam lokotam. Tai mums vysuos sātuos beja vysaidys garmanis, nu i vysispieļuoja, kai nu prota.”\nApzina Kārsavas novada vēsturisko mantojumu\n29. aprīlis 2019, 19:08\nIzdoti «Kārsavas stāsti»\n24. novembris 2018, 18:33\n22. oktobris 2018, 14:57


Meklejam latgalīšus Daugovpilī! ;-)\nSyuteituojs: Jureits <jureits_N@N_latgola.lv> (159.148.40.49)\nData: Trešdiņ, 2005 gods pebraļa (svacainis) mieneša 23 dīnys 19 stuņdēs 36 mynotūs\n;-) Vakar nūtyka pyrmuo saīšona DU studentim, kas runoj latgaliski, kam pateik Latgola i kas grib dorbuotīs.... Kūpā bejom 11 goboli! ;-) Prīca, ka vysim itaida latgaliska padareišona lykuos intersanta i ceru, ka šū tū izadūs kūpeigi nūorganizēt... ;-) Nuokušuo sazatikšona Daugavpilī byus 2.martā pl.19:30 DU jaunnuo korpusa 418.auditorejā... ;-)\ntei beja pyrmuo reize - pyrmuo vīnam iz ūtra apsavēršona... Gūdeigi sokūt baidejūs, ka vyspuor nivīns naatīs... Tei beja īkustynuošona ci taida nalela "inficiešona" ;-) Šudiņ mani jau paaicynova iz DU Studentu padūmi - paļdis jīm. ;-) daži, kas vakar nabeja, praseja, lai izstuostu, kū darejom vakar... ;-) Bet golvonais, ka jīm beja nalels šoks, ka poši prakstiski vysi muok runuot latgaliskai, a sovā storpā tak vysi runoj latviskai ;-) Bet pyrms kaida laika tī vyspuor tikai krīviski runova - a tagad jauna SP īvālāta... ;-) Vēļ interesantai: par vakardīnys "parunuošonu" byus info i "Latgales Laikā" i "Vītejā Latgales Avīzī" ;-) mošeņ kaids puorlasēs i ari izdūmuos pīsavīnuot. Kūpumā jemūt - asu cīš prīceigs par pyrmuos "parunuošonys" rezuļtatim i izaver iz prīšku dīzgon cereigai... ;-) Vysapyrms ir gribiešona sataisēt latgalīšu baļļuku (piec gavieņa)- cik variešu, tik paleidziešu.... ;-)\nP.S. I vēļ taidai "parunuošonai" beja lels INFORMACEJIS tolks - daudzeji vysmoz uzzynova par cytu latgalīšu aktivitašom... "Karoče" - inficiešona turpynojās.... ;-)\nP.S. Kurais saceja, ka D-pilī nav latgalīšu? ;-)\n> ;-) Vakar nūtyka pyrmuo saīšona DU studentim, kas runoj latgaliski, > kam pateik Latgola i kas grib dorbuotīs.... Kūpā bejom 11 > goboli! ;-) Prīca, ka vysim itaida latgaliska padareišona lykuos > intersanta i ceru, ka šū tū izadūs kūpeigi nūorganizēt... ;-) > Nuokušuo sazatikšona Daugavpilī byus 2.martā pl.19:30 DU jaunnuo > korpusa 418.auditorejā... ;-) > tei beja pyrmuo reize - pyrmuo vīnam iz ūtra apsavēršona... Gūdeigi > sokūt baidejūs, ka vyspuor nivīns naatīs... Tei beja > īkustynuošona ci taida nalela "inficiešona" ;-) Šudiņ > mani jau paaicynova iz DU Studentu padūmi - paļdis jīm. ;-) > daži, kas vakar nabeja, praseja, lai izstuostu, kū darejom > vakar... ;-) Bet golvonais, ka jīm beja nalels šoks, ka poši > prakstiski vysi muok runuot latgaliskai, a sovā storpā tak vysi > runoj latviskai ;-) Bet pyrms kaida laika tī vyspuor tikai > krīviski runova - a tagad jauna SP īvālāta... ;-) Vēļ > interesantai: par vakardīnys "parunuošonu" byus info i > "Latgales Laikā" i "Vītejā Latgales Avīzī" > ;-) mošeņ kaids puorlasēs i ari izdūmuos pīsavīnuot. Kūpumā > jemūt - asu cīš prīceigs par pyrmuos "parunuošonys" > rezuļtatim i izaver iz prīšku dīzgon cereigai... ;-) Vysapyrms > ir gribiešona sataisēt latgalīšu baļļuku (piec gavieņa)- cik > variešu, tik paleidziešu.... ;-) > P.S. I vēļ taidai "parunuošonai" beja lels INFORMACEJIS > tolks - daudzeji vysmoz uzzynova par cytu latgalīšu > aktivitašom... "Karoče" - inficiešona turpynojās.... > ;-) > P.S. Kurais saceja, ka D-pilī nav latgalīšu? ;-)


Ūzulmuiža? Vysmoz gruomota!\nNui, par Ūzulmuižu pošu un juos vuordeigū apleicīni (bejušuos muižys, draudzis i pogosta rūbeži) var saraksteit supereigu popularzynuotnisku gruomotu, sataiseit inciresnu kinu. Materials ir, oi kai ir!\nŪzulmuiža ir nazkas leidzeigs Adamovai – obejis tīpat pi Rēzeknis, obejis modernys, stileigys, izreklameitys... Adamova i Lobvuorži ir krīvu inteligencis centrs, a Ūzulmuiža – pūļu. Nav breinuma, ka jau pyrmajuos latgalīšu gazetuos gona daudz rokstu par Ūzulmuižu.\nTai 1909. godā “Drywā” apraksteits, ka Pauliņūs vīnam saiminīkam zyrgs saslyma – viejs puorpyute. “Kaids gudrinīks pastosta, ka wajagut izkurinot perti un zyrgu labi izsutynot. Uz reizi byušks wasals. Tai i padareja. Zynoms, “gora” uz krosnes dadewe daudz wairok, nakai del cylwaka. Tureja zyrgu aiztaisitā pertī prowu laiku. Kad atgoja saiminīks uz perti, lai iraudzit jau wasalu zyrgu, winš beja stipri porsteigts: zyrgs guleja ar kojom uz augšu. Pec pora dinom zyrgs pawysam nūsabeidze.” Var ruodeitīs, ka tys roksts deļ smīkla. Zyrga žāļ... Da i nimoz tei dyžona glupeiba nabeja!\n1927. godā vīns cylvāks nu molys par latgalīšim roksta: “Še vēl ir spēkā vārdošana un pūšļošana. Ārstē ar vārdošanu un pūšļošanu un visādām pašdarinātām zālēm un brūces dziedē ar govju un aitu mēsliem, bet galvenā kārtā ar akmeņu laikmeta cirvjiem – pērkoņa lodēm. Visas vainas atvieglina arī pamatīgi sakurināta pirts, lai tas būtu cilvēks vaj zirgs.”\nA ka i cylvāks prosola, na vysod kurynuoja pierti. Buoze jū maizis ceplī, kas beja mudruok i ekonomiskuok. Izkurynuoja, izpožoguoja ūglis, īsvīde kipeiti iudiņa, lopys i zareņus, a tod iz dielim sliminīku īšliucynuoja ar kuojom iz prīšku. Uorā aiz dzāslona beja tikai golva. Nui, dzeive zemnīku daspīde vysu kū izdūmuot, naizmātuot laiku i resursus.\nPādejais ituos smukuos i seņuos vītys muižkungs beja pūļs Mihals Benislavskis. Jis Ūzulmuižā (w majątku rodowym) ari pīdzyma (1860. goda 5. novembrī, cytūs olūtūs – 1857. g.), juo muote Jadviga beja nu Šadursku dzymtys. Mihalam beja ostoni bruoli i muosys, puse nu kurym myra pavysam mozeni. Lauluojīs muižkungs beja ar Amaleju nu Svolynsku dzymtys, jim beja meita Jadviga (1890–1923) i dāli Mihals (1884–1971) i Julians (1885–1972).\nVacais muižkungs piec Latvejis vaļsts izveidis vaira dzeivuojuos pa Pūleju, 1933. goda 1. febralī tī nūmyra i tyka Varšavā (piļsātys vacuokajūs i prestižuokajūs Povonzku kopūs) paglobuots. Jis beja izskateigs i izgleituots kungs, ar modernu dūmuošonu, plašim i elitarim sakarim. Absolvēja Reigys Politehniskū augstškolu, 1907. godā tyka īvālāts par Krīvejis Ūtruos vaļsts dūmis deputatu. Nu latgalīšim tymā dūmē tyka īvālāts Eduards Kazričs, kurs ari vuicejuos i pabeidze (1888–1898, kai agronoms) Reigys Politehniskū augstškolu i kura glaunajā sātā Rēzeknis upis krostā Benislavski na reizi viņ gastēja. Jī paleidzēja vīns ūtram tikt par deputatim – tuos vieliešonys beja vairuoku etapu, ar kvotom i elektorim, cīši samudžynuotys.\nKuplajai i ītekmeigajai Kazriču (cytur raksteits – Kazradžu) saimei iraida cīšs sakars ar Ūzulmuižu. “Ap 1860. gadu – vēl pirms dzimtbūšanas atcelšanas – kā turīgs saimnieks un pazīstams darbinieks Andrejs Kazradzis apprecējis Ozolmuižas muižnieka Muržica meitu Ludvigu. Viņu ģimenē bijuši trīs bērni. Vecākais dēls Antons vēlāk bija ģenerālis un pazīstams kultūras darbinieks. Meita Helēna – dzimusi 1865. gadā, un jaunākais dēls bija Eduards.” Tys Eduards tod ari tyka par deputatu.\nTei Dūme nūstruodova tikviņ treis ar pusi mienešus – iz mienesi ilguok kai Krīvejis vaļsts Pyrmuo dūme, kurā nu latgalīšu beja bazneickungs Fraņcs Trasuns.\nMihals Benislavskis vaira grūzejuos pa Piceri i pasauļa lelajom ūstys piļsātom. Beja Dānejis generalais konsuls Sanktpīterburgā, da pošys smierts nūsadorbuoja globalā leidzīnī ar kuģnīceibys menedžiešonu.\n1919. godā Latgolā saimnīkuoja sorkonī – Stučkys vaļdeiba. Leluos muižys tyka eipašnīkim atjimtys i, kod 1920. godā Latgolā de facto nūsadybynuoja Latvejis vaļsts, daudzi bejušī muižkungi dūmuoja, ka jaunuo vaļsts jim piļneigi vysu atdūs atpakaļ. A nikuo... Tyka taiseita zemis reforma, zemi izdaleja bezzemnīkim, mozzemnīkim i t. s. luočpliešim, a bejušajim muižnīkim pamete tik 50 ha – i iz tim varēja nabyut muižys centrs! I nikaidu kompensaceju, nikuo!\nBeja jim škrobe, bet i moza prīca – tī 50 ha tūmār ir lobuok nakai kikucs nu sorkonūs.\nMihalam Benislavskim ar saimi nabeja daudz nakustamūs eipašumu. Dzymtys Benislavova (sūpluok tānejai Liepu pamatškolai) jau pīderēja Andrejam Račkovskim, Ūzulmuižu Benislavskim napamete, a viņ Marimontu foļvarku natuoļ nu Kiuku azara. Benislavski ar Marimontim eisti nanūsadorbuoja – 1929. godā tīsu izpiļdeituoji Marimontus ar 50 ha zemis, dzeivojamom i saimisteibys ākom izlyka izsūlē ar suokuma cenu 3 500 latu.\nA Ūzulmuiža? Ite aizasuoc skandali ap Fraņci Trasunu! Voi jam pīduovuoja, voi jis pats dasasaceja, bet 1920.–1923. godūs gazetys i vītejī daudz sprīž, par kū Fraņcim Trasunam pīškēre Ūzulmuižys centru, voi tei ir eistyna prauda, a ka nui, to kaidi jam te plāni. Tod tik beja cyti skandali – Stolerovys puorsaukšona par Trasunim, kū dora i cik sajam bazneickungs Fraņcis Trasuns Latvejis Bankys padūmē, sovys politiskuos partejis dybynuošona, dzeivūkļa nasadaleišona ar veiskupu Jezupu Rancānu, sutanys i celibata trikmīņs i c.\nKas zyn, kai tī beja, bet Fraņcs Trasuns atsasaceja nu Ūzulmuižys centra. Varātu byut, ka jam beja plāns te izmytynuot goreigū seminaru... Dīvs viņ zyna!\n1923. goda 30. aprelī iz Ūzulmuižu atbrauce Izgleiteibys viceministrs – kab apsavērt, voi te navar īreikuot Skūluotuoju institutu. 1930. godā beja Rēzeknis apriņča vaļdis plāns te taiseit lauksaimnīceibys vydškolu. Ar lelom školom nasaguoja, bet cīnejamys akceju sabīdreibys te īsakuortelēja. Jom ari guoja vysvysaiži, skandalu beja daudz.\nKod pyrms pādejuo kara byuvēja Rēzeknē tānejū luteraņu bazneicu, cīši daudz akmiņu, ceglu i puorejuo izplēse i pajēme nu Ūzulmuižys kompleksa ākom. Ka tu Rēzeknē stuovi i verīs iz bryunsorkonū, stoltū bazneicu, vari īsadūmuot, ka tu verīs iz Ūzulmuižu!\n Zynotoja. Uzulmuiža // "Drywa", 07.09.1909.\n Andermanis K. Latvijas trešā zvaigzne - Latgale // "Jaunā Nedeļa", 29.04.1927.\n Latkovkis D. Nacionālā atmoda Latgalē. 1. daļa. - Rēzekne: LKC izd., 1999.,196.lpp.\n Latgales apgabaltiesas.. // "Valdības Vēstnesis", 14.06.1929.\n Ari naapmirinots! // "Jauno Straume" 12.07.1922. u. c.


Raksts publicēts: 2016.04.07. 06:55:12\n0.24329113960266 55(0) - 0.0070645809173584 2020.08.05. 16:44 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=37610 ip: 172.69.63.132 usememcache: 1


Pogoda Qareh Gālāsī Dāgh - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Iran Pogoda na dziś - Qareh Gālāsī Dāgh\nAktualna pogoda, godz. 23:33 06:06 20:51\nQareh Gālāsī Dāgh - pogoda godzinowa na jutro\nQareh Gālāsī Dāgh - pogoda godzinowa na pojutrze\nQareh Gālāsī Dāgh - pogoda godzinowa na\nQareh Gālāsī Dāgh - archiwum pogody\nQareh Gālāsī Dāgh - średnie temperatury\nKwiecień 13°C maks. 19°C min. 6°C\nQūch Kandī-ye Kord\nBan Krai Kriang


Leldīnēs GORĀ koncertēs Igauņu saime - lakuga.lv\nTemys: Igauņu saime, koncerts, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts\nPyrmajuos Leldīnēs, 27. martā, Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks dzīdūšuos Igauņu saimis koncerts “Vysi zīdi pļaveņā”.\nIgauņu saimis kapelā nu Gaigalovys dorbojās pīci diveju paaudžu muzykanti: Rasma i Gunārs Igauņi, kai ari jūs meitys Laima, Marta i Liene. Jī kūpā muzicej jau cīši ilgu laiku, dūmūt cīši lelu īguļdejumu latgalīšu tautys muzykys populariziešonā i tradiceju uzturiešonā, kai ari ziņgu īraksteišonā i izpiļdeišonā. Praktiski vysi saimis lūcekli aktivai dorbojās muzykys jūmā i ari turpynoj pylnveiduot sovu muzykalū izgleiteibu.\nSaime ir uzastuojuse Lītovā, Igaunejā, Pūlejā, Uzbekistanā, Italejā, Portugalē, Amerikā i cytur. Muzykanti ir daudzpuseigi i elasteigi, vīns nu izaicynuojumu saimei beja 2009. goda rudiņs, pīsadolūt LNT reikuotajā saimu dzīduošonys šovā “Dziedošās ģimenes”.\nLeldīņu koncertā “Vysi zīdi pļaveņā” saime īskandynuos jaunuo albuma “Vysi zīdi pļaveņā” dzīsmis. Albumā īkļautys 17 latgalīšu tautysdzīšmu apdaris i latvīšu ziņgis. Koncertā pīsadaleis Gaigalovys pamatškolys bārnu folklorys kūpa “Purineņš”.


Upītes Uobeļduorzs 2019 - Jaunumi - UpītieDzeiveJauka\nUpītes Uobeļduorzs 2019\n13. septembris, 2019 pl. 16:53, Nav komentāru\n21. septembrī jau ostoņpadsmitū reizi, svietejūt simbolisku pylngadeibu, Viļakas nūvoda Upītē nūtiks vacuokais latgalīšu muzykas i aiļu festivals “Upītes Uobeļduorzs”, kuru itūgod vadeis komikis Juoņs Skuteļs, bet tymā pīsadaleis kai latgalīšu muziki, tai literati – “Dabasu Durovys”, “Unknown Artist”, “Napruots”, “Gandreiž 10nīkā”, “Trešīs Ņutona lykums”, “Žvūrgzdyni”, Ilze Sperga, Anna Rancāne, Ligija Purinaša i cyti. Ituo goda festivala eipašais gosts byus grupa “Linga”.\nMeilas aiļu i dzīšmu festivala “Upītes Uobeļduorzs” aizsuokums meklejams 2002. godā, i tys ir vacuokais da ituo nūteikūšais latgalīšu festivals pasaulī. Pasuokuma idejas autors ir latgalīšu literats, nūvodpietnīks Ontons Slišāns, kurš sovulaik īsadūmuoja sataiseit sovpateigu dzejas dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Pošu reizi festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns ar saimi, saglobojūt festivalu kai kasgadeju latgalīšu sasatikšonas reizi, kurā skaņ latgalīšu volūda. Pyrma diveju godu topa ari jauna festivala “Upītes Uobeļduorzs” himnas verseja, kuras īrokstā pīsadaleja vairuoki Latvejā populari muziki – Māra Upmane-Holšteine, Renārs Kaupers, Kaspars Zlidnis, Guntis Rasims, Kristaps Rasims, Guntra Kuzmina-Jukna i Arnis Slobožanins. Himnas video versija nūsaverama ite: https://youtu.be/5VePltDJ_YY.


La-La-Dra 12.decembrī | Latgolys Studentu centrs\nJau vairuokus godus vīna nu bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” tradicejom ir muzykali literarī pasuokumi “La-La-Dra” jeb “Latgalīts Latgalīšam Draugs” voi “Latgalīts Latvīšam Draugs”. 😉 Pasuokums ir ceļojūšs i leidz šam aicynuojs muzykantus, literatus i klauseituojus sasatikt dažaiduos Latgolys vītuos – Rēzeknē, Dagdā, Vuorkovā, Daugovpilī – i Reigā.\nTags:advents, Daugovpiļs, la-la-dra


Ieva Pīgozne i Latgolys viesturiskī apgierbi, projekti i kokori / LR1 / / Latvijas Radio\n16. marts 2019, 18:15\nKulturviesturneica, latvīšu viesturiskūs drēbu i apavis pietneica, muokslys zynuotņu doktore Ieva Pīgozne niu projektā struodoj pi gruomotys par Latgolys viesturiskim apgierbim i apavi, kas, kai autore poša atzeist, jai byus sova veida pīruodeišona i atsagrīzšona dzymtajā Latgolā.\nIeva atkluoj, ka latgalīšu volūdu jei īsavuicejuse nu tautysdzīšmu, jo kasdīnā ar jū latgaliski nīvīns narunuoja. Ar taidu atsazeišonu sev i cytim Ievai aizasuoce juos pyrmuo interveja latgaliski raidejumā “Kolnasāta”, kurā Ieva atkluoj, kai aizasuocs ari juos drēbu i apavis pieteišonys stuosts.\n„Par drēbem es asu interesiejusēs jau nu bierneibys, jo muna muote ir tekstiļneica i muokslineica. Es vyspuor izaugu darbneicā storp dzeju i stuovim. Tī es ari daudz vierūs gruomotys, kaidys maņ sātā beja. Muns tāvs pierka cīši daudz, vysu, kas beja par etnografeju i arheologeju. Tod es suoču viertīs, ka mums ir taidi tautystārpi, cīši šmuki izaver. Pieteit suoču daudz vāluok, kod jau studieju Latvejis kulturys akademejā, doktorantūrā. Golvonais, kū es pieteju, beja arheologeja i kruosys myusu apgierbūs i vysuvaira nu Latgolys. Tai saguoja, ka niule es struodoju ar 19.gs,” tai tūpūšuos gruomotys autore.\nIeva izsvar, ka viesturiskais apgierbs i tautystārps nav vīns i tys pats, koč ari cylvāki naratai jauc itūs divus jiedzīņus. „Lelumā ļauds dūmoj, ka tī tautystārpi, kaidus mes myusdīnuos valkam, ir kopejis nu tuo, kū 19.gs. cylvāki nosuoja kotru dīnu voi svātdīnem. Taisneiba byus taida, ka starpeiba ir cīši lela, jo leidz muzejim nūguoja cīši moz detaļu nu tārpu i nivīna gotova komplekta nav. I tūs komplektus salyka cylvāki, kas struodoja muzejūs 30.godūs, tei faktiski ir jūs interpretaceja. I tys, kū es doru, es pieteju viesturiskū apgierbu. Verūs, kaida starpeiba storp tautystārpu i storp tū, kū cylvāki vylka mugorā, i es radzu, ka tī ir lela starpeiba.”\nIeva atkluoj, ka viesturiski vysai moz pieteita ir tārpu maineiba leidza laikam i 19.gs. tei bejuse aktuala kotrus desmit godus.\n„Tī tārpi, kaidus mes tagad redzim iz skotivis ir salykti nu vysaidu laiku, kurā reizē ari nu dažaidu vītu. I aiz tuo es raudzeju saprast, kai mes varātu izlobuot itū situaceju ar pīsatyvynuošonu viesturiskajam tārpam i tautystārpam. Ir dažys taidys interesantys lītys, kas Latgolys tautystārpam ir vaira nikai cytur.\nPar pīmāru, Krustpiļs tipa vylnainis, kurys suoka darynuot jau 18.gs. beiguos i tuos beja gona daudz volkuotys pa vysu Austrumlatveju – leidz Lelvuordam i Vidzemei vairuokuos vītuos. Itys līcynoj par taidu vītejū sovpateibu, i vysā es varu saceit, ka Latgolai vysu vaira leidzeigu lītu ir ar Vidzemi – gon tārpā, gon ari folklorā, jo es gona daudz asu pietejuse ari tradicejis.”\nNiule Ieva struodoj pi kaida jai cīši svareiga projekta, kurā treju godu laikā tops gruomota par Latgolys viesturiskim apgierbim i apavim. Suokumā jai ruodejīs, ka par Latgolys viesturiskom drēbem ir vysā moz ziņu, vys tik jau pietejumu suokumā saprotuse, ka materialu tok ir gona daudz. „Nazynu, kai es vysā vysu īspiešu, jo tū navar saukt par problemu, ka ir cīši daudz materialu, bet tū var saukt par izaicynojumu... Tautystārpa dalis, apave, vaiņuki, krakli.”\nIeva stuosta, ka nazkod ļauds drēbem, kurys valk mugorā, i rūtom bīži viņ daškeire ari dziļuoku jāgu. Nu tārpa varēja nūlaseit cīši daudz informacejis.\n„Par pīmāru, ja mes veramīs 100 vai 200 godu atpakaļ, nūteikti kotrys cylvāks par sovu apgierbu dūmuoja na tikai kai par taidu fizisku lītu, bet ari par gareigu, jo kraklys kai pyrmais apgierba gobols tyvuok pi mīsys vysod ir bejs kai ūtrys cylvāks.\nMes zinim puosoku par laimeiga cylvāka kraklu, kuru kieneņš var apviļkt mugorā i palikt vasals. Kraklam ir taidys eipašeibys, ar kurom mes varim i cylvākam paleidzēit i koč kū slyktu padareit.”\nIeva ir nu Preiļu pusis, Latgolys ainovu gleznuotuoja, muokslinīka Jāzepa Pīguožņa meita, kura pīmiņai piec juo nūīšonys myužeibā 2014.godā īdybynuota bolva „Jāzepa Pīgožņa balva ainavu glezniecībā”. „Bolvu īdybynuoja daudzi cylvāki kūpā pyrma nu jau pīcu godu, i varbyut pats svareiguokais deļ Latgolys ir tys, ka, nui – pats Jāzeps Pīguoznis ir nu Preiļu, bet golvonais bolvys deviejs ir Preili, Preiļu nūvods, i bolva nav tikai Latgolai, tei ir vysai Latvejai, i tai mes varim saceit, ka Preiļu nūvods spēlej cīši svareigu lūmu itymā procesā, kas ir muokslys pabalsteišona i atteisteišona myusu dīnuos. Bolvu dybynuoja, jo beja skaidrys, ka Latvejis ainovys cylvāki gleznoj arviņ mozuok. Daudzi brauc iz uorzemem i gleznoj tī. Šudiņ ari tai dora, bet mes redzim, ka pošu reizi, jau itymā godā, beja īsnāgtys vaira par 300 gleznu, kur ir gleznuota taišņi Latveja. Tai kai Latvejā gleznīceibā ainova ir bejuse vīns nu pamata žanru, tys beja vīns nu golvonūs aizdavmu – itū tendeņci, ka gleznoj arviņ mozuok, pagrīzt pretējā vierzīnī i tys ir īsadevs.”\nFoto: No I.Pīgoznes personīgā arhīva\nSižetā Ausma Sprukte stuosteis par Latgolys regiona atteisteibys agenturys itūšaļt izsludynuotū projektu konkursu “Latvejis vaļsts mežu i Vaļsts kulturkapitala fonda atbaļsteituo Latgolys kulturys programa 2019”. Par īspiejom, ītekmi iz kūpejū Latgolys kulturtelpu, īsnāgtūs pīteikumu viertiešonys kriterejim, kai ari naierteibom projektu realizacejis laikā. Cyta storpā projekta pīteikumu papeira i elektroniskā formātā juoīsnādz Latgolys regiona atteisteibys agenturā leidz ituo goda 29. martam, ar nūlykumu i pīteikuma veidlopu var īsapazeit škārsteikla sātyslopā: www.visitlatgale.com.\nVuordineicā Ilze i Arņs runuos par kokorim. Kas tod eisti ir kokori, lupotys i lonckori? Sovpateiga atziņa, ka tiergs „Latgaleite” ir eistyna „kokoreva”. Taipoš varēs dazynuot, kuru nu Latgolys apdzeivuotūs vītu nazkod sauce par Kokorevu.


Raksts publicēts: 2019.06.18. 10:20:14\n0.8168089389801 104(0) - 0.55726051330566 2020.11.23. 18:44 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=46455 ip: 35.153.39.7 usememcache: 1


Qx_motor zīmola diy vairāku copter daļas 5 pāri 6045 dzenskrūves 6 collas 2 dzenskrūves lāpstiņu cw ccw par fpv sacīkšu quadcopter karkasa komplekts Izpārdošana! ~ Tālvadības Pults Rotaļlietas - Lpplc.lv\nQX_MOTOR Zīmola DIY Vairāku Copter Daļas 5 pāri 6045 dzenskrūves 6 collas 2 dzenskrūves lāpstiņu cw ccw par FPV Sacīkšu quadcopter karkasa komplekts\nCW CCW, 6045 dzenskrūvi, Dzenskrūves Lāpstiņu, Lēti cw ccw, Augstas Kvalitātes dzenskrūves 6045, Ķīna dzenskrūves lāpstiņu Piegādātāju\nMotīvs: Materiāls: PC 6 collu propeller ir ļoti spēcīga, liela vēja zona, saknes, lai stiprinātu triecienizturība, mini FPV konkurences prakse izvēle! Ieteicams ar mehānisko: 2204(3S) 2206(4S)2208(4S) Uzstādīšana atvērums: 5MM Svars:11.94 g(1pair)\nIepakojums iekļauti: 5 pāri / maiss\nkrāsa sarkana, melna, oranža, zaļa\nModeļa Numurs 6045 dzenskrūvi


Jadawel Mavadeh Thavabet Dar Tool Wa Ard Keh Be Rasad Yaft-E Oloq Bayk Ben Sharokh Ben Taymoor Sive Tabulae Long. AC Lat. Stellarum Fixarum, Ex Observatione Ulugh Beighi, Tamerlanis Magni Nepotis, Regionum Ultra Citraque Gjihun (1665), Muhammad Ibn Muhammad Al-Tizini - Shop Online for Books in Australia\nJadawel Mavadeh Thavabet Dar Tool Wa Ard Keh Be Rasad Yaft-E Oloq Bayk Ben Sharokh Ben Taymoor Sive Tabulae Long. AC Lat. Stellarum Fixarum, Ex Observatione Ulugh Beighi, Tamerlanis Magni Nepotis, Regionum Ultra Citraque Gjihun\nBook Depository US today 43.36 $39.38 You save $3.98\nYou can earn a 5% commission by selling Jadawel Mavadeh Thavabet Dar Tool Wa Ard Keh Be Rasad Yaft-E Oloq Bayk Ben Sharokh Ben Taymoor Sive Tabulae Long. AC Lat. Stellarum Fixarum, Ex Observatione Ulugh Beighi, Tamerlanis Magni Nepotis, Regionum Ultra Citraque Gjihun (1665) on your website. It's easy to get started - we will give you example code. After you're set-up, your website can earn you money while you work, play or even sleep! You should start right now!


Pi myusim Latgolā! – 05.04.2013. - lakuga.lv\nTemys: Lietišķā Latgale, NEPLP, Pi myusim Latgolā, Roksts, SIA „Lietišķā Latgale”\nKai skaidruot paradoksu, ka bezdorbs Latgolys regiona ir lels, bet specialistu jūprūjom tryukst?\nKaidus jaunūs specialistus apvuica Latgolys profesionaluos izgleiteibys īstuodēs, cik itei izgleiteiba ir prestiža?\nVoi Latgolu apdraud pavasara plyudi?


Īleiguošona Bukmuižā – Bīdreiba "LgSC"\n22.junī Bukmuižā (Ezernīku pogosts, Dagdys nūvods) nūtyka literari muzykalais pasuokums “Latgalīts Latgalīšam Draugs” jeb saeisynuotai La-La-Dra. Pīsadaleja muzykanti nu Daugovpiļs, Rēzeknis, kai ari nu Reigys.\nJau vairuokus godus dažaiduos Latgolys vītuos i vysaiduokūs laikūs teik reikuoti pasuokumi “latgaliskā stilā”, lai popularizietu latgalīšu volūdu i tymā radeitūs muokslys dorbus. Tai 22.juņa vokorā Bukmuižā tyka sareikuots kuortejais “LaLaDra”.\nKoč ari leits drusku izjauce planus i daudzeji īprīšk īsarast sūlejūšī muokslinīki sovu daleibu atsauce, stypruokī vysleidz īsarade: Arnis Slobožanins nu muzykys grupys “Dabasu Durovys”, muzykanti nu grupys “New Buzz”, grupa “Out of Horizon” gondreiž pylnā sastuovā, tai pat ari modernuo folka jaunīšu grupa “Dyrbyni” nu Daugovpiļs nūvoda, literats Oskars Orlovs (Raibais Suņs), sovys dzīsmes sadzīdova ari Ezernīku folklorys kūpa “Akmineica” i muzykalu prīšknasumu veļteja garmanis meistars Pīters Matuļs. Kūpā kocerts ilga divejis stuņdis.\nNūslāgumā pasuokuma dalinīkus prīceja DaGunchi, Kips i Aija nu grupys “Bez PVN”. Paļdis visim, kas nanūsabeida nu leita i cytu god 22.junī “LaLaDra” otkon teik tradicionali planavuots Bukmuižā! Visi laipnai gaideiti!


Izsludynuots Latgolys kongresa symtgadis pīminis vītys metu konkurss - lakuga.lv\nTemys: bīdreiba "Latgalieši", Latgolys kongresa symtgade, Latgolys kongress, metu konkurss, pīminis vīta, Pīters Keišs, Rēzekne, Roksts\nJemūt vārā, ka 2017. godā palīk 100 godu nu pyrmuo Latgolys kongresa, kas nūtyka Rēzeknē 1917. godā kinoteatrī “Diāna”, bīdreiba “Latgalieši” ar Rēzeknis piļsātys dūmis finansialu atbolstu izsludynoj metu konkursu par pīminis vītys par gūdu Latgolys kongresa symtgadei izveidi, informej Rēzeknis piļsātys sātys lopa.\nMetu konkursa mierkis ir atlaseit vyspīmāruotuokū rysynuojumu pīminis vītys izveidei pošvaļdeibai pīdarūšajā zemis gobolā Atbreivuošonys alejā 61, Rēzeknē, nūdrūsynojūt estetisku i sakūptu vidi piļsātys dzeivuotuojim i gostim.\nMetu īsnīgšonys termeņš – da 2016. goda 6. janvara 14.00 Rēzeknis piļsātys dūmis Dzeivuotuoju apkolpuošonys centrā dorbadīnuos nu 8 stuņdu da 16.30. Kontaktpersona par metu konkursu – bīdreibys “Latgalieši” vaļdis izpylddirektors Pīters Keišs, t. 29124208.


Kolnasāta 23. augustā - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, Leonards Latkovskis, LR1, Roksts\nRaidejumā gastej viesturnīks Leonards Latkovskis. Intervejis pyrmajā daļā jis daleisīs īspaidūs par ekspediceju iz Sibiri i atmiņuos par sovim vacuokim i trymdys godim. Lideja Leikuma stuosteis par Aglyunys Dīvmuotis gūdynuošonys dzīsmis “Jaunova svāta” vuordim i viesturi, Guna Zvīdre sižetā gastej pi jaunuos uzjiemiejis nu Rikovys.


Latvia the Heart of the Baltics » 27. Juris Skujāns, Rector of the Latvia University of Agriculture. University Working in the Largest Baltic Palace.


Goda beiguos Rēzeknē nūtiks 10. latgalistikys konfereņce - lakuga.lv\nTemys: latgalistika, Latgalistikys konference, latgalīšu volūda, Myusu dīnu latgalīšu volūda, Rēzekne, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Roksts\n30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 10. storptautyskuo latgalistikys konfereņce “Myusu dīnu latgalīšu volūda”, kas byus veļteita myusu dīnu latgalīšu raksteibys pyrmuos normativuos apsprīdis\n110 godu jubilejai i niulenejūs raksteibys nūsacejumu desmit godim, informej konfereņcis koordinatore Dr. philol., profesore Ilga Šuplinska.\nLatgalistikys konfereņcis da šuo ir nūtykušys Sanktpīterburgā (Krīveja, 2008), Rēzeknē (Latveja, 2009), Greifsvaļdē (Vuoceja, 2010), Poznaņā (Pūleja, 2011), Reigā (Latveja, 2012), Ačynskā (Krīveja, 2013), Rēzeknē (Latveja, 2014), Viļņā (Leitova, 2015), Rēzeknē (Latveja, 2016). Itūrudiņ latgalistikys konfereņce teik reikuota jau dasmytū reizi Rēzeknis Tehnologeju akademejā kai nūslādzūšuo konfereņce itymā konfereņču cyklā.\naktuali latgalīšu volūdys kūpšonys vaicuojumi\nlatgaliski raksteitais vuords laiku lūkūs\nlatgalīšu literatura latvīšu i regionaluos literaturys koņtekstā\nlatgalīšu volūdys vuiceišonuos i nūvodvuiceibys metodologiskī aspekti\nLatgolys sabīdryskūs i kulturys darbinīku dūtais Latvejis vaļsts izaveiduošonā, nacionaluos i kulturys ideņtitatis styprynuošonā\netniskuo, teritorialuo, nacionaluo i c. ideņtitatis, jūs atsaspīgeliešona pīrūbeža kulturā i volūdā\nregionalūs, mazuok lītuotūs i minoritašu volūdu kūpšonys pīredze, literaturys atteisteiba\nDasacejumi konfereņcei (dalībnīka anketa i referata anotaceja da 1500 rokstu zeimu, īskaitūt atstarpis) teik gaideiti da 3. novembra, adresejūt: ilga.suplinska@rta.lv\nKonfereņcis dorba volūdys: latgalīšu, latvīšu, angļu, krīvu. Ka referata prezentacejis volūda ir latgalīšu, latvīšu voi krīvu, organizatori prosa sagataveit elektronisku prezentaceju voi kūpsavylkumu angļu volūdā.\nKonfereņcis laikā nūtiks žurnala „Via Latgalica” (Nr. 9) i „Latgalistikys kongresu materialu” (Nr. 5) prezentaceja, taipat paradzāta tradicionaluo muzykali literaruo Andrejdīna i cytys kulturys nūtikšonys.


Latvejis svātki nūsvieteiti | Latgolys Studentu centrs\nLatvejis svātki nūsvieteiti\n16. novembrī „Latgolys Studentu centrs” kūpā ar „Latvejis Aizsorgu organizaceju” aicinuoja jaunīšus kūpā nusvinēt Latvejis dzimšonys dīnu LU golvonajā ākā. Kab vokoru padareitu azartiskuoku, kluotasūšī sasadaleja trejuos komanduos – „Sorkons ar zylu”, „Kolchozs „Kurgāniņi”” i „Lāčplēša mazbērni”. Komandys veica vairuokus aizdavumus i tika pi gordom bolvom. Gūdpilnū pyrmū vītu igiva komanda „Lāčplēša mazbērni”, bet kai vysodr uzvareja draudzeiba.\nVokora gaitā prīceigā svātku nūskaņā i breivā atmosferā tika veiduotys jaunīšu versejis par Breiveibys pīminekli, izspālātys vairuokys kaitys, kuru laikā varā pursalīcinuotīs par sovom zynuošonom Latvejis viesturē i kulturā, i sacarātys jaunys tautysdzīsmis:\nTu, puiškins, lobs cylvāks,\nEime obi teļu zogtu;\nEs pa prīkšu, tu pakaļ\nĪsim obi kliets vydā.\nObi teļu nūzoguši,\nKūpā jautri padzāruši.\nJa teleites tu nūzogsi,\nByušu tova leigaveņa.\nVairuoki jaunīšu uzraksteja, ar kū jī lepojās Latvejā, jūs dūmys var skaiteit ite http://www.diena.lv/dienas-projekti/tikai-latvija/par-projektu/tikai-seit-latvija-13897229\nVokora izskaņā pasuokuma organizatori Vineta nu LgSC i Arturs nu „Latvejis Aizsorgu organizacejis” gostus īpazeistynuoja ar sovom bīdreibom.\nSisrneigs paļdis Latvejis Universitatei par īspieju izmontuot telpys i vēļ sisrneiguoks paļdis vysim, kas atguoja!\nKartenis: Vineta i Artūrs\nTags:Latvejis svātki, LgSC


“Skonai” pīduovoj video dzīsmei “Kod tevis nav” - lakuga.lv\nTemys: Guntra Kuzmina, Latgolys entuziastu grupa BILDIS, Roksts, Skonai, video, Voldemars Voguls\nRēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai” pīduovoj videoklipu dzīsmei “Kod tevis nav”.\nKlipa filmiešona nūtyka ituo gods julī jau tradicionali lauku sātā “Jāņi” Rušyuna azara krostā, itūreiz pi dyžūzula. Filmiešonys laikā vairuokkuort vysu procesu jauce leits i nagaiss, tok leluo filmiešonys komandys pacīteiba ļuove sagaideit eipaši skaistus dobys apstuokļus, kurī radeja naatkuortojamus efektus.\nDzīsmis muzykys autore ir Guntra Kuzmina, teksta autors Voldemārs Voguls. Klipu veiduoja Latgolys entuziastu grupa “BIĻDIS”.


ⓘ Jagoda. Familienname Flory Jagoda * 1923, bosnisch-amerikani\nⓘ Jagoda. Familienname Flory Jagoda * 1923, bosnisch-amerikanische Songwriterin und Sängerin Genrich Grigorjewitsch Jagoda 1891–1938, Chef der sowjetischen Geheim ..\nFlory Jagoda * 1923, bosnisch-amerikanische Songwriterin und Sängerin\nGenrich Grigorjewitsch Jagoda 1891–1938, Chef der sowjetischen Geheimpolizei GPU und NKWD\nBernhard Jagoda 1940–2015, deutscher Politiker\nJagoda Szmytka * 1982, polnische Komponistin\nJagoda Gruszczyńska * 1995, polnische Beachvolleyballspielerin\nJagoda Marinić * 1977, deutsche Schriftstellerin\nJagoda Truhelka 1864–1957, jugoslawische Pädagogin und Schriftstellerin\nJagoda Szelc * 1984, polnische Regisseurin und Drehbuchautorin\npolnischer marinic lesna kroatisch Jagoda jagoda deutsch jagoda owoc jagody jagody deutsch jagoda kroatisch jagoda lesna deutsch jagoda marinic name beere. jagoda jagoda jagoda name owoc jagoda polnischer name jagody deutsch jagoda marinic jagoda owoc jagoda kroatisch jagoda deutsch jagoda lesna jagoda polnischer name jagoda name