Bazneicu naktī Lūznovys muižā gaidoma diskuseja i Laurys Bicānis koncerts - lakuga.lv\nTemys: Bazneicu nakts, diskuseja, koncerts, Laura Bicāne, Lūznovys muiža, Lūznovys muižys kapleica, Roksts\n2. junī Lūznovys muiža nu jau ūtrū reizi aicynuos iz kulturys nūtikšonu “Bazneicu nakts”, ļaunūt apmaklātuojim īpazeit ari muižā asūšū kapleicu, pīsadaleit diskusejā, nūsaklauseit dzīsmineicys Laurys Bicānis koncertu i byut kluotyn vokora dīvkolpuojumā, informej muižys puorstuove Inga Drele.\nBazneicu nakts 2017 Lūznovys muižā suoksīs 16.00 ar ekskurseju, kuruos laikā varēs īpazeit i muižu, i muižys kapleicu. Piec ekskursejis 17.00 muižys Sorkonajā zalā sevkurs interesents teik aicynuots iz diskuseju “Grāka izpratne kristīteibā i folklorā”, kurū vadeis Rēzeknis Tehnologeju akademejis filologejis doktore Angelika Juško-Štekele, pīsadaleis Daugovpiļs Jezus Sirds Rūmys katuoļu draudzis prāvests Andris Ševels, Rēzeknis Jezus Sirds draudzis vikars Vitālijs Filipenoks i Latvejis pareizticeiguos Bazneicys Rēzeknis i Modyunis apriņča prāvests viersprīsters Viktors Teplovs. Diskusejā caur kristeigū i latgalīšu folklorys prizmu tiks raudzeits izzynuot, kas ir grāks, kaidi ir grāku veidi, kas grākoj vysvaira, izzynuota spoveds, grāku nūžāluošona i grāku atlaisšona.\nPiec diskusejis 19.00 Lūznovys muižys kapleicā koncertu snēgs latgalīšu dzīsmineica Laura Bicāne. Laura Bicāne ir dzīsmineica nu Daugovpiļs nūvoda Vyšku. Vairuoku godu laikā izkūpuse sovu daiļradi, koncertējuse, kai ari izdavuse div studejis albumus: “Es tikai ļaujūs” (2013) i “Trīspuksti” (2015). Ituo gods majā dīnysgaismu īraudzeja ari Laurys trešais albums “Lauzīsimies cauri pūlim”, kurymā atrūnamys 10 kompozicejis latvīšu literarajā, latgalīšu i angļu volūduos – tuos byus vareiba dzierdēt ari Bazneicu nakts koncertā. Kristeiguo nūskaņa sūpluok latgaliskajam vīglumam i vysaidu volūdu skaniejumam ir vīns nu Laurys izjustuos muzykys motivim. Piec koncerta 20.00 tīpat kapleicā iz kūpeigu lyugšonu aicynuos vokora dīvkolpuojums.\nBazneicu nakts ir kulturys nūtikšona, kas kristeigūs draudžu bazneicuos nūteik vosorys suokuos, junī. Tys ir laiks, kod bazneicā īīt cytaižuok i īpazeit kulturys i gareiguos vierteibys. Bazneicu nakts Latvejā nūteik nu 2014. goda, itūgod iz nūtikšonu aicynojūt 190 Latvejis dīvnomūs. Pārņ Bazneicu nakti Latvejā apmeklēja vaira par 26 000 interesentu. Bazneicu nakts ideja da Latvejis atceļuoja nu Austrejis, kur pyrma nadaudz vaira kai 10 godu nūtyka pyrmuo itaida kristeiguos bazneicys konfeseju i draudžu kūpeigai reikuota ekumeniska nūtikšona. Dreiži piec tuo pasuokums nūtyka ari Čehejā i Slovakejā. Pasuokuma nūdūmu atbolsta Latvejis leluokūs kristeigūs konfeseju vadeituoji. Latvejā Bazneicu nakti organizej storpkonfesionala dūmubīdru grupa – nūdybynuojums “Baznīcu Nakts fonds”.\nDasavīnojūt Bazneicu nakts nūrisei ari itūgod, Lūznovys muiža aicynoj turpynuot īpazeit te asūšo kapleicu. Piec vītejūs ļaužu nūstuostu, kapleica kaidā nu symtgadeiguos muižys telpu bejuse jau tuos eipašnīku, pūļu izceļsmis muižnīku Kerbedzu laikūs, par kū vys nav dokumentala apstyprynuojuma. Atmūdys laikā, 20. gs. 90. godūs, itamā telpā, tūreizejuos katehetis, nu jau myužeibā aizguojušuos Antoninys Sobolevskys rūsynuoti, iz lyugšonom suoce puļcētīs ticeigī. Niulenejuo muižys kapleica atkluota i īsvieteita 2015. goda februara suokuos i tān Svātais Mišs kapleicā nūteik regulari, kotru svātdīni.


SS.COM Sports, aktīvā atpūta - Ekipējums, Cena 55 €. Nsd Powerball Autostart Pro Fusion 280Hz. roku telefonu Pickup - Sludinājumi\nIzdrukāt Datums: 01.07.2020 11:47


Anitys Karpenko izstuode Leiksnā - lakuga.lv\nTemys: Anita Karpenko, izstuode, Leiksna, Roksts\nLeiksnys pogosta kulturys nomā vysu decembri apsaverama muokslineicys Anitys Karpenko izstuode “Bārnu pasaule”.\nBārni ir myusu nuokūtne. Bārns īīt itymā pasaulī kai sovu dzymdynuotuoju prīca i ocuraugs. Sevkura vacuoku, vacvacuoku i cytu tyvinīku dūma nu ituos šaļts rūn jaunu epicentru. Ka bārna dzeive byutu atkareiga tik nu tyvynīku lobuos grybys, tei byutu tik tyva idealam, cik viņ īspiejams. Muokslineicai Anitai kotra dīna teik pavadeita ar bārnim, vārojūt, kai jī kustuos, kai dūmoj, kai smaida. Partū sovūs dorbūs autore raudzeja izveiduot bārnu pasauli, kurā teik attāluoti bārni vysaiduos emocejuos. Itei ir muokslineicys pyrmuo gleznīceibys personalizstuode.\nAnita Karpenko ar muokslu aizaraun jau nu bierneibys, tok nūpītni itai jūmai pīsavērse viņ izsuocūt vuiceibys Daugovpiļs Dizaina i muokslys vydsškolā “Saulis škola”, kur vuicejuos tekstildizainera profeseju. Tuoluokais izgleiteibys ceļš autori aizvede iz Daugovpiļs Universitati, kur tyka dabuots bakalaura grāds muokslā i vizualuos muokslys školuotuojis profeseja, kas niu nūder struodojūt ar bārnim Špogu i Kraujis muokslys školuos. Itūšaļt Anita studej Daugovpiļs Universitatis muokslys magistranturys gleznīceibys specialitatē.


Jaunatnis dūmneica "Es Latgolā 2042" - lakuga.lv\nJaunatnis dūmneica “Es Latgolā 2042”\n5 Novembris 2021\n26/11/2021 @ 17:00 – 20:00\n26. novembrī laikā nu 17.00 leidz 20.00 stuņdem nūtiks tīšsaistis/kluotīnis Latgolys jaunatnis dūmneica “Es Latgolā 2042”. Tuos mierkis ir nūskaidruot Latgolys regiona atteisteibys vizeju i idejis jaunatnis skatejumā.\nDūmneicā pīsadalēt var jaunīši nu 16 leidz 25 godu vacumam.\nDa 24. novembra dūmneicai var dasasacēt ITE.\nVaira informacejis ITE.


Kos Platani Clubs, Greece: Platani Clubs Kos, Information, Dodecanese\nKos Platani Clubs\nClubs, Platani, Kos, Greece. Kos Platani Clubs guide and other accommodations:\nKos Platani Clubs: Information about the Clubs in Platani, Kos\nThe Platani greek-tourism tourist guide informs you about the clubs, apartments, traditional houses, studios, suites, rooms, pensions in Platani Kos, in order to help you make a final decision on visitting and recommend the island to all your friends, endicing them to visit.\nGreece » Dodecanese » Kos » Platani » Clubs


Suomi draudzeiguos attīceibuos ar kūkapstruodi - lakuga.lv\nSuomi draudzeiguos attīceibuos ar kūkapstruodi\nKarteite: Māris Justs, žurnals "A12.\nMežryupnīceiba ir vīna nu svareiguokūs Suomejis uzjiemiejdarbeibys nūzaru. Ka saleidzynoj ar Latgolu, tod Latvejā mežainuokī nūvodi ir Vydzemē i Kūrzemē, bet Suomejā vysaktivuok mežus izstruodoj zīmeļu regionūs. Pīrūbežys Kuhmo ari vadūšuo nūzare ir mežsaimnīceiba i kūkryupnīceiba. Eipaši teik dūmuots par jaunuokajom i videi draudzeigom tehnologejom kūka apstruodē i kūkizstruoduojumu izgataveišonā.\nKuhmo dorbojās dizaina i inovaceju centrys “Woodpolis”. Centrā kūpdorbojās uzjiemieji, zynuotniskuos institucejis i Alto universitatis vuiceibspāki, kab kūka izstruoduojumim radeitu augstuoku pīvīnuotū vierteibu, eipaši iztureigys kūka konstrukcejis i syltus paneļus dzeivojamūs sātu konstrukcejom. Inovaceju centra modernais apreikuojums, CAD CAM datorprogramys teik izmontuotys myužizgleiteibai, tei ir apvuicebu vīta specialistim i uzjāmumu darbinīkim kūkapstruodis nūzarē. Te ir ari nalela biznesa inkubatora vīta, kab īdzeivuotuoji varātu suokt uzjiemiejdarbeibu. “Woodpolis” centrys ir izstruoduojs i izveiduojs ekologiskūs cīmateņus Helsinkūs i kūka bloku sātys Raumys piļsātā.\nKuhmo piļsātys dūmis vadeituoja Tutti Maata pastreipoj, ka jau itūšaļt na viņ vaļsts centrys i golvyspiļsāta Helsinki, bet ari nūmalis ir pīdzeivuojušys ekonomiskū izplaukumu. Niule svareiguokais vaicuojums ir par dorbaspāka tryukumu. Iz pīrūbežu Kuhmo brauc struoduot nu Pūlejis i Baltejis vaļstim. Natuoli nu Kuhmo ir tramvaju ražūtne, tī ir vajadzeigi matynuotuoji, pādejā laikā jamā struodoj viņ uorzemnīki, Suomejā itūs specialistu tryukst. Koč ari ražuošona aizjam vys leluoku nūzeimi tautsaimnīceibā, tok vīnlaikus teik pīgrīzta viereiba taidom tehnologejom, kurys ir videi saudzejūšys, īdzeivuotuojim mozuok kaiteigys i ekologiskys.


Roberts Vanags, 1972. Audekls, eļļa. 41x50 cm


Par Rudiņa saulgrīžim i Mikeļa dīnu - lakuga.lv\nTemys: Meikuls, Mikeļa dīna, Mikeļs, Rudiņa saulgrīži, rudiņs, Sandra Ūdre, saulgrīži, tradicejis\nItūgod astronomiskais rudiņs suocās 23. septembrī 10.50 stuņdēs, kod dīna i nakts ir vīnā garumā. Rudiņa saulgrīži zemnīkam ir laika rūbežs, ka teirumā vysam juobyn nūvuoktam. Bazneica itū laiku īzeimiejuse pa sovam – nu evangelista Mateja (Mateuša) dīnys 21. septembrī da Mikeļa dīnys 29. septembrī.\nAnnys dīnā juļa beiguos suoce baudeit jaunū ražu, a Mikeļa dīnai vysa labeiba beja kliets orūdūs, buļbis, duorza saknis – pogrobūs. Agruokūs laiku sātom taidu nabeja – buļbis sabēre speciali izbaztuos dūbēs. Partū Rudiņa saulgrīžus zemnīku kalendarā sauc par Appļuoveibom ci Apjumeibom. Simboliski pādejū labeibys sauvi, pādeju buļbu lokstu ci puors ūgu kryumā pamat, pateiceibai i svieteibai puormat krystu. Vēļ agruok ticēja, ka tū atstuoj Jumeišam, augleibys dīveibai, kur puorlaist zīmu.\n“Jumeit, čumeit, raganeit..” – rudiņs ir boguotuokais laiks, partū rituali saisteiti ar tureibys pavairuošonu i naizlaisšonu nu rūku. Agronomi soka, ka nu myusdīneigu sāklu augušā labeibā Jumeiti nav varams atrast. Bet Jumeits pasaglobuojs sevkurā diveju kūpā saaugušu augļu, duorziņu puorī, pat ūla ar div dzaltonomim skaituos Jumeits. Atradiejam tei ir veiksmis zeime, jū lobuok izkaļteit i saglobuot. Agruok sīvītis beiduos ēst Jumeiša augļus – kam pīdzimšūt dveini. Puorlīka izavaireišona nu Jumeiša, varēja atstuot sātu bez augleibys.\nTautysdzīsmēs Jumeiša vītā kai dīveiba pasaruoda ari Mikeļs – Maizis tāvs, lobais veireņš. Tys radīs Bazneicys ītekmē.\nSvātais Mikeļs i juo sabīdruotī\nNu 5. g. s. Bazneica 29. septembrī sviņ svātuo erceņgeļa Mikeļa svātkus. Jis vadeja Dīvam uzticeigūs eņgeļus kaujā pret krytušajim eņgelim, kurus pret Dabasim vede sātans. Lyugšona iz sv. erceņgeli Mikeli ir lyugšona pret ļaunuo kārdynuojumim. Itys erceņgeļs ir karaveiru aizbiļdnis. Daudzim gryuši saprast, ka erceņgeļs nav dzeiva byutne. Bet Pareizticeigūs i Katuoļu bazneicu sarokstūs vēļ ir nazcik svātūs ar Mikeļa vuordu, bet kas bejuši dzeivi cylvāki, bet izakolpuojuši svātūs gūdu.\n29. septembrī Bazneicys kalendarā sūpluok Mikeļam īraksteiti ari erceņgeļi Gabriels i Rafaels, itymā dīnā teik gūdynuoti vysi eņgeli. Erceņgeļs Gabriels pasludynuoja Juoņa Kristeituoja i Jezus dzimšonu, iz jū var lyugtīs sīvītis, kam nasaveic ar bierneņa ījimšonu. Erceņgeļs Rafaels atbiļd par “trešuos acs” atteisteibu, ar kuru saisteits viereigums, intuiceja, koncentriešonuos, augstuokā pakuopē – gaišredzeiba. Jis ir oklūs aizbiļdnis.\nVoi Meikuls ir tys pats Mikeļs ?\nMikeļa vuords Latgolā nav populars, 20. g. s. pyrmuos pusis Nikodema Rancāna feletonūs īpazeistam komisku personažu – dzāruoju Mikeli.\nKotra tauta Mikeļa vuordu izrunoj pa sovam, saskarē ar cytom kulturom tūs lītojam ari mes – Mihails, Mikals, Maikls i tml. Latgalīšu tekstūs sūpluok Mikeļa vuordam pasaruoda ari Meikuls. Mums ir div latgalīšu literaturys viesturu autori – Mikeļs Bukšs i Meikuls Apeļs, kaidā P. Šmita puorsokys tekstā atrūnam Meikulu, komiskuo situaceja varātu byut nu laiku, kod Dīva mitologiskais personificiejums natyka nūškierts nu cylvāka sadzeivis telpys, tok ar Meikulu katoliskā leidzīnī varātu byut dūmuots Dīva sabīdruotais erceņgeļs: “Dīvs ar svātū Meikulu staiguoja pa pasauli, (..) runuodami un sprīzdami īguoja kaidā ustabeņā un pasapraseja iz nakts muojom, (..) atsaguluši, (..) dīvs gulēja car molu un vecene jū pyrmū suoce kuļsteit, kuodeļ bez juos zinis īguoja iz naktsmuojom…”\nVoi Mikeļs i Meikuls teišom ir sinonimi? Myusdīnu “Tāvu zemes kalendarā” septembra lopā pi 29. datumā īraksteits ari Meikuls, lyugšonu gruomotys personvuordu sarokstā Meikula vuorda nav. Tok Andryva Jūrdža “Myužeygajâ kalinderî” i 20. g. s. suoku puotoru gruomotys kalendarejā itī vuordi ir nūškierti: 29. septembris ir “Dina Michila Archengela”, a 6. decembris “Dina s[wata] Meikuła, weyskupa un breynumu dareytoja”. Taitod tī ir atškireigi svātī. Myusdīnu i Bazneicys, i laiceigajā kalendarā 6. decembris ir Nikolaja dīna. Sv. Nikolajs ir tys svātais, nu kuruo izaveiduojs Zīmyssvātku veceiša tāls.\nVolūduos, kur itūs vuordus veidoj atškireigi leidzskani, najauc, kai krīvu Михаил i Николай. Bet cytuos volūdu, kai, pīmāram, ukraiņu Михайл i Миколай eipaši cyttautīts var vīgli sajaukt. Obejus vuordus sajaukuši latgalīši, Meikuls palics par Mikeļa sinonimu.


MaurineSimo Оптовики 24 - Оптовики 24\n» MaurineSimo's профиль\nAddress: 14 Rue De La Hulotais, Saint-Raphael\nLocation: Kastuļinas pagasts, Durbes novads, Turkey\nHello, I'm Graciela, a 21 year old from Saint-Raphael, France.\nMy hobbies include (but are not limited to) Airsoft, Petal collecting and pressing and watching The Vampire Diaries.\nShould you have any issues about where by as well as how to utilize 바카라 커뮤니티, you'll be able to contact us at the web-site.


Kuorsovā nūtiks seminars jaunajim uzjiemiejim - lakuga.lv\nTemys: Agris Zīmeļs, Andris Ļubka, Antonina Babāne, Jaunīšu centrs ”Pūga”, Jaunīšu konsultatīvuo padūme, Juoņs Krivtežs, Kuorsovys nūvods, Latgolys Regiona atteisteibys agentura, Māris Bozovičs, Māris Igavens, Rēzeknis biznesa inkubators “Ideju vīsneica”, Roksts, Valentina Kirsanova, Vaļsts Lauku teikls\nKuorsovys nūvoda dūmis konfereņču zalā ituo goda 16. junī nūtiks uzjiemiejdarbeibys seminars „Ir ideja? Naguli! Apsteigs!”. Seminaru reikoj Jaunīšu konsultativuo padūme i Jaunīšu centrs ”Pūga”, ituos iniciativys mierkis ir īdrūsynuot jaunīšus tikt par uzjiemiejim, īpazeistynojūt jūs ar uzjiemiejdarbeibys aizkulisem i snīdzūt informaceju uzjiemiejdarbeibys suokšonys praktiskajūs vaicuojumūs.\nSeminara mierkis ir styprynuot Latgolys jaunūs uzjāmumu kapacitati i sekmēt uzjiemiejdarbeibys atteisteibu Latgolā. Pasuocīnī byus īspiejams sajimt mentoru, pīredziejušu uzjāmumu vadeituoju i specialistu, praktiskūs padūmus i jaunu redzīni iz uzjiemiejdarbeibys attīsteibys īspiejom Latgolā. Par īspiejom stuosteis vaļsts sektora puorstuovi nu Latgolys Regiona attīsteibys agenturys, Vaļsts Lauku teikla i Rēzeknis biznesa inkubatora “Ideju vīsneica”.\n11:00 seminara atkluošona\nVuords “Pūgys” prīšksādātuojam Juram Vorkaļam i Kuorsovys nūvoda dūmis prīkšsādātojai Inārai Silickai\nĪmesli biznesa suokšonai. Pyrmī sūli, klaidys i veiksmis. Īsacejumi.\n11:10 – 11:25 uzjiemiejs Agris Zīmeļs\n11:25 – 11:40 vaicuojumi, diskuseja\n11:40 – 11:55 Andris Ļubka, zemnīku saimisteiba “Lūsēni”\n11:55 – 12:05 vaicuojumi, diskuseja\n12:05 – 12:20 Valentina Kirsanova, zemnīku saimisteiba “Zelta sala”\n12:20 – 12:30 vaicuojumi, diskuseja\n12:30 – 12:45 kopeja pauze\nNuokūtnis vīzeja par Latgolys uzjiemiejdarbeibu. Pīredze, veiksmeiguokuos idejis. Statistika. Jaunīšu īspiejis.\n12:45 – 13:00 Māris Bozovičs, Latgolys Regiona atteisteibys agenturys direktors\n13:00 – 13:10 vaicuojumi, diskuseja\n13:10 – 13:25 Māris Igavens, Rēzeknis biznesa inkubatora direktors\n13:25 – 13:35 vaicuojumi, diskuseja\n13:35 – 12:50 Vaļsts lauku teikla puorstuovs Juoņs Krivtežs i lauku konsultante Antonina Babāne\n13:50 – 14:00 vaicuojumi, diskuseja\nVaicuojumi un preciziejumi pa e-postu: biedriba.puga@gmail.com


Latgolys muokslinīku jaunuokūs dorbu izlase izstuodē "Pēdas/Pādi" - lakuga.lv\nTemys: Inese Dundure, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys muoksla, muoksla, pēdas/pādi\nRokstu sagataveja: Edeite Husare, portals lakuga.lv\nVēļ tik pādejuos dīnys Latgolys kulturviesturis muzejā apsaverama tradicionaluo Latgolys muokslinīku jaunuokūs dorbu izstuode “Rudiņs 2021” ar nūsaukumu “Pēdas/Pādi”, viestej muzejā daīmamuo informaceja.\nLatgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē nu 17. novembra da 18. decembra apsaverama kasgadejuo Latgolys muokslinīku izstuode, kuruos moto itūgod ir “Pēdas/Pādi” – pādi, kū kotrā nu myusu pamat nūtikšonys, satiktī ļauds, šaļtenis. Gaistūšī pādī i vierteibys, kuruos palīk, gribiešona pamest pādus, bet tai preteimā – dzēst i aizmierst nūtykušū. Ari napīdzeivuotais, tuolais, viesturis pagrīzīņa punkts var taišni voi natīši giut dzili i iz ilga. Pādi, kū pamess itei dīna, i vaicuojums, kaidu tū redzēs i sajuss, kai vērtēs cylvāks iz prīšku?\nLatgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoja Inese Dundure portalam lakuga.lv stuosta, ka idejai par itaidu kasgadeju Latgolys muokslinīku izstuodi ir senejis saknis – myusu laiku izstuodis tradiceja aizasuokuse 1996. godā, kod Rēzeknē tyka svieteita 1936. goda II Latvejis pļuovis svātku, kurymūs beja ari muokslinīku dorbu izstuode, godadīna, i roduos ideja atjaunuot izstuodis tradiceju – leidza ar tū itūgod Latgolys muokslinīku izstuode svietej 25 godu jubileju. Reizē itaida izstuode ir ari 70.–80. godu profesionalūs muokslinīku izstuožu, kurūs organiziešonys dorbus dareja muokslinīks, profesors Osvalds Zvejsaļnīks, tradiceja, kurei iz kaida laika beja pagaisuse. Atškireibā nu tuo laika myusu dīnu izstuodēs ir naviņ profesionalūs muokslinīku dorbi, nu kūpeigā izstuodē var pīsadaleit ari studenti aba tūpūšī muokslinīki i muokslinīki-autodidakti.\nNu vysu īsnāgtūs dorbu izstuodis dalinīkus izavielej žureja. Inese vys soka, ka ituo laika izstuodis vysā navar saleidzynuot ar sovulaik nūtykušajom profesionalūs muokslinīku izstuodem, jo pīsadola plotuoks muokslinīku spektrys. Ka tūlaik muokslinīki izstuodei tykuši specialai paaicynuoti, niu dorbus īsnādz poši dalinīki, bet tūs viertej i atlosa žureja, kurymā ir muokslinīki, kurī napīsadola izstuodē, vītejī muokslys viesturnīki i ari Latgolys Kulturviesturis muzeja darbinīki. Kai breineigu nūtikšonu Inese viertej muzeja vareibu piečuok lobuokūs dorbus nūpierkt i papyldynuot muzeja kruojuma Latgolys muokslinīku dorbu fondu: “Mes asam laimeigi par itaidu vareibu, jo tei ir īspieja sekuot leidza Latvejis muokslai leidza i turēt rūku iz pulsa!”\nItūgod izstuodē “Pēdas/Pādi” apsaverams 42 muokslinīku 61 dorbs. Inese Dundure soka, ka pādejūs divejus godus leidza ar pandemejis apstuoklim dorbs pi izstuodis taiseišonys bejs drupeit gryušuoks, jo ilgi navariejs saprast, voi izstuode varēs byut voi vys tik nabyus, leidza ar tū intensivuok vajadzējs ari struoduot ar Latgolys muokslinīku uzrunuošonu. Jei ir prīceiga, ka vys tik itūgod “zaļajā režimā” izstuodi var kluotīnē apsavērt ari vysi grybātuoji. “Kotru godu rudiņa muokslinīku izstuode teik gaideita kai taids puorsteigums – daži autori palīk sovūs asūšajūs izteiksmis leidzekļūs, turpynojūt atteisteibu, cyti otkon puorlauzuši sevi i atroduši jaunus ceļus, aiz tuo itei izstuode vysod ir interesanta. Taipat ari ir eipaša kotra muokslinīka interpretaceja par izstuodis moto, kai nu kurais tū iztver, ītylpynojūt tymā plotu temu lūku. Vysod prīcynoj, ka izstuodē apsaverami ari jaunūs i da ituos nadzierdātūs muokslinīku dorbi, par pīmāru, itūgod taida ir Dace Losāne ar sovim keramikys dorbim. Lela prīca ir par studentim, kurī, sekojūt pasnīdzieju īsacejumim, ari suoc itaida veida rodūšū darbeibu i pīsadola izstuodē.”\nPīktdiņ, 17. decembrī, i sastdiņ, 18. decembrī, Latgolys Kulturviesturis muzejā izstuodi “Pēdas/Pādi” var apsavērt nu 10.00 da 18.00.\nIzstuodis katalogs apsaverams ite:\nGalerejā Latgolys muokslinīku dorbu izstuode “Pēdas/Pādi”, foto Edeite Husare/lakuga.lv.


����������: 27.11.2014, 20:57 ������� �����������!\nLattelecom ������� ����������� ������������� ����� � ��������\n������� � ������� ������ ������ ���������, ����������� ��������, ������� �� 2 ������� 2014 ���� ����� ��������������� �� ������������� ��������� Lattelecom �� ���� ������, �������� �� ������������ ��������� �� ������ � ��������������� ����������� ����� 2014� �������� ��������.\nPop-up ����� "�������� 360��" (�Kultūra 360TV�) ��������� ����� �������� ����� �������� ������� �Rīga 2014�, � ����� ����������� � ���������� ������, ������ � ����� ���������� � �������� �������������� ����.\n����� "Kultūra 360TV" ������ � ���������� �������������� �������� Lattelecom, ���������� Rīga 2014, ����������� ������������� ������ ���� � ������������ �������� ON AIR Studios. ������� ������ ����� ������� � ����� �������� ��������� �������� � ����������� ���� � �������� �� ������ �������� ����������� ������ ���� ������. ������ �������� ������� �������� �������� �������� ���� ����� � ��������� �������� ����� ����������� ������������ ��� ������� ������� ����� ����, � ����� ������ ������������� ������� "������ � ������������ �����", "������� � �������", "��������" � ��.\n"�������� � ��� ������������ � ���� ���������� �����, ������� �������� � ������ ����� �����, � ����� ������ ��������� � ���������� �������� ���������. ������� �� ����� ������������ �� �� ������� ��� ������������. �������� ������� ����������� ������ �������� � ��� ��� ���� ���, �������������� ���������� ����������� ���������� � �������� � ��������������� ��������� ��������� ����� �������� �������� ����� �����", �������� ������� � �������� ������ �������� ������������ ��������� Lattelecom ���� ������.\n�� ���������� ���������� �������� �Lattelecom, ���������� Rīga 2014 � ����������� ������ ���� � ������� ������ ������������� ����� ������, ����������� ��������, ���������� ��������, ����� �� ������ � ����������� �������� � ��������� �� ������� � ��������. �������-�� � � ������ ����� �����, �� ������� �������� �� ���� ����� ������������� � ������� ���������. ��������� �����������, ��������������� ������ ������������, �������� �� ������������� ������� � ������ ������� �������� ���������� ������ ������������ � ������, ������������ 360� ������������ ����� ��������, ��� �������� ������������� �������� ����� ������ ������� ���������: ����������, ���������, �������� ������ � �������� ������������� ����. �������� ��� ����� ��� ������������ � ���� �������� � �������� ���������, ������� ������������� �� ������ �������� ��� ��������� ����������. ����� ������ �Kultūra 360TV� ������� ����� ���������� �ARTE�! ������ ��� ��� ������������ ���������� ����� ������ � ����� � ����������� ����� ������� ���������", ������ ���� ��������, ������� �������� ������.\n"��� ���������� ������� ������ �������� � ������� ����������� ������ ����, ������� �� ��� ������� ���� � ����� ������� ��������. �� ������� ������, ��� ��� ������ �������. �������������� ����� ������ �������������� ��������, ��������� � ��������, ��������� � ������ ��������� Rīga 2014, � ������� ������ ������ ���������� �� ����� ������ Lattelecom TV, ���������� ����������� ��������. ����� �����������, ��� ����� ���������� Lattelecom ������� � ��������� ����� ������������� ����� � ������� ����������� ���������� �������, ��� ���������������, ����� �������, � ��������� ������������ ������������ ���� �������� � �� ������� �� �������� ������ � ������������ �����������", ������� ������������ ���������� Rīga 2014 ����� �����.\n"�� ��������� ������� ������ ������� ������� � ���� �� ���� �������� ������������ ������, ������� ��������� ��� ������� ������������� �������� � ����������� ���� ������� ������ � �������������� � ������� ������������ ��������. ����� ������ �� �������� ��������� �������� ������ ����������� ������������, ������� ������� ������� � ������, �, ��������� �����������, ������ ������ ������� �� ���� ��������, ��� ����������� �� ����� ������ ����������", ������������ ������������ ����������� ������ ���� ���� �������. ����� "Kultūra 360TV" �������� ��� �������������� ����� �� ���� ���������� ����������� Lattelecom � �� ������������� ��, �������� ��, � � ����������. ����� ���������� ������ ����� ��������� ������������ �������� ON AIR Studios, ������� ��������� �������, ��������, ������ � ������ �������� � ������� � ������ ���������� ��������. 30% �� ������������ ������� ����� ��������� ����������� � ������������ ����, � �������� �� ������ ���������� ������ ���������� �����������. ���������� ������ ����� ������� ������ ����� ��������� �������� ���������� ����� Rīga 2014, ������� ����� ��������� ������������� ���������� �����������, �������� � ���������, � ��� ����� ����� ������������ ������ ������� ��������� ����� � ������� "���� ����� � ������� ����������", � ����� ������ ������ �����������.[��������]


Rēzeknis Tautys teatris aicynoj iz izruodi “Pupas” jaunā formatā - lakuga.lv\n19. septembrī 18.30 Rēzeknis Tautys teatris aicynoj iz komedeju “Pupas” Rēzeknis kulturys nomā jaunā ustobys formatā, informej Rēzeknis Kulturys i turisma centra puorstuove Maija Upeniece. Izruode maineita, kab tū varātu aizvest i paruodeit ari skateituojim Lītovā, 13. storptautyskajā teatra forumā “AIDAS 2017” Jonavā.\nLītaunīku autoris Daivys Čepauskaitis lugys “Pupas” pyrmizruode nūtyka 2016. goda 4. majā, nu itūšaļt tei ir atjaunuota jaunā – ustobys – formatā. Tys nūzeimoj, ka smīkli byus skaļuoki i jusšona leidza stypruoka, partū ka i izruodis varūni, i skateituoji byus cyts cytam sūpluok iz skotuvis. Ustobys izruodis formats ļaun skateituojim byut Alfona i Brigitys sābrim, rodim i gostim. Rēzeknis Tautys teatris ar atjaunuotū izruodi ustobys formatā 23. septembrī pīsadaleis 13. storptautyskajā teatra forumā “AIDAS 2017” Jonavā, Lītovā.\nVitalī dialogi suleigā latgalīšu volūdā ļaus pasasmīt par kasdīnys nasaskaņom i spuoruošonūs, kai ari puordūmuot – kas nūtur cylvākus kūpā myuža garumā – pīrodums voi mīlesteiba? Jei – mārga, līga kai spaļveņa, kura par sovu taisneibu i spiej ari ībeļzt tai, ka trums palīk. Jis – zynoms cīma smiejiejs, izgudruotuojs, kurs guodoj i ryupejās par sovu saimi i sātu. Tai ir bejs pyrma daudzu godu. Šudiņ jī ir vīns kaškeigs puors, kam juopavoda vairuokys stuņdis, īspīstim lifta kabinē. Apstuokli, kod pādejuo stuņdeite ruodīs asam kluotyn, līk Alfonam i Brigitai ceļt gaismā senejus nūslāpumus i izsaceit atsazeišonys – i smīkleigys, i skumeigys – raibys kai cylvāka myužs, kai pupys zīds.\nLūmuos: Dzintra Vernere i Kaspars Balodis.\nRežisore: Muora Zaļaiskalns.\nTelpa i kostimi: Ināra Apele.\nGaisma i skaņa: Ints Salmiņš.\nNu lītaunīku volūdys tulkuojuse: Muora Mortuzāne-Muravska.\nBeletus (3 i 2 eiro) var īsaguoduot Rēzeknis KN kasē, t. 64622066.\nĪteicamais vacums: 7+


1933. Papīrs, zīmulis. 45x53 cm\nIzmērs 45x53 cm


Stachys nicht wollig\nRote Stachysarten - Blätter nicht wollig\nKrone rosa, klein (6 - 8 mm)\nPhoto und copyright Paul Busselen Krone rot oder braunrot, groß (10 - 20 mm)\n1 Krone rosa\nZerstreut bis mäßig häufig Rheinland-Pfalz, Saarland, Nordrhein-Westfalen, O-Niedersachsen, Schleswig-Holstein; sehr zerstreut Hessen, Oberrheinebene, ziemlich selten Sachsen, Thüringen, Sachsen-Anhalt, Ostfriesland, sehr selten NO-Baden-Württemberg, Franken; fehlt südlich Donau und O-Bayern\nDeutschland: 3 (gefährdet), Baden-Württemberg: 2 (stark gefährdet), Bayern: 2 (stark gefährdet), Berlin: 0 (ausgestorben), Brandenburg: 1 (vom Aussterben bedroht), Hamburg: 1 (vom Aussterben bedroht), Hessen: 3 (gefährdet), Mecklenburg-Vorpommern: 2 (stark gefährdet), Niedersachsen: 2 (stark gefährdet), Nordrhein-Westfalen: 2 (stark gefährdet), Rheinland-Pfalz: 3 (gefährdet), Saarland: nicht gefährdet, Sachsen: 1 (vom Aussterben bedroht), Sachsen-Anhalt: 2 (stark gefährdet), Schleswig-Holstein: 3 (gefährdet), Thüringen: 1 (vom Aussterben bedroht)\nBaleares, Spain,Portugal, France, Corsica, Sardinia, Sicily, Italy, former Yugoslavia, Albania, Greece, Crete, E-Aegaean Isl.,\nBelgium, England, Poland, Denmark, Ireland, Netherlands, Sweden, Russia, Algeria, Morocco, Tunisia, Fujian, Guangdong, Guangxi, Taiwan, Turkey, Israel, Lebanon, Syria, Afghanistan, Azores, Madeira, Canary Isl., Cape Verde Isl.\n*Western Australia, *Southern Australia, *Queensland, *New South Wales, *Victoria, *Tasmania, *Taiwan, *Jamaica, *Peru - coastal, *Cape, *trop. Afr., *Puerto Rico, *Haiti, *Dominican Republic, *Ecuador, *New Caledonia, *Lord Howe Isl., *Norfolk Isl., *Juan Fdz. Isl., *Argentina, *Brazil, *Paraguay, *Uruguay, *Chile, *Mauritius, *Réunion, *Hawaii (*Kauai, *Oahu, *Molokai, *Lanai, *Maui, *Hawaii Isl.), *Sri Lanka, *USA, *Canada\nPflanze 0,10 - 0,30 cm groß\nKrone sehr klein (6 - 8 mm), kaum länger als der Kelch\nStängel zerstreut bis dicht abstehend behaart\nBlätter rundlich bis eiförmig, stumpf gekerbt\n2 Krone rot oder braunrot, groß (10 - 20 mm)\nverbreitet z.B. Auwald Reisensburg\nStachys aquatica Bubani; Stachys austriaca Heynh.; Stachys maeotica Postrig.; Stachys palustris f. cleoniquei B.Boivin; Stachys palustris var. angustifolia Benth.; Stachys palustris var. arenicola Farw.; Stachys palustris var. cinerea T.Durand; Stachys palustris var. hybrida Benth.; Stachys palustris var. macrocalyx Jenn.; Stachys palustris var. nipigonensis Jenn.; Stachys palustris var. petiolata T.Durand; Stachys palustris var. phaneropoda Weath. ex Fernald; Stachys palustris var. segetum (Hagen) Nyman; Stachys segetum Hagen; Stachys wolgensis Wilensky\nBlüten hellrot, mit weißer Schlängelzeichnung\nMittlere und obere Blätter sitzend, 1 - 2 cm breit,\n4 Mittlere Blätter lang gestielt\nBelgium, England, Ireland, Bulgaria, former Czechoslovakia, Denmark, Finland, Netherlands, Hungary, Malta, Norway, Poland, Romania, Scandinavia, Sweden, Crimea, Baltic States, European Russia, Belarus, Ukraine, Caucasus, Transcaucasus, W-Siberia, Xinjiang, Kazakstan, Kyrgysztan, Turkey, European Turkey, Iran, Jammu & Kashmir, Madeira,\nim oberen Teil der Pflanze ohne Hochblätter\nBlüten schlank, braunrot, mit weißer Zeichnung\nBlüten außen drüsenhaarig\nBlütenstandsachse oft drüsenhaarig\n5 Mittlere Blätter kurz gestielt\n6 Vorblätter fehlend oder höchstens halb so lang wie der Kelch\n(Stachys x ambigua)\nIm Norden selten, im Ruhrgebiet und am Main zerstreut\n7 Vorblätter linealisch, so lang oder länger als der Kelch\nMäßig häufig Schwäbische Alb, Hegau, S-Neckarbecken, Süderbergland; zerstreut Allgäu, Alpen; selten S-Weserbergland, Umg. Trier; Einzelfunde Erzgebirge, Rheinland-Pfalz, Harz, Franken\nDeutschland: nicht gefährdet, Baden-Württemberg: nicht gefährdet, Bayern: nicht gefährdet, Hessen: 3 (gefährdet), Niedersachsen: 2 (stark gefährdet), Nordrhein-Westfalen: 3 (gefährdet), Rheinland-Pfalz: 3 (gefährdet), Saarland: nicht gefährdet, Sachsen: 1 (vom Aussterben bedroht), Thüringen: 4 (potentiell gefährdet)\nHochblätter auch im oberen Teil der Pflanze\nScheinquirle 6 - 18 blütig\nStängel weich und klebrig


Kabelske vezice 358 mm srebrne barve UV-stabilno Panduit IT9100-CUV8 1 kos | Conrad.si\nKabelske vezice 358 mm srebrne barve UV-stabilno Panduit IT9100-CUV8 1 kos\nKat. št.: 1317547\nKoda proizvajalca: IT9100-CUV8\nTehnični podatki 1317547 Kabelske vezice 358 mm srebrne barve UV-stabilno Panduit IT9100-CUV8 1 kos\nInformacije 1317547 Kabelske vezice 358 mm srebrne barve UV-stabilno Panduit IT9100-CUV8 1 kos\nPanduit IT9100-CUV8 IT9100-CUV8 vezice 358 mm 8.90 mm srebrna uv stabilna 1 kos


DeitonSweet - MelindaLatinx jasmin video\nBellaSara livejasmin ablondysmileDaisyNice livejasmin AngelicaLynnearijmars livejasmin JackandsussySweetCherryBoys livejasmin IsaNdJasonY0ungFlame livejasmin LovingFireSaraVianni4u livejasmin MichelleDiamondX\nJeremihStudent livejasmin AnaLhiaaJohn0384 livejasmin ianis91AlanaRilley livejasmin ablondysmilerocketaustin livejasmin ThirstCrusherangelosexiboy livejasmin 2LoveliesJeffLoverxxx livejasmin SaraVianni4u\nDeitonSweet MelindaLatinx jasmin. JIMMYGREYY. hotnikkitacum4u. SexyRoyaltySB.\nAngelicaLynneLovingFireMichelleDiamondXRebeccaSX .dannyhotcum20SMITHANDADAMSalomeKuppsKimberlyJoy .AlanaRilleyxlightBrunetterocketaustinstarboyy1 .PrUdEnCe666asianBARBIExSMITHANDADAMhotnikkitacum4u .S27LatexGirltitanlatinxChelseaFosterTallulahXDarling .SMITHANDADAMMelanaLoveThirstCrusherS27LatexGirl .BellaSaraMichelleDiamondXElleAnorCouple9inchHyperCock .DaisyNicePrUdEnCe666Sheloveblowjob1RUBYLATINA .SweetCherryBoysAmyBransNipsyGoldJackySugarGrl .S27LatexGirlBellaSaraTallulahXDarlingJIMMYGREYY .hotnikkitacum4uLovingFireJeffLoverxxxAlettaBlack .\nAlexAndVlad VideoSweetCherryBoys VideoAliceSummer VideoJeremihStudent VideoTallulahXDarling VideoAnaLhiaa Video\nNipsyGold VideoMakoSunX VideoLoganChannels VideoSheloveblowjob1 VideoLovingFire Videocrazyhordesire Video\nxxbigcockhugexxlightBrunetteSMITHANDADAMthechamp .rocketaustinAzaleyafireAmyBransChinno .BatyBoianis9102AddictiveSEX69Y0ungFlame .asianBARBIExRebeccaSXMichelleDiamondXNipsyGold .Y0ungFlameThirstCrusherSalomeKuppsChristiaan18 .AmyBransAddisonStuddTylivemaAlanaRilley .starboyy1Boybigmonsterxlloyd3ElleAnorCouple .ablondysmileChinnoS27LatexGirlmabelttsxx .LoganChannels9inchHyperCockSMITHANDADAMBatyBo .DirtyHeavyAzulY0ungFlameCandyVeronicaAddisonStudd .FlyInEyesEdsstarboyy1KimberlyJoyChinno .


Festivalā LAMPA ari Latgolai aktuali vaicuojumi - lakuga.lv\nFestivalā LAMPA ari Latgolai aktuali vaicuojumi\nKarteņa: Juris Ross\nTemys: diskuseja, lakuga.lv, lampa, Latgola medeji\nNu 2. leidz 5. septembram sastū reizi nūtiks sarunu festivals “LAMPA”. Kūpumā byus daīmams vaira kai 200 nūtykumu, tūs varēs vāruot organizatoru škārsteikla lopā ci ari kluotīnē. 5. septembrī vairuokys nūtikšonys gaidomys Rēzeknē, i vīna nu tūs ir portala lakuga.lv organizātuo diskuseja par regionalūs medeju vuojajom pusem, izaicynuojumim i prīkšrūceibom.\nFestivala “LAMPA” Rēzeknis studeja byus īreikuota Latgolys viestnīceibā GORS i tamā nu 11.30 da 19.30 stuņžu nūtiks vairuokys diskusejis, kurys varēs vāruot ari https://festivalslampa.lv, tīpat daīmama ari vysa festivala programa.\nRēzeknis programu 11.00 stuņdēs īsuoks portala lakuga.lv reikuotuo diskuseja “Kādas ir reģionālo mediju vājās puses, izaicinājumi un priekšrocības?”. Tai 12.30 stuņdēs sekuos saruna “Pilsēta cilvēkiem reģionos — sapnis vai realitāte?”, piečuok 14.00 stuņdēs – “Vai viegli izveidot un uzturēt krievvalodīgu mediju?”. 15.30 stuņdēs suoksīs diskuseja “21. gs. Sprīdīši: remigrācija”, piečuok sekuos diskuseja “Dažādi un vienoti — Latgales stāsts”, sovukuort Rēzeknes programu 18.30 stuņdēs nūslēgs diskuseja “(ne)Veiksmes stāstu sesija “Drosme kļūdīties””.


Kons. Cūkgaļa saut. Lauku 250G RGK | Citro Kuldīga\nSākums / GAĻAS/ZIVJU PRODUKTI / Kons. Cūkgaļa saut. Lauku 250G RGK\nKons. Cūkgaļa saut. Lauku 250G RGK\n− Kons. Cūkgaļa saut. Lauku 250G RGK quantity +\nSKU: 4751005453594 Kategorija: GAĻAS/ZIVJU PRODUKTI\nCīsiņi Rakveres RM 500g Desa Doktora RM 400g\nJūs šobrīd skatāties uz: Kons. Cūkgaļa saut. Lauku 250G RGK €1,22


Latgolys Vuords nu Reigys - 26.07.2012. - lakuga.lv\nLatgolys Vuords nu Reigys – 26.07.2012.\n30 Juļs 2012\nTemys: Arturs Vaiders, Bronislavs Sprydzāns, Inese Veselova, Latgolys Vuords, Londona, Olimpiskuos spēlis, Roksts, Valdis Lauskis\nItymā reizē Bronislavs sasarunoj ar Arturu Vaideru nu Randaukys par Latgolys cylvākim Olimpiskajuos spēlēs, Valdi Lauski nu Daugovpiļs par Pasauļa latgalīšu saītu, latgalīšu volūdu i politiku, Inesi Veselovu nu Gaigalovys pogosta par latgalīšu dzeivi uorzemēs\nDzīž i spielej folklorys kūpa „Rudzi” i Aiga Sprindža i Liene Brence.\nKarteņā – Arturs Vaiders Annys Rancānis gruomotys prezentacejā, foto LaKuGa


Otkon aicynoj sasatikt Lelajā latgaļu tiergā - lakuga.lv\nOtkon aicynoj sasatikt Lelajā latgaļu tiergā\nTemys: Lelais latgaļu tiergs, Ludza, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs, omoti\nPiec vairuoku godu puortraukuma Ludzā otkon nūtiks Lelais latgaļu tiergs, itūgod jau četrpadsmytū reizi – 18. junī Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeja breivdobys teritorejā (Kuļneva īla 2).\nSenejuokuo Latvejis piļsāta Ludza aicynoj gostus apmeklēt Lelū latgaļu tiergu, kur sasatiks vysaidu omotu meistari, muojražuotuoji i saiminīki nu vysys Latgolys i puornūvodu.\nTei byus ļusteiga dīna ar dzīsmem, daņčim, vyzynuošonūs ar zyrgim i vidis darbneicom ar Kroma kolna bruolisti. Organizatori sūla, ka byus vareiba ari tikt pi jaunu zynuošonu par veseleigu dzeivisveidu, kai ari senejim lauku dorbim i lynu apstruodi. Taipat vysys dīnys garumā varēs izbraukt ar plūstu nu pīstuotnis Kuļneva īlā 2a, sūpluok muzejam. Sovpus piec tautys folklorys kūpu i doncuotuoju uzastuošonuos, kūkļu muzykys pavadeibā pasuokums tiks nūslāgts ar saulgrīžu ritualu.\nParosti Lelais latgaļu tiergs teik organizāts Ludzys vydslaiku piļsdrupu teritorejā, tok itūgod tī nūteik lobīkuortuošonys byuvdorbi.\nOrganizatori aicynoj pīsasaceit tieguotuojus da 15. juņa tik ar pošu ražuotu i veiduotu produkceju, dasacejuma anketa ITE. Ka rūnās papyldu vaicuojumi, juozvona pa teleponu – 29467925 (Līga).


Shop Katelyn Elizabeth Orange Lattice Chenille Rug - Overstock - 27318175\nKatelyn Elizabeth Orange Lattice Chenille Rug\nOrange Lattice. Our chenille rug creates a luxurious soft area rug feel. The rug features fringe that carries your design and generous 3" hem fold over creates a heavier border to prevent curl up on the edges. Colors pop on this soft woven surface. Single sided print- Chenille Rug fabric ; fringed edge 2 sides. Put the finishing touch on your home. Adorned with original artwork, this timeless design will perfectly compliment your décor style. Machine Wash - Cold Water - Gentle Cycle - Do Not Bleach - Dry Flat


LaKuGa – Sešuos volūduos skanēs dzīsmis par mīlesteibu\nSešuos volūduos skanēs dzīsmis par mīlesteibu\nLaKuGa 11. Februars, 2012. gods Comments Off on Sešuos volūduos skanēs dzīsmis par mīlesteibu\n14. februari vysā pasaulī svietej kai Mīlesteibys svātkus. Tymā dīnā 21 stuņdē vokorā iz mīlesteibys dzīšmu programu Daugpilī, restoranā „Pavarotti” (Reigys īlā 61) aicynoj Laura Bicāne i Romāns Sladzis, kurus LaKuGys skaiteituoji varātu zynuot jau nu Eirovizejis Nacionaluos atlasis pusfinalim.\nLaura i Romāns pīduovuos mīlesteibys dzīšmu programu „Love songs” – koč ari vaira skanēs dzīsmis angļu volūdā, kūpā mīlesteiba tiks izdzīduota sešuos volūduos: skanēs dzīsmis ari franču, krīvu, latvīšu, vuocu i latgalīšu volūduos. Kai soka Laura – pa drusceņai nu kotrys!\nĪeja iz dzīšmu programu bez moksys, nu pi laika juodasoka gaļdeni.\nLaura i Romāns “Freakin’ out”


Ūgys muzykalī jaunumi: "Dēmoni" i "Nalegalais bizness" - lakuga.lv\nTemys: Arturs Skutelis, Dēmoni, latgaliski, Latgalīšu reps, muzyka, Nalegālais bizness, repere Ūga, Thomas Haze, ūga\nPādejūs godu vīna nu aktivuokūs i veiksmeiguokūs latgalīšu muziķu ir repere Ūga. Ituo gods suokums darbeiguma ziņā Ūgai ari nav izjāmums – publicāts svaigs pošys dorbs “Nalegalais bizness” i aizsuoktys jaunys sadarbeibys ar dzīsmem i gaidomim koncertim.\nJanvara ūtrā pusē publiskuošonu pīdzeivuojs jauns Ūgys dorbs – dzīsme “Nalegalais bizness”, kuruos muzykys autors ir Jezups, bet dzīsme īraksteita Upītē, “Bigmaar’s Records studejā”. Ūga portalam lakuga.lv stuosta, ka skaņdorbs rodīs piec sasatikšonys ar kaidu cylvāku, kurs bejs cīši impulsivs i uzstuojeigs. “Taišni taids, kaidi mums, sīvītem, i pateik,” atsazeist Ūga aba eistajā vuordā Daiga Barkāne. “Itys mani īdvesmuoja uzraksteit dzīsmi par tū, kaida varātu byut dzeive iz prīšku taišni kūpā ar itaidu spylgtu personažu. Saprūtams, ka, kab klauseituojim byutu interesantuoka klauseišonuos, kū ta “pīpuškuoju” kluotyn.” Ūga soka, ka leidza ar tū “Nalegalais bizness” saguojs kai kinu sižeta cīneigs gobols, kas baļsteits patīsuos nūtikšonuos. Latgalīšu repere atkluoj, ka itam gobolam byus ari ūtrei daļa ar nūsaukumu “Biedeigais B”, kur B teikūt atšifrāts kai bandits.\nTikū izguojs muzykys producenta Thomas Haze (eistajā vuordā Tomass Beķeris) albums “Grēku Panti”, kurymā apkūpuotys 12 kompozicejis i pīsadalejuši 11 dažaidi muokslinīki. Tūs vydā ari latgalīšu repere Ūga, kurai dzīsme “Dēmoni”, kas dzierdama albumā, ir pyrmuo sadarbeiba ar producentu. Ūga stuosta: “Par bītmeikeri Thomas Haze pyrma tuo nabeju nikuo dzierdiejuse, bet, kod jis mani uzrunuoja pīsadaleit albumā, pīkrytu, jo beja īspieja poša izavēlēt bītu.” Albumā īkļautuos dzīsmis “Dēmoni”, kurys vuordu autore ir Ūga, bīts jū asūt uzrunuojs jau nu pyrmuos atskaņuošonys reizis. “Pošai pateik itys gobols, tymā asu pamatuse vysys sovys emocejis, kas saisteitys ar na cīši pateikamim nūtykumim munā dzeivē. Dūdu sev vēļ vīnu šansu, syudzu grākus i poša sev i atlaižu – tai tys skaņ,” par dzīsmi stuosta Ūga.\nSūpluok Ūgai albumā “Grēku Panti” pīsadalejuši ari taidi izpiļdeituoji kai BDM, xrobertsl, Sandis, Svēte i cyti. “Tai kai maņ cīši pateikams i estetiski baudoms ruodīs tymss i smogs skaniejums, tod itymā albumā es gribieju apsavērt cylvāka uzvedeibys tymsū pusi. Nabeidzamys atkuopis nu sabīdreibys normu, likumpuorkuopumi, apreibynūšūs vīlu lītuošona, skaudeiba, mali, egomaneja, īkuore. Kab ari nagativys, vys tik tuos ir lītys, kū sabīdreiba pīkūpa arviņ vaira. Taipat gribieju eksperimentēt ar skaniejumu, dzīšmu formom, tai, kab interesanti byutu kai maņ, tai i muokslinīkim, ar kurim kūpā struoduoju. Itymā albumā gribieju dūt vareibu ari mozuok zynomim izpiļdeituojim augt kūpā ar mani,” tai par sovu albumu stuosta producents Thomas Haze.\nArturs Skutelis i “Jā”\nFebruara suokumā sovu lelkoncertu “Jā” izsludynuoja Arturs Skutelis, kurs ir vīns nu zynomuokūs i sovpateiguokūs latvīšu hiphopa muziķu i tekstu autoru, studejis i rodūšuos apvīneibys PKI dybynuotuojs, dzeivuos muzykys grupys “Tvērumi” līders. Breineiguo viests sūpluok pošam koncertam, kurs īcarāts ituo gods 20. majā koncertzalē “Palladium” Reigā, ir ari Ūgys pīsadaleišona koncertā. Ūga stuosta, ka Arturam Skuteļam pavasarī izīs albums i jai ar cīši lelu prīcu gribīs pasalīleit, ka ari itymā albumā jai i Arturam byus vīns kūpdorbs. “Pats interesantuokais ir tys, ka eisti nazynu, kaids byus myusu sadarbeibys dzīsmis golarezultats, jo Skutelis vysu procesu da pošys pādejuos šaļts tur nūslāpumā. Leidza ar tū ari maņ tei byus pyrmizruode, kurū gaidu ar cīši lelu napacīteibu.”\nMajā paradzātajā koncertā “Jā” Arturs Skutelis izpiļdeis kai jaunuo albuma “Jā” dorbus, tai ari dzīsmis nu jaunuoku i senejuoku laiku, bet leluo koncerta eipašūs gostu vydā, kurī uzastuos ar sovom soloprogramom, byus i Ūga. Koncerta beletus var nūpierkt ITE.\nNūstuošona i īšona iz prīšku\nPārnejuo gods suokums Ūgai īsasuoce ar atzineibu vairuokuos goda bolvuos – sajimta kai Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, tai i Muzykys īrokstu goda bolva “Zelta mikrofons” par spylgtuokū debeju Latvejis muzykā. Atsokūt iz vaicuojumu, voi bolvys i atzineiba kū pamainejuse reperis dzeivē, Ūga stuosta, ka nedeļu piec “Zelta mikrofona” jū nūtrīce mašyna i tys lics iz laiku nūstuot – naīspieja i padūmuot, voi bolvys kū ta maina, puormainis izdareja nagadejums. Atsaveseļuošonys process saguojs vysā gars, nu tys bejs ari lobs laiks, kab nūstuotu i padūmuotu, kū tuoļuok, kas pošai ir svareigs. Koč ari bejs juoatsasoka nu vairuoku lobu pīduovuojumu, tok Ūgai niu ruodīs, ka vysam tai i vajadziejs byut, pīspīdu nūstuošonā daudzi saprasts. Bet itūgod repere sūlej vēļ jaunys sadarbeibys, nu reizē i nūsmej, ka ar Ūgu kai ar bitem – nikod nikuo navarūt zynuot, juobyun mūdrim i juogaidūt puorsteigumi!


Datum tisku: 04. 7. 2020 03:30


Mag Articles – Latvia | Imperial Fishing Europe\nGO DIRECTLY TO THE ARTICLE Read the article „Ziemas pasaka Svētā Kaziena ezerā (Winter fairy tale on Cassien)“ from our […]\nJanuar 27, 2015 0 Comments\nMag Article Copes Lietas January 2015: 10 tips to get your girls to the bank!\nGO DIRECTLY TO THE ARTICLE Read the article „10 tips to get your girls to the bank!“ from our IB […]\nMag Article Copes Lietas December 2014: Karpu ziemas metabolisms (Wintersecrets)\nGO DIRECTLY TO THE ARTICLE Read the article „Karpu ziemas metabolisms (Wintersecrets)“ from our german teammember Julian Jurkewitz. It was […]


LLIFLE > Encyclopedias > Succulents > Family > Cucurbitaceae > Xerosicyos > Xerosicyos tripartitus\nTaxon 60(1): 135. 2011\nAccepted Scientific Name: Zygosicyos tripartitus Humbert\nXerosicyos tripartitus (Zygosicyos tripartitus) Photo by: Xero Sicyos\nXerosicyos tripartitus (Zygosicyos tripartitus) Photo by: Cactus Art\nXerosicyos tripartitus (Zygosicyos tripartitus) Photo by: © Plantemania\nXerosicyos tripartitus (Zygosicyos tripartitus) Photo by: Valentino Vallicelli\nCite this page: "Xerosicyos tripartitus" Text available under a CC-BY-SA Creative Commons Attribution License. www.llifle.com 14 Nov. 2005. 20 Jun 2018. </Encyclopedia/SUCCULENTS/Family/Cucurbitaceae/18080/Xerosicyos_tripartitus>


Staurostichus from Swan Reach Conservation Park, SA, AU on January 24, 2021 by Ellura Sanctuary. ~6mm long Wiry Bee Fly (Staurostichus sp) Looks similar to Geron, with very long legs. But t... · iNaturalist Australia


METEOPROG.LV. Laiks Matyszczyki\nLaika apstākļi Matyszczyki: bez nokrišņiem. Apmācies, brīžiem skaidrosies.. Saule lec 08:33 Saule riet 16:13\nLaika prognoze Matyszczyki\n14 dienu laika prognoze Matyszczyki\n0 mm 0 mm 0 mm 0.5 mm 0 mm 2.2 mm 4.8 mm 0.7 mm 0.2 mm 0 mm 0 mm 0.2 mm 0 mm\n8 m/s 10 m/s 10 m/s 9 m/s 7 m/s 7 m/s 8 m/s 5 m/s 2 m/s 2 m/s 6 m/s 4 m/s 5 m/s\n8% 10% 10% 9% 7% 7% 8% 5% 2% 2% 6% 4% 5%\n08:33 08:35 08:36 08:37 08:38 08:39 08:41 08:42 08:43 08:43 08:44 08:45 08:46\n16:13 16:12 16:12 16:11 16:11 16:11 16:11 16:11 16:11 16:11 16:11 16:11 16:11\nLaika prognoze nedēļas nogalē Matyszczyki Paplašināta laika prognoze\nMatyszczyki: LAIKA APSTĀKĻU INFORMĀCIJA\nSaule: 08:33 16:13\nastronomiskā 06:23 18:23\njūras 07:05 17:41\ncivilā 07:51 16:55\n53° 51′ 25″ Z 21° 49′ 12″ A


Profesors: padorit volūdu modernu, “sekseigu” i eipašu - lakuga.lv\nKarteņa: Nomachi Motoki.\nTemys: interveja, kašubi, latgalīšu volūda, škola, Tomašs Viherkevičs, Vineta Vilcāne\nPar latgalīšu volūdu interesi izruoda na tikai puornūvodnīki, tok ari uorzemnīki. Tys ceļ volūdys prestižu i dūd ari vareibu ar jūs acim iz seve pasavērt nu cyta skotu punkta. TOMAŠS VIHERKEVIČS, Adama Mickeviča Universitatis Poznaņā (Pūleja) profesors, sociolingvists, par Latgolu i latgalīšu volūdu interesejās jau daudzus godus. Tomašam ir sovs redziejums par latgalīšu volūdys procesim Latvejā i tuoļuokū atteisteibu.\nPyrmuo sasatikšona ar latgaliskū caur muzyku\nProfesora Tomaša zynuotniskūs interešu lūkā ir mozuoklītuotūs volūdu sociolingvistiskī aspekti, volūdu politika un planavuošona, apdraudātuos volūdys, tūs dokumentiešona i atdzeivynuošona i raksteibu sistemu sociolingvistiskī aspekti. Par vīnu nu izpietis objektu jis izavieliejs latgalīšu volūdu i storptautyskā projektā kūpā ar bīdreibu “Latgolys Studentu centrs” i Pūlejis kolegom struodoj pi latgalīšu volūdys populariziešonys i volūdys apgivis materialu sagataveišonys.\nLatgolā pyrmū reizi T. Viherkevičs beja 2002. godā, kai pats atzeist, cīši daudz pyrms tam par regionu nazynuojs, tik viņ, ka taida vīta eksistej. Pyrmuo sasatikšona ar latgaliskū bejuse caur muzyku, kod paguojušuo godu symta 80. godu beiguos ci 90. godu suokumā, vēļ byudams students, atrads Pūlejā izdūtu vinila plati ar dzīsmem nu Latgolys.\nLatgolys braucīņa laikā pyrma teju 17 godu Tomašam saguojs pabyut Daugovpilī, Kolupā, Rogovkā i Rēzeknē, tod ari bejuse pyrmuo īsapazeišona ar latgalīšu volūdu. Gastejūt Rēzeknē, Tomašs īsapazyna ar Rēzeknis Augstškolys (niu Rēzeknis Tehnologeju akademeja) lektorem Ilgu Šuplinsku i Sanitu Lazdiņu. Vysim bejušys kūpeigys zynuotniskuos interesis i izlāmuši piec diveju godu Rēzeknē reikuot storptautisku regionalajom volūdom veļteitu konferenci.\nLatvīšu volūdys zynuošonys atver ceļu iz latgalīšu volūdu\nLaika gaitā Tomašam roduos ar viņ leluoka interese par Latgolu, latgalīšu i latvīšu literarū volūdu. Juo īskotūs itū interesi lelā mārā veicynuoja Rēzeknē nūtykušuo regionalajom volūdom veļteituo konference. “Tī es īsapazynu ar sovu vāluokū kolegu i niu lobu draugu profesori Nikoli Nauu, kas piec dažim mienešim Poznanis universitatē suoce vuiceit latvīšu volūdu. Mes pīsadalejom kūpeigūs projektūs. Suoču vys vaira i vaira saprast latvīšu volūdu, suoču skaiteit vīnkuoršus tekstus, varieju saprast teksta golvonū nūzeimi,” atguodoj Tomašs.\nLatvīšu volūdys apgivei jis pīguojs nūpītnai, jau byudams Eiropā atzeits zynuotnīks, daudzu volūdu pratiejs, Tomašs vēļreiz palyka par studentu, nu jau pīsavieršūt latvīšu filologejai.\n“Es gribieju vuiceitīs jaunu volūdu. Izavielieju latvīšu volūdu, jo zynuoju, ka vuicūtīs tū, maņ atsavērs ceļš iz latgalīšu volūdu,”\nsovu izvēli pamatoj Tomašs. Tei bejuse interesanta pīredze vuiceitīs jaunu volūdu kai pīaugušajam i zynuotnīkam.\nVaicojūt, kas ir vysgryutuokais, vuicūtīs latvīšu volūdu, Tomašs stuosta: “Nav vīglai vuiceitīs jaunu volūdu 50 godu vacumā. Maņ ir lobys īmanis tekstu skaiteišonā, tok ir problemys ar runuošonu. Maņ pateik latvīšu volūdys vuordu kruojums, jo es varu uzminēt vuorda nūzeimi tū pat nazynūt. Ir breineiga saikne storp latvīšu i latgalīšu volūdom. Vuicūtīs latvīšu literarū volūdu, ir sajiuta, ka vuicūs ari latgalīšu.”\nPar sovom zynuotniskajom interesem Tomašs stuosta: “Pyrma interesiejūs par latgalīšu volūdys sociolingvistiskū situaceju i latgalīšu volūdys viesturi. Niu maņ rūnās vys leluoka interese par raksteibys i ortografejis vaicuojumim.”\nPyrma dažu mienešu profesors struoduoja Hokaido Universitatē Japanā, kur pieteja raksteibu sistemu problematiku, tūs saisteibu ar identitati Centralaustrumeiropā, tymā skaitā ari Latvejā. Vīnā nu diveju lekceju par Baļtejis regionu jis runuoja par latgalīšu volūdu. “Īspiejams, pyrmū reizi itamā universitatē tyka runuots par latvīšu volūdys i latgalīšu volūdys problematiku. Vysod sociolingvistiskajuos lekcejuos raugu nūsaukt pīmārus nu Latvejis, Latgolys,” tai T. Viherkevičs.\nSkots nu molys\nT. Viherkevičs jau daudzus godus nu molys vāroj izmainis latgalīšu volūdys statusā i lītuojumā. Iz vaicuojumu, kai mainejusēs sabīdreibys attīksme pret latgalīšu volūdu, jis atsoka: “Es dūmoju, ka leluokuos izmainis ir bejušys publiskajā telpā, socialajā diskursā. Pyrma 15 godu latgalīšu volūdai beja zama poziceja publiskajos debatēs. Itys vaicuojums tyka ignorāts, jo Latgola beja nazkur tī, i tyka saceits, ka ir cytys svareiguokys problemys, kas juorysynoj. Tūreiz es bīži dzierdieju argumentu, ka latgalīšu volūda nav poša svareiguokuo latvīšu volūdys politikys problema. Beidzūt latgalīšu volūda ir vīna nu temu publiskajā diskursā. Tū varēja pamaneit pyrma vieliešonu, kod prīkšvieliešonu kampaņā latgalīšu volūda beja vīns nu streidu vaicuojumu. Tys paruoda volūdys statusa atteisteibu.”\nKai vēļ zeimeigu nūtikšonu Poznanis Universitatis profesors pīmiņ sociolingvistiskuo atlanta izdūšonu 2009. godā par volūdom Austrumlatvejā, kas paruodeja latgalīšu volūdys sociolingvistiskū situaceju.\nIz vaicuojumu nūsaukt treis golvonūs veicamūs dorbus latgalīšu volūdys pozicejis styprynuošonai, Tomašs atsoka: “Pirmais, panuokt cylvākūs Latvejā i uorpus vaļsts pozitivys asociacejis ar latgalīšu volūdu, kab latgalīšu volūda jim raiseitu asociacejis ar koč kū modernu, interesantu, “sekseigu”, jauku i eipašu. Cik viņ tys īspiejams, raudzeit izavaireit nu kofliktu. Ūtrys, nūdūt volūdu nuokušajom paaudzem. Trešais, latgalistikys studejom, kas īkļaun gon volūdu, gon kulturu, gon dažaidus regionalūs aspektus, juobyut akademiskā leiminī.”\nPādejā laikā vys vaira aktualizejās vaicuojums par latgalīšu volūdu školuos. Latveja nav unikala ar sovu “regionalū” volūdu, leidzeigys situacejis ar mozuok lītuotajom volūdom ir teju kotrā Eiropys vaļstī. Pūlejā ir kašubu volūda, ar kuru struoduojs ari T. Viherkevičs. Jis saredz vairuokys paralelis storp obeju volūdu situacejom i vītejom kūpīnom i nūruoda, ka īvīšūt latgalīšu volūdu školuos, varātu vuiceitīs nu kašubu, gon nu jūs lobuos pīredzis, gon ari švakuos:\n“Kašubu volūda Pūlejis izgleiteibys sistemā ir jau ap 25 godu*. Niu var nūvērtēt panuokumus i ari pīlaistuos klaidys. Es nadūmoju, ka, īvīšūt latgalīšu volūdu školuos, it vysā byutu juosekoj kašubu pīmāram. Ka tiks izlamts latgalīšu volūdu īkļaut izgleiteibys sistemā, tys juodora atraktivā veidā i juobyut izveiduotai vuiceišonys strategejai, kas ītver ari školuotuoju i vacuoku izgleituošonu.”\nPietnīks uzsver, ka volūdu nabyutu juouzspīž vysim, kab nasarostu pretreakceja. Itūšaļt T. Viherkevičs latgalīšu volūdu školuos vaira redz kai fakultativu, nu, juopruot, Latgolā varātu izveiduot puors “eksperimentaluos” školys, kuruos vuiceitu latgalīšu volūdu, i tuoļuok varātu vērtēt, kai veicīs ar volūdys vuiceišonu i apgivi.\nVītejai kūpīnai pyrma izvielis izdareišonys par volūdys vuiceišonu školā byutu ari juodiskutej par naskaidrajim vaicuojumim, soka T. Viherkevičs: “Kūpīnā ītylpst gon školuotuoji, gon vacuoki, gon ari bārni. Svareigi ir vysu vīdūkli, i tī juojam vārā. Ja natiks respektāts vacuoku, školuotuoju ci bārnu vīdūklis, īcerei nabyus panuokumu.”\nĪkļaunūt latgalīšu volūdu izgleiteibys sistemā, pietnīks aicynoj nasafokusēt tikai iz folkloru i tradicejom, bet runuot par modernim i laikmeteigim tematim, par tū, kas bārnus i jaunīšus interesej konkretajā šaļtī.\nNabyut nūraudūšim i pījimt, ka volūda mainās\nSarunys gaitā īskiceju vīnu nu latgaliskuos vidis problemu i vaicoju Tomašam komentaru par latgalīšu puoruok agresivū i nūraidūšū attīksmi interneta vidē pret leidzcylvākim, kuri latgaliski pīrakstejuši publisku tekstu ar klaidom ci lītuojuši kaidu “napareizū” vuordu. Tomašapruot, publiska nagativa reakceja ir na tikai volūdu kūpīnuos, tei ir vyspuoreja digitaluo laikmeta paruodeiba, kod sevkurs internetā var breivi izsaceit dūmys: “Daudzi cylvāki socialajūs teiklūs izavielej ījimt nūsūdūšu poziceju, tys ir pījamamuok nakai atbaļsteit kaidu ideju. Munupruot, tei ir lela sociologiska problema. Personeigūs kontaktūs cylvāki rauga izavaireit nu agresivu konfliktu. Ka par kaidu problemu byutu juoroksta roksts žurnalam, cylvāks padūmuotu divreiz, socialī teikli dūd anonimitati.”\nByudams sociolingvists, Tomašs Viherkevičs aicynoj pošus latgalīšu nadaudz breivuok vērtīs iz volūdu, pījimt, ka tei atsateista i mainuos. “Puoruok styngra pīsaturiešona pi normu var nūgalynuot mīlesteibu pret volūdu,” puordūmuos doluos Tomašs. “Es nasoku, ka navajag īvāruot rokstu volūdys normys. Nūsacejumi ir vajadzeigi, bet juobyut ari nadaudz pīlādeiguokim, pīmāram, socialajūs medejūs. Vajag atrast balansu i radeit vidi, kurā teik pijimti dažaidi veidi, kai cylvāki roksta. Kai ari byut vaira tolerantim pret runuotū volūdu, kas tūmār atsaškir nu raksteituos. Rakstiskuos volūdys standarts ir cīši svareigs, tok vajag atguoduot, ka, pyrmkuort, volūda pastuov mutvuordu formā.” Vēļ jis atzeimoj, ka vacuokajai paaudzei juopījam, ka jaunī volūdys lītuotuoji tū maineis, īvīss ari jaunus vuordus.\n“Saglobuot volūdu nūzeimoj atļaut tai maineitīs i pījimt, ka tei mainuos. Cīši svareigi ir uzturēt draudzeigu saikni storp vacuokū i jaunuokū paaudzi i naveiduot konfliktus par volūdys normom,”\n*Vaira par kašubu volūdys situaceju Pūlejā: Hornsbijs, Maikls & Viherkevičs, Tomašs 2011. “Būt vai nebūt (minoritātei)? Kašubu valodas situācija Polijā”, Via Latgalica – Journal of Humanities: Proceedings of the Congress on Latgalistics III – Volūdu ekologeja Baļtejis jiurys regionā: regionaluos volūdys globalizacejis laikūs. Konfereņce veļteita Fraņča Kempa kulturviesturiskuos skicis “Latgalieši” symts godim. Greifsvaļde, 2010. goda 21.–22. oktobris, 53–70. Roksts PDF formatā.


Germany wants nuclear bombers – Apokalyps Nu!\n19 april 2019 by DE-AG\nGermany does not manufacture atomic weapons but has come to consider itself as a nuclear power because it has vectors to use them, and believes that this gives it the right to sit on the UN Security Council sharing the permanent member position occupied by France. Both countries would thus represent the European Union, under the auspices of NATO.\nPosted in: Germany Wants\nPrevious Entry: Das Widerstandsnest\nNext Entry: Moderne Sklavenhaltung


Villa Selato - Villa à louer à Bali, Centre - Ubud | Villanovo\n271 $ à partir de / par nuit\nTransfert aéroport (A/R) : à partir de 150.00 USD Par Réservation\n08/08/2019 - 31/12/2020 3 nuit(s) min. 377 $ / Nuit\n08/08/2019 - 31/12/2020 3 nuit(s) min. 351 $ / Nuit\n08/08/2019 - 31/12/2020 3 nuit(s) min. 342 $ / Nuit\n08/08/2019 - 31/12/2020 3 nuit(s) min. 318 $ / Nuit\n08/08/2019 - 31/12/2020 3 nuit(s) min. 310 $ / Nuit\n08/08/2019 - 31/12/2020 3 nuit(s) min. 299 $ / Nuit\n08/08/2019 - 31/12/2020 3 nuit(s) min. 278 $ / Nuit\n08/08/2019 - 31/12/2020 3 nuit(s) min. 271 $ / Nuit


LaKuGa – Kolnasāta 1. martā\nKolnasāta 1. martā\nLaKuGa 1. Marts, 2014. gods Comments Off on Kolnasāta 1. martā\nRaidejumā itūnedeļ gastej latgalīšu folkroka/metala apvīneiba “Green Novice”. Puiši izlaiduši sovu debejis albumu i brauks koncertūs pa dažaidom Latvejis vītom.\nGuna Zvīdre sižetā stuosta par Nautrānu pogosta casnāgu audzātuojusaimisteibu, bet Valentins Lukaševičs vuordineicā rauga, kai vēļ latgaliski pasaceit paļdis, prūti, “padziekavuot”.\nZiņu sagataveja: “Kolnasāta”\nATSLĀGVUORDI » Green Novice, Kolnasāta, LR1, Roksts


Izsludynuots fotokonkurss “Durvis uz Latgales koka mantojuma pasauli” - lakuga.lv\nTemys: fotokonkurss, kūka arhitektura, Rēzekne, Rēzeknis Zaļuo sinagoga, Rēzeknis Zaļuos sinagogys kūka arhitekturys montuojuma centrys, Roksts\nRēzeknis Zaļuos sinagogys kūka arhitekturys montuojuma centrys izsludynoj konkursu “Durvis uz Latgales koka mantojuma pasauli”, informej Rēzeknis piļsātys sātys lopa. Konkursa golvonais mierkis ir Latgolys kūka arhitekturys montuojuma populariziešona, kai ari sabīdreibys i atbiļdeigūs organizaceju viereibys dasaisteišona Latgolys kūka arhitekturys paraugu saglobuošonys problemom. Konkursā pīsadaleit aicynuoti i profesionali fotografi, i amatīri.\nKonkursā teik pījimtys fotografejis (elektroniski, ar lobu izškiertspieju), kurymuos var byut attāluoti Latgolys kūka arhitekturys pīminekli, kūka sātys i saimisteibys byuvis, sātu kūka apdaris elementi (apmalis, durovys i cyti), tys ir – vyss, kas var atbiļst konkursa temai. Pavodviestulē juonūruoda fotografa vuords, pavuorde i kontaktinformaceja, kai ari adress, kur tyka uzjimtys fotografejis (var byut aptuvana, par pīmāru, pogosta nūsaukums). Dorbus var īsnīgt da 11. maja. Uzvarātuoji tiks paziņuoti i apbolvuoti 21. majā Rēzeknis Zaļajā sinagogā, kur varēs ari apsavērt uzvarātuoju dorbus. Vysys fotografejis byus izlyktys socialajā teiklā Facebook Zaļuos sinagogys lopā. Vysvaira bolsu (“Like”) sajāmušuos kartenis autors sajims skateituoju simpateju bolvu.\nKai viestej Rēzeknis piļsātys dūmis Uorejūs sakaru nūdalis vadeituoja Nataļja Jupatova, itūšaļt nūteik aktivs dorbs pi Rēzeknis Zaļuos sinagogys kūka arhitekturys montuojuma centra nūlykuma izstruodis i apstyprynuošonys, i Latgolys kūka arhitekturys montuojumam veļteitais fotokonkurss ir pyrmais centra pasuokums. “Kūpeigim spākim, cīši sasadorbojūt ar norvegu partnerim, mums ir izadevs atgrīzt dzeiveibu senejuos sinagogys kūka kuormam, kas breinumainā kuortā ir sasaglobuojuse nu 19. godu symta vyda. Studenti, pasnīdzieji i byuvnīki sajēme nanūviertejamu kūka kuormu restauracejis pīredzi i gryb pasadaleit sovā pīredzē ar cytim. Kūka arhitekturys paraugu restauracejis pīredzis nūdūšona ir vīns nu golvonajim centra aizdavumim, nu leidza ar tū mes planavojam popularizēt Latgolys kūka montuojumu i pošu Latgolys dzeivuotuoju vydā, i Reigā, i uorzemēs. Mums ir, ar kū lapuotīs, i mums juospiej tū paruodeit i saglobuot,” saceja Nataļja Jupatova.\nFotokonkurss nūsaslēgs Muzeju naktī, kas itūgod nūtiks 21. majā i Rēzeknis Zaļuos sinagogys kūka arhitekturys montuojuma centrys itymā pasuokumā pīsadaleis pyrmū reizi. Itamā naktī riezeknīši i piļsātys gosti varēs apmeklēt unikalū Rēzeknis sinagogys kuormu i apsavērt restauratoru i byuvnīku ryupeiguo dorba rezultatus, kai ari īsapazeit ar piļsātys ebreju kūpīnys viesturei veļteitū ekspoziceju.\nIzsludynuots latgalīšu dzīšmu remiksu konkurss 08/04/2019\nIzsludynuots Aijis Erinis pīminis konkurss “Nūdreb sirds…” 02/04/2019\nTeatrals eksperiments par sīvītis mekliešonu 26/03/2019


Aktīvā pozīcija: Sākumlapa Skaiti latgaliski Izstuožu apskoti\nFoto nu: www.mariani.lv\nAleksandrs Stankevičs – myusu nūvoda jubilars\nFoto: Arkādijs Gluhihs, www.intelligent.lv\nItuo goda 10. decembrī muokslinīkam Aleksandram Stankevičam aprit 80 godu. 1932. godā juo dzeivis ceļš ir īsasuocs Rēzeknī. Nu 4. leidz 28. decembram Rēzeknis Centraluos bibliotekys skaiteitovā apsaverama muokslinīka dzeivei i daiļradei veļteita izstuode.\nLatgola – muna i tova\nNu 3. leidz 18. augustam Rēzeknis Centraluos bibliotekys abonementā apsaverama izstuode „Muna Latgola”. Viesture, volūda, religeja, literatura, vyrtuve, muoksla, muzyka, simboli… Aicynojam īsavērt Latgolys paguotnī i šudiņdīnā, atcerētīs aizmierstū i papyldynuot zynuošonys! Vysys izstuodī izlyktuos gruomotys i diskus ar elektroniskajim materialim i filmom var pajimt leidza skaiteišonai i apsavieršonai sātā.\nAglyuna, Aglyuna, Latgolys ilgys…\nVitolds Valeiņs – jubilars nu Latgolys\nDzeive ir ceļš. Na vysod vīgls i navysod leidzons. Nazkod ir juopījam lāmums kuopt kolnā, koč palikt sovā īrostajā vīteņā byutu tik vīglai i pateikamai.


Kalumi SIA, kalumi : Kalti, slīmesti, meiseļi, spec. instrumenti : Kalna kalēji , Vidriži, Vidrižu pagasts, Limbažu novads, Latvija\nKalti, slīmesti, meiseļi, spec. instrumenti\nProdukts apskatīts: 19295\nSkatīt arī katalogā : Kalti, slīmesti, meiseļi, spec. instrumenti


latgalīši – Latgolys Studentu centrs\nBīdreiba "Latgolys Studentu centrs" sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju aicynoj iz Annys Rancānis jaunuokuos gruomotys "Prīca i klusiešona" attaiseišonys svātkim 18. oktobrī 18 stuņdēs Rēzeknis Tehnologeju akademejā (Atbreivuošonys aleja 115).…\nPosted on 10.10.2018.\nKai radzams jūku obrozā zamuok, cīši lelys zynuošonys latvīšim par Austrāleju nav. Kab itū prīškstotu maineitu, aicynojam n-tū reizi sasatikt iz stuostu ciklu „Latgalīša pādi pasaulī”, kab nakluotīnē pabyutu kaidā…\nPosted on 02.11.2011.\nItūcaturdiņ, 19. majā 19 stuņdēs vokorā esi aicynuots pīsavīnuot latgaliskam vokoram pi cīši šmukuo Dambjapūra azara Mežcīmā ar kū var pasludynuot uora pikniku sezonu par atkluotu! Vokora programā sasatikšona ar…\nPosted on 16.05.2011.\nVakar, 11. aprelī LVT1 raidejumā "Vyss nūteik" beja sižets ari par latgalīšim i Latgolys Studentu centru. Sižeta autore Eva Ikstena-Strapcāne sižeta dasacejumā soka: "Jau kādu brīdi vēroju, ka zilo ezeru…\nAr 1. martu Latvejā suokusīs Tautys skaiteišona. Itei reize atsaškir nu īprīškejom ar eipašu vaicuojumu - "Vai Jūs lietojat latviešu valodas paveidu – latgaliešu valodu?”. Latvejis viesturē pyrmū reizi teik…\nPosted on 03.03.2011.\nDiskuseja: Latgalīšu spāks\nItymā caturtdīnā 20.janvarī 19:00 Reigā, tirdznīceibys centra "Galleria Rīga" 5. stuovā Dīnys gostu ustobā jaunīšu organizaceja "Avantis" i portals "Diena" aicynoj iz diskuseju ciklā "Domu ekspresis" - itūreiz tema "Latgalīšu…\nPosted on 18.01.2011.\nLatgalīšu dīna Breivdobys muzejā\nGūds kam gūds, informaceju, ka pasuokums nūteik itū, ni cytu catūrtdiņ, izzynuoju tik laikam itū pīktdiņ. Da tuo laika mes i Googlis cioce dzeivuojom kai informacejis pūrā. I izzynuoju tik…\nPosted on 17.05.2009.\nLatgolā dzeive loba, sovs pīneņš, sovs svīkst


Augusta beigys īvoda Raiņa dzimšonys dīnys laiku, tīpoš jau rudiņs ar dzejis dīnom, studejom i dorbim, deļtuo LgSC aicynoj izīt uorpus telpom, byut tyvuok dobai, vosorai, muzykai, literaturai i satikt vīnam ūtru. Pasuokums ir salykts nu diveju daļu, pyrmuo daļa ir tolka – vacuo sātmaļa nūjaukšona i dobys sakūpšona, ūtruo daļa ir izīšona tyvuok pasauļam ar sovu muzyku i tekstim, kurus izpiļdeis zynomuoki i mozuok zynomi latgalīšu muzykys i tekstu autori.\nVaira dazynuošonys: Baiba Raginska, e-posts: daugovpils@lgsc.lv, mob.t.: 224 116 90 i www.lgsc.lv. Solvita Brūvere, mob.t. 29487589, e-posts: jasmuiza@memorialiemuzeji.lv.


Ka cylvākim nav vizejis, atteisteiba nanūtiks - lakuga.lv\nKa cylvākim nav vizejis, atteisteiba nanūtiks\nTemys: A12, Suomeja, Žurnals "A12"\nRoksta autors: Ināra Volkova, žurnals “A12”\nPersoneibys lūma ir byutiska ari rūbežlinejuos, nūtikšonuos i mozu regionu, piļsieteņu atteisteibā. Suomejis pīrūbežys Kuhmo vadeituoju Tutti Maatti var īpazeit piec aktivitatem socialajūs teiklūs, kuramūs jei aktivi izsoka sovys idejis – kai atteisteit pīrūbežu.\nSuomejā piļsātys mēri nav politiki, jūs konkursa parādā izalosa regionaluos pošvaļdeibys i uztic saimnīcyskuos i atteisteibys dzeivis vadeišonu. Iz mozpiļsātu Tutti ir puorsacāluse nu Helsinku, kur piec studeju Turku piļsātā suoce dorba gaitys pošvaļdeibu i regionu organizacejā. Tutti pastreipoj demokratiskuos īkuortys prīškrūceibys, kas Suomejā ļaun, nasaverūt iz saimis rūceibu, vuiceitīs augstuokajuos izgleiteibys īstuodēs i ījimt atbylstūšus omotus. Tutti pateik lauku dzeive. “Es struodoju pi tuo, kab lauki atsateisteitu, vodūt Mozapdzeivuotūs nūvodu atbolsta teiklu. Ituos organizacejis ītvorūs mes mieginojam puorlīcynuot politikus, ka laukim Suomejis atteisteibā ir svareiga lūma. Mes dabuojom, ka tyka izveiduota parlamenta komiseja, kas rysynoj mozapdzeivuotim nūvodim byutiskūs vaicuojumus, pīmāram, par izgleiteibu, infrastrukturu, škārsteiklu i bioekonomiku – dobys resursu izmontuošonu. Pīmynātuo komiseja mieginoj vīnkuoršuot lykumdūšonu medeibu jūmā, kai ari dabuot, ka jaunīši var sajimt autovadeituoja aplīceibu jau nu sešpadsmit godu vacuma, partū ka sabīdryskais transports mozapdzeivuotūs nūvodūs ir problema. Tok svareiguokais ir tys, ka myusu dorbs pamozom daboj atzineibu. Itymā regionā dzeivoj cīš nadaudz cylvāku, tok zemis plateiba ir lela. Mes gribim panuokt, kab regiona īdzeivuotuojim ir teikšona par tū, kai teik izmontuoti regiona dobys resursi, vīnkuoršuok pasokūt, kab nauda nanūīt paceli, kai tys ir kūkryupnīceibā. Mudynojam uzjiemiejus atteisteit produktus ar pīvīnuotū vierteibu te, na vīnkuorši izvest kūksni iz cyturīni. Pastuov ari redzīņs, ka itū nūvodu juopuormej par dobys rezervatu, kur piļsietnīki atbrauc atsapyust. Lapzemē i Suomejis Austrumūs itaidi rezervati jau ir. Itymā nūvodā mes gribim leluokys lemšonys tīseibys.”\nKuhmo prīškrūceibys ir naskortuo doba, folklorys i Kalevalys eposa dzimtine. “Mes asam nūsprauduši mierki palikt par veiksmeigu, mežu īskautu bioekonomikys centru, partū ka mežsaimnīceiba jau niule ir myusu golvonuo nūzare. Kod mani intervēja dorbam Kuhmo dūmē, maņ vaicuoja, kas ir golvonuo Kuhmo problema i kai jū rysynuot. Es atbiļdieju, ka myusu golvonuo problema ir cylvāki bez vizejis, kuri pīzeist, ka itei vīta ir nūraksteita. Taidā gadejumā mums tik teišom nav nuokūtnis. Tok, ka mes spiejom radeit vidi, kur cylvāki redz īspiejis, tod jī poši radeis ari nuokūtni. Muns aizdavums ir padareit radzamys myusu prīškšrūceibys, radeit ticeibu cylvākūs, ka te ir īspiejis. Itim mierkim es izmontoju socialūs teiklus. I atgrīzeniskuo saikne ir pozitiva, cylvāki prīcojās, ka par jūs piļsātu runoj kai par vītu, kur ir lobi pakolpuojumi, veiksmeigi uzjiemieji, skaista doba. Breivdīnuos es ar saimi dūdūs dobā, biļdeju i līku biļdis škārsteiklā, taipat dorba ītvorūs – biļdeju uzjāmumus i stuostu cylvākim par pīradzātū. Taitod es struodoju pi kolektivuos pošapzinis izveidis. Tys nav vīglys aizdavums.“\nJuoņs Kronis: Latgalīšu volūda maņ ir kai ekstra Septembris 24, 2020


Upstate Autumn Poster by Mark Regni\nUpstate Autumn Poster\nUpstate Autumn by Mark Regni - 10" x 8"\nUpstate Autumn poster by Mark Regni. Our posters are produced on acid-free papers using archival inks to guarantee that they last a lifetime without fading or loss of color. All posters include a 1" white border around the image to allow for future framing and matting, if desired.\nwall art posters fall barn leaves tree orange landscape nature oil painting red upstate new york\npaintings fall barn leaves tree orange landscape nature oil painting red upstate new york\ngorgeous, gorgeous autumn ~


Vejūļneica, etnomuzykologe Liene Brence, abādys i Viļānu jaunī lyni / LR1 / / Latvijas Radio\nVejūļneica, etnomuzykologe Liene Brence, abādys i Viļānu jaunī lyni\n9. februāris, 18:15\nVejūļneica, etnomuzykologe i Latvejā vīneiguos vydsškolys leimiņa tradicionaluos muzykys programys vadeituoja J. Ivanova myzykys vydsškolā Rēzeknē – Liene Brence. Liene īt nu muzykaluos Igauņu saimis, kurai tradicionaluo muzyka ir pošsaprūtama kasdīnys daļa nu jau vairuokuos paaudzēs.\nTei tradiceja maņ ir cīši svareiga i svareigi, lai Latvejā tei byutu, nūsastabilizātu, i tod es ari suoku dūmuot, kū es varu dareit, lai tys nūtyktu. Cylvāki, kas spieļoj tradicionalū muzyku, vysod jau bierneibā ir koč kaidā veidā ar tū bejuši saisteiti. Myusdīnuos tradicionalū muzyku spieļoj tī, kam ir jau koč kaids pamats, puorlīceiba, ka jis gryb pasnēgt tū muzyku caur cytu veidu, lai saprūt ari jaunuo paaudze.\nBīdreiba „Skaņumāja” paguojušuo goda golā, eistynojūt sadarbeibys projektu ar Lītovys i Igaunejis kolegiim, izdavuse e-apvuiceibys gruomotys vysaidu tradicionalūs instrumentu apvuiceibai. Sovu rūku tī dalykuse ari Liene.\nTī, kurī nav vuicejušīs muzyku, spieļuojuši, var skateitīs i klauseitīs vairuokys reizis i spieļuot leidza. Gruomotys ir daīmamys muzikanti.lv – vijūle, mandolina, cymbala, Ieviņa ermonika, pēterburgene, ceitarkūkle. Kūpā sešys.\nNalels video īskots sarunā:\nLieni prīcej fakts, ka daudzi tradicionaluos muzykys instrumenti ir īkļauti namaterialajā kulturys montuojumā, pīvadumam, Ieviņa garmane, kas rakstureiga Vidzemei, Pīterburgys garmane, kas rakstureiga Latgolai, ceitarkūkle i cyti.\nCylvākam, kurs gryb spieļuot tradicionalū muzyku, juobyut lelam entuziastam. Ja tu, spieļojūt tautys muzyku, naesi iz skotuvis breivs, tod auditoreja vīnkuorši nasaklauseis tū vysu. Breiveiba i improvizacejis kluotbyutne ir tys, iz kū juoīt. Vysi tī vacī īroksti, kod muzykanti spieļoj ermonikys, bubynu, ka jī ir patīsi sovā izpausmē, tod tī taidi uguni īt vaļā, ka prīks vērtīs. Pajem leidza ar sovu energeju.\nLiene dūmoj, ka lobam muzykantam vysupyrma juobyut personeibai.\nTaipoš jam juobyut apveļteitam ar lobu dzierdi, juobyut lobai dzierdei, lai cik tys dīvainai skanātu, taipoš, cīši svareiga ir ari komunikaceja ar cytim, lai tu energiski vari sajust ūtru, jo na vysod ar vuordim vysu var pasceit.\nJ. Ivanova muzykys vydsškola Rēzeknē ir vīneiguo Latvejā i vīna nu diveju vītu Baltejā, kur vydsškolys vacumā ir vareiba vuiceitīs tradicionalūs muzykys instrumentu programā.\nSaista ari tys, ka tūs instrumentus, kurus spieļoj itymā nūdaļā, var spieļuot dažaidi. Tei ir rekonstrukceja, tys nūzeimoj, ka tu spieļoj leidzeigi kai vacī muzykanti spieļoj, ar izpratni, kai spieļoj jau aranžētu muzykys materialu, i kas ir tys, kas teik pīlikts kluot, lai tys vyss izaklausa ari myusdīneigi.\nAusmys Spruktis sižetā klausitēs par Latvejā piec vaira nikai 80 godu puortraukuma atkluotū jaunū lynu škirni – “Viļāni”. Kab dazynuotu vaira, jei beja nūbraukuse da Viļānu pi vīnys nu treju ituos lynu škirnis autoru, lauksaimisteibys zynuotņu doktoris i Latgolys lauksaimisteibys zynuotņu centra vadeituojis – Venerandys Stramkalis.\nVuordineicā itūreiz Ilze Sperga i Arņs Slobožanins stuosteis par abādom, kas Latgolā viesturiski vysod bejuse kai sovstarpejuos izpaleidzeibys poruodi sābru vydā. Varēsit dazynuot voi vuords “abāda” vaira saistoms ar “apbest”, “apbedeit” voi “bāda”, “apbāduot”. Taipoš drupeit par diešonu, kam nav nikaidys saisteibys ar lauztu intonaceju diejūšom vystom.


“Daugavpils 2027” komanda aicynoj iz tīšsaistis pasuokumu “Daugavpils RADA” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Diāna Soldāne, Eiropys Kulturys golvyspiļsāta 2027\n30. novembrī 15.00 stuņdēs “Daugavpils 2027” “Facebook” lopā nūtiks tīšsaistis pasuokums “Daugavpils RADA”, kurymā atbiļdēs iz vaicuojumu – parkū Daugovpilei juobyun par Eiropys kulturys golvyspiļsātu 2027, informej dasacejuma “Daugavpils 2027” komunikacejis specialiste Jeļena Dedele.\nPasuokuma laikā Daugovpiļs 2027 komanda pastuosteis par tū, kai nūteik dorbs pi konkursa ūtruos kuortys dasacejuma izstruodis, kaida teik plānuota Eiropys kulturys golvyspiļsātys 2027 programa, kai jei ītekmēs Daugovpiļs i Latgolys regiona izaugsmi i ar kaidim izaicynuojumim daīs sasaskart.\nTaipat pasuokuma daleibnīki varēs izzynuot ari par tyvuokajim kūpradis pasuokumim i vareibu jimūs īsasaisteit. Dasacejuma “Daugavpils 2027” izstruodis koordinatore Diāna Soldāne nūruoda: “Mums ir svareigi na viņ informēt sabīdreibu par dasacejuma izstruodis nūzeimi, gaitu i programā īkļautim pasuokumim, bet ari radeit platformu sarunai ar Daugovpiļs i Latgolys dzeivuotuojim par mums sevkuram aktualim vaicuojumim. Tai kai dasacejums teik izstruoduots, jamūt vārā vysaidus myusu piļsātys i regiona izaicynuojumus i sabīdreibys vajadzeibys, tod dzeivuotuoju vīdūklis i izpratne par procesa gaitu mums ir patīsi byutiska.”\n“Daugavpils 2027” komanda aicynoj vysus interesentus pīsadaleit tīšsaistis pasuokumā i jau īprīšk, da 29. novembra, īsyuteit sovus vaicuojumus jūs “Telegram” kanalā, “Facebook” lopā voi “Google” anketā ITE. Iz vysim īsyuteitajim vaicuojumim tiks atbyldāts pasuokuma laikā. Īsapazeit ar Daugovpiļs Eiropys kulturys golvyspiļsātys dasacejumu var ITE.\nLāmumu par leidzdaleibu konkursā “Eiropas Kultūras galvaspilsēta 2027” Daugovpiļs piļsātys dūme pījēme 2020. godā ar mierki vairuot Daugovpiļs storptautyskū atpazeistameibu Eiropā, eistynojūt projektus, kuramūs na viņ īsaisteits plašs storptautyskūs partneru lūks, bet ari kuri veļteiti tēmom, kas ir aktualys vysā Eiropā, eistynojūt drūsmeigys, inovativys idejis kulturys i cytuos jūmuos sadarbeibā ar vysaidu kūpīnu puorstuovim, Daugovpiļs Universitati, uzjiemieju i apleicīnis nūvodu i piļsātu atbolstu, plaši īsaisteit dzeivuotuojus dasacejuma sagataveišonā, atteisteit piļsātvidis lobīkuortuošonu, aktualizēt socialūs i vidis vaicuojumus ar kulturys paleidzeibu. Ituogods julī tyka aizstuovāts konkursa pyrmuos kuortys dasacejums i Daugovpiļs tyka izvierzeita daleibai gola atlasē. Da 2022. gods 4. apreļa Daugovpilei pylnveiduotais dasacejums juopadūd Kulturys ministrejā. 2022. gods majā dasacejums juoprezentej storptautyskai žurejai, kuramā sūpluok 10 uorvaļstu ekspertim leidzdorbojās div Latvejis puorstuovi. Vīnu dīnu pyrma prezentacejis daži žurejis lūcekli pavadeis Daugovpilī, īpazeis jū kluotīnē.


10 May 2011 - 28 May 2019\nPrezidents Andris Bierzeņš\nMinistru prezidents Laimdota Straujuma\nDzeivuotuoju skaits 2 239 800\nLatveja (latvīšu: Latvija) — vaļsteiba Europā pi Baļtejis jiurys. Golvysmīsts — Reiga.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Latveja&oldid=30659"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 17.31, 2015. gada 24. pavasara mieness.


skreine – Bīdreiba "LgSC"\nZuoļu čaju tolka i Viļānu atrakcejis\n10. i 11. julī LgSC reikoj zuoļu čaju tolku Mukulēs pi Viļānim. Dorbs byus svieteigs: čajus vuoksim lītuošonai zīmys sezonā – regionalajūs birojūs i suvenirim “Jezupa i Madalis linejai” (par…\nPosted on 08.07.2010.\nTievanānu čulans '10\n. Latgalīšu literatura kluotīnē i tekstūs. Nakomercials, nagudrys i nanormali glauns pasuokums jau 4. godu piec kuortys - sovejim i sovejūs sovejim, autorim i skaiteituojim. Programa namaineiga: Pa dīnu sastdīņ…\nPosted on 08.06.2010.\nLatgalīša pādi pasaulī\nKotrs mes vaira ci mozuok asam pasauļa pluovi. Vysmoz vīna taida pluova stuostus Tev byus vareiba pasaklauseit 3. junī nu 18:30 Reigā, LgSC Tonis birojā! Jiusu viereiba, dāmys i kungi,…\nPosted on 02.06.2010.\nIdeju tolka i vardivis\nAtguodynuojumam, ka šudiņ Reigā 18:00 Pozitivūs ideju tolka! Tai kai leits šudiņdīnā ir īvīss zynomys korekcejis paradzātajā piknikā, tod pīduovuojums 18:00 sasatikt Tonis birojā i tod viertīs piec laikapstuoklim i…\nPosted on 25.05.2010.\nMaja ūtrys pusis kalenders Tovam dīnys grafikam\nNūdereiga informaceja Tovam dīnys grafikam i iņteresem par Latgolys studentu aktivitatem maja ūtrā pusē! Volejbols, dzīsmis, fiļceišona, tematiskī vokori, diskusejis, pasuokumu planavuošona - tys vyss maņ, Tev i myusim vysim…\nPosted on 19.05.2010.\nLgSC 4. majā Latgolys sātā Krostmolā\nFotošaļts nu 4. maja pasuocīņa 11. novembra krostmolā Reigā. Ari Latgolys Studentu centrs pīsadalieja atjaunuotuos Latvejis dzimšonys dīnā ar gruomotu goldu, latgalīšu volūdys stuņdem i dzīsmem. Foto Jureits i Edeite.…\nPosted on 18.05.2010.\nLatgolys Studentu centra diskuseju ustoba Rēzeknē\nRēzeknē, ūtardiņ, 18.majā Latgolys Studentu centrs pyrmū reizi aicynoj iz diskuseju ustobu. Pasuocīņs nūtiks 20:00 stuņdēs kafejneicā „Olmāra” (Reigys īlā 1, Rēzeknē). Vokora gaitā Tev byus īspieja sasatikt ar dažaidu…\nVasalā mīsā vasals gors!\nTeik pīduovuota īspieja trešdīnu vokorūs kūpeigi saspieļuot volejbolu! Trešdīnuos nu 18:00 Reigys Andreja Pumpura 11. pamatškolā Moskovys īlā 197 (Latgolys prīškpiļsātā, dakliušona ar 7. tramvaju). Nūdarbeibys trenera vadeibā, moksa par…\nPosted on 12.05.2010.\nDzīsmis, danči, torgi, kaitys, svātbreids i dzīduojumi. Nūvodu dīna Latgolys sātā.\nItuo goda 2. majā Breivdobys muzejs reikuoja sezonys atkluošonys pasuocīni „Nūvodu dīna”, kura laikā Latgolys sātā saimnīkuoja bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” aktivisti. Aktivitatis Latgolys sātā suocēs ar tradicionalū svātbreidi Eleonorvilis…\nPosted on 11.05.2010.\nPavasars LgSC Rēzeknis birojā\nPrīca ziņuot, ka pa vydu vysim pavasara prīkim, asom ari centeigi struodovuš! Apreļa suokumā sastuodeitais dorba plans - izpiļdeits! Asom sareikavuš tematiskūs vokorus, dasadaliejuš vairuokūs pasuokumūs. I pats golvonais- jau…\nPosted on 07.05.2010.\nŠudiņ 15.00 @festivalslampa.lv ari vīna saruna\nPortals lakuga.lv suoc jaunu rokstu sereju, kurā\n@rmmuzejs kulturys pasuokumu organizatoris @katrin\n“Atmiņuos Latgolā/Latgalian Memories” gruomo\n#KONKURSS 🎁 Portals lakuga.lv i bīdreiba “L\nMajā Leivuona Stykla i amatnīceibys centrs aizsu


Kaiduos “barikadēs” gotova stuovēt naatkareibys paaudze? / LR1 / / Latvijas Radio\nAtzeimejūt barikažu 30. godadīnu, itūreiz sasarunojam ar tuos paaudzis puorstuovim, kas dzymuši jau naatkareigā vaļstī, pa 30 godim izauguši, dabuojuši izgleiteibu i pīredzi, i turpynoj myusu vaļsts atteisteibu. Cik nūzeimeigys jim ir patriotisma jiutys i kū jī dūmoj par nūteikūšu vaļstī, reizē ar kuru ir auguši jī poši?\nRaidejumā pīsadola socialuo projekta “Neklusē” autore Marika Andžāne, “Šmakovkas muzeja” Daugovpilī vadeituojs Viktors Andrušķevičs, Rēzeknis Turisma informacejis centra specialiste Elīna Pastare i Guna Gavrilko, kurei struodoj Aizsardzeibys ministrejā.


Latrine (v. lat.), so v.w. Abtritt.


Rudiņa pīroksti | Naktineica\nPa nakti lejs leits, vysa zeme kai izžulguse. Tys laiks, kod iudiņs zemi na padora mitru i augleigu, a izmiercej dubļainu. Dzeiveiba kai sasaraun, kai aprymst. Niu uorā šolc vieji, pa šaļtei speid saule – taids namīreigs puormaiņu laiks. Te saule sasylda placus, te mugorā sytās solts viejs.\nRudiņs ir taids rokstomais i skaitamais laiks. Dīnrokstu i nakšrokstu izklaidem dereigs laiks. Kod uorā iz teiruma palykuši viņ runkuli i kuopusti, partū ka tim solna navuodej, a kū mudruok klāvā īvessi, tū mudruok sasamaituos. I kod uorā vēļ nav lopu, kū gruobt. I gūvs vēļ īt uorā i volkojās. Rudinī gūvs kai pasacālušys. Juos sajiut ryugtū rudiņa gaisu – myud, myud i aizīt. Īt taida gūvs i poša nazyna, iz kurīni. Puori nūkultam teirumam, pa aramini īt. Daguns gaisā, acs kai apmautys. Kai rudinī tu vari palikt taids pats kai vosor. Ceļš sauc, dzeive vylynoj. Beidzūt dareit myužam napadoramūs dorbus.\nPyrms kaida laika maņ nūzoga teleponu. Tai i suocu dzeivi nu jauna. Beidzūt ceļu ari napazeistamim numerim, partū ka pazeistami i jaunajā teleponā pīraksteiti ir tik kaidi 5-6 numeri. Meklejūt pa blocenim telepona numerus, var atrast vysaidus breinumus. Ite atrodu kaidus 3 godus vacu trolejbusa epizodi.\nŠodien trolejbusā brauca tāds padzīvojis Jēzus. Apmēram 36 gadi, lai gan izskatījās vismaz 41 – tas nenosakāmais vecums, kad vīrietis, kas nav sasniedzis sazin ko, arī nav sasniedzis sazin ko, bet mēģina izskatīties jauns un daudzsološs.\nBārda, ūsas, jaka ar kapuci, mice un baltas austiņas. Vismaz vienā reliģijā viņš kaut ko zina, un tie ir gadžeti.\nJēzus, kas nepamodināja nevienu mirušo un arī pats laicīgi nenomira. Un tagad jādzīvo. Vismaz līdz sešdesmit pieci. Bet tagad izskatās tik vecs kā visas pasaules ciešanas, jo vīrietis skatījās grīdā un viņa sašļukušajā sejā bija tāds nogurums, it kā viņš būtu nodzīvojis simt tūkstošiem un miljardiem dzīvju.\nViņš pacēla acis, laikam sajutis, ka vēroju. Tas atkal bija mazliet savecējis, noaudzis un vientuļš vīrietis, kam, iespējams, neko nevajag, jo klausīties mūziku austiņās ir ilūzija par piederību kādai izredzēto kopienai, bet vientulību viegli var attaisnot ar bailēm no tā, ka būs jāmaina visa dzīve un jāpazaudē tik daudz no tā, kas ir svarīgs – rimti gulstoša pieredze, savas mantas un sava telpa.\nThis entry was posted in CEĻĀ and tagged atrodumi, ceļš, cylvāki, dzeive, latgaliski, rudiņs on 30/09/2012 by saprge.\n← Iz ceļa Dzīve pēc fotoradariem →\nLiteratura Lakugā 04/06/2021\nVarakļuoni, Varakļuoni… 31/05/2021\nCukra bārns 14/04/2021\nLiteratura Lakugā - lakuga.lv on Kulturālais analfabētisms\nLiteratura Lakugā | Naktineica on Kulturālais analfabētisms\nArchives Select Month June 2021 (1) May 2021 (1) April 2021 (1) November 2020 (3) October 2020 (2) February 2020 (1) September 2019 (1) August 2019 (1) May 2019 (1) March 2019 (1) December 2018 (1) August 2018 (1) June 2018 (1) March 2018 (1) November 2017 (1) December 2016 (1) November 2016 (1) September 2016 (3) July 2016 (1) April 2016 (1) November 2015 (1) March 2015 (1) January 2015 (2) December 2014 (1) September 2014 (1) August 2014 (2) July 2014 (1) March 2014 (1) February 2014 (2) November 2013 (3) October 2013 (1) September 2013 (1) August 2013 (2) July 2013 (3) June 2013 (2) May 2013 (3) April 2013 (3) March 2013 (3) January 2013 (2) October 2012 (7) September 2012 (5) August 2012 (1) July 2012 (4) June 2012 (3) April 2012 (2) March 2012 (2) February 2012 (1) January 2012 (4) December 2011 (3) November 2011 (2) October 2011 (3) September 2011 (4) August 2011 (6) July 2011 (13) June 2011 (3) May 2011 (7) April 2011 (6) March 2011 (13) February 2011 (7) January 2011 (13) December 2010 (16) November 2010 (10) October 2010 (29) September 2010 (25) August 2010 (31) July 2010 (27) June 2010 (33) May 2010 (51) April 2010 (65) March 2010 (48) February 2010 (30) January 2010 (30) December 2009 (34) November 2009 (56) October 2009 (40) September 2009 (22) August 2009 (9) July 2009 (24) June 2009 (19) May 2009 (20) April 2009 (15) March 2009 (28) February 2009 (23) January 2009 (11) December 2008 (15) November 2008 (10) October 2008 (28) September 2008 (37) August 2008 (43) July 2008 (10) June 2008 (2) May 2008 (11) April 2008 (46) January 2008 (5) November 2007 (4) October 2007 (30)


11996686 11996686 Juicy Couture Juicy Couture logo sports shorts Find the best selection of Juicy Couture logo sports shorts. Shop today with free delivery and returns (Ts&Cs apply) with ASOS! 25.5 US ASOS


Flexfit beisbola cepure - Cepures ar nadziņu - CEPURES, ŠALLES, DVIEĻI, SEGAS, PRIEKŠAUTI - Prezentreklāma\nArt. nr.: 305.68\nFlexfit brenda 5 paneļu beisbola stila cepure.


���� �� �� - ������ - ����� ����� �� ������ ����� ���� ���� ����� ������ ������� ���� ������ ���� ������ ����� ����� �� > ����� - �������� - ���� ������ - ������- ����� > ���� ������� - ������ - ����� - ������ > ������� ���� �� �� - ������\n��� ����� ��� �������ʿ ���� ������ ������� # ����� ! # ������� ��� .. ���� ���� ������� ������ ������� ��� ����� ���� ��������� ������� ��� ( �������� �� ��� ����� ��� ������� ) �������� �� ���� ����� �� - ������ ���������� : ���� �������� ������� ���� �� �� - ������ ������� LinkBack ����� ������� ����� ��� ������� ��� /8 - 5 - 2013, 07:53 PM\n#1 ������ # ������� ����� ���� ������� ���� �� �� - ������ ���� �� �� - ���������� �� �� - ������ لعبة فن رن - الاصلي - YouTube������: ����� ����� �� - �� ���: �������gufm tk vk - hghwgd Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter ��� 4 ������ ���� ����� ������\n�������� ������� ��� ������ ��� ������ ��� ��������� ����� ��� ������ ������ ����� �� ������� ��� �� ������ ��� "���... ����� - ����� - ����� ���� ����� 4 227 14 - 5 - 2013 05:02 AM ����� ������: ����� 78 ��� ���� ������ ����������� ����� - ����� - ����� ���� ����� 3 204 14 - 5 - 2013 04:59 AM ������ ������ ���� ������ ����� �� ��������� ���� ����� ������ ��� /8 - 5 - 2013, 08:04 PM\n#2 ����� ��ܡ�� ������� . ♡ ��: ���� �� �� - ������ ������ ���� ������ ������� Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter ����� ������ ���� ������ ����� ����� ���� ��� ����� ����� �� ��������� ���� ����� ����� ����� ����� (�������) Digg StumbleUpon Google « ������ ����� ����� 2013 � ��� ������ ����� ����� 2014 � ������ ���� �������\n���� ����� ������ ����� ����� ���撒. » ����� ������� ����� ������� ���� : 1 ( ������� 0 ������� 1) ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ����� ��� ������� ����� ������ �������� ��� ����� ������� �������� ��� ����� ������ ������� ��������\n�� ������ ����� ������ ����� �� ������ ���� ��� �������� �� ������ ����� ����� �� ������ ����� �������� BB code is ����� ���������� ����� ��� [IMG] ����� ��� HTML �����Trackbacks are ����� Pingbacks are ����� Refbacks are ����� ������ ������� �������� ��������� ������� ���� ������� ������� ������� ��� ������ ���� �������� ���������� ������ �� ����� ������� 2014 Android ���� ������� ������ ������ - ������ ������ - ����� ������ 2 21 - 11 - 2014 02:35 AM ���� ������ ������� ������ ��������� Android Pacific Rim v1.9.2 ���� ������� ������ ������ - ������ ������ - ����� ������ 0 23 - 4 - 2014 03:14 PM ����� ���� ������ ��������� ��������� HEIST The Score v1.1.5 ���� ������� ������ ������ - ������ ������ - ����� ������ 0 21 - 4 - 2014 03:40 PM ����� ���� ������ Deus Ex: The Fall v0.0.19 ��������� ���� ������� ������ ������ - ������ ������ - ����� ������ 0 20 - 4 - 2014 01:52 PM ������ ���� 04:17 AM. ������� ��� -


Māksla un kultūra - Izklaides iespējas tuvumā Hotel Beata\n0 Mans ceļojums\nRādīt pasākumus kategorijās:\nPapildu iespējas Samazināt opciju\n1.3 km Pievienot manam ceļojumam\nPievienot izklaides iespēju dienai:\n+ Pievienot dienu Pievienot\nRegional Museum in Muszyna\nThe museum exhibition devoted to the History of "Your Muszynski". Here you can see the relics of the former starostach, Bourgeois Muszyna, Lemki and Jews…\nChurch of the Assumption sacred monument\nInitially there existed a Roman Catholic church, which was rebuilt into a church on the late fifteenth and sixteenth centuries.'s current church, which survived…\n5.4 km Pievienot manam ceļojumam\n6.3 km Pievienot manam ceļojumam\nPrivate Museum of Nature and Hunting "Łuczakówka" in Krynica-Zdroj\nThe museum is located a few hundred stuffed animals, many of which are protected species. Sets have been collected for more than 30 years of…\n6.4 km Pievienot manam ceļojumam\n6.5 km Pievienot manam ceļojumam\n6.8 km Pievienot manam ceļojumam\n7.7 km Pievienot manam ceļojumam\n8.1 km Pievienot manam ceļojumam\n14.9 km Pievienot manam ceļojumam\n15.0 km Pievienot manam ceļojumam\n19.3 km Pievienot manam ceļojumam\n21.8 km Pievienot manam ceļojumam\n24.4 km Pievienot manam ceļojumam\n24.9 km Pievienot manam ceļojumam\n26.4 km Pievienot manam ceļojumam\n26.5 km Pievienot manam ceļojumam\n26.7 km Pievienot manam ceļojumam\n27.6 km Pievienot manam ceļojumam\n28.5 km Pievienot manam ceļojumam\n29.4 km Pievienot manam ceļojumam\n29.7 km Pievienot manam ceļojumam\n29.8 km Pievienot manam ceļojumam\n29.9 km Pievienot manam ceļojumam\n30.1 km Pievienot manam ceļojumam\n30.2 km Pievienot manam ceļojumam\n30.4 km Pievienot manam ceļojumam\n30.5 km Pievienot manam ceļojumam\n30.6 km Pievienot manam ceļojumam\n30.7 km Pievienot manam ceļojumam\n31.4 km Pievienot manam ceļojumam\n31.6 km Pievienot manam ceļojumam\n31.7 km Pievienot manam ceļojumam\n32.0 km Pievienot manam ceļojumam\n32.1 km Pievienot manam ceļojumam\n32.5 km Pievienot manam ceļojumam\n34.2 km Pievienot manam ceļojumam\n34.3 km Pievienot manam ceļojumam\n34.4 km Pievienot manam ceļojumam\n34.6 km Pievienot manam ceļojumam\n35.2 km Pievienot manam ceļojumam\n35.9 km Pievienot manam ceļojumam\n38.0 km Pievienot manam ceļojumam\n41.5 km Pievienot manam ceļojumam\n41.7 km Pievienot manam ceļojumam\n42.2 km Pievienot manam ceļojumam\n43.7 km Pievienot manam ceļojumam\n44.5 km Pievienot manam ceļojumam\n47.0 km Pievienot manam ceļojumam\n47.3 km Pievienot manam ceļojumam


Os Simpsons 10ª Temp. Ep. 16\nBart tem de prestar serviço comunitário no asilo do Vovô.\nElenco: Vozes de Nancy Cartwright, Dan Castellaneta, Julie Kavner, Yeardley Smith, Harry Shearer, Tress MacNeille, Pamela Hayden, Maggie Roswell


Latiguillos - Ferretería Llopis\n> BAÑO Y FONTANERIA>Latiguillos\nLatiguillos Hay 19 productos.\nLatiguillo Inoxidable Hembra 3/8 - Hembra...\nLatiguillo Inoxidable Hembra 3/8 - Hembra 3/8 250 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Hembra 3/8 - Hembra 3/8 300 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Hembra 3/8 - Hembra 1/2 250 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Hembra 3/8 - Hembra 1/2 300 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Hembra 1/2 - Hembra...\nLatiguillo Inoxidable Hembra 1/2 - Hembra 1/2 300 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Macho 3/8 - Hembra...\nLatiguillo Inoxidable Macho 3/8 - Hembra 3/8 200 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Macho 3/8 - Hembra 3/8 250 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Macho 3/8 - Hembra 3/8 300 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Macho 3/8 - Hembra 1/2 300 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Macho 1/2 - Hembra...\nLatiguillo Inoxidable Macho 1/2 - Hembra 1/2 200 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Macho 1/2 - Hembra 1/2 250 mm. 2 Piezas\nLatiguillo Inoxidable Macho 1/2 - Hembra 1/2 300 mm. 2 Piezas


Jauna dzīsme ari Igauņu saimei - lakuga.lv\nTemys: dzīsme, Igauņu saime, latgaliski, Muna sīva, Roksts\nJaunu dzīsmi pīduovuoj ari Igauņu saime nu Gaigalovys, kas Latvejā eipaši populara kliva piec daleibys LNT televizejis šovā “Dzīdūšuos saimis” i piec veiksmeigys pīsadaleišonys jau kurā Latvejis Šlageraptaujis sezonā.\nNiu saime īdzīduojuse nazynoma autora dzīsmi Rasmys Igaunis aranžejā “Muna sīva”.\nKarteņa – nu šova “Dzīdūšuos saimis” arhiva


Dabasu Durovys. Albums "Styklu vītā skaņa"\nDaugovpilī, 2012. goda 11. oktobrī latgalīšu rokgrupa „Dabasu Durovys” prezentēja sovu ūtrū muzykys albumu „Styklu vītā skaņa”.\nMuzykys albumā īkļautys 14 kompozicejis latgalīšu, latvīšu i angļu volūduos. Vairuokys dzīsmis jau ir pazeistamys klauseituojim kai singli – „Vacais mašinists”, „Grēku fani”, „Trešais pagarynuojums” i c.\nDzīšmu muzykys i tekstu autors pa lelam ir grupys līders Arņs Slobožaņins. Vys tik albumā var atrast ari legendaruos Daugovpiļs grupys „Elpa” vīnu nu pyrmajom īstudātajom kompozicejom „Dziesmiņa par izglābšanu” (O. Vācieša teksts), kū „Dabasu Durovys” īrakstejuse sadarbeibā ar komponistu, basgitaristu Valdi Rundzānu piec veiksmeiguo kūpprojekta muzykys i muokslys festivalā „Bildes 2010”. Grupys daiļradē ir ari pazeistamu Latgolys dzejnīku ītekme – dzīsmei „Veikala dadzynuošona” izvālāts Valentina Lukaševiča teksts, nu dzīsmi „White” īdvesmojuse Ontona Slišāna dzeja.\nAlbuma nūsaukums „Styklu vītā skaņa” rodīs īsaspaidojūt nu idejis, ka pasauli var redzēt na tik vizuali, nu ari caur skonu.\nAlbums īraksteits Arņa Slobožaņina sātys studejā. Miksieja Armands Treilihs, Edgars Skrāģis, Nick Dawes. Albuma apstruodi padariejs Nicolas Dawes (Franceja).\nGrupa „Dabasu Durovys” rodusīs 2006. goda suokuos Daugovpilī. Grupys pyrmais albums „Ļepetnīks” izguoja 2008. godā.\nAlbumu „Styklu vītā skaņa” izdūd „Latgolys Producentu Grupa”. Albuma informativī atbaļsteituoji ir Latgolys Radeja, Divu krostu radeja i portals Lakuga.lv.\nDzīšmu saroksts: 1. Pusnakts triādis 2. Grēku fani 3. Tai tam byus byut 4. Lai jau kreit 5. Sajiutu īluopi 6. Pavasara talka 7. Muoksleigī kāmeiši 8. Krāns 9. Veikala dadzynuošona 10. Trešais pagarinuojums 11. Par Martu 12. Dziesmiņa par izglābšanu 13. White 14. Vacais mašinists\nStyklu Vītā Skaņa by Dabasu Durovys


Mārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj video dzīsmei “Krēslas bērni” - lakuga.lv\nMārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj video dzīsmei “Krēslas bērni”\nTemys: "Piparmētra", Krēslas bērni, Roksts, video\nMārgu grupa “Piparmētra” pīduovoj nūsavērt video dzīsmei “Krēslas bērni”.\nDzīsmis muzykys autoris ir Lonija Kakeševa i Jana Dudare. Dzīsmis tekstam tyka izvālāts Raiņa dzejūļs. Īroksts radeits “Custom Rd” studejā Daugovpilī. Miksēja Ugis Vilcāns. Video autors ir Ivars Utināns (Daugovpiļs).\nĪlyukstis grupā “Piparmētra”, kas nu jau dorbojās vīnu godu, spielej Amanda Lapa (gitara, bolss), Megija Pabērza (bungys), Lonija Kakeševa (tausteni), Jana Dudare (bolss), Adelīna Olehniviča (bass), Elza Timšāne (gitara).\nTyvuokī koncerti grupai gaidomi 3. junī Daugovpilī i 4. junī Rundalē.


Kulturys ministreja reikoj konferenci "Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate" - lakuga.lv\nKulturys ministreja reikoj konferenci “Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate”\nTemys: Dainis Mjartāns, Ilze Sperga, Inese Laizāne, Jānis Bordāns, Kulturys ministreja, Lidija Leikuma, Roksts\n8. junī Vuorkovys nūvoda Vuorkovys vydsškolā iz konferenci „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identiate” sasatiks Latgolys piļsātu i nūvodu pošavaļdeibu puorstuovi, Latvejis publiskuos puorvaļdis institucejis, Latgolys planavuošonys regiona puorstuovi, eksperti, navalstiskuos organizacejis i masu medeji.\nKonferencis mierkis ir atrast i pīduovuot risimuojumus latgalīšu volūdys i kulturys stiprynuošonai i popularizēšonai. Taipat konferencis laikā paradzāts izstruoduot prīšklykumus ituo goda augustā Rēzeknē nūteikūšajā pasauļs latgalīšu konferencē.\nKonferenci „Latgalīšu volūda i latgaliskuo identitate” organizej Latvejis Republikys Kulturys ministreja i sasatikšonā pīsadaleis ari poša kulturys ministre Žaneta Jaunzeme-Grende, taipat ari Kulturys ministrejis parlamentaruo sekretare Inese Laizāne.\nKonferencis laikā dalinīki struoduos 4 dorba grupuos i viersīs iz latgalīšu volūdu i latgaliskū nu vairuokim skotu punktim – nu juridiskūs vaicuojumu, izgleiteibys vaicuojumu, lokaluos identitatis i masu medeju pusem. Juridiskūs vaicuojumu dorba grupu vadeis Tīslītu ministrejis parlamentarais sekretars Juoņs Bordāns i dorba kuorteibā paradzāti vaicuojumi ar latgalīšu volūdys juridiskuo statusa saisteitim vaicuojumim, izgleiteibys vaicuojumu dorba grupu vadeis profesore Lideja Leikuma, viertejūt latgalīšu volūdys vītu izgleiteibys saturā Latgolā i Latvejā, lokaluos identitatis dorba grupu vadeis publiciste i latgalīšu kulturys aktiviste Ilze Sperga, kurys vadeituo dorba grupa sprīss par latgalīšu lokaluos identitatis, latgalīšu kulturys i latgalīšu sadarbeibys vaicuojumim, bet medeju dorba grupa NEPLP padūmis lūcekļa Daiņa Mjartāna vadeibā viersīs vaicuojumus par latgalisku medeju telpu.


Puorizdūs vīneigū povuorgruomotu latgaliski - lakuga.lv\nKarteņā: Antonina Masiļūne\nTemys: Antonina Masiļūne, Diāna Apele, gruomotys latgaliski, povuorgruomota, Rēzeknis Tehnologeju akademeja\nItūšaļt nūteik aktivs dorbs, kab jau rudinī skaiteituoju rūkuos tyktu puorizdūtuo 1992. godā izguojušuo vīneiguo povuorgruomota latgaliski “Povōru grōmota”, kurys autore ir Antonina Masiļūne.\n1992. gods Latgolys viesturē ir eipašs, nu 11. leidz 13. augustam nūtyka Pyrmais latgalīšu saīts, puļcejūt na tik vītejūs, bet ari uorpus Latvejis dzeivojūšūs latgalīšus. Tyka lamts par latgalīšu volūdys vaicuojumu aktualiziešonu, gruomotu izdūšonu latgaliski, par Rēzeknis Augstškolys izveiduošonu i c. Saīta laikā atkluoja ari atjaunuotū pīminekli “Vienoti Latvijai” aba Latgolys Muoru, kai tys īsaukts tautā. Saguoja ari tai, ka iz saīta laiku izdeve Antoninys Masiļūnis “Povōru grōmotu”.\nPyrmū i da šam vīneigū povuorgruomotu latgalīšu volūdā izdeve 15 000 eksemplarūs. Verūtīs nu myusu dīnu perspektivys, tys ir miļzeigs apjūms, jo niu gruomotys latgalīšu volūdā izīt videji ap 300–700 eksemplarūs. Koč ari sovulaik izguojuse miļzeigā metīnī, niu itei povuorgruomota ir cīši gryuši atrūnama, vys tik interesenti gruomotu var apsavērt Nacionalajā bibliotekā. Vaira par pyrmū izdavumu skaiti portala lakuga.lv rokstā ITE.\nKarteņa: tūpūšuos gruomotys makets. Fotografe Z. Pettere.\nNiu piec 30 godu Antoninys Masiļūnys gruomota tiks puorizdūta. Par tū dubults paļdis juosoka Rēzeknis Tehnologeju akademejis docentei Diānai Apelei, kura ir kai pyrmuo izdavuma muokslineica, tai gruomotys puorizdūšonys idejis autore. Goda suokumā tyka īsnāgts dasacejums Rēzeknis Mozūs kulturys i turisma projektu konkursam i piečuok ari sajimts atbolsts gruomotys puorizdūšonai.\nKai stuosta Diāna Apele, jei uzrunuojuse Rēzeknis Tehnologeju akademejis profesionaluo magistra studeju programys “Dizains” studenti Valentīnu Siņakovsku, kurai iz tū šaļti vēļ nabeja pīteikta magistra dorba tema. Studente lobpruot pīkrytuse plotuok apsavērt itū temu, leidz ar tū niu tiks na viņ puorizdūta vīneiguo povuorgruomota latgaliski, tok ari byus daīmams padzilinuotuoks puorskots par Antoninys Masiļūnis dzeivi i dorba gaitom. Magistra dorba vajadzeibom tyka īvuokta informaceja par pošu Antoninu, kai ari intervēti juos radinīki. Sovpus par gruomotys volūdys kvalitati ryupejās Maruta Latkovksa. Gruomotu paradzāts izdūt 400 eksemplarūs.\nItūšaļt paradzāts, ka 30. septembrī byus gruomotys prezentaceja Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē, 12. oktobrī – Daugovpiļs tehnikuma Dagdys filialē i novembra beiguos – Rēzeknis tehnikumā.\nKarteņa: “Povōru grōmota” pyrmais izdavums


Pi myusim Latgolā! - 15.03.2013. - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica, Lietišķā Latgale, NEPLP, Pi myusim Latgolā, Roksts, Rūta Cibule, SIA „Lietišķā Latgale”\nVoi tikkū izdaleituos Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” statuetis pi sovim eipašnīkim nūnuoks ari nuokušgod;\nGoda cylvāks 2012 – Bolvu Centraluos bibliotekys direktore Ruta Cibule\nKai Latgolys kulturys telpys sovpateibu atkluoj naseņ dīnys gaismu īraudzejusī Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica.\nRaidejums tūp NEPLP reikuotuo konkursa “Par raidījumu veidošanu 2013. gadā Latgales reģionālajos un vietējos plašsaziņas līdzekļos, kas raida radio programmas” gaitā.


Raksts publicēts: 2020.09.28. 08:58:52\n0.27355790138245 57(0) - 0.031256437301636 2020.10.24. 12:01 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=50053 ip: 3.237.254.197 usememcache: 1


Arhitektura | GORS\nRēzekne ir pyrmais mīsts Latvejā, kur nu pošu pamatu izcalts piļneigi jauns koncertzals, i niu tys izskotams par svareiguokū kultutys byuvi vysā Latvejā. Arhitekturys projektu konkursā 2008. godā uzvarieja Ulda Bolūža i Daigys Bikšis dorbs ar devizi “Zeidaste”.\nLatgolys viestnīceiba GORS ir klasiskys treisdaleiga apjūma salykums – skotam atdareits vestibils vairuoku leimiņu augstumā, lelais zals, kam tics “Gors” nūsaukums, i mozais zals zam nūsaukuma “Zeidaste”. Stykluotuos fasadis i dekorativa škīdrcementa plātnem apdarynuotuos fasadis labi radzamys i piļsātys skotu punktim i harmoniski īsakļaun vītys reljefā. Vizuali nūuordeits rūbežs storp fasadi i jumtu, sātys nūslādzūšajā daļa izmontojūt tūs pošus materialus i proporceju dalejumu, pi tuo jumta terase vosorys sezonā ir atdareita kotram, i ite var taiseit kinu vokorus i koncertus. Apleik tresdaleiga apjūma magejai ir viertine ustobu mieginuojumim, izstuodem, seminarim, kai ari atseviškys ustobys muokslinīkim, dirigentim. Plašī styklojumi izsvar GORS sabīdryskū raksturu i roda īšktelpys saisteibu ar uoru. Naktim izgaismuotuos sorkoneigūs i oranžūs tūņu sīnys caur styklojumu daboj sirreali kusteigu efektu – ruodīs, ka vysa dātu vibrej nadzieržamu muzykys skonu ītekmē. GORS sātys tāls ir dzeivisprīceigu kontrastu pīpiļdeits – gaišais pret tymsu, kruosainais pret malnboltū, atdareitais pret nūslāgtū, eksponātuo betona estetika pret kūka syltumu, sātys plana sarežgeiteiba pret seņ zynomū septeņu pamattūņu do re mi fa sol la si parādu. Ar itim pamattūnim apzeimētys daudzejuos sātys kuopņu telpys, tai paleidzūt orientētīs sātā. Sūpluok sātai asūšuo iudiņa viersa spielej nabeidzamu myrguojumu koncertu gon dzīsnys stuņdēs, gon vokora režisātajā gunī.\nSūpluok Latgolys viestnīceibys GORS lobīkuortuota ari apleicejuo teritoreja aptyvai 3,5 hektaru lelumā. Centra apleicīnē sataiseita guojieju ūļneica, brukavuoti celeni i mašynu stuovvīta 170 mašinem, pi upis sataiseitys terasis veida trepis, pastateitys stryuklakys i sūleni, sataiseiti apstuodejumi i padareiti apzaļumuošonys dorbi. Sātai nav pogroba stuova, pats zamuokais sātys leimiņs ir orkestra bedrei i liftim. Jaunbyuvei leluo zala daļā kūpā ir seši stuovi, nu mozuo zala daļā pīci stuovi. Kūpejuo sātys plateiba ir 11 166 kvadratmetru.\nUldis Bolūds (Uldis Balodis), arhitekts: “GORS tālā asam atspīgeļuojuši sajiutys par latgalīšim rakstureigū muokslinīcyskū dobu i praktiskū pīeju – tei ir kai ceplis, kura gunī izapauž radūšais gors, līsmis, kas dasaista i sasiļdej celinīku zīmys naktī, tei ir vīta, kurymā pīdzeivuot lelu, mozu, sirsneigu, īdvasmojūšu i vysod eistynu muokslu.”