Da šam vacuokuo atrostuo latgalīšu gruomota ir Viļņā 1753. godā 300 ekzemplarūs izdūtuo “Evangelia toto anno..”. Itū gruomotu sauc ari par Osyuna evaņgeleju, tai kai Livonejis paleigveiskupa Juzefa Mloževska katedra tymūs laikūs beja Osyunā i taišni te ari tyka dūta atļuove (kai vacī latgalīši saceitu – dazvaliejums) ituos gruomotys drukavuošonai.\nAri niu osyunīši stāravojās na žlebinēt, a cīši brangi i spryši runuot latgaliski!\nMetafiziks. Ka īguglēsim “Raudive”, to pasauļs lelūs volūdu resursūs redzēsim, ka Konstantins Raudive (1909–1974) ir vīns nu vysvaira storptautyski atpazeistamūs latvīšu vyspuor. Tymā atpazeistameibā vysleluokais nūpalns ir juo parapsihologa darbeibai.\nKostja pīdzyma bārnim bogotā zemnīku saimē Osyuna1 pogosta Barinaucu2 dzeraunē. Itymā apleicīnē taidi interesanti vītu vuordi – Klabauci, Rubinauci, Kozirauci!\nVuicejuos Osyuna pamatškolā3, Kruoslovys gimnazejā, kaidu šaļti Reigā, Gareigajā seminarā. Vītu i cylvāku ziņā tei beja dzeivuošona latgaliskajā. Vēļ taida strēče juo dzeivē beja Ūtruo pasauļa kara godūs, kod Kostyns nu 1942. leidz 1944. godam vierseibēja Daugovpiļs gazetys “Daugavas Vēstnesis” Literaturys i muokslys nūdaļu.\nPīters Zeile roksta, ka “K. Raudive savus darbus rakstīja tikai vispārnacionālajā jeb lejaslatviešu literārajā valodā”4. Pyļneibā precizi tys laikam navaiduos. Pošys pyrmuos publikacejis Konstantinam Raudivei ir latgalīšu volūdā.\n„Enciklopedejā „Latviešu rakstniecība biogrāfijās” D. Vārdaunis saraksteitajā škirklī par Konstantinu Raudivi nūrōdeits, ka Konstantina Raudivis pyrmuo publikaceja ir eseja aba padūmōšona “Cisšonas – sveteiba”, kura nūpublicāta žurnala “Zīdūnis” 1929. goda 9. numerī. (..) Bet tei nav Konstantina Raudivis pyrmō publikaceja. Godu īprīkš, 1928. godā gazetys „Latgolas Vōrds” 8. augusta numerī nūpubliceits dzejūļs „Dzimtine”, kura autors malns iz bolta ir Konstantins Raudive. (..) Dzimtine Konstantinam Raudivem te ir nu treju daļu sastōvūša: 1) dzymdynōtōji, 2) doba i 3) religeja, kuru metonimizej ōra krucifikss.”5\nKonstantins Raudive studēja dažaidu Eiropys vaļstu slovonuos augstškoluos, dzeivis laikā apgiva septeinis svešvolūdys (vuocu, spāņu, itāļu, angļu, fraņču, krīvu, zvīdru), gribēja byut Latvejis cylvāks Eiropā i Eiropys cylvāks Latvejā.\nVolūdu prasmis rezuļtējuos tulkuotuoja dorbā. Nūzeimeiguokais i palīkūšuokais te ir Migela de Servantesa Saavedrys (1547–1616) romana „Atjautīgais idalgo Lamančas Don Kihots” tulkuojums nu spāņu volūdys latvīšu literarajā volūdā (ar latgaliskumim leksikā i cytūs leidzīņūs, publiceits divuos daļuos 1937. i 1938. godā).\nVysu myužu Konstantins Raudive raksteja filozofiskus dorbus. Par nūzeimeiguokajom ite var skaiteit myuža izskaņā saraksteituos i piec smierts izdūtuos gruomotys „Laikmetu ārdītāji” (1974) i „Laikmeta atjaunotāji” (1976).\nJis beja ari Austrumu religeju analizātuojs. A gruomotā „Pārpersonīgais un personīgais” (1942), leidzeigi kai Zenta Mauriņa esejā „Divas kultūras saknes”, jis formulej latvyskuos kulturys pamatus.\nEipaši tyvs jam beja spāņu kristeigais eksistencialisms, it eipaši Hose Ortega i Gasets (1883–1955), kuru jis tulkova latvyski i par kura filozofeju soka, ka tei „atklājusi jaunu dimensiju domāšanā: viņš pārvar reālismu un ideālismu, jo, stingri ņemot, nedz reālisms, nedz ideālisms nevar pilnīgi aptvert īstenību”6.\nDaudzi dorbuojuos ari kai prozaikis i publicists. Juo prozai nav augstys muokslinīciskuos vierteibys, tī ir taidi raudzejumi beletrizēt viesturi i filizofeju. Kai veiksmeiguokus var minēt romanu divuos gruomotuos „Nolādētās dvēseles” (1948, 1949)7 i romanu „Neredzamā gaisma” (1954)8.\nPasauļa slavu Konstantins Raudive izapeļneja ar sovim parapsihologiskajim pietejumim – ar itū jis nūsadorbova sova myuža pādejūs deveņus godus. Sovys sātys pogrobā Vuocejā jis īreikova laboratoreju, kur ar speciala radioaparata paleidzeibu kontaktējuos ar myrušu cylvāku gorim. Pogrobā pietejumu laikā pavadeitais laiks sabeidze Konstantina Raudivis veseleibu i padreizynuoja juo aizīšonu viņsaulē.\nItī juo pietejumi īgiva navīnnūzeimeigu, polaru (nu jaunu eksistencis formu atkluošonys leidz nūsleikšonai misticismā i izredzieteibā) viertejumu. Pyrmī kontaktu īrokstu atšifriejumi i autora komentari par tim publicāti vuocu volūdā gruomotā „Nedzirdamais kļūst dzirdams” (1968), kura daudz piečuok iztulkuota latvīšu volūdā i publicāta tepat Latvejā. Ir pat eipašs termins – Raudive voices9, a juo izdareitī skaņu īroksti izmontuoti elektroniskuos muzykys skaņdorbūs.\nVairuokys organizacejis padeve dasacejumu pīškiert par itim pietejumim Konstantinam Raudivei Nobela premeju (vēļ nu latgalīšim dasaceišonu Nobela premejai izapeļneja Ontons Rupaiņs (1906–1976) par sovu pietejumu „Arheolingvistika”). Ir prīkšstots, ka Konstantins Raudive beja pavysam tiuli tam, kab šū bolvu dabuot.\n1974. godā Konstantins Raudive mierst Krocingenē (Vuoceja), kur ari paglobuots (piečuok sūpluok guļdeita juo sīva Zenta Mauriņa (1897–1978) i jim ir vīns kūpeigs kopu pīmineklis). Obi diveji beja trymdā nu 1944. goda, ni reizi viņ izskanēja dūmys, ka šūs obus cylvākus vajadzātu puorpaglobuot Latvejā.\nPošā pīrūbežā ar Boltkrīveju, Barinaucu dzeraunē, Konstantina Raudivis dzymtuos sātys vītā 1999. godā ir pastateits pīminis akmiņs. Natuolejūs Veteraucu kopūs ir paglobuoti Konstantina Raudivis pīdereigī, ari juo i Zentys Maurenis audžumeita.\nPyrmuo škola, kuru sovā dzeivē apmeklēja Kostja, beja Osyuns pamatškola. 1998. godā pi školys ākys tyka atkluota Konstantinam Raudivei veļteita pīminis pluoksne, bet 1999. godā školā tyka izveiduota K. Raudivis pīminis ustoba. Sovulaik itū muzeju vadeja školuotuoja Leonora Brence, tān Laura Pauliņa. Muzejā ir apkūpuoti gon vyspuorzynomi materiali, gon unikalys Konstantina Raudivis laikabīdru i radinīku atminis. Ir ari magnetafona lentis ar aizkopa bolsu īrokstim, kurus veice Konstantins Raudive, kai ari bloknots ar juo pošrūceigi veiktajim atšifriejumim.\nŽāļ, ka Osyunā školys10 vairs tān nav.\nBazneica. Jau ap 1680. godu Osyunā beja bazneica. Tei pyrmuo bazneica beja nu kūka, tān tī pastateits pīminis krysts. Tei kūka bazneica ar laiku palyka moza i vaca, partū 1816. godā izcēle tānejū – myura, napatuoļ nu vacuos.\nGolvonajā oltorī ir tai, ka vīnu svātbiļdi var nūlaist, a zam tuos ir cyta, iz kurys ir Ostrobramys Dīvmuote. Pats oltors gaiši zaļā kruosā, a centrā Dīvmuote ar zeimeigi sakrystuotom rūkom iz avīšu kruosys fona. Taida poša svātbiļde ir ari Stiernīnis bazneicys golvonajā oltorī. Par tū, kod asu vīnā vītā, es momentā padūmoju par ūtru.\nDzejneica. Pa Osyuna školys syltuos pusis lūgim var redzēt upi, kura te izalūka. Tik tiuli! Juoņs Pokuļs (1938–2016), kurs kūpā ar Oļegu Papsujeviču (1935–2017) saraksteja gruomotu „Asūnes pagasts: vēstures lappuses un ļaudis”11 (2013, atk. izd. 2015), maņ stuosteja, ka pavasarūs tei upeite kodnakod pasacēle leidz styura durovom i ādamzala podmorovkai.\nOsyuna školā vuicējēs Anita Mileika. Kod ta pyrms kara ari Norberts Neikšanīts te vuicejuos.\nAnita Mileika, roksta Ilmārs Šlāpins, sovā poezejā ir trausla i brutala. „Pašas skaldīta malka, pie upes nokrāsoti kāju nagi, mātes cepts speķis, silta maize, krūšturu reklāma televizorā, bērnības putra, vientulībā izsmēķētas cigaretes pelni – tas viss kā mazu pērļu virtenes ir rūpīgi sakrāts un noglabāts, lai reiz parādītu kādam tuvam un dārgam cilvēkam.”12 2015. godā izguoja Anitys Mileikys dzejūļu kruojums „mūžīgā nepārtikusī stirna”. Pa manim, eista dzejneica – nu vysu pušu!\n„Kotrai pīktai upei veirīts taisa laivu/ a puorejuos bolti putyni paceļ dabasūs”, „vīnreiz rudinī/ saule izšpļuove sorkonu muolu”13 itt.\nNazkū tik reizē realu i natycamu, kūta tik smolku i kasdīneigu, tik patīsu i sapņainu laikam var saraksteit tikai cylvāki, kuri pīdzymst i izaug itymā fascinejūšā (kai vacī latgalīši saceitu – čaraveigajā) Latgolas styureitī!\n1 https://youtu.be/UeEBrVvr8l0 (skat. 28.12.2021)\n2 Osvaļds Kravaļs Konstantinu Raudivi sauce par Barinaucīti. Kai Ojāru Vācieti par Trapenīti itt.\n3 Leidz školai beja juoīt apmāram 6 km.\n4 Zeile P. Konstantīns Raudive – kultūrpublicists un esejists – Otrā pasaules kara laikā. // Rēzeknes Augstskola. Raksti. II sējums. – Rēzekne: LKCI, 1998., 31.lpp.\n5 Lukaševičs V. Konstantina Raudivis pyrmī sūli // „Katōļu Dzeive”, 2009., Nr. 11.\n6 Ortega i Gasē H. (tulk. no spāņu val. K. Raudive). Meditācija par mīlestību. Izmeklētas esejas. – Toronto: Astra, 1954., 7. lpp.\n7 Ar Jura Soikāna vuoku nūformiejumim i 8 ilustracejom.\n8 Itū gruomotu izdeve apguods „Astra”, kuru trymdā dybynuoja i vadeja Heronims Tihovskis (1907–1991)i juo sīva Anna Tihovska (dzym. Eisaka, 1919–1991). Itais apguods izdeve i jam pīderēja vairuoku Z. Maurenis i K. Raudivis gruomotu autortīseibys.\n9 Zemberga K. Raudives balsis // „Ievas Stāsti”, 2012., Nr. 6.\n10 Pādejuo leluokuo konference itymā školā nūtyka 2009. goda 30. aprelī, kod tyka atzeimāta Konstantina Raudivis symtgade. Ar referatim uzastuoja gon nūvodpietnīki, gon zynuotnīki nu vairuokom augstškolom.\n11 http://lpi.du.lv/wp-content/uploads/2015/09/Papsujevics_Pokulis_Asune_2015-evariants_mazs.pdf (skat. 10.11.2021)\n12 https://literatura.lv/lv/person/Anita-Mileika/1098504 (skat. 11.09.2021)\n13 https://www.lakuga.lv/2011/11/04/mileika/ (skat. 27.10.2021)


Šobrīd kolektīvā dejo: puiši: Oskars Otikovs, Kārlis Taranda, Andris Rogovskis, Ervīns Vilcāns, Sergejs Gorins, Ēvalds Perss, Guntis Tjarvja, Mārtiņš Vilcāns. Meitas: Vita Ameļko, Daiga Otikova, Olita Kuksa, Arnita Tjarve, Ella Livdāne, Andra Struka, Laura Livdāne, Vija Struka.\nSkatīts: 4156x Ieteikt draugiem TweetMe


Škaunē svieteis Marijis Andžānis 110 godu jubileju - lakuga.lv\nŠkaunē svieteis Marijis Andžānis 110 godu jubileju\nTemys: Marija Andžāne, Roksts, Šķaune\nSastdiņ, 8. septembrī, sūpluok asūšī i bejušī škaunīši, tyveji i tuoleji gosti teik aicynuoti iz pasuokumu “Marijai Andžānei – 110”.\nPasuokums īsasuoks 13.00 stuņdēs ar Sv. Mišu i koncertu “Sapynu zeme” (uzastuos dzīduotuoja Evita Zālīte-Grosa i gitariste Ilze Grunte) Landskoronys bazneicā. Turpynuojumā paradzāta pīminis šaļts literatis Marijis Andžānis dzymtajā Maču solā. Tī varēs nūsavērt ari Rykovys etnografiskuo ansambļa insceniejuma “Krystobys” fragmentu. 15.30 stuņdēs suoksīs dzejis i prozys lasejumi Škaunis Tautys nomā, kur pīsadaleis Inga Ābele, Ineta Atpile-Jugane, Līvija Liepdruviete, Ilze Sperga, Meldra Gailāne, Karonhisake, Sandra Ūdre, Anita Mileika, Sovvaļnīks, kai ari folklorys kūpys “Gaiļupeite” i “Olūteni”. Nu 17.00 stuņžu varēs apsavērt dzejneicai veļteitū ekspoziceju i īsaklauseit škaunīšu atmiņu stuostūs.\nKoč i vysūs informacejis olūtūs atrūnama informaceja, ka latgalīšu literate Marija Andžāne dzymuse 1909. goda 8. septembrī, bazneicu metriku gruomotuos atrostuo informaceja līcynoj, ka juos eistais dzimšonys datums ir 1908. goda 8. septembris (piec vacuo stila). Partū ari itūgod teik svieteits itys opolais jubilejs.\nMarija Andžāne ir vīna nu īvāruojamuokajom latgalīšu rakstneicom, kura sovu darbeibu plaši izpauduse i Latvejis Republikys laikā 20. gs. 20. i 30. godūs, i ari vāluok trymdā. Pādejī juos dorbi izguojuši jau piec rakstneicys nuovis – Ilgys Šuplinskys sakuortuotais dzejis kruojums “Dimensiju kvadrātsakne” 1999. godā i Ilonys Salcevičys sakuortuotais stuostu kruojums “Puisāns ar kozu” 1996. godā.\nRakstneica Marija Andžāne nu dzeivis atsavadeja 1988. goda Zīmyssvātku ūtrajā dīnā Elmīrā, Ņujorkys štatā ASV, juos myužs ir bejs ražeigs, i jei latgalīšu literaturā ir atstuojuse īvāruojamu literarū montuojumu. Trymdā M. Andžāne raksteja i presē publicejuos obejuos latvīšu rokstu volūdys tradicejuos, nu, dzeivojūt Latvejā, jei raksteja tik latgaliski.


Agris Bitāns Archives - lakuga.lv\nKulturtelpu identitate, tuos puormainis i izgleiteiba latgaliski. Par kū diskutēja 26. septembra seminarā Rēzeknē?\nLatgolys kongresa jaunuo koncepta prezentacejis tīšraide\n26 Juļs 2021\n15 Decembris 2013


Dell Lat. D510 PM 1.7GHz 512MB 40GB CDRW/DVD 15'' XP -R - D510PM17-2R - Evertek\nDell D510 Pentium M 1.7GHz 512MB 40GB CDRW/DVD 15" XP\nProduct Number D510PM17-2R\nThis Dell Latitude D510 features an Intel Pentium M 1.70 GHz processor, 512 MB RAM and a 40 GB hard drive pre-loaded with Microsoft Windows XP with COA! Load software and listen to music with the CD-RW/DVD-ROM drive!\nDell Latitude D510 Pentium M 1.70 GHz 15-inch Notebook


Akceja "Gostūs Latgolā" - lakuga.lv\nAkceja “Gostūs Latgolā”\nDaugovpiļs Vīneibys laukums\n31. julī Daugovpilī “Šmakovkys muzejs” reikuos akceju “Gostūs Latgolā”. Akceja veļteita Latgolys vīsmīleibai i “Šmakovkys muzeja” 5 godu jubilejai.\nVysys dīnys garumā – nu 12.00 da 22.00 stuņžu – Vīneibys laukumā byus vairuokys aktivitatis – “Šmakovkys muzeja” prezentaeja, Latgolys muojražuotuoju tierdzeņš, kulinaruos meistarklasis nu Daugovpiļs nacionalajom bīdreibom.\nTaipoš byus vareiba pīsadalēt orientēšonuos spēlī “HI!STORY:LATGOLA”, kurys laikā varēs izzynuot vaira par cylvākim, kas dzymuši Latgolā, izzynuot Latgolys tradicejis, kulinarū i kulturys montuojumu.\nAkcejis ītvorūs Vīneibys laukumā byus ari Antīko automobiļu kluba “AAK” braucīns – saliduojums. Vaira par braucīnu ITE.


Use your fingers - lakuga.lv\nPīktdiņ acateiču nu pīduovuo sešpakys vokora ar drusku sīra. Beja slynkums cik tuoļi nestīs i ari deļ tuo, ka beju īsuocs skaitiet (latviski – [ lasīt ] ) divejis gruomotys. Precizuok vīnu īsuocs, ūtru proskaitu jau ūtru reizi. Kaids vuordeņš tai gruomotai, Tu vaicoj? Easy – Larss Sobijs Kristensens „Nātru dzimta”.\nTaipat ari uzrokstūt atlyugumu nazkai palyka breivuok elpot. Es dūmoju gon maņ, gon cytim. Plus ari sazaklausieju par seve vysaidu mitisku (latv – mītisku) stuostu, kur niule skaitūt Antikū literatūru juozajiut kai kaidam ta persnažam. Nui, bāda vērtīs, kai tei seistema sagrauž jaunus cylvākus, a vacī soka – „A, kas – tai tok vāga!”\nNav jau i breinums, kur myusem demagrafejā švakys atzeimis generalajā īskaitē.\nVysim tik daudz kuo palyldus navajadzeiga juodora, ka, pyrmkuort, nav laika pošim sev. Bruoļu Koenu kina „Matrix” dreiži realiziesīs, i mes tai ari paliksem par batarejom. Vīnys dūs viņ plusus ūtrys minusus.\nBet maņ …. nui … īt troki, bet īt tai troki, kai es grybu i maņ pateik. Ir laiks tam, i tam (dažreiz i nav), i eimu i ceļūs gulēt – kai as grybu. Nav nūslāpums – muns produvuokīs laiks ir 22.00 – 3.00 naktī. A, Tev, draudzeņ moš ir sovaižuok. Tys jau normali. Vnk saudzejit sovu gareigū i fiziskū veseleibu, jo obejis iraida vīnuotys. Easy!\nVeļ maņ pateik, kai mes malojom na tikai poši sev, bet ari klaviatūrai acīs vārdamīs. Da vysūs īspejamūs veidūs. Narunojūt par sarakstem beidzūt … nā, te jau suokūt ar vysaidim – cmux,cmux …. :*:*:*:*..sexy, začeits, kačets i.t.t. + atsasi mņe preļestj. Nazkod par itū rakstieju, bet tys ir aktuali ari da šam.\nKlaviaturys simboly ir viņ simboly kū pierksti satreneiti uzspīž iz auto, bet dzeivē auto nastruodoj i tu tam cylvākam daž napadūd Lobreitu, voi paprosi – Kai, tev dzelys? – Deļ to, ka par laiku vyss jau zynoms, jo pa Tv tū rozstuostēt, tei sexeiguo dāma afigennajā dekoltē, kurys dieļ vysi tymā šaļtī verās Tv, i tys nikas, ka čaja iudiņs čaiņikā vuorīs 2x. Āmen.\nDa … i, kai ta byus, ka bučuosi draugu milljons bučeņom, (voi ari tik, cik pierksti napīgurs) voi zvīgsi, kai zyrgs atņirgtim zūbim,…. voi saciesi – Tu, smukā! – … a, atbiļdē jau gaidiesi copy – paste atbildi – No tādas dzirdu –\nKū ta ļauds pasceis ?!?\nIte maņ nuok pruotā zānu jūks par meitinem – taišņi par kojom, ka puorsvorā vīnā ustobā tu naatrassi divys šmukys meitinis. Deļkam?! … Deļ tam, ka vīnai vysu laiku gribēsīs izaceļt iz nūplukušu tapešu fona i sābrineicys vaiga.\n/Nu ite tema gara/\nVar īviļkt elpu i saceit – Oi, suka ļubovj, a žižņ …! –\nPar itīm – fake symbolim – i – čmok,čmok – attīceibom (es, kai naizadevs formālīs psihologam, bet kai izadavs naformalīs) nazkod gribieju uzrakstiet referatu. Varātu kaidā konferencī nūskeiteit. He,he.\nBeiguos, munupruot, vīns klaski skaists i breineigs videoklips.\n+„Use your fingers !” lobs teicīņs.\n2020. gods Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi (IV) 02/04/2020\nKas ir aizagavēt i Aizgavieņs? 24/02/2020


Lattice 2 pz. spugna in lattice Beter | PromoFarma\nSpugna trucco in lattice\nIlovemynails Lucidatrice #4 Christal Polish\n10,30 € 7,25 €\nMavala Olio Essiccante 10ml\nRene Furterer Okara Blond Shine Balsamo Detangling Balsamo 150 ml\n31,59 € 15,68 €\nOral-b 3dwhite trattamento sbiancante perfetto 2x75 ml\nBETER | Lattice 2 pz. spugna in lattice Beter\nLatex 2 Latex Sponge Sponge Beter è una spugna make-up in lattice la cui forma e consistenza di ciascuna delle sue porzioni consente di diffondere il make-up in modo uniforme sul viso, raggiungendo tutti gli angoli e senza lasciare spazi vuoti\nLattice spugna trucco Beter 2 pz è adatto per l'uso con il make-up fluido o cremoso;


PPH "Admikorn" Czyrski Adam Sanok\nNazwa: PPH "Admikorn" Czyrski Adam\nUlica: al. Szwajcarii 10 lok. 54\nTelefon: TEL (13) 4636072


Categories: info LgSC, informaceja bīdrim, Latgola i latgalīši, LgSC projekti, studentim | Add a Comment\nCategories: Bez kategorejis, info LgSC, informaceja bīdrim, Latgola i latgalīši, LgSC projekti, studentim | 1 Comment\nAr mierki atkluot Eiropys vierteibys Latgolā ir izsludynuots fotokonkurss „Eiropa Latgalē: lobs loba namaitoj”, kur aicynuoti pīsadaleit fotografi amatīri bez vacuma rūbežu. Fotokonkursa reikuotuoji aicynoj īsavērt Latgolā, Latgolys cylvāku dzeivē, volūdā, tradicejuos, sātā i saimē, ticeibā, dorbūs, svātkūs i nūtykumūs taidys Eiropys vierteibys kai, pīmāram, demokrateja, cylvāktīseibys, religeja i apzinis breiveiba, kulturu īcīteiba, breivais tiergs, […]\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim, Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive, pasuokumi, studentim | Add a Comment\nKotrs mes vaira ci mozuok asam pasauļa pluovi. Vysmoz vīna taida pluova stuostus Tev byus vareiba pasaklauseit 3. junī nu 18:30 Reigā, LgSC Tonis birojā! Jiusu viereiba, dāmys i kungi, Guntis Šmaukstelis ci vīnkuorši Šmikucs! Jis rozstuosteis par sovom gaitom i dzeivi treis mienešu garumā Kazahstanā, kur jis kai breivpruoteigais vuiceja angļu volūdu. Bet Kazahstana […]\nRēzeknē, ūtardiņ, 18.majā Latgolys Studentu centrs pyrmū reizi aicynoj iz diskuseju ustobu. Pasuocīņs nūtiks 20:00 stuņdēs kafejneicā „Olmāra” (Reigys īlā 1, Rēzeknē). Vokora gaitā Tev byus īspieja sasatikt ar dažaidu sferu puorstuovim i diskutēt par dažaidom temom, uzzynuot cytu ļaužu i pasaceit sovu redzīni (vīdūkli). Pyrmuos diskuseju ustobys temys: • Latgalīšu volūdys pareizraksteiba (vad. Līga […]\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim, LgSC projekti, LgSC sadzeive, pasuokumi, studentim | Add a Comment\nPrīca ziņuot, ka pa vydu vysim pavasara prīkim, asom ari centeigi struodovuš! Apreļa suokumā sastuodeitais dorba plans – izpiļdeits! Asom sareikavuš tematiskūs vokorus, dasadaliejuš vairuokūs pasuokumūs. I pats golvonais- jau irā gotovs i maja aktivitašu saroksts! Asit meili gaideiti! Speideigi īpierkumu maiseni, kruosainys motu rūtys, klaudzīši kūrpeišu papīdeiši pasaruoda, paspeist, pasamainuos- a vysam puori Atbreivuošonys […]\nRumuliešonuos piļsātā atdzeivynoj tradicejis\nCategories: Latgola i latgalīši, LgSC sadzeive, pasuokumi, studentim | Add a Comment\nKab pīvārstu viereibu latviskūs tradiceju izzušonai i piļsātvidei kai ituo procesa veicynuotuojai, bīdreiba “Latgolys Studentu centrs” ituo goda 23. aprelī Reigā, Esplanadē, reikuoja rumuliešonuos “flešmobu”, aicynojūt iz kūpeigu laisteišonūs ar iudini i tai piec seņom tradicejom īzeimojūt vosorys suokumu. Jura dīna seņūs laikūs ir bejuse zemnīka goda suokums, kod suocēs jauna gonu i vosorys dorbu […]\nLgSC Rēzeknis birojs informej\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim, LgSC sadzeive, pasuokumi, studentim | 1 Comment\nNu marta suokuma bīdreibys „Latgolys Studentu centrs” Rēzeknis birojam ir jaunys telpys Rēzeknis Augstskūlys Sabīdriskūs attīceibu nūdaļā – Atbreivuošonys alejā 115, 313.kabinetā. Apmaklātuoju pījimšonys laiks ir pyrmdinēs, ūtardinēs, trešdinēs nu 16 da 19 stuņžu. Itymā laikā Tevi uzklauseis, izklaidēs, informēs par jaununim, padzirdeis ar čaju, pavuiceis dzeivuot voi īsaisteis kūpeiga projekta realiziešonā biroja vadeituoja Anna […]\nCategories: info LgSC, studentim | 1 Comment\nKa par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu […]\nCategories: info LgSC, LgSC sadzeive, studentim | Add a Comment\nLatgolys Studentu centrs aicynoj Tevi atbalsteit Pasaulis Dobys fonda (starptautiski zynoms kai WWF) akceji “Zemis stuņde” i kūpeigi pīsadaleit pasuocīnī LU Dīnasta vīsneicā Tālivalža 1B Reigā ituo goda 27. martā nu 20:00 – 23:00. Zemis stuņde ir Pasaulis Dobys fonda organizeits simbolisks pasuocīņs, kura laikā uzjāmumi, pošvaļdeibys i sevkurs cylvāks vysā pasauļā iz stuņdi izslādz […]\nLegenda par LgSC Džinsuotū folklorys kūri\nCategories: informaceja bīdrim, LgSC sadzeive, pasuokumi, studentim | 2 Comments\nVyss suocās seņ senejūs laikūs 2009. goda majā kasgadejā pasuocīnī „Latgalīšu dīna Breivdobys muzejā”. Kai i kotru godu, ari tūlaik tys puļcēja latgalīšus i cytus lobus cylvākus. Tai kai tymā reizē pasuocīni navarieja nūsaukt par cīši izadevušu, tod, eimūt iz sātu, ļauds nūlēme skumuos dūmys klīdēt ar jautrom dzīsmem i tai pa mozeišam, pa mozeišam […]\nĪspieja pīsasaceit stipendejai!\nCategories: studentim | Add a Comment\nPrelata Adolfa Grosberga pīminis fonda stipendejis katuoļu studentim . Fonds ir izsludynuojs pīsasaceišonu stipendejom 2009. / 2010. vuiceibu godam. Praseibys stipendejis pretendentim: 1. Studej vysmoz 2. kursā. 2. Studej akrediteitā Latvejis augstškolā i akrediteitā pamatstudeju programā. 3. Svareigys paguojušuo studeju perioda sekmis. 4. Studeju programa, vierzīņs i leimiņs nav svareigi. 5. Stipendeja dūmuota socialūs i […]


Купить Поршень 3913908, A3913908, А3913908 в интернет-магазине Запчасти Dong Feng Cummins Holset Bosch Fleetguard Komatsu Case New Holland по доступной цене.\nПоршень 3913908, A3913908, А3913908\nАртикул: 3913908, A3913908, А3913908\nПоршень 3913908, A3913908, А3913908 Вы можете купить в Нашем Интернет-магазине.\nМы оперативно и своевременно отправляем запчасти, в том числе и Поршень 3913908, A3913908, А3913908.\n3913908, A3913908, А3913908 Поршень 6BT5.9 есть в наличии / под заказ по цене 2600 руб. и находится на складе нашей Компании в городе Иваново.\nГарантия на Поршень 3913908, A3913908, А3913908 составляет 6 месяцев.\nТакже Вы можете купить у нас Поршень 3913908, A3913908, А3913908 по специальной цене при согласовании с менеджерами нашей Компании.\nВсегда есть несколько вариантов оплаты и доставки Поршень 3913908, A3913908, А3913908.\nДоставка 3913908, A3913908, А3913908 Cummins Камминс, Камминз, Каминс, Каминз, Каминц из раздела интернет-магазина "Поршни" возможна в любой регион России: Москва, Санкт-Петербург, Казань, Саратов, Нижний Новгород, Екатеринбург, Краснодар, Уфа, Тюмень, Тула, Белгород, Ижевск, Иркутск, Барнаул, Новосибирск, Самара, Ростов-на-Дону, Челябинск, Владивосток, Кемерово, Омск, Набережные Челны, Пермь, Липецк, Благовещенск, Орёл, Чебоксары, Пенза, Курск, Волгоград, Мурманск, Вологда, Тверь, Ульяновск, Петрозаводск, Рязань, Ставрополь, Киров, Тольятти, Иваново, Архангельск, Хабаровск, Ханты-Мансийск, Минеральные Воды, Калуга, Южно-Сахалинск, Курган, Брянск, Петропавловск-Камчатский, Горно-Алтайск, Ярославль, Красноярск, Абакан, Череповец, Воронеж, Томск, Сыктывкар, Йошкар-Ола, Кострома,Владимир, Оренбург, Саранск, Смоленск.\nУТОЧНИТЬ ЦЕНУ НА Поршень 3913908, A3913908, А3913908\nВместе с Поршень 3913908, A3913908, А3913908 у нас покупают:\n5264955 Поршень 6CTA8.3G, CGE250, CGE280\n4309445, 5274517, 4309447 Поршень ISBe, ISDe, QSB (0,50мм)


“Dziga” ar koncertu Rēzeknē svieteis 25 godu jubileju - lakuga.lv\nTemys: dziga, jubilejs, koncerts, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts, tautys dejis\n12. martā Latgolys viestnīceibā GORS sovu 25 godu jubileja koncertu svieteis Rēzeknis deju kūpa “Dziga”.\n25 godu laikā tautys dejis i muzykys varā “Dzigā” izaudzynuots gondreiž 250 doncuotuoju i 25 godus kūpta dzeivuo muziciešona kapelā.\nJubileja koncertā pīsadaleis obeji deju kūpys “Dziga” sastuovi, kapelys “Dziga” muziki apsavīnuos lelajā “kuozu orkestrī”, kai ari pīsadaleis “Dzigys” bejušūs doncuotuoju izveiduotī kolektivi, kas ari doncoj “Dzigys” dejis (Ilmāra Dreļa horeografejā): Preiļu Vaļsts gimnazejis i KC jaunīšu deju kūpa “Dancari” (vad. Ilze Broka), Rēzeknis Kulturys agenturys videjuos paaudzis deju kūpa “Vadži” (vad. Inga Peļņa), videjuos paaudzis deju kolektivs “Daugaveņa” (vad. Vilma Tēraude), videjuos paaudzis deju kolektivs “Kūzuls” (vad. Vineta Āboliņa), Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra folklorys dzīšmu i deju kūpa “Svātra” (vad. Sarmeite Teivāne), folklorys draugu kūpa “Vīteri” (vad. Sandra Stare, Einārs Lipskis, Leila Rasima).


Чт Dec 16, 2010 11:01 am\nBudem veritj i nadejatsja!\nВс Янв 09, 2011 1:08 pm\nBella мы тебе выслали двойняшек, встречай\nВс Янв 09, 2011 1:11 pm\nPetra твой аист тоже вылетел к тебе подготавливайся и жди\nВс Янв 09, 2011 4:19 pm\nПн Янв 10, 2011 12:37 pm\nA mne po dushe samij pervij nomer...\nO4arovashka s dvumja zubami...Takogo ze xo4u...\nПн Янв 10, 2011 12:45 pm\nA mozhno mne 67 Tak davno ih zhdu!!!\nЧт Июл 28, 2011 4:54 pm\nА мне если можно, малыша под номером 7. Тот что сладко так спит на белой, пушистой собаке


Aizvadeits LaLaDra Ārdavā | Latgolys Studentu centrs\n23. novembrī, Ārdovys saītu kuormā, sadarbeibā ar LgSC tyka aizvadeits literari muzykalais pasuokums „Latgalīts latgalīšam draugs” ci „LaLaDra”.\nKai jau vysod šymūs pasuokumūs dalinīku vydā beja aicynuoti latgalīšu literati i muzykanti, vysu vaira tī, kuri dzeivoj Preiļu, Daugavpiļs apleicīnī. Lai gon LaLaDra parosti ir cīši pozitivs i ar humora dasitīni, itūreiz tys tika izveiduots mīreiguos i puordūmu nūskaņuos, pīmynūt „Maxima tragedejā” cītušūs. Pasuokums beja kai aicynojums vysim apleicejajim apsazynuot patīsūos vierteibys, cylvāka dzeiveibys trauslumu.\nPasuokumā ar sovom dzīsmem i muzyku pīsadaleja Ārdovys folklorys ansamblis „Noktirnes”, dzīsmineica Džeina Gavare, Romāns Sladzis i Tatjana Nizjulko nu grupys „Ze Pikniks”, Agnese Timofejeva nu folklorys kūpys „DYRBYNI”. Sirds vuordus dzejā izsaceja Rita Cvetkova, Anita Urča, Rasma Zariņa, Dagneja Bramane. Klauseitīs prīkšnasumus i byut tymā vysā vydā beja atbraukuši gosti nu Aizkalnis, Pelieču i Preiļu. Apmaklātuojim beja īspieja pīsadaleit konkursūs i dabuot gruomotys nu LgSC i Ārdavys biblotekys, kai ari īspieja īsaguoduot suvenirus, muzykys diskus i gruomotys latgaliski i par Latgolu.\nLgSC „LaLaDra” taisa jau 5 godus dažaiduos Latvejis vītuos. Pavysam dreiži (26.novembrī) LaLaDra byus Reigā i 13.decembrī – Daugavpilī. Aicynuoti pīsadaleit muzykanti i literati, i gaidom ari klauseituojus! Vaira informacejis byus LgSC lopā i lakuga.lv


SAMSUNG UE49KS9090. Technische Daten Auswertung Spezifikation.\nFernseher SAMSUNG UE49KS9090\nSAMSUNG UE49KS9090 - Technische Daten\nAbmessungen (B x H x T) mm: 1089,0 x 636,8 x 99,0\nMaüe mit Fuü (mm): 1089,0 x 717,5 x 354,2\nSAMSUNG UE49KS9090 Tags\nFERNSEHER SAMSUNG UE 49 KS 9090 SAMSUNG UE 49 KS9090 SAMSUNGUE49KS9090 Vergleich SAMSUNG UE 49KS9090 SAMSUNGUE49KS 9090 Technische Daten SAMSUNG UE49KS9090 SAMSUNG UE 49KS 9090 SAMSUNGUE49 KS 9090 Auswertung SAMSUNG UE49 KS 9090 Bewertungen SAMSUNG UE49KS 9090 Fernseher SAMSUNGUE 49 KS 9090 Spezifikation


Lūznovys muižā nūtiks ūtrei Kadriļu nakts - lakuga.lv\nTemys: Kadriļu nakts, Lūznovys muiža, Roksts\n19. novembrī 19.00 Lūznovys muiža aicynoj iz ūtrū Kadriļu nakti, ļaunūt atsagrīzt 20. gs. suoku savīseigajā dzeivē i itamā reizē izdoncojūt na tik latvīšu, nu ari cytu tautu kadrilis, informej Lūznovys muižys kulturys projektu vadeituoja Inga Drele.\nNovembra vydā nūteikūšuo Kadriļu nakts turpynuos majā aizsuoktū Kadriļu nakts pasuokumu, palīkūt par tradiceju 20. godu symta suoku deju gūdynuošonā Lūznovā. Itūreiz kadrilis īruodeis i doncuot aicynuos Latvejis Universitatis deju folklorys kūpa “Dandari” (Reiga), deju kūpa “Dziga” (Rēzekne), folklorys kūpa “Svātra” (Daugovpiļs), kai ari lītaunīku kadrilis īruodeis folklorys kūpa “Poringė” nu Viļņys. Kadriļu balu ari itūreiz vadeis “bala maršals”, kurs dasaceis dejis i izskaidruos kotrys dejis izvesšonys kuorteibu. Bala dalinīki, gierbūtīs Kadriļu naktei, aicynuoti īvāruot 20. gs. suoku mūdis tendeņcis.\nKadriļa ir deja, kurymā pīsadola puora skaits doncuotuoju puoru, kas nūsastuoj vīns ūtram preteimā. Parosti tei ir četrpuoru deja, kurymā doncuotuoji izakuortoj četrstyurī. Nu 17. godu symta beigu da 19. godu symta beigu tei beja vīna nu pošu popularuokūs bala deju. Tuos pyrmsuokumi atrūnami angļu “lauku deju” tipa dejuos. Piečuok tū pamateigi puorveiduoja i pylnveiduoja Fraņcejis deju školuotuoji. Tei palyka vys īcīneituoka, puorguoja ari iz Vuoceju i nūsastyprynuoja, piečuok jau palyka izplateita daudzuos Eiropys tautuos. Latvejā kadriļys daskaitamys pi senejuokajom latvīšu tautys grupu dejom, kas pīraksteitys 19. godu symtā. Leluo itūs deju izplateiba, eipaši Latgolā, nūruoda, ka tuos bejušys cīši īcīneitys tautā. Suokumā kadriļys beja iņteligeņcis dejis, nu jau 19. i 20. godu symta mejā tuos doncuotys vysur – gūdūs, balūs, krūgūs i daņču vokorūs.\nĪcarātuo bala nūrise saturiski turpynuos suoktū kadriļu doncuošonys vuiceišonuos i populariziešonys procesu, veidojūt deju pasuokumu Lūznovys muižā atbylstūši 20. gs. suoku savīseigūs pasuokumu stilistikai, kai ari paleidzēs tyvuok īpazeit Kerbedzu dzymtys stuostu i atstuotū kulturviesturiskū montuojumu Latgolā. Dasasaceit balam var sevkurs interesents. Īīšonys kartis nūpierkamys vysuos “Biļešu Paradīze” kasēs, īīšonys moksa – 4 eiro, vītu skaits īrūbežuots. Vaira informacejis: muiza@luznava.lv voi 29390701.\nKadriļu nakts nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds i Rēzeknis nūvoda dūme.


YOURHOTSIR livejasmin James20davidLikeRed livejasmin LinaLaiKimmieAlexis livejasmin LinaLaiEvelineCandy livejasmin Brunett4uSmithSweetPretty livejasmin renataloveesquirtangel livejasmin AnniaMorris\nKetrinKittyk livejasmin AnnogaKimmieAlexis livejasmin SofaLoveYouKetrinKittyk livejasmin QuietAuroraAnetteMartinss livejasmin CuteDazyForUYasmeena93 livejasmin 00SexyInna5StarBitchy livejasmin VickyTess\nHanamiFlower . AsianSpicyAss. AsianSpicyAss. Selenablue.\nSyilarMonikaJeySelenablueNaughtyLaly .AnnaPearllKimmieAlexisCuteLastina4UAmberEloise .MichaelDustPregnantDivineAnnaBelle95SexyIrinkaa .BlondGirlStarDUOHELLH0TDUOHELLH0TArina20 .KylieFranksOBellaRoseOhornypinayTS69OBellaRoseO .NatalietestSubDirtyKhim69HappyThoughts18plus .Arina20HotTenguLovelyJulietWOW00SexyInna .1AsianPRETTYBOYxBrunnaFoxCandyVickyDreammyDany .OBellaRoseOAmberAndersonLeilaSteeleNoraMartin .AthletiXXXCouplehotbudy23Veronikahoneya0CassyHottie .00SexyInnaAmberAndersonCellebraAnnaPearll .\nAnnaPearll VideoAnnaPearll VideoKetrinKittyk VideoAbrilSantaW VideoDreammyDany VideoAmberEloise Video\n18plus VideoAbrilSantaW VideoNiKKitaxx VideoGeorgeRoys VideoGreenHotEyes VideoYasmeena93 Video\nBestCatebonillad12PregnantDivine5StarBitchy .YOURHOTSIRAmberAndersonAmilyCowardSmithSweetPretty .AmberEloiseCollegeGayMNatalietestNatalietest .camycrenataloveeMichaelDustMichaelDust .prettyblonde22DelicateCrystalAmberAndersonVeronikahoney .HappyThoughtsSquirtDollXXYasmeena93AnnaBelle95 .5StarBitchySquirtDollXXCuteDemian4U00SexyInna .hotbudy23AthletiXXXCoupleKimmieAlexisSonjaTantra .AnnogaimasianboyVickyTessSmithSweetPretty .GreenHotEyesNiKKitaxxOBellaRoseODUOHELLH0T .LeilaSteeleNakorLikeRedLinaLai .


"Bosom kuojom" pa Rāznys azara solom ar Daini Tuču / LR1 / / Latvijas Radio\n"Bosom kuojom" pa Rāznys azara solom ar Daini Tuču\n29. augusts, 18:37\nPar Latgolys jiuru sauktais Rāznys azars, kas ir ari ar vysaidim cytim titulim boguots, kai izaruoda sliep sevī ari desmit solu, par kurom leidz šam ir runuots vysā moz. Rubrikā "Bosom kuojom" Ēriks Zeps kūpā ar Dobys aizsardzeibys puorvaļdis specialistu Daini Tuču atkluoj Rāznys azara solys.\n"Maņ beja vareiba izbraukt pa Rāznu ar motorlaivu, traucūtīs ar uotrumu 70 km stuņdē. Juopībiļst, ka Rāznys azars atsarūn Rāznys Nacionalajā parkā, leidz ar tū motorlaivys pa azaru var braukt tikai ar specialom atļuovem. Kam taidu atļuovu nav, juoizmontom mozī elektromotori ci airu laivys… Rāznys solys ir sasadalejušys grupuos, četrys atsarūn Čornajis leicī, tyvuok Rēzeknis-Dagdys ceļam, bet puorejuos sešys azara pretejā pusē – Zosnys leicī. Kai pyrmū myusu turā apsaveram Balbeitys aba Augstū solu Zosnys pusē. Tī varim redzēt pyrma loba laika caltu lapeni, bet vēļ seņuok, kai stuosta nūstuosti, Muokūņkolna muižkungs tī asūt braucs dzert čaju i vērtīs iz Rāznu."\nDobys aizsardzeibys puorvaļdis specialists Dains Tučs atkluoj, ka itei ir ari turistu īcīneituokuo sola. Izsverūt, ka daudzys nu itūs solu atsarūn na viņ dobys līguma teritorejā, bet ir ari privateipašums.\n"Atbraukt tu vari, ka saiminīks atļaun i uzbyuvēt ari teļti. Ka tu vysu, kū asi atveds, aizved ari atpakaļ i napīmāsloj, tod jau vyss labi. Dobai tu nikaida launuma ar itū nanūdori."\nLeluoku kaitejumu solom nūdora sudobra kaijis i kormorani aba jiurys kraukli, kuri apād cīši daudzi zivu i, lygzdojūt iz solu, nūdora lelu kaitejumu kūkim i augim. Sprīžūt piec iz solu radzamūs pādu, ite var satikt ari vysaidus zvārus, kas iz iteini atmaun. Ka svēļ interesanti, sovulaik iz itūs solu ganeiti ari sātys lūpi. Sovpus cylvāku apdzeivuota ir tikai vīna sola Čornajis pusē.\n"Zosnys leiča solom ir nūsaukumi – Leluo aba Apšu, Opoluo, Augstuo jeb Balbeitys, Gornivys, Līpu sola i Ezeits, kas itai beja īsaukta kūku pudureišu deļ, bet niu kormoranu deļ ir īsaukta par Nuovis solu. Čornajis leiča solom gon nūsaukumu nav."\nKa zinit vaira stuosteit par pošom solom ci zinit,kai vītēji tuos sovulaik saukuši, prīcuosimēs dazynuot.


GORS aicynoj iz latgalisku sasadzīduošonu “Vysi muni gosti beja” - lakuga.lv\nTemys: Gors, Roksts\n2018. goda majā Latgolys viestnīceiba GORS, kas ir pyrmais jaunuzcaltais koncertzals Latvejā 21. godu symtā, sviņ pīktū dzimšonys dīnu. Pīcūs godūs koncertzals ir mainejs na tikai Rēzeknis, bet Latvejis kulturtelpu, bet klivs par Latvejis kulturys dzeivē svareigu pīturpunktu, kuru atzineigi viertej gon muokslinīki i nūzaris profesionali, gon apmaklātuoji. Sovu pīktū dzimšonys dīnu koncertzals sviņ ar plošu programu.\nPyrmais svātku nūtykums jau beja 5. majā, pi seva gostūs GORS aicynoj 16. majā iz muzykalu komedeju vysai saimei „Talantu šovs“. Svātku sviniešona turpynuosīs 19. majā ar Mērnys Kleitonis džeza kvinteta (ASV) i Rēzeknes bigbenda koncertu.\nKoncertzala pīcu godu jubileja svineibys nūsaslēgs 26. majā ar latgalisku sasadzīduošonu “Vysi muni gosti beja”. Sasadzīduošonā postfolklorys grupa “Rikši” i grupa “Tautumeitas” saveis bolsus ar grupu “Chveneburebi” nu Gruzejis i “Babkiny vnuki” nu Krīvejis, kab etnomuzykys nūskaņuos piļdeitu na viņ GORA Lelū zalu, bet ari apmaklātuoju i pošu leidza dzīduošonys prīcu. Apmaklātuojim byus vareiba izavielēt, voi byut vāruotuojim nu molys voi ari byut dzīduošonys epicentrā pi Latgolai tik rakstureigajim garajim goldim.\nGORS publicitatis karteite, autors Martins Kudrjavcevs.


IOHK | Latvia. Executive update - IOHK Blog\nBlog > 2016 > October > IOHK | Latvia. Executive update


Preiļi - Wikipedia\n(Redirected from Preili)\nCoordinates: 56°18′N 26°43′E / 56.300°N 26.717°E / 56.300; 26.717Coordinates: 56°18′N 26°43′E / 56.300°N 26.717°E / 56.300; 26.717\n1,687/km2 (4,370/sq mi)\nPreiļi ( pronunciation (help·info); German: Prely; Russian: Прейли, previously also Прели) is a town in Latvia. It is also the administrative center of Preiļi municipality.\nPreiļi is one of the oldest settlements in Latvia. It was first mentioned in written sources in 1250. By 1897 Preiļi had a population of 2104. Preiļi has had city rights since 1928. By 1935 there were 1662 people living in Preiļi of whom 50.97% were Jews. After World War II there were less than 1000 people living in Preiļi. During the Soviet era many workers from Russia and Belarus started working in Preiļi and the population reached a peak of 9421 in 1989.\nDemographics of Preiļi\n^ Preiļu novads > Vēsture\nMedia related to Preiļi at Wikimedia Commons\nCities, Municipalities and Parishes of the defunct Preiļi District\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Preiļi&oldid=779346103"\tCategories: PreiļiTowns in Latvia1928 establishments in LatviaPopulated places established in 1928Hidden categories: Coordinates on WikidataPages using infobox settlement with unknown parametersArticles with hAudio microformatsArticles containing German-language textArticles containing Russian-language text\tNavigation menu\nالعربيةБеларускаяБеларуская (тарашкевіца)БългарскиCatalàCebuanoČeštinaDanskDeutschDolnoserbskiEestiEspañolEsperantoفارسیFrançais한국어ҚазақшаLatgaļuLatviešuLietuviųMagyarਪੰਜਾਬੀPolskiРусскийSimple EnglishСрпски / srpskiSuomiSvenskaУкраїнськаŽemaitėška中文\tEdit links\tThis page was last edited on 8 May 2017, at 10:35.


Location Maison Penestin 6 personnes dès 399 euros par semaine - Ref: 206110724 | Particulier - PAP Vacances\nDim. 12 avril 2020 - Dim. 26 avril 2020\t 7 nuits\nDim. 26 avril 2020 - Dim. 03 mai 2020\t 7 nuits\nDim. 27 septembre 2020 - Dim. 18 octobre 2020\t 3 nuits\nLes tarifs sont toutes charges comprises. Les frais de ménage sont obligatoires : 55 E Arrivées généralement le dimanche


By Ave1987. Updated 7 years ago\nBy u75. Updated 6 years ago\nBy RadioSardegnaWeb. Updated 6 years ago


Grupa "MIGLA" īrakstejuse jaunu dzīsmi - "Vīna jauna meitiņa" - lakuga.lv\nGrupa “MIGLA” īrakstejuse jaunu dzīsmi – “Vīna jauna meitiņa”\n28 Februars 2012\nGrupa “MIGLA” nu Aglyunys īrakstejuse agruok nadzierdātu latgalīšu tautysdzīsmi “Vīna jauna meitiņa”.\nGrupys sastuovā ir pīci cylvāki: Modris – basgitara, Guntis – bungys, Līva – bolss, Lauris – tausteni i bolss, Ivars – gitara. Grupa spēlej balus, pīsadola lobdareibys pasuocīņūs i koncertūs. Pārnejā vosorā grupai “MIGLA” izaveiduoja sadarbeiba ar Juri Ostrovski nu grupys “Patrioti.LG”, tika nūfiļmēts videoklips Jura dzīsmei “Atmiņas par bērnības gadiem”, ar kuru grupa pīsadaleja ari Latvejis Šlageraptaujā.\nTautysdzīsmis “Vīna jauna meitiņa” muzykaluo apdare – Lauris Kokorišs, dzīsme īraksteita Ata Auzāna skonu īrokstu studejā “Sound Systems”.\nSadarbeibā ar “Latgolys Radeju” ari iz prīšku LaKuGa raudzeis vaira informēt par jaunom dzīsmem latgaliski.\nGrupa “MIGLA” i Jurs Ostrovskis – Atmiņas par bērnības gadiem\nKarteņa – nu grupys arhiva


Lubuonā Bronislavys Martuževys 95 godu jubilejis pasuokums - lakuga.lv\nLubuonā Bronislavys Martuževys 95 godu jubilejis pasuokums\nTemys: Anna Egliena, Bronislava Martuževa, fonds “Rakstītāja”, Lubuona, Mārtiņš Brauns, Sigvards Kļava\n8. aprelī dzejneicai i dzīsmineicai Bronislavai Martuževai (1924–2012) 95. godskuorta. Vysu myužu jū ir pavadejuse dzīsme, i juos dzeja turpynoj puorsameit par dzīsmem. Sastdiņ, 6. aprelī, 15.00 stuņdēs Lubuonys piļsātys klubā nūtiks dzejneicys jubilejis pasuokums – Mārtiņa Brauna veļtejums Bronislavai “Deg mūžīgā, deg uguntiņa”. Koncertā muzicēs pats komponists, Lubuonys jauktais vokalais ansamblis “Naktsputni” (vadeituoja Rudīte Kolāte) i soliste Zane Gudrā, informej B. Martuževys fonda “Rakstītāja” vaļdis prīšksādātuoja Anna Egliena.\n“Kur nav gaismys i muzykys, tī suocās trupiešona. Gaisma i muzyka. Kod mes redzējomēs sev vysnalaimeiguokī pasaulī, mes rauduojom, sacerējom dzīsmis i vēremēs dabasūs. Pajēmem sirdī sevkuru reita i vokora spaitu, sevkuru boltu ci rūžainu naktineicu. I palykom boguoti,” – tai sovā dīnysgruomotā rakstejuse Bronislava. Jei ir laikmata legenda, Latvejis teirradnis, īškejuos breiveibys i gora spāka simbols, Nacionaluos Pretuošonuos kusteibys dalineica, apcītynuota i izsyuteita iz Sibiri, apbolvuota ar Treju Zvaigžņu ordini. Publiciejuse 10 dzejūļu kruojumus.\nKomponists, sovu skaņdorbu izpiļdeituojs M. Brauns beja pazeistams ar dzejneicu, cīmuojuos pi juos Lubuonys “Dārziņos”, jī sasazynuoja pa telefonu, atbaļsteja i īdvasmuoja vīns ūtru. Ir sarakstejs muzykalū nūformiejumu Zigurda Vidiņa dokumentalajai filmai par B. Martuževu “Gaismas lāse” (2005), ir bejs vīns nu četru komponistu, kurūs Sigvards Kļava beja īsaistejs ar Radejis kori veiduotajā koncertuzvadumā “Rakstītāja”, kas beja veļteits dzejneicys 90. dzimšonys dīnai 2014. godā i tyka atskaņuots Lubuonā, Latgolys viestnīceibā “Gors”, muzykys nomā “Daile” Reigā i Cāsu koncertzalē. M. Brauns turpynoj sovūs muzykalajūs dorbūs izmantuot B. Martuževys dzeju. Pasuokumā M. Brauns byus pi klavīrem i na viņ spēlēs, bet ari dzīduos – i kūpā ar ansambli, i solo.\nLubuonys kulturys noma jauktais vokalais ansamblis “Naktsputni” kūpā dzīd jau 27. sezonu. Pa itim godim īstudiejuši vysaidys koncertprogramys. Repertuaru dzīduotuoji ceņšās piec vareibys vysaiduot, partū dzīd, suocūt nu goreiguo repertuara da džeza, nu Juonim da Zīmyssvātkim, bet namaineigi saglobojūt augstu kvalitati. Kolektivā dzīd 15 dzīduotuoji. Itamā programā kūpā ar M. Braunu izpiļdeis 9 juo dzīsmis ar dzejneicys vuordim.\nZane Gudrā (1983) kai profesionala pianiste pīdzeivuojuse panuokumus daudzūs storptautyskūs konkursūs, muzicej ansambļūs, kūpā ar gitarspēlis vacmeistaru Aivaru Gudrū ir izdūts disks “Saucēja balss” (2018), veidoj aktivu dzīduotuojis karjeru, muzicejūt kūpā ar profesionali praseigū M. Braunu.\nLubuonys nūvoda pošvaļdeiba sadarbeibā ar B. Martuževys fondu “Rakstītāja”, kurs dybynuots 2016. godā ar mierki atbaļsteit i veicynuot dzejneicys B. Martuževys, juos dzymtys i liktiņa leidzbīdru pamatvierteibu uzturiešonu dzeivā kulturapritē, kotru godu organizej dzejneicys dzimšonys dīnai veļteitu pasuokumu. 2018. godā dzejneicys pādejā muojvītā Lubuonys nūvoda “Dārziņos” ir atkluota pīminis vīta “Broņislavas Martuževas dzejas klēts”.\nViertejūt pasuokuma īceri, dirigents Sigvards Kļava ir rakstejs: “ B. Martuževys dzeivis stuosta i radūšuo dorba daudzynuošona ir ituos šaļts aktualitate, kuru puorvērtēt nav varams. Tei ir muna vysleluokuo puorlīceiba. Vēļ kū vairuok, nu Martuževys 90. dzimšonys dīnai veļteituo uzvaduma “Raksteituoja” veiduošonys, mani napamat sajiuta, ka asam lelum lelu pateiceibu jai poruodā. Vys vēļ radzu – katrys ar Martuževys vuordu veiduotais pasuokums puorkuop “regularuo” pasuokuma rūbežus, nas sevī jaudeigus impulsus nuokušajom idejom i kasdīnys dorbim. Eipaši Nareigys kulturtelpai. Vēļ kū vairuok, ka pasuokuma centraluo ass byus saisteita ar M. Braunu, juo muzykys kluotbyušonu. Komponistu, kas Martuževys dzejai ir atdevs byutisku sovys radūšuos dzeivis etapu.”


10 Ontona Kūkoja atzinis dzejā par latgalīša syuteibu - lakuga.lv\nTemys: atzinis, dzeja, literatura, Ontons Kūkuojs\nItūgod Ontonam Kūkojam (1940–2007) palyktu viņ 80. Bez juo kolorituos personeibys nav īdūmojama Latgolys kultura 20. g. s. II pusē – dzejnīks, dramaturgs, publicists, muokslinīks, scenografs, muzeja specialists, kinoscenarists, režisors, akters, pedagogs, kulturys i sabīdryskais darbinīks. Jis pats, ari genetiski kai jau kalieja dāls, sevī īmīsuoja fizisku stiprinīku i mistisku latgalīšu Kūknesi, tok muocēja emocionali smolkai kaituotīs ar vuordim i kruosom. Sovā dziļuokajā byuteibā jis īsastuoja par latgalīša pamatlītom – mīlesteiba, saime, sāta, dzymtuo Rogovkys puse i vysa Latgola ar unikalom vītom.


Categories: info LgSC, LgSC pasuokumi, LgSC projekti | Add a Comment\nBīdreiba „Latgolys Studenu centrs” 16.februarī 17.00 stuņdēs Vīneibys īlā 13-113 (Daugpilī) vysus latgaliski raksteit grybātuojus aicynoj iz latgalīšu rokstu volūdys apvuiceibu “Vuceisimēs latgalīšu rokstu volūdu vīnuvīt”. Rokstu volūdys apvuiceiba nūteik LR Kulturys Ministrejis izsludynuotuo konkursa „Integracejis pasuocīni 2011” tematiskajā jūmā par latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonu apstiprynuotuo projekta „Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu!” ītvorūs, kura mierkis ir […]\nCategories: info LgSC, LgSC pasuokumi | Add a Comment\nItuo goda 23. novembrī LgSC Daugpiļs bīdri reikova rodušū diskuseju ”Voi Daugpilī ir vajadzeigs LgSC?”, iz kuru bie aicynuoti gon LgSC asūšī bīdri, gon vysi interesenti, kurus interesej LgSC darbeiba, miseja, mierki, vierteibys i nuokūtnis redziejums. Vokora pyrmū dali suokom ar naformaluos izgleiteibys metožu īsapazeišonuos aktivitatem. Iz diskusejom beja atguojuš cylvāki, kas LgSC dorbojas […]


LaKuGa – Randaukys muižā nūtiks Legendu nakts pasuokums\nRandaukys muižā nūtiks Legendu nakts pasuokums\nLaKuGa 18. Oktobris, 2016. gods Comments Off on Randaukys muižā nūtiks Legendu nakts pasuokums\nRandaukys (Arendolis) muižā 29. oktobrī Latvejis Piļu i muižu asociacejis organizātuos Legendu nakts ītvorūs nūtiks pasuokums, kurymā tiks aicynuots izzynuot augu i zuoļu čaju tradicejis i nūslāpumus.\nGosti teik aicynuoti muižā īsarast 20.00, nu pats pasuokums suoksīs 20.30. Programā paradzāti poguonu augu izliejumi skaistumam i veseleibai, Radzivilu dzymtys čaja tradicejis, augu izliejumi Arendolis apleicīnē, čaju degustaceja, kai ari stuostejums par muižys dzeivi 19. godu symtā. 22.00 nūtiks izvadums “Kungu tējas vakars”.\nDaleibys moksa: 5 eiro ar prīškapmoksu, 7 eiro pasuokuma dīnā.


Mītisku stuostu apveitais azars – Valnazars - lakuga.lv\nTemys: Čertaks, Čertoks, Čortoks, Latgolys azari, Rita Gruševa, Roksts, Valnazars\nValnazars ir vīna nu apmaklātuoju īcīneituokajom apskatis i atpyutys vītom, kas atsarūn tyvu Aglyunai i natuoli nu Aglyunys–Kruoslovys autoceļa Šķeltovys pogosta Gruoveru syla īplokā. Nūsaukums azaram, īspiejams, ir dūts deļ tuo sovdabeiguo izskota i atsarasšonys vītys, kam dūts Valna vuords. Tys ir vīns nu nūslāpumainuokojim azarim Latgolā, apveits ar daudzom legendom. Valnazars saukts ari par Čertoku, Čortoku i par Čertaku. Meļneicu meža vydā asūšais Valnazars ir vīns nu dzydruokojim Latvejis azarim, kas pīsaista ar sovu sovdabeigū zylgonzaļū iudiņa kruosu, lelū caurradzameibu.\nAzara plateiba ir 1,9 ha, bet maksimalais dziļums – 18,32 metri. Valnazars ir beznūtecis dzydriudiņa (radzameiba 8 m), sufūzejis izceļsmis azars dziļā pyltuvveida īplokā ar samārā stuovom krosta nūguozem. Azarā naītak i nu tuo naiztak nivīna upeite ci olūts. Ite naaug maldri i iudiņa rūzis. Valnazarā ir natipiski moz iudiņa augu, nalela zyvu sugu daudzveideiba. Azars atzeits par aizsorguojomu teritoreju 1977. godā, bet dobys līgums tys ir nu 1999. goda, taipat tys ir īkļauts Latvejis NATURA-2000 Eiropys nūzeimis aizsarguojamūs dobys teritoreju sarokstā. Vīna nu Valnazara dobys līguma leluokojom vierteibom ir ainova i sovdabeigais reljefs.\nAr azaru saistuos vairuoki nūstuosti, kurūs vainuojams ļaunums. Nu Valnazara izavaira ari putyni i meža zvāri. Pastuov verseja, ka Valnazars cielīs kaida kosmiska objekta kritīņa rezultatā. Nūstuosti viestej, ka Valnazara apleicīnē atsagadejušs naparasti i naizskaidrojami nūtykumi. Piec vītejūs īdzeivuotuoju informacejis, azara apleicīnē nikod nav dzeivuojušs cylvāki, partū ka ite nav īspiejams ilgstūši uzaturēt. Tyvuokuos sātys ir 2–3 kilometru attuolumā, bet vīneiguo kuodreiz azara tyvumā bejušuo mežsorga sāta ir nūdaguse.\nVēļ vīna nu teikom stuosta, ka itai vītai pīmeitūt puordabisks pīviļkšonys spāks – apleicejūs sādžu zemnīki Valnazara apkaimē ir apsamaļdejušs, eimūt pa vīnu i tū pošu vītu, naspādami atrast pareizū ceļu. Ka kaids ite riskej nūsamauduot, tod azara vydā varūt sareibt golva, iudiņs ari sovaidi ceļūt iz augšu, i tam ir soldona garša. Ir dzierdāts, ka ituo azara dybynu nivīns tūmār nav dasnīdzs, partū ka taida naasūt vyspuor. Vaci cylvāki zynūt stuosteit, ka kaids Valnazarā nūsleikušais piec kaida laika izskoluots pavysam cytā azarā.\nCylvāki beidušīs naktī īt ci braukt gar azaru. Vīnu reizi veirs naktī ar pajiugu devīs iz sātu gar Valnazaru. Nu tuos reizis veirs nav radzāts, bet azarā atroda pajiugu i beigtu zyrgu. Dīnvidu pusī azaram agruok bejuse pļova, kur tykuši vasti zyrgi pīguļā. Pļovā atsaroda īploka, bet i pošys pļovas vydā bedre gultys lelumā. Itū bedri sauc par Valna gultu. Puiši ir deriejuši, ka itymā gultā vysu nakti nūgulēs, bet nivīnam tys nav īsadevs. Kai tik aizmīg, tai vysod pasamūst cytā vītā pļovā ci natuoli nu Valna gultys. Vacī ļauds brauc pi azara kuojis dzīdēt, partū ka iudiņam pīmeitūt dzīdnīciskys spiejis. Azara dybyns atguodynoj muola kluonu. Reiz pi Valnazara īsaroda TV3 filmiešonys grupa i navarēja uzjiimt materiālu, partū ka piļneigi jaunys baterejis beja nūsasādušs. Tagad itei pļova ir aizauguse ar kūkim. Kod ir bezviejs, pi azara var dzierdēt klusus vaidus i raudys. Saisteibā ar azaru ir īsavīsuse loba tradiceja – braucūt paceli, iudinī juoīmat moneta. Tei asūt loba zeime. Vītejī īdzeivuotuoji soka, ka tai teik atmoksuots Valnam par Valnazara apleicīnē pavadeitū laiku i naškeistuo gora trauciešonu.\nKarteņa: Valnazars aglona.travel


Cuchillos 12 – Bouden Chile\nCuchillos (3) Set Cuchillos (1)\n$10.000 a $20.000 (2) $40.000 o más (2)\nCuchillos para chef (1)\nCuchillos para verdura (1)\n$40.000 o más (2)\nAdicionar Cuchillo para trinchar Fibrox color Negro. Hoja 12 cm. Victorinox\nAdicionar Cuchillo Cocina Swiss Classic color Negro. Hoja 12 cm. Victorinox\nAdicionar Cuchillo Verdura Cerámica Victorinox. Hoja 12 cm.


English to Latvian Meaning/Translation of Chin\nEnglish to Latvian Meaning :: chin\nnoun : zods verb : pļāpāt Chin - zods Chin :: zods Chines :: pakaļgalam Chinese :: ķīniešu Chinless :: chinless Chins :: chins Cochin :: Cochin\nEnglish to Latvian Dictionary: chin\nMeaning and definitions of chin, translation in Latvian language for chin with similar and opposite words. Also find spoken pronunciation of chin in Latvian and in English language.\nWhat chin means in Latvian, chin meaning in Latvian, chin definition, examples and pronunciation of chin in Latvian language.\nOverall (kopumā) :: Possessing an impressive range of passes he also weighed in with a couple of shots and overall he was a busy presence in the middle Overcome (pārvarēt) :: Youve been doing this far too long to suddenly be overcome by guilty feelings Owe (parādā) :: they have denied they owe money to the company Own (paša) :: These were both aspects of her rich personality and the need to express herself in her own individual way Owner (īpašnieks) :: The owners of a village pub and restaurant have sold up and are heading off to Spain


Vilekī nūtiks dveiņu saīts „Cīmūs pi Miķeļa i Helēnas...” - lakuga.lv\nVilekī nūtiks dveiņu saīts „Cīmūs pi Miķeļa i Helēnas…”\nTemys: Cīmūs pi Miķeļa i Helēnas, Dveini, Dveiņu saīts, Roksts, Upeite\nPīktdin, 26. aprelī, Vileks nūvoda Upītes Tautys nomā 18 stuņdēs nūtiks Vileks nūvoda dveiņu saīts „Cīmūs pi Miķeļa i Helēnas…”. Organizatori aicynoj saītā pīsadaleit dažaida vacuma dveiņus, kas dzeivoj ci ir dzeivuojuši Vileks nūvodā. Iz pasuokumu ir aicynuoti ari jūs saimis lūcekli. Vokora nūslāgumā 21 stuņdē paradzāts bals ar grupu „Otto”, iz balu dveinim īeja bez moksys, puorejim – 1,5 Ls.


Latgolys Vuords nu Reigys - 04.10.2012. - lakuga.lv\nTemys: Bronislavs Sprydzāns, Cibla, Isnauda, Latgolys Vuords, Roksts\nItymā reizē atsavieršona iz Bronislava gasteišonu Ludzys pusē. Sarunys ar Nierzys pamatškolys direktori Ļubovu Vanageli, Ludzys nūvoda prīšksādātuoja vītinīku Edgaru Mekšu, 11. Saeimys deputatu Juri Viļumu, bibliotekari nu Ciblys – Ilgu Bazileviču, Ludzys Tautys noma vadeituoju Valentinu Razumovsku i Isnaudys folklorys kūpys dzīduotuojom.\nKarteņā – Isnaudys folklorys kūpa, foto nu kūpys publicitatis materialim


Latgalīšu dzīšmu stuosti: Lobs bej’ puika myusu Jezups - lakuga.lv\n“Lobs bej’ puika myusu Jezups” nūteikti ir vīna nu myusdīnu popularuokūs dzīšmu latgaliski. Navar nimoz apjaust, cik daudz i dažaidu dzīduojumu variantu ir itai dzīsmei – tū vēļ napaseņ dzīduojuši “Laimas Muzykanti”, “Dunduri”, “Vecie draugi”, Valdis i Māris Muktupāveli, bruoli Puncuļi, Eriņu saime, folklorys kūpa “Rūžupis veiri”, “Maskačkas spēlmaņi”, Aija, tei skanējuse Mežaparka lelajā estradē Dzīšmu svātku laikā i vēļ, i vēļ. Dzīsme nūteikti ir tei, kas izskanēs sadzeiviskuos i svātku dzīduošonys reizēs draugu i rodu vydā, taipat, nūsaucūt Jezupa vuordu, par reizi ir skaidrys, ka pruotā īīs taišni itymā dzīsmē pīmynātais naleluo auguma brašais puiss.\nIzaruod, ka itūbreid zynomuos dzīsmis “Lobs bej’ puika myusu Jezups” stuosta suokums vaicojams 19. godu symta suokumā, i vaininīks ir dzejnīks Ansis Līventāls (Anss Lieventhal, 1803—1878). Koč ari bejs nu dzymtļaužu, pošvuiceibys ceļā īsavuicejs skaiteit i raksteit prasmi, īsavuicejs volūdys, spieļuošonu iz vargaņu, kai ari skrauča omotu. A. Līventāls dzims Ļauduonys pusē, bet vysu myužu nūdzeivuojs Biržūs, Sielejā – 22 godu vacumā tics par bazneickunga paleigu, skaņuojs varganis i klavīris, vadejs kori, bejs školuotuojs, pogosta rakstveds, bet paraleli ari turpynuojs sovu skrauča omotu i, saprūtams, tulkuojs i saceriejs literarūs dorbus, rakstejs dzīsmis. Anša Līventāla dzejūļs “Matīsiņš” (pyrmū reizi publicāts 1838. godā) teik turāts par pyrmū latvīšu autora dzejūli bārnim. (1, 2) 1837. godā laikroksta “Latviešu Avīzes” 20. numerī ir publicāti Līventāla dzīsmis “Madaļa” (Maddala) vuordi, kas tod ir “Jezupa” aizsuokums. Dzīsme stuosta par kaidu meitu Madaļu, pi kuruos īsarūn vairuoki precinīki, tok teik atraideiti. Dzīsmis ūtrais panteņš skaņ: “Viļums ražīgs vīrs pie darba,/Bet ne liels no auguma,/Bāzis butelīti tarbā,/Rāpjas baltam mugurā./Maddaliņa musina:/”Krupis nācis precībā.”(3) Izaruod, ka tūlaik Viļums bejs gona populars veirīšu personvuords, bet sižetā skaidri radzams ari tagad latgaliski zynomais “Jezupa” stuosts. Itys pats dzejūļs kūpā ar cytim Līventāla tulkuojumim, lokaliziejumim i originaldorbim bez poša autora zinis publicāts ari 1863. godā izdūtajūs divejūs kruojumūs ar kūpeigu nūsaukumu “Vecas modes dziesmiņu un ziņģu līksmības”. (2)\nAnsis Līventāls “Maddala”\nKaids ir bejs “Madaļa” tuoluokais ceļš? 1910. godā Rūdolfa Blaumaņa (1863—-1908) kūpuotajūs rokstūs publicāts dzejūļs “Madaliena”, tam kluot ir poša autora komentars “No tautas mutes norakstīta”. Teik pījamts, ka tei ir tuos pošys Līventāla “Madaļa” transformaceja laika gaitā. Blaumaņa variantā dzejūļa pyrmais pants skaņ: “Rožu Jānis sārtu vaigu,/Bet nelieliņš augumā,/Bāzis butelīti tarbā,/Iet pie Madlas precībās./Madalienai tas nav gods:/”Krupus tādus paraun jods!”. (4)\nRūdolfs Blaumanis “Madaliena”\nPietejūt tū, kas vēļ piec tam nūtics ar dzejūli/dzīsmi, tolkā īt Latvīšu folklorys kruotivis (LFK) digitalais arhivs garamantas.lv – tymā atrūnomys līceibys par jau latgaliski dzīduotom dzīsmem par Madalis precinīkim. Reigys piļsātys 2. vydsškolys vuokumā (vuokts da 1944. goda) ir tūlaik Latgolā, Gauru pogostā, pīraksteituos dzīsmis vuordi, kas skaņ: “Mikelīts bej gudrs puika,/Lai gon mozs nū auguma./Ībož pudelīti kešā,/Ropjas meļļam mugurā.” (5) Taipat literaturys i muzykys školuotuoja, LFK leidzstruodnīka Arvīda Aizsila (1904—1940) folklorys vuokumā nu Lubuonys pusis ir materials par latgalīšu tautysdzīsmi ar vuordim “Ontons puika mudris dorbūs,/Toļkin mozs nu auguma.” (6) Ontons folklorys materialūs atrūnoms vēļ vairuokys reizis, bet līceiba par precinīku Jezupu pasaruoda folklorista, dzejnīka i profesora Luda Bērziņa (1870—1965) Latvejis Universitatis Filologejis i filozofejis fakultatis materialūs, kurūs ir teiciejis B. Rubenis dzīduotuo dzīsme “Lobs bej puika myusu Jezups,/Tikai moza augumeņ./Cīmūs brauc pi Madaļonkys,/Parunuot par preceibom”. (7) Juosoka, ka ari seņuokais “Jezupa” (voi kaids nu leidzeigūs variantu) audio/video īroksts, kas atrūnoms garamantas.lv, ir 1987. godā Jāņa Rozenberga īraksteitais Pušmucovys etnografiskuo ansambļa “Olūti” izpiļdejumā.\nArvīda Aizsila folklorys vuokums, LFK 935, 8103\nTaids dzīsmis variants, kaidu tū zinim itūšaļt, ruodīs, ka popularitati pīdzeivuojs 80. godu beiguos, i te ir vaicuojums, kurs ir bejs “vaineigs”, deļkuo dzīsme tykuse tik pazeistama i daudzim meila? Cikom skaidru atbiļdi iz tū nav īsadevs atrast, tok dabuotī pavedīni līcynoj, ka pi vainis varātu byut vairuokys muzykaluos apvīneibys. Grupys “Baltie lāči” liders Andris Baltacis atguodoj, ka “Lobs bej’ puika” jam pazeistams nu 80. godu beigu, kod doncuojs Daugovpiļs Universitatis deju ansamblī “Laima”, i dažaidūs kolektiva braucīņūs dzīsmi “ruovuši vaļā” ansambļa vadeituoji. Tod dzīsmei sovu verseju kūpā ar horeografim Elmāru Belinski (1961—2016) i Jāni Butkeviču sataisejuse kapela “Dunduri”, kurū 90. godu suokumā Daugovpilī nūdybynuojs muzikis Atis Auzāns, par tuos daleibnīku klivs ari Baltacis. Muziki sprīž, ka vysatycamuok, ka dzīsmi nu kaida teicieja varēja byut sovulaik īsavuicejs taišni Belinskis. “Dunduri” spieļuojuši pavadejumu ari “Laima” doncuotuojim, taipat kapelys “Jezupa” versejai tykuse dejis horeografeja. (9) Vāluok jau “Dunduru” dzīsmis variantam sovu verseju taisejuši ari “Laimas Muzykanti”. Taipat 90. godu suokumā “Lobs bej’ puika myusu Jezups” dzīduojuse i video versejā īrakstejuse 1980. godā dybynuotuo kapela “Vecie draugi”. Tuos dalinīks Guntis Urtāns atguodoj, ka dzīsme kapelys repertuarā tykuse car cytu kapelys dalinīku – Ivaru Erdmani, kura kursabīdrs Jurčiks (Juris Prokopjevs, piečuok bejs i Ludzys tautys noma vadeituojs) dzīduojs taišni taidu “Jezupa” variantu. (10)\nPar dzīsmis popularitatis suokumim nūteikti ir vārts izzynuot vēļ vaira, bet skaidrys ir tys, ka itūšaļt “Jezups” ir naatjemama Latgolys myusdīnu muzykys ainovys daļa. Vysus dzīsmis variantus, aranžejis i versejis jau i vaira navar apjaust. Laika gaitā “jaunpīguojiejs” Jezups ir klivs daudz popularuoks par dzīsmis “pastuoveigū dzeivuotuoju” Madaļu, obeji tāli gon suokuši “dzeivuot” ari poši sovu, nu dzīsmis naatkareigu dzeivi – Jezups i Madaļonka kaidu reizi kliust par kaida pasuokuma vadeituojim, taipat niu īmyužynuoti Rēzeknis nūvoda zemnīku saimisteibys “Liepkalns” ražuotūs biologiskūs produktu nūsaukumūs i vizualizacejā.\nRoksts sataiseits ar Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstu. Paļdis par īšonu tolkā i pavedīnim Andrim Baltacim, Gitai Lancerei, Guntim Urtānam, Kristīnei Pokratniecei i Valentīnam Lukaševičam!\n(1) Padomju Daugava Nr. 79 (04.07.1978)\n(2) Latviešu literatūras vēsture. II (1935)\n(3) Latviešu Avīzes Nr. 20 (20.05.1837)\n(4) Rūdolfs Blaumanis. Kopoti raksti. 6. sējums (1998)\n(5) LFK 17, 7084\n(6) LFK 935, 8103\n(7) LFK 1600, 110806\n(8) LFK 2609, 37\n(9) Autoris interveja ar Andri Baltaci 2021. goda janvarī\n(10) Autoris interveja ar Gunti Urtānu 2021. goda janvarī


Dainis Lemešonoks: Nepilsoņi – mūsu “Masļenki 2018”? - Viedoklis - lat.vesti.lv\nDainis Lemešonoks: Nepilsoņi – mūsu “Masļenki 2018”?\nBaiļu uzkurināšana, apcerot iespējamu Krievijas iebrukumu NATO dalībvalstī Latvijā, ir kļuvusi par sātīgu maizesdarbu bezatbildīgiem politiķiem, publicistiem un «ekspertiem». Tautai nervi tika pamatīgi pluinīti pirms militārajiem manevriem Zapad, un sava tiesa meslu šai himērai tika noziedota arī septembra beigās notikušajā drošības politikas forumā Rīgas konference 2017, īpaši portālam Pietiek.com raksta Dainis Lemešonoks.


Latvia, Northeastern Latvia, Vidzeme Region, Gauja National Park, Sigulda, Turaida Museum Reserve, Stock Photo, Picture And Rights Managed Image. Pic. D65-1211605 | agefotostock\nStock Photo - Latvia, Northeastern Latvia, Vidzeme Region, Gauja National Park, Sigulda, Turaida Museum Reserve, overseer´s house\nImage Code: D65-1211605 Photographer: Walter Bibikow Collection: agefotostock User license: Rights Managed Shooting date: 5/17/2010 HI-RES availability: Up to XL 50 MB A3 (5120 x 3413 px - 17.1" x 11.4" - 300 ppi)\n@ 0.005 --> Keywords launching task... @ 0.005 --> GetKeywords: Getting cache @ 0.049 --> GetKeywords: Request cached? False @ 0.049 --> GetKeywords: Cache miss @ 0.049 --> GetKeywords: Keywords provider completed @ 0.079 --> Keywords task start waiting @ 0.191 --> GetKeywords: Keywords completed @ 0.209 --> GetKeywords: seo-caption ERROR There is already an open DataReader associated with this Command which must be closed first. @ 0.209 --> GetKeywords: seo-caption keywords @ 0.217 --> GetKeywords: keywords highlighted @ 0.304 --> GetKeywords: keywords ampliacion @ 0.304 --> Keywords task completed


XXL pavasara skupstu bals Seiļukolnā - lakuga.lv\nTemys: bals, Galaktika, Roksts, Seiļukolns, skupsti\n28. aprelī iz eipaši kaisleigu balu aicynoj Rībeņu nūvoda Seiļukolna Kulturys noms, kur nu 22:00 nūtiks „XXL pavasara skupstu bals”.\nVysu ļusteiguojuos i leidza dzīdamuos dzīsmis spēlēs i dzīduos grupa „Galaktika”, Muorteņš Zaļais i eipašais gosts nu Latvejis Radejis 2 – Roberts Ūšeņš, kai ari jaunuokū i aktualuokū pasauļs i Latvejis deju muzykā pīduovuos Latvejis Radejis 2 DJ Aivis.\nTaipat naiztikt bez konkursim, jūkim, atrakcejom i bolvom atraktivuokajim doncuotuojim.\nĪejis moksa iz balu 2,00 Ls, piec 23:00 – 2,50 Ls.


Ryugtos sopes | Дополнительные богослужения | † Католичество\nRyugtōs sōpes, osu šautri\nMyusu sirdim durit cauri. (Divkōrt.)\nJautrōs sejas, skumēs neikstit\nUn osorōs, vaigi, sleikstit.\nSpūdrō saule ūmai tymsoj,\nJo tai žālums vaigu aizklōj,\nPat eņgeli prīcas nabaud’,\nGaudu dzīsmēs sōpes izraud.\nCītōs kliņtis pušu škeļās,\nSvātū mīsas augšanceļās.\nKas nūtyka, kas tam vaiņas?\nKōpēc nūteik tōs pōrmaiņas? –\nKristus sōpes un cīsšonas,\nVysus spīž pi nūskumšonas!\nAtgrīz, Jezu, cītsirdeigūs,\nPador jūs Tev paklauseigus.\nUn caur tovu ryugtū nōvi,\nNikam naļauņ pazust veļti.\nLai mīleibā īsalīsmoj,\nKas par tovom sōpem dūmoj.\nPōrdūmōsim myusu Pesteitōja cīsšonas – nu lyugšonas Olivu dōrzā, leidz jō nataisneigai apsyudzēšonai tīsas prīškā. Kunga Jezus cīsšonu nūpalnus upurēsim Dabasu Tāvam par svātū Katōļu Bazneicu, par myusu vysaugstōkū ganeitōju – Pāvestu un vysim goreidznīkim, lai izlyugtu Dīva svēteibu jūs dorbam.\nLai žālums rūnās, sōpes sirdi nūmōc,\nKad lobais Jezus sōpu gaitas īsōc,\nOlivu dōrzā ašņa svīrim apklōts,\nViļteigais Judass nūdūdams jū skupsta,\nUn karaveiri jū ar vērvem saista.\nTai Vyssvātōkū kai slapkovu sagyun,\nSyt, gryusta Jezu beņdes nažēleigi,\nUz vysom pusem rausta jū brīsmeigi;\nUz tīsu auzvad lēneigu Jēreņu –\nJō svātais vaigs ar dyurem rupi sasysts,\nVyss bryucem apklōts, kai ar asni aplīts;\nBet lobais Jezu ni vīnu naapsyudz,\nKlus un Dīvu lyudz.\nKaut tagad muna sirds gauži raudōtu\nUn nu šō laika nikod nagrākōtu!\nEs nūžāloju munu oplomeibu\nDVĒSELES SŌPES PAR JEZUS CĪSŠONOM\nJezus, brīsmeigai krysta nōvei\nTautas vacōku nūlamts.\nMuns mīlais Jezus!\nJezus, par trejsdesmit grašim\nNapateiceiga mōcekļa nūdūts.\nJezus, pi lyugšonas Olivu dōrzā\nNaizsokamom nōves bailem padūts.\nJezus, nūskumeigs leidz nōvei,\nAr ašņa svīdrim applyudis.\nJezus ar viļteigu bučōšonu\nNalīteigō Judasa nūdūts.\nJezus ar rasnom vērvem\nKaravieru rūkom sasīts.\nJezus, Annasa nomā\nSulaiņu pyuļa pīsmīts.\nJezus, pa tīsas pogolmu\nUz Kaifasa nomu aizvasts.\nJezus, jūdu tīsas prīkšā\nBez vaines ļaužu pulkā plikōts.\nJezus, diveju līcinīku\nPi tīsas nataisneigi apsyudzāts.\nEsi sveicynōts, esi gūdynōts,\nPar mums smōdātais un pazamōtais!\nEsi slavynōts, vysur daudzynōts,\nDVĒSELES SAURNA AR JEZUS MŌTI\nAk, es Mōte nūskumeigo!\nSōpe mani spīž brīsmeiga,\nZūbyns sirdi cauri dur. (Divkōrt)\n- “Kōpēc, Mōte nūmīļōtō,\nPosa Dīva izvālātō,\nEsi ļūti satrīkta?”\n- “Ak, kū vaicoj? Asu skuma,\nTikkū dzeiva un žāluma:\nSirds nu sōpem pageibst maņ.”\n- “Pasok, svātō vaļd(i)neica,\nKōpēc esi nūskumuse,\nKōpēc osorōs sleiksti?”\n- “Radzu ļaužu Pesteitōju,\nMunu Dālu nūmīļōtū\nAšņa svīdrim apklōtu.”\n- “Svātō Dīva Dzemdeitōja,\nDūd maņ ar tevi raudōt.”\nŪtrajā daļā pōrdūmōsim, kū myusu Pesteitōjs izcīte nu jō nataisneigōs apsyudzēšonas tīsā leidz jō krūņōšonai ar ērškim. Pesteitōja cīsšonu nūpalnus upirēsim dabasu Tāvam par vysim kristeigajim ļaudim, lyudzūt jim mīru, sasaprasšonu, kai ari eistu Dīva un tyvōkō mīlesteibu.\nVerīs, ak cylvāk, kai Dīvs tevi mīļoj,\nKa sevis poša tevis dēļ nažāloj;\nUn tu arvīn vēļ ļauni jam moksōsi,\nStōv tīsas prīkšā vyspasauļa kēneņš,\nNeatbiļd vōrda, leidz kai lēneigs jēreņš,\nAr boltu drēbi apsmīkļam teik apgārbts,\nKai nagudrs smōdāts.\nPar myusu grākim jū ar reikstem šausta.\nPlyust svātais asnis, mīsa bryucem klōta.\nMums, grēcinīkim, svātō ašņa straumē\nIr mīrs un dzeive.\nLepneigais pasauļs sovu golvu krūņoj,\nPats, nīceigs byudams, Dīvu Kungu zaimoj.\nTys Kungam Jezum ēršku krūni pyna.\nUn golvā lyka.\nKaut tegad muna sirds gauži raudōtu\nJezus, ļauži pulkā\nPar nūkaunamū ļaundari nūklīgts.\nJezus, ļauneigu beņžu\nNagūdeigi vaigā apspļauts.\nJezus, tīsas pogolmā trejskōrteigi\nSova mōcekļa nūlīgts.\nJezus, nažēleigu karaveiru\nUz Pilata nomu aizvasts.\nJezus, nu Heroda mōjas sulainum\nKai naprōteigs smōdāts.\nMuns, mīlais Jezus!\nJezus, lelōkam izsmīkļam\nBoltā svōrkā apgārbts.\nJezus, pi stoba pīsīts\nUn ar reikstem brīsmeigi šausteits.\nJezus, ar ēršku vaiinagu\nKaraveiri nūdaļas krūņōts.\nJezus, vacā sorkonā sveitā\nLelōkai izzūbōšonai apvylkts.\nJezus, ar vāzom systs golvā\nUn smīklam saukst par kēneņu.\nEs sviecynōts, esi gūdynōts,\nDVĒSELES SARUNA AR JEZUS MŌTI\n- “Ak, radzu es munu Dālu,\nPīsītu pi stoba, kailu,\nUn ar reikstem šausteitu.”. (Divkōrt)\n- “Dīva Mōte, lyudzu, tevi,\nTova Dāla bryuču zeimes\nDzili munā sirdī spīd.”\n- “Radzu, dzalūnaini ērški\nNūspīž golvu nažēleigi\nMunam Dālam mīleigam.”\n“Tova Dāla, nūšausteitō\nUn ar ērškim apkrūņōtō,\nSōpes ar mums sadoli”.\n- “Ak, kaut tagad atļauts byutu\nTovu, muns Dāls, krystu gryutu\nMaņ uz placim pošai nest!”\n- “Lic maņ, Jaunova Vyssvātō,\nLai es tova Dāla krystu\nLeidz ar tevi nosōtu.”\nTrešajā daļā pōrdūmōsim, kū myusu Pesteitōjs izcīte nu jō krūņōšonas ar ērškim leidz krysta nōvei. Kunga Jezus cīsšonu nūpalnus upurēsim dabasu Tāvam par visim cylvākim. Lyugsim, lai lobais Pesteitōjs pamudynoj grēcinīkus uz atsagrīzšonu pi Dīva, lai mozynoj dvēselem cīsšonas škeisteišonas gunī, un mums visim lai dūd patīsōs grāku nūžālōљonas goru un laimeigu nōves stuņdi.\nAk, muna dvēseļ’, kam tu namīļ’, natveikst?\nKōpēc nu sōpem, muna sirds, tu nageibst’?\nIzmet jai, Jezu, nu tovas sirds degsmes\nRaug mīlesteibā dagdams kai ar guni,\nJys smogū krysta kūku jam uz placim:\nTikkū dzeivs byudams, īt ar gryutu nostu\nUz nōves vītu.\nĻaundarim, beņdem pasadūd bez bailem,\nUz sōp’u krysta labprōteigi gulstās,\nĻaun pōrdūrt rūkas un kōjas ar noglom\nPar myusu grākim.\nAk, krysts, tu esi dōrgōks mums par vysu,\nPi sevis turi Pesteitōja mīsu.\nĻauņ, mes jū kopā cīneigi īliksim\nKaut tagad muna sirds gauži raudōtu,\nTev pīdar, Jezu, gūds ar pateiceibu\nPat tū breineigi lelū labdareibu,\nKa myus bēdeigus, cīsdams krysta nōvi,\nNu eļnes glōbi.\nJezus napateiceigō ļaužu pyuļa\nZamōks par Barabasu nūskaiteits.\nJezus, uz nōvi pi krysta\nPilata mataisneigu nūtīsōts.\nJezus, smogu krysta nostu\nUz Kaļvarijas kolnu nest pīspīsts.\nJezus, pi nagūda krysta\nAr noglom šausmeigi pīkolts.\nJezus, storp divim slapkovom\nAr krystu uz augšu pacalts.\nJezus, apleik stōvūšū\nUn garumejūšū zaimōts.\nJezus, naizsokamōs slōpēs\nAr ryugtu žuļti un etiki dzirdeits.\nJezus, sova Tāva rūkōs\nGoru atdūdams, nūmiris.\nJezus, nu krysta nūjimts\nUn kopā cīneigi īlykts.\nEsi slavynōts, vysur daudzynōts.\n- “Ak, maņ, Mōtei nūskumeigai,\nStōvūt raudūšai pi krysta,\nŽālums sirdi pōrdyure.” (Divkōrt)\n“Svātō Mōte, lai es vysod\nJezus kraystu prōtā turu,\nSovus grākus apraužu.”\n“Jau muns Jezus nūmīļōtais\nMērst par ļaudim, krystā pīkolts.\nAk, kaut es jam leidz mērtu!”\n“Grybu, Mōte, leidz ar Tevi\nStōvēt uzticeigs pi krysta,\nJezus sōpes gūdynōt.”\nPādejū Jys soka vōrdu\nUn uz placim nūlīc golvu.\nPalīk Mōte vīneiga.\n“Dīva Mōte, Tevi lyudzu,\nIzmōc mani krystu mīļōt,\nKrystu vysod nest labprōt.”\nTU, KURS PAR MUMS ESI CĪTIS\nTu, kurs par mums esi cītis,\nJezu Kristu, myusu Tu Kungs,\nApsažāloj par mums,\nApsažāloj par mums!\nUn Tu, kura reizē esi cītuse\nO Marija, Dīva Mōte,\nLyudz(īs) Dīvu par mums,\nLyudz(īs) Dīvu par mums!\nJEZUS KRISTUS, KUNGS DĪVS MĪLAIS\nJezus Kristus, Kungs Dīvs mīlais,\nDīva Jēreņš pacīteigais,\nKrystā, krystā izstīp sovas rūkas,\nCīšūt, cīšūt par mums lelas mūkas.\nJezu paceļ krysta kūkā,\nZaimōtōji apstōj lūkā.\nRyugtōs, ryugtōs cīsšonōs jū skota\nMōte, Mōte, dzili sōpynōta.\nRaudi gauži, cylvāk grēceigs,\nRadzādams, cik Dīvs ir želeigs!\nJezus, Jezus mērst par mums pi krysta,\nVysu, vysu apjam dziļa tymsa.\nPōrpleist aizkors Dīva nomā,\nZeme plaisoj drabādama.\nSimtnīks, simtnīks Dīva Dālu pazeist,\nĻaudis, ļaudis sovu vaini atzeist.\nPīyudz Jezus Sirdi svātu,\nPar mums pōrdūrtu ar škāpu!\nJezu, Jezu, Tev mes grākus syudzam,\nVisi, visi pīdūšonu lyudzam.\n"Gorzkie zale" на латгальском языек. Для католиков латинского обряда. По кн.: Teicit Kungu. Reiga, 1989.


Naivisma literatura - lakuga.lv\nTemys: Anna Rancāne, Diāna Varslavāne, Ilze Keiša, Ilze Sperga, Ineta Urtāne, Ingrita Tārauda, Inguna Būmane-Lūse, Jūlijs Trops, Juoņs Eļksnis, Juoņs Ryučāns, latgalīšu literatura, Leonards Rakickis, literatura, LKCI, Mirdza Kempe, Normunds Dimants, Olūts, Pīters Meikstums, Roksts, Sergejs Žukovs, Valentina Unda, Valentins Lukaševičs, Voldemars Voguls\nTievanānu pavasarī jaunūs autoru storpā roduos vaicuojums – kur publicētīs, kur dūt sovus tekstus, kai paruodeit pasauļam, ka roksti, i sajimt atpakaļ pasauļa atbaļsi? I eistyn, kur ta tys latgalīšu autors lai īt – Reiga tuoli, Dīvs augši, papeirs duorgs.\nLatvīšu literaturai gryuti laiki, a latgalīšu literatura vyspuor ir duraku izprīca sovā vaļā – nazkū pīroksta, nivīns tuo naskaita, bet partū otkon ir teksti latgaliski. Dzejūleiši to latgalīšim pateik – kai i vysim latvīšim. Seviški iz rudini, kod latvīšim ir buļbu rakšonys i dzejūļu skaiteišonys laiks, dvēselis pīmierkst ar rudiņa leitim, astris smuordoj piec rudiņa, sirds sauc piec suopeigu tekstu. Dzejis dīnys kai vysa pasauļa suopu laiks – par pagaisynuotu ļūbesteibu, nikod nasatyktim cylvākim i garom palaistom īspiejom. Suop i roksta, roksta i suop.\nRuodīs, kab na latgalīšu volūdys, latgalīšu literaturu varātu mīreigi aizmierst – lingvistiskuos vierteibys bīži vaira kai literaruos. Taida īsuocieju prīca nūsaturēt dzymtajai volūdai sadlūs kai trokam zyrgam, a kur ar tū zyrgu juot – bess zyna. Tai i pajuoj pa gabaleņam – dzejūleits par mīlesteibu, dzejūleits par Latgolu, dzejūleits par gryutim laikim i inflaceju. I gona. Kod taidu dzejūleišu sasakruoj vaira, var publicēt kaidā kūpkruojumā ci izdūt sovu kruojumu. Pa laikam i latgalīšim izīt pa kaidam literaram kūpkruojumam, latgalīšu literatura ir dzeiva, pučis autorim, gūds izdeviejam.\nRēzeknē Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba izdavuse literarū almanahu “Olūts”, jau 17. piec skaita. Vysi zyna, ka latgalīšu literatura ir myusu vierteiba, tok na vysi juos skaita – tei jau taida babu literatura. A “Olūtā” publicejās vysi, kas viņ kū nabejs aizsyuta Eļkšņam – jam sirds plaša, struodoj ar kotru autoru i nu kotra cer izbyrdynuot kaidu zalta gryudu. I “Olūts” izīt. Nūmierst “Literatūra un Māksla”, nūmierst “Literatūra. Māksla. Mēs”, nūmierst “Kultūras Forums”, nūmierst “Karogs”, a “Olūts” dzeivs! Voi tei ir izdevieja speiteiba i spieja atrast naudu pat bezcereigā situacejā? Skaiteituoju cīns pret sovu literaturu i izpierkta tiraža? Daudz autoru i dzeiva literaruo tradiceja, kas vitalai plepinej i vard, naļaudama apseikt literarajim olūtim i “Olūtam”?\nApjiemeibys pylna i aiz cīna pret tradiceju i izdevieju puorskaiteju jaunū “Olūtu” nu vuoka da vuoka. Gondreiž vysys riņdenis. Vītom to acs pošys lēce prūm, tok par tū na lela bāda – kotram tekstam tok ir sovs skaiteituojs, a cytam daža diveji, deļtuo var gadeitīs, ka es naasu storp jim. A taidi teksti, kam skaiteituoju daudz, nimoz tik bīži nasagoda – tī tod i aizīt ka ni viesturē, to prūm nu veikalu plauktu. Reizem goduos, ka latgaliskajam tekstam skaiteituojs ir tik juo autors, juo draugi i rodi, kas nasašīp par attīceigū ortografeju voi metaforu izvēli.\nLiterarū almanahu “Olūts” īvoda Juoņa Blaževiča saceriejumi. Beju puorlīcynuota, ka tys byus īvodroksts, deļkuo jis dūd naudu almanaha izdūšonai, a izaruodeja, ka uzjiemiejs ir cīši romantisks veirīts i poetiski aproksta sovu ceļuojumu, kur jam prīcu dūd loba kopeja, kruasani i boltveins, kai ari skots pa lūgu iz bazneicys kupolu ar vacu stuņdinīku, kas atguodynoj par dzeivis eislaiceigumu i vajadzeibu pīpiļdeit tū ar mīlesteibu i pīdūšonu. Skaisti.\nGaruokais teksts jaunajā “Olūtā” ir Diānys Varslavānis garstuosts “Laksteigola – pavasara putyns” – nu 242 teksta puslopu stuosts ir 142 puslopuos. Stuosts raksteits pyrmajā personā par pieckara laiku i jauna cylvāka seve mekliejumim Stalina laika sabīdreibā. Pozitivi, ka tys ļaun izzynuot vaira par tuo laika dzeivi i jaunu cylvāku sajiutom totalitarā vaļstī, jūs iedīņkarti, aktualitatem i attīceibom, tok nagativi, ka myusu dīnu jaunīši ak jau naspēs puorskaiteit ituo stuosta da gola – tekstam daudz seiku detaļu i atkuopu, a tryukst poša škeleta, stuosta fabulys. Vysu laiku nazkas nūteik, a nūtykumi ir pīraksteiti deļtuo, ka jūs atguodoj voi izdūmoj, a na deļtuo, kam jim byutu kaids aizdavums – vierzeit darbeibu voi raksturuot tālus, jūs attīceibys. Pasauļs teik radeits, tok jimā ir par daudz līku montu, kas piec radeišonys vaira nikod nateik pajimtys rūkā – autore muok radeit tekstā pasauli, tok namuok likt jam dzeivuot, izsvīst līkū i pamest sižetam vajadzeigū. Teksts kai aizaudzs duorzs, kurā pylns vysaidu sortu stuodu i nazuoļu, a nivīns eisti nateik pi saulis gaismys i nanas augļus.\nStuosts ir par jaunu ar dylūni slymu i ar sorkonū diplomu školu absolviejušu sīvīti, kas leidza ar sovom draudzinem piec školys īsarūn struoduot krīvu bārnunomā, a pamozom ituos draudzeibys saitis apseikst i kotram juodzeivoj sova dzeive – ari atsavodūt nu sapyna par aktrisis ceļu i palīkūt pi školuotuojis dorba mozpiļsātā, stuosta finalā īsastuojūt augstškolā. Stuostā ir lobī i ļaunī varūni, kai ari tī, kurus es tai i napamanieju i naatguodoju. Jaunuos sīvītis tāvs ar muoti ir myruši bombardiešonā i jūs vuiceitais kai etalons ļaun saglobuot pošai sevi – ari īkšejā sarunā ar tāvu diskutejūt par jauna cylvāka izvēli sasadorbuot ar varu, īsakļaut sabīdreibā i dzeivuot normalu dzeivi voi izavielēt pasivū pretesteibu i apkūpejis dorbu. Cytaiž stuostam nav vierzeibys – tikai skrupulozs nūtykumu aproksts, kam dalykts sovs viertejums, pošanalize, puordūmys. Memuaru literaturys cīneituojim ak jau patiks, bet napuorzynoju autoris biografeju tik labi, kab nūsaceitu, cik autobiografisks ir itys gobols i cik tī fikcejis, cik atmiņu.\nVysod mulsynoj tys, deļkuo stuosti par paguojušim laikim teik stuosteiti šudiņ – kas vacuo laika pīredzē autoram pasaruodejs tik svareigs, kab jū aktualizātu myusu dīnuos. Ruodīs, D. Varslavānis stuostā tei ir nacionalisma steiga i gribiešona pīraksteit par latvīšim nūdareitom nataiseibom, puorraksteit viesturi sovom acim kai sovu stuostu par tuo laika nūtykumim, kai ari pīruodeit, ka jau tod es dūmuoju tai, kai ir pareizi šudiņ, ka jau tod gaideju Atmūdys i ticieju Dīvam. Vīneigi tekstā rūnās disonanse, kod jauna meitine šaļtim aizarunoj vaca cylvāka bolsā – par tuo laika nūtykumim stuostūt ar ituo laika pīredzi, zynuošonom i morali, vītom atsataisnojūt par sovim tūreiz pījimtajim lāmumim.\nAtlykušajuos symts lopuos redaktore ir īlykuse četrupadsmit autoru dzejūļus, četru autoru prozu, kai ari Diānys Varslavānis atminis par Mirdzu Kempi i Jūlija Tropa (Trūpa?) atsauksmi par Valentina Lukaševiča kruojumu “Bolti burti”, kū pārņ izdevs LKCI i kas itymā godā īgivs specbolvu Latvejis literaturys goda bolvā. Pādejuos autors teiri ciļvieceigi pastuosta par sovu ceļu pi ituos gruomotys – kai jis teik puori pyrmajim aizsprīdumim “nav i nabyus muna losomvīla” i vys tik skaita i skaita tekstus, cikom atzeist, ka skaiteit Lukaševiča dzeju ir “kai aizlejušā teirumā, pa dublim meicūtīs, atrast boltus kartupeļus”. Namaisa pat cyta ortografeja, autors atzeist, ka itei gruomota paleidziejuse īgiut jaunu prasmi – “tagad bez calmōšonōs varēšu izlaseit vysas latgalīšu grōmotas vysōs raksteibōs.”\nPuorejī almanahā īkļautī roksti, ruodīs, dalykti apjūma deļ voi ari kab audzynuotu almanaha skaiteituoju dzeivuot pareizi – atbylstūši izdevieja i redaktoris izvierzeitam i senejūs laiku gudreibā baļsteitam idealam. Par pīmāru, par taidu kai izdevnīceibys izmysuma klīdzīni pierkt i skaiteit gruomotys laikam līcynoj latgaliski tulkuotais teksts “Dzeivoj skaistajā grōmotu pasaulē!” nu nazynoma autora nazynomys gruomotys “Dzīves māksla” (LNB katalogā atrodu septenis gruomotys ar itaidu nūsaukumu, īskaitūt 1931. godā Līpuojis vegetarīšu bīdreibys izdūtū “Dsihwes mahksla”, kas pīraksteita “pehz Masdasnana – O. S. Hanischa mahzibas un Eewas Ahbelites lekzijam”). Vēļ almanahā īkļauta Leonarda Latkovska sen. (1905-1991) filosofiskuo eseja par latgalīšu raksturu “Latgaļu idealisms”, kai ari 1942. godā myrušuo mežkūpa i meža zynuotnīka Kriša Meldera gruomotys “Meža vakari” fragments “Mežs audzynōšonā”, kurā jis meža kūpšonu saleidzynoj ar sabīdreibys audzynuošonu 19. godu symta ideju gorā i tic, ka mežs ir kai ideala vaļsts i tyveiba dobai ļaun cylvākim izavaireit nu izmysuma i krizis, kai ari – “prōta tryukums ir vysu nalaimu cālūņs.”\nProzys itymā almanahā ir moz, tok tys napuorsteidz – latgaliski ir vīgļuok raksteit moz, na garus gobolus. Ari sasajimt eisam dvēselis klīdzīņam par mierstūšu volūdu, bardaku vaļstī voi pagaisušū bruninīku ci sirdspučeiti ir vīgļuok dzejis volūdā, na tū pošu bādu apraksteit prozys tekstā. Koč Ilze Keiša sovuos miniaturuos tū rauga – ritmizeitā volūdā rokstūt viestulis naskaidram adresatam – varbyut sevkuram skaiteituojam, kas pajiems itūs tekstus rūkuos, varbyut idealizeitam īdūmu tālam. Itī skaistā i plyustūšā volūdā pīraksteitī teksti ir taida sovpateiga vintage laikmata paruodeiba – digitalā laikā rokstūt it kai papeira viestulis i dalīkūt rūžu zareņus i īsmaržynojūt ar sovis sirds ilgom. Nu veirīša pozicejis raksteiti mīlesteibys vuordi sīvītei, nu kurys nav cereibu sajimt kaidu atbiļdi: “Asmu atguojis, lai tevi vīneigū mīļuotu un lai tu nu munas mīlesteibas kai vysskaistuokuo puče zīdātu.” Dūmuot, Gētis “Jaunuo Vertera cīsšonys” byutu izguojušys tikai vakar.\nSergejs Žukovs eisā legendā “Teiksma par Francijas imperatoru” pīduovoj sovu verseju par Napaleona karaspāka naudys skreiņu atsarasšonys vītu, Piersteņa azaru pi Kruoslovys – izaruod, vaineiga šmukuo Plāteru meita, kurā vīneigajā jis īsaļūbiejs i ar kū mej gradzynus, a Leonards Rakickis publiciejs divejus eisūs stuosteņus ar vīnu nūsaukumu – “Izvēle”. Pyrmajā stuostā Donats apsažāloj par gryusnu suneiti i nūpierk jai peiriedzeņus, ūtrā vacuo Veronika izvalk nu miskastis siebrineicys bārnu izsvīstuos puotoru gruomotys. Koč didaktiski, itī eisī prozys gabaleni ir pīraksteiti dzeivai, ļaun vīgli īsajust autora ar skūpim vuordim radeitajā pasaulī. Taišni ituo autora proza ir muns atrodums jaunajā “Olūtā” – leidz šam maņ nazynoms i viereibai garom paskriejs raksteituojs, kuo dorbim vārts pasakuot leidza vaira. Ceru, ka L. Rakickis iz prīšku raksteis prozu, na dzeju – var redzēt, ka tei jam pasadūd daudz lobuok, ari dzeivis pīredzis natryukst.\nAr dzeju vyspuor almanahā kai ar aizaugušu buļbaiti – augšā nazkaidi zali loksti ir i vītom pat zīd, vysa papeira plateiba ir aizjimta, a ēst tolkom nav kuo, juokaš ar nogim nu zemis i juocer – a varbyut byus kaida buļbeite. Ite juopīmiņ, ka naivisms ir muokslys stils, kuram rakstureiga dabiska vīnkuoršeiba, tīšums, nesamuoksluoteiba. Taidi tī autori i ir – naivi kai bārni i roksta par vysu, kas iz sirds. I maitom krīvim, i zaglim deputatim, i mīlesteibu, i vysu cytu dzeivē svareigū. Tys nikuo, ka dzejūļs grab i atskanis kai dalepeitys – partū otkon nu sirds.\nNu vīnys pusis, dzejūli par aktualim tematim i politiskim vaicuojumim, ļaužu aizbraukšonu nu Latvejis i vaineigajim pi tuo. Normunds Dimants, par pīmāru, roksta:\nPagluobe – muna tauta,\nBrīsmeiguo krīva tauta,\nCeļsimēs, brōli, karam –\nLai kotrs dorom, kū varam.\nSameisim naškeistū tōrpu,\nNu zemes nūjimsim smirdeigū kōrpu!\nPīters Meikstums dzejūlī “Latgola dzeivoj” rauga raksturuot Latgolu i latgalīšus:\nLatgola vēļ dzeivoj sovūs cylvākūs,\nKuri naaizbraukuši te sovu dorbu veic.\nCīšūt nu varas, cer dzeivōt laikūs lobōkūs.\nLatgaliskajā mēlē Dīvu slavej, teic.\nLatgola vēļ dzeivoj sovā volūdā\nKuras ļaudis tamā vysur runoj ikdīnā.\nJau lobu laiku skaņ tei „Latgolas radejā”.\nBet ir, kas pōrsatautoj laikā pādejā.\nLatgola vēļ dzeivoj sovā raksteibā,\nBet kas byutu bez laseitōjim tei?\nPresē, grōmotōs, kalendarā, „Olūtā” –\nStroda ortografija pazeistama šeit.\nInguna Būmane-Lūse pīsavārsuse patriotiskajai dzejai, jei apdzīd i Latvejis dzimšonu, i pūstu, i sorkonboltsorkonū karūgu, i seņču saknis. Aizbrauciejus jei saleidzynoj ar dzērvem, kas rudinī pamat dzymtū vītu i pagaist kai iudinī, latvīšu naspiejā vaļdeit vaļsti vainoj godu symtu verdziskumu, kai ari atzeist sovu naīdereigumu itymā laikā.\nVoi tu dzērdi, kai Latvija raud?\nVoi tu jyuti, cik jai ir gryuts?\nTik daudz nateira placūs tai krauts,\nTik daudz bārnu vairs nasaprūt, kas ir labi.\nNu ūtrys pusis, sentimentalys suopis par napīpiļdeitu mīlesteibu i cylvāka vīntuleibu. Ineta Urtāne:\nSēžu, raužu. Maizi graužu.\nOsoras par tevi glaužu.\nKa atsakuopt nu tekstu navīndabeiguos literaruos kvalitatis (voi dreižuok par daudz vīndabeiguos – nu parupai nūaustuo tekstu auduma, pa munam, uorā lēce viņ Ingridys Tāraudys i Voldemara Vogula dzejūli i Leonarda Rakicka proza), acim radzamai pasaruod problema, kas aktuala vysai latvīšu literaturai i īt leidza vysai modernuos literaturys atteisteibys gaitai: voi literatura ir muoksla poša par sevi i autors ir breivs radeit sovu pasauli ar sev i sovam laikam, sabīdreibai aktualom lītom, paruodeibom, raksturim, voi ari literatura ir sabīdreibys kolpyune i jai juopylda didaktiskuo funkceja – audzynuot i izlobuot cylvākus, kūpt jūs dvēselis i vadynuot iz lobu, izavairejūt nu tabu temu i vuordu, kab nasamaituotu īkūptūs literaruos gaumis duorzus.\nSpylgts pīmārs – Jūlija Tropa dzejūļs “O, maule!” par izkrytušu zūbu, kura pyrmajai rindeņai beiguos dalykta zvaigzneite. Lopys apakšā paskaidruojums – rotu rumba. Saīt smīkli – kab tik skaiteituojs napadūmuotu, ka autors lomojās voi augstajā dzejis žanrā lītoj tik našmuku vuordu, kas sarunvolūdā apzeimoj mauku ci pavīglys uzvedeibys sīvīti. Koč varu īsadūmuot – ak jau tipiska peņsioneru dzeivis bāda i tipisks humors. I voi ta peņsioneri nasalomoj, tik runoj par zyrgkūpeibu i rotu detaļom?\nOtkon vīns zūbs\nKust un sōp\nPīci, pīci –\nPošā krizes laikā.\nPusmute jau tukša.\nAsūt bez kaulim.\n* ratu rumba\nIr skaidrs, ka “Olūts” īt daiļduorznīka ceļu – publicejūt esejis par dailū latgaļu raksturu i īkūptim, skaistim mežim i aicynuojumus skaiteit skaistuos gruomotys, īsakapsulejūt literaturā kai skaistajā pasaulī, kur švakais ir tikai pīmārs ļaunajam, nu kuo izavaireit, na realuo i literaruo pasauļa daļa. Kai Diāna Varslavāne, par sovu paraugu turūt 20. godu symta vyds idealus, roksta par Mirdzys Kempis školu: “Itys laiks ļaun vysim, kam ir nauda, drukōtīs. Jau bārnus vuica: esi dzejnīks, roksti nu nikō… Ak vai! Dzejas Mōte sovim “skūlānim” vuiceja pavysam kū cytu. Boguotynoj sovu goru un dvēseli! Beidz skūlas, studej, apgyusti volūdas, losi un vuicīs nu pasauļa gaišuokajim prōtim. Seviški īvāroj dzejai napīcīšamuos praseibas: ritmu, atskaņas, naatkuortoj vīnu un tū pošu vōrdu un nalītoj nikaidas rupeibas, barbarismus, jo dzejnīks kūp tautys dvēseli! Naatskaņoj eisuo patskaņa ziļbi ar garū. Byus rupa klaida! (..) Boguotī var čāmuotīs, bet tev, raksteituoj, juokūp tautas dvēseli!”\nTok voi ite nasarūn pretruna. Nu vīnys pusis – D. Varslavānis saceitais, ka “itys laiks ļaun vysim, kam ir nauda, drukōtīs.” Nu ūtrys pusis – gryuteibys salaseit finansiejumu “Olūta” izdūšonai pavoda kotru juo izīšonu kotru godu, ka sprīst piec izdevieju saceituo. A rezultats – pavuoju autoru pavuoju tekstu kūpkruojums ar puors najauši īsamaļdejušom viersyunem, kam vaira pasaveics ar prasmem voi talantu. A ka tryukst i talanta, i prasmis, saīt taida grabūšu rotu nūskaņa – literatura ir, literaturys nav.\nTys ir, literatura to ir. Itei i ir myusu dīnu latgalīšu literatura. Itys tok ir 2012. goda literaturys almanahs! Koč vydā nav Rancānis, Lukaševiča, Ryučāna i jaunūs autoru, viņ najauši īsamaļdejuse Tārauda, kas pyrms nazcik godu izdevnīceibai īsnīguse manuskriptu, a gruomotys nav sagaidejuse – aktualuok ir bejs izdūt kū nabejs cytu. Nu tuo vēļ vaira rūnās īspaids, ka “Olūta” redaktori kai kombains nūkuļ vysu, kas izaudzs teirumā voi pasagadejs pa ceļam, i cer nu tuo izcept maizi. A maize to saīt taida ušņaina i smiļkts grīžās zūbu storpā.\nNavar nūlīgt, ka “Olūts” ir svareigs kaidai cylvāku grupai – jī roksta i publicej dzejūļus cyts par cytu, veļtej dzejūļus “Olūta” prezentacejai i apmāram 85 godus vacai ortografejai, īprīcynoj cyts cytu ar sovim dvieseļu duorzim i vysaidom vuordu pučeitem i pošu izdūmuotim dzeivis receptim – kai jau vacu ļaužu vydā tys īrosts. Partū ka tei ir vacūs ļaužu literatura, koč varbyut pa vydu ir i pa kaidam jaunuokam cylvākam. Naiva sovā aizguojušuo laika skaistumā i suopēs par naspieju īsadzeivuot šudiņ, naiva sovā gribiešonā pavuiceit ar tekstim i cereibā par vīnu četrindis tīsu padareit pasauli lobuoku.\nSkaitūt “Olūta” tekstus i raugūt izslēgt volūdys (i lokaluos identitatis, sovys literaturys) apziņu, rūnās īspaids, ka vysa 20. godu symta ar modernisma i postmodernisma vēsmem i vātrom vysā nav bejs – ļauds kai roksta sentimentalus tekstus i jiutynojās ap sovu vyds pasauli, tai i roksta. Saīt, ka niu mes skaitam literaturu, kurai beja juodzymst drukys aizlīguma laikā – taidu naivu, drupeit realistisku, drupeit romantisku, drupeit vītejai lītuošonai i sovejim. Ar tautyski romantisku jiusmu par dzymtū zemi, sentimentalom suopem i osorom par sirds komuošonom, sakuopynuotā idealismā pasnīgtu ryupi par gryutajim laikim i individa naspieju īsakļaut ituo laika pasaulī. Vyss kai romantisma literaturā pīsadar.\nTik kaids tam sakars ar 2012. goda skaiteituoju, kas nav dasīts aiz astis pi teksta tik partū, ka jis latgaliski. Skaiteituojs izalosa, kū skaiteit. Latgalīšu literatura ir vīnā tiergā ar pasauļa bestsellerim, i juos vīneiguo prīškrūceiba – stuosteit par myusu laika myusu sabīdreibu i juos problemom, prīcom i atrodumim, izaicynuojumim, korstajim punktim, kurā sasadur skaiteituoja pīredze i raksteituoja stuosts. Aizbēgt nu tuo atmiņuos i memuarūs, sentimentalā voi patriotiskā dzejā ir izeja, tik nasabreinoj, ka tū skaita tik radinīki, vacys babys i latgalīšu volūdys pietnīki.


Muna vīta: Baļtinovai jaunuo reforma nav atsagrīzšona vacajā rajonā - lakuga.lv\nTemys: administrativi teritorialuo reforma, Anele Bordāne, Baļtinova, Imants Slišāns, Rolands Keišs, Sonora Logina\nItūgod Baļtinova, pyrma tuo mozuokais nūvods Latvejā, kū veiduoja vīns pogosts, kūpā ar bejušajim Viļakys, Ruguoju i Bolvu nūvodim apsavīnuoja Bolvu nūvodā. Kaids nūsmēja, ka tei ir atsagrīzšona vacajā Bolvu rajonā, tys tai nav, partū ka tūlaik beja diveju leimiņu pošvaļdeibys, tān – vīna. Kai baļtinovīši piec administrativi teritorialuos reformys (ATR) jiutās i kū dūmoj? Augustā pagastējom Baļtinovā i pavaicuojom. Sovys dūmys mums uzticēja Sonora Logina, Anele Bordāne, Imants Slišāns, Rolands Keišs.\nTānejuo reforma nav atsagrīzšona Bolvu rajonā\nNiule cylvāki Baļtinovā saleidzynoj i runoj par tū, kai beja sovā vīna pogosta nūvodā 2009.–2021. godā i kai ir tān, īsuocūt dzeivi kūpejā Bolvu nūvodā. Bet, kai beja pyrms sova nūvoda 1990.–2009. godā, niansēs vairs atguodoj ratais.\nBaļtinovys vydsškolys direktors Imants Slišāns ir vīns nu jūs: „Daži soka, ka piec ituos reformys byus, kai beja agruok – Bolvu rajonā. Es myusu apvīnuošonu Bolvu nūvodā kai atsagrīzšonu vacajā Bolvu rajonā nauztvaru. Tūlaik sova liemejvara beja kotrā pogostā, puori 500 pošvaļdeibu vaļstī. Rajons – pogostim vīns, bet daudzu vaicuojumu izlemšona pogostā iz vītys. Pīmāram, 2008. godā Baļtinovā atkluota jaunuokuo sporta zāle Bolvu rajonā. Tys nūtyka vēļ pyrms reformys. Pogosts pats jēme kreditu i halli izcēle. Tān par taida kredita jimšonu lam kūpejuo pošvaļdeiba, i te var ari vinnēt. Mozs pogosts navar pajimt kreditu, a lels nūvods – var. Dūmoju, ka tys ari beja pareizi, ka Baļtinovys pogostam izadeve nūsaturēt, palīkūt par atsevišku nūvodu. Mes daudzejaidā ziņā bejom naatkareigi, plusu beja vairuok kai minusu. Bet cylvāku skaits taipat palyka vys mozuoks.”\nImants turpynoj par tānejū situaceju, pošvaļdeibu vieliešonuos nu Latgolys partejis jis tyka īvālāts par deputatu jaunajā Bolvu nūvoda dūmē: „Asam jaunajā Bolvu nūvodā, kai īs, redzēsim ilgtermiņā. Tys, kai nūtyka pošvaļdeibu reforma, nabeja demokratiski. Bejušī mozī nuvodi, ari Baļtinova, bejom pret itū reformu. Aptaujā cylvāki vairuokumā izasaceja, ka jī naatbolsta nūvodu apvīnuošonu. Pa vysu Latveju nūtyka ari tīsuošonuos.\nTei reforma varēja byut sovaiduoka. Daudzi par itū runuoja Latvejis Pošvaļdeibu savīneibā, ka vajadzēja veiduot ūtrū pošvaļdeibu leimini. Daudzi soka tai: mozī nūvodi naspiej veikt sovys funkcejis. Tys byutu ideals rysynuojums, daudz kur Eiropā ir mozuokys pošvaļdeibys. Kai Latvejā beja leidz reformai. Pošvaļdeiba rysynoj daļu funkceju, ūtru atdūd ūtruo leimiņa pošvaļdeibai. Latvejis regioni Kūrzeme, Zemgale, Vydzeme, Latgola, Sēleja, Pīreiga izveiduotu pošvaļdeibu ūtrū leimini, daļu funkciju atdūtu jom. Tod mozuos varātu dzeivuot. Kū tyvuok cylvākam pošvaļdeiba, tū lobuok.\nKarteņā: Anele Bordāne i Imants Slišāns\nVARAM skaisti stuosteja, ka reformys rezultatā jebkurā Latvejis vītā uzalobuos pakolpuojumu pīejameiba i kvalitate. Nav saprūtams, kai tys var nūtikt vītā, kur beja nūvods i tān vairs juo nav. Svareigi, lai nūvodūs, kū pīvīnuoja, situaceja napalyktu švakuoka. Tei problema jau nav nūvodu izmārā, tod tei byutu breinumu viezeņa – apvīnoj četrus nūvodus, pieški atsarysynoj problemys.\nMes teišom mozuokais nūvods Latvejā bejom, bet taidi kai Viļakys, Kuorsovys nūvods beja piļneigi pošpīteikami. Piļsieteņa pa vydu, vydsškola, apleik kompakti pīci pogosti. Pūce pyrms tam reklamēja, ka reforma dūs pakolpuojumu kvalitati, uzlobuos naatkareigi nu atsarasšonys vītys. Kod beja tikšonuos ar tūreizejū VARAM ministru Juri Pūci Kuorsovā 2019. godā, es papraseju, kas izamaineis Kuorsovā. Jis gūdeigi pasaceja, lai jam naprosūt, a, kod byus jaunais Ludzys nūvods, tam lai i prosūt.\nPietnīki pīzeist, ka vīns nu atteisteibys svareigu faktoru ir attuolums nu Reigys. Lai tū rysynuotu, vajadzeiga regionaluo politika, tī var byut regionalī koeficienti voi nūdūkļu atlaidis. Iztaisūt lelu nūvodu, nikuo naatrysynoj, riski nūmalem taipat palīk leli.\nTys rysynojams kompleksi. Ir vaļstis, kur īvīsts regionalais koeficients. Pīmāram, ka struodoji Pīreigā, tev ir vīna olga, ka struodoji attuolynuoti 200 km nu Reigys, tev ir olga reizynuota ar koeficientu. Voi, pīmāram, nūdūkļu politikā, ka dūd kreditu jaunam uzjiemiejam, kas uzjāmumu attaisa Kuorsovā, Baļtinovā, Cyblā, Zylupē, jam daļu kredita dzieš vaļsts, lai veicynuotu, ka jis tū uzjāmumu attaisa. Bet, ka jis tū attaisa Reigā, Pīreigā, kur lels cylvāku skaits i vīgļuok atpeļneit, dorbojās cyti principi. 2009. godā pyrms īprīškejuos reformys Baļtinovys nūvodā beja 1380 dzeivuotuoju, tān zam tyukstūšys palykuši. Samozynuojums 10 godūs par 28%. Tys ir tys risks, kū vaļsts nikai narysynoj.”\nPuorejis perioda naskaidreibys\nDaudzi cylvāki kai pyrmū problemu, ar kū sasaskuoruši 2021. gods 1. julī, nūsauc tū, ka nivīns nazynuojs, kaids nūvods juoroksta pavadzeimē. Deļ ituo julī navariejuši pat dagvīlu pogosta vajadzeibom nūpierkt, sabīdryskuos vītuos zuole kaidu laiku palykuse naizpļauta, tys naradejs loba īspaida. Baļtinavīts Rolands Keišs struodoj Škilbānu pogostā asūšajā z/s “Kotiņi”, juo redziejums par itū situaceju ir kritisks: “Īstuodis i uzjāmumi beja izmysumā. Pyrms tuo nivīns napasaceja, kaidu nūvodu raksteit 1. julī pavadzeimēs. Kur grīzīs, vīns syuta iz Bolvu nūvodu, cyts – iz Viļakys nūvodu (z/s “Kotiņi” bejušajā Viļakys nūvodā – S. Ū.). Nu ituo daudz vysaidu ačguorneibu. It kai normali, reforma pošā suokumā… Nā, patīseibā nav tys normali, reformai gatavejuos, taitod vajadzēja vysu paredzēt īprīšk, kai reikuotīs vīnā voi ūtrā gadejumā. Itam vajadzēja byut jau sakuortuotam, na kai tān – leidz Zīmyssvātkim mieginuos sakuortuot īstuožu dorbus. Uzjiemiejim nikas nasamaina, tī, kas struodoj, jī taipat turpynoj struoduot.\nDūmoju stipri padaudz ir īriedņu, daudz līku omotu pret tū dorbu, kū jī padora. Daudz efektivuok struodojūt, var sasnēgt tū pat, kū ar daudzim darbinīkim. Es samazynuotu gona daudz kū.\nDūd, Dīveņ, kab tuos naudenis te, Baļtinovā, vairuok bejs. Lai byutu naudeņa, vajag tūs cylvāku, kas naudeņu iz teni pīsaista. Pošvaļdeiba ir vīns, varim tūs smukūs atpyutys laukumus taiseit. Ka nabyus tī kam staiguot, tam vysam nav jāgys. Vajag dūmuot, kai uzjiemieju ar vysim juo biznesa kontaktim dabuot iz teni. Tod, kod jis paliks te dzeivuot, piec tam ir jāga taiseit sporta i bārnu laukumus.”\nImants dasoka: “Birokrateja teišom pīaug. Nu viersa teik uzspīstys praseibys, kam vajadzeigs leluoks birokratisks aparats. Juobyun specialistam dorbā ar jaunīšim, datu aizsardzeibā, dorba aizsardzeibā. Mozam nūvodam vys gryušuok itū birokrateju izpiļdeit – vajag nūdarbynuot daudz darbinīku. Lelā nūvodā ar itū byus cīš vīnkuoršuok. Puorejis periods vēļ nav beidzīs. Izgleiteibys puorvaļdis beja Bolvu nūvodā un Viļakys nūvodā, Ruguoju nūvodā – izgleiteibys specialists, mes bejom mozs nūvods, mums tik leigums ar Bolvu puorvaļdi par pakolpuojuma sniegšonu. Jaunuos puorvaļdis vēļ nav, dašamejā izgleiteibys, kulturys un sporta puorvaļdē vysi mehaniski apvīnuoti. Tān dūmuots veiduot atseviški izgleiteibys un kulturys puorvaļdis, atseviški sporta centru, kurs apvīnuotu sporta koordinatorus. Vēļ nav tūs puorvaļžu, nav nūlykumu. Ar laiku sasaliks pa vītom. Tān finanšu darejumus jau veic Bolvūs, duorzeņa puortykys pavadzeimis apstruodoj Viļakā. Paīs laiks, cikom itys vyss sasakuortuos.”\nJaunuo paaudze ir par Baļtinovu Bolvu nūvodā\nRolands turpynoj: “Asmu par itū reformu. Dūd, Dīvs, kab tys vyss devs lelu lobumu. Pyrms vaira kai 10 godim, kod beja Bolvu rajons, cik atguodoju, pogosti par sevi atseviškuok pastuovēja, rajonā sevi beja juopīruoda. Caru, ka itei pīruodeišona i lobuo konkurence byus kulturā un uzjiemejdarbeibā. Kod konkurencē vītys papyldynuos vīna ūtru, rassīs lobs produkts – lobi pasuokumi, kas nanūteik kekseiša piec, atbolsts uzjiemiejim un dzeivuošona laukūs paliks prestiža līta.”\nVydsškolys vacuma jaunīši myusu gasteišonys dīnā atrūnami muokslys plenerā, Sonora Logina pīkreit pasadaleit ar sovom dūmom par reformys radeitajom puormaiņom: „Īprīšk sovā Baļtinovys nūvodā nabeja švaki, bet maņ lobuok pateik, ka asam Bolvu nūvodā. Partū, ka Baļtinovā nav daudz aktivu jaunīšu. Ka salīk vysus aktivūs nu Bolvu nūvoda, saīt forša kompaneja. Ar jim kūpā var forši izaklaideit, pavadeit laiku. Pavasar beja īspieja pīsadaleit forumā “Atpakaļ nākotnē”, kurymā mes, jaunīši jau tādin nu vysa Bolvu nūvoda, pīsadalejom i varējom apsprīst vysaidys temys, kas īprīšk bejs lobs vysūs nūvodūs, varējom īsaceit kaidys idejis, kū tuoļuok realizēt. Mes varim pīsadaleit “LabsVaibs” pasuokumūs, vīns jau nūtics Bolvūs, tān beja Baļtinovā, byus ari Viļakā.”\nKarteņā: Sonora Logina\nAnelis Bordānis kaimini i pazinis, izdzierduši, ka jei tiksīs ar žurnalistim, zvanejuši jai i deligiejuši pīminēt ari jim aktualus vaicuojumus. Anele ir aktiva seniore, dzīd kuorī, doncoj sīvīšu deju kolektivā “Gaspaža”, apmeklej kulturys pasuokumus. Jei runoj par daudzim vaicuojumim, kas satrauc cylvākus: „Myusu pogostā ir daudz amaterkolektivu. Ka mums beja kaida vajadzeiba – tārpi, autobuss aizbraukt kur uzastuot, mes skrējom iz nūvoda dūmi, sarunuojom, pīrakstejom īsnāgumus, a kai byus tān? Cik ilgi īs tei vysa saskaņuošona ar leluo nūvoda birokrateju? Nu molys redzīs, ka tī pavysam mozi seikumi, bet mes ar tū dreiž sasaskarsim. Pi ituo tys pats vaicuojums – cik īdaleis Baļtinovai, voi pītiks.\nMani satrauc celi un sakūptuos vītys, Baļtinovā vide sakuortuota, dīz voi lelajā nūvodā tū byutu izsytuši cauri. Ite poši izlēme, tī byutu “juoūrb”. Tu iz vītys redzi, iz vītys jiuti, kuo kur vajag. Tān kūpejais maiss, kūpeji projekti, viļks dečeiti kotrys iz sovu pusi. Voi pīnuoceigi tiks uzturāta tei poša Svātiunis azara paldvīta? Aktivi braucu peļdētīs, cylvāku pludmalē vysod cīš daudz. Objekts ir īkļauts turisma bukletūs, bet, reformai suocūtīs, julī zuole nabeja izpļauta, vyss nūlaists, vīns uorzemnīks tamā zuolē pi azara teļti cēle… Tān gon vyss izpļauts, sakūpts. Voi taidys vītys tiks pīnuoceigi uzturātys kuorteibā vysu laiku?\nSenioru paaudzis cylvāki osuok saradz problemys\nPar kulturys dzeivi dūmojūt, ari pi mums vajadzātu leluokus pasuokumus. Baļtinovā ir breineigs bejušais muižys parks i estrade. Ari Bolvūs un Viļakā. Kai nūvodā sovā storpā tiks sadaleiti leluoki kulturys pasuokumi? Var organizēt vysaidus pasuokumus ar plānuošonu, lai vyss nanūteik vīnā vītā. Lai nav tai, ka viņ Bolvūs kas nūzeimeiguoks nūteik, a puorejā nūvodā, viņ mozi lokali pasuokumi. Par itū daudzi cylvāki, kuri apmeklej kulturys pasuokumus, runoj. Varātu te centralizāti plānuot vysa nūvoda nūzeimis pasuokumus. Parkū lai nu Viļakys, Bolvu naatbrauktu? Atbrauks.\nTaipat Baļtinovā ir Muokslys un muzykys škola, nūvods jū nūdybynuoja, īkuortuoja, atbaļsteja, kai byus tān, nazynom. Tys ir palics par svareigu centru myusu izaugsmei.”\nBaļtinovā daudz jaunūs saimu\nItys vaicuojums nav teiši saisteits ar reformu, tok cykom kaidā vītā dorbojās škola, tikom tī rūsās aktiva kasdīnys dzeive. Kai nabyus školys, nikuo nabyus, pīzeist myusu izasaceit uzrunuotī cylvāki, bet muokslīgi itū uzturēt ari navar, zynomam leimiņam un kvalitatei školā ari ir juobyun. I. Slišāns kai školys direktors itū komentej tai: “Pyrms vairuokim godim bārnuduorzs tyka pīvīnuots pi školys. Tūlaik beja 23 bārni, tān mums ir 46. Mozūs bārnu ir daudz. Ir saimis, kas atsagrīž laukūs. Baļtinovā jaunūs saimu ir vairuok kai pyrms godim 15. Baļtinovys vydsškolā nu bejušuo Bolvu nūvoda (Brīžucīms) īt 38 školāni, nu bejušuo Viļakys nūvoda (puorsvorā Upīte) – 18, saskaitūt kūpā školu un pyrmsškolu.”\nAnele pībylst: “Dzimsteiba ir vaļsts leimiņa problema. Par sovu Surikovys cīmu varu pasaceit, ka nazkod beja 35 vīnsātys, beja vēļ Nikodema Rancāna dybynuota škola. Tān palykušys pīcys voi sešys saimisteibys, tys nav nikaids izmierstūšais cīms. Zemnīki ir jauni cylvāki, saimēs bārni. Voi jī vēļ varēs izviļkt? Skaidrys, ka nu mozuos saimisteibys izdzeivuot navar, papyldus vajadzeigs olguots dorbs. Vaicuojums, voi tī, kam 300 ha, varēs nūsaturēt, saviļkt golus kūpā. Ka miļjonaru saimisteibys vysu puorjims, jī byus spīsti puordūt zemi. Muni sābri lūpus tur i vysu laiku lauza golvu. Ar pīna ražuošonu vēļ saīt izdzeivuot. Ka nabyus moksuojumu… Jim ir vīnolga, voi tys ir Bolvu, voi Baļtinovys nūvods. Zemnīkus tys naskar. Vīneigi, cik sakuortuoti vītejī celi, jim cīš nu svora.”\nVar sacynuot, ka cylvāki Baļtinovā nu ATR vēļ nasasteidz nūformulēt, ka nūtykušys pozitivys ci nagativys puormainis. Tānejū laiku uztver kai puorejis periodu ar naskaidreibu i naziņu. Tok aktivī dareituoji pīroduši pi sevkurys situacejis, jī pīsamāruos sevkurai situacejai i turpynuos struoduot.