Naskrīt, balansēt i atsapyust. Saruna ar pasauļa izzynuotuoju Regitu Zeiļu - lakuga.lv\nTemys: ceļuojumi, interveja, Ligija Purinaša, Regita Zeiļa, Roksts, socialuo uzjiemiejdarbeiba\nAr Regitu Zeiļu īsapazynom pyrma pīcu godu literarajā pasuokumā “Tievanānu pavasars”. Jau tūlaik, byudama vydsškoļneica, Regita beja īsasaistejuse vairuokūs projektūs. Tys tai ir ari niu, viņ tagad juos projekti ir leluoki i padareituo ir vairuok. Sasarunojam par socialū uzjiemiejdarbeibu Latgolā, ceļuojumim i tū, kai informacejis laikmatā napagaisynuot sevi. I, prūtams, sarunā dasaskarom ari Latgolys kongresam i latgalīšim.\nNiu tu aktivi dorbojīs socialuos uzjiemiejdarbeibys lauceņā. Pastuosti, kas tys ir.\nSocialuo uzjiemiejdarbeiba nūzeimoj dareit i peļneit, kab inovativi atrysynuotu kaidu socialu problemu. Voi tei byutu paleidzeiba kaidai mierkgrupai, pīmāram, cylvākim ar invaliditati, jaunajom mameņom, bejušajim īslūdzeitajim i tt., voi globali vaicuojumi – vidis problemys, izgleiteibys uzlobuošona i tt. Tei var byut sevkura līta, kamā tu īguldi sovus spākus i laiku, lai atrostu rysynuojumu. Byuteibā socialais uzjiemiejs struodoj ar uzjiemiejdarbeibys metodem i ar navaļstiskuos organizacejis (NVO) pīeju problemys rysynuošonā.\nIr rūžains prīkšstots, ka socialuo uzjiemiejdarbeiba ir reizi godā veikt zīduojumu, pīmāram, dzeivinīku patversmei, koč eistineibā tys ir regulars, kasdīnisks dorbs konkretys problemys rysynuošonā. Socialajai uzjiemiejdarbeibai ir juobyut ilgtspiejeigai. Latvejā apmāram ostoņus godus par tū aktivi runojam, i ar socialū uzjiemiejdarbeibu vysilguok myusu vaļstī nūsadorboj Latvijas Samarīšu apvīneiba. Prūtams, itamā sferā pagaidom dominej mozī sociali uzjiemieji, bet pamozom lītys suoc sasakuortuot i atsateisteit. Nu ituo goda mums ir Socialuo uzjāmuma lykums. Itūšaļt vēļ ir breineiga īspieja sajimt ari grantus socialuos uzjiemiejdarbeibys atteisteišonai, kab varātu spert pyrmūs sūļus itamā jūmā voi atteisteit sovu darbeibu.\nKai ir ar socialū uzjiemiejdarbeibu Latgolā?\nTai kai es struodoju socialuos uzjiemiejdarbeibys asociacejā, tod radzu, ka nu Latgolys ir vysmozuokais bīdru skaits, koč ari personeigi es Latgolā radzu cīši lelys īspiejis. Mums ir Oļesja Soboļevska i lobdareibys veikals “Otrā iespēja” Daugovpilī. Oļesja i juos komanda ir eisti sirdscylvāki, kas rauga atteisteit ari vidis vaicuojumu rysynuošonu i veicynuot atbolstu bārnim i dzeivinīkim. Juopīmiņ ari Ingūna Semule, kas atteista uzjāmumu “Puordare”.\nIr ari vīna škola – Preiļu Breivuo škola, kuru izveiduoja vacuoki, kas saprota, ka jim napateik asūšuo sistema i ka jī grib tū maineit. Tei ir nu Reigys tuoluokuo vacuoku dybynuotuo škola, i es dūmoju, ka tys daudz kū dūd regionam i vītejai kulturai, ļaunūt pasavērt iz izgleiteibu cytaiži.\nKai tev roduos interese par itū sferu?\nMaņ vysod ir bejs interesanti paleidzēt cytim. Agruok asu īsasaistejuse naskaitomūs projektūs i NVO sektora aktivitatēs, bet asu saprotuse, ka tys nastruodoj. Tys nav ilgtspiejeigai – vysys foršuos iniciativys ar laiku nūmierst, naspiejūt sevi uzturēt. Latvejā NVO jau bīži viņ sevi nagrib saukt par uzjiemiejim, jim ruodīs, ka tys ir ļauns vuords i ka nauda – tys ir švaki i par jū lobuok narunuot (smejās). Ilgu laiku muna meiluokuo vīta Reigā beja lobdareibys veikali “Otrā elpa”, kur es ari izzynuoju par socialū uzjiemiejdarbeibu. Tod ari suoču interesētīs. Pīraksteju bakalaura dorbu.\nTu esi studiejuse kulturys antropologeju. Zynu, ka niu tu studej geografeju. Deļkuo ir nūtykuse taida akademiskūs interešu maiņa?\nItūgod pyrmū godu Latvejis Universitatē ir īspieja studēt geografeju ar nūvierzīni ”Cilvēkģeogrāfija”, kas vaira saisteita ar socialajim procesim nakai “parostuo” geografeja. Runojūt par munom studejom, tod kulturys antropologeja beja vaira par kontekstu, cylvākgeografeja – par plašuoku mārūgu.\nTu esi vīns nu tūs cylvāku, kas vysu laiku ir ceļā. Cik svareigi deļ tevis ir byut kusteibā?\nMums nazkod vajadzēja zeimēt saimis gierbūni, i tāvs apakšā pīraksteja moto: “Stuovūšs iudiņs smird.” Laikam tam ari ir juopīkreit. Mes saimē vysod asam ceļuojuši, i maņ jau tys nu mozu dīnu ir ruodejīs dabiski. Tev ir tei dziņa izzynuot vaira, i tu gribi dzierdēt stuostus, īsadzilinuot, papieteit. Maņ nasaīt apsastuot, koč ari šaļtim cīši gribīs – vysu laiku nazkur īsasaistu, pasavalku iz kaidu ideju. Vysbīžuok munys breivdīnys paīt ceļā, braucūt, nazkū apsaverūt. Bīži tys ceļš ir nu Reigys iz Rēzekni voi ūtraiži.\nTu Reigā napaliksi?\nNā, napalikšu. Maņ niu ir puormeju periods, kura laikā nabyušu ni Rēzeknē, ni Reigā. Deļtam gryuts komentēt nuokūtni, bet es cīši grybātu atsagrīzt dzymtajā Rēzeknē.\nObeji ar veiru asat aktivi ceļuotuoji. Pastuosti par braucīnim, kas vysvaira palykuši atmiņā.\nIte varātu daudz runuot (smejās). Es laikam saceitu, ka meiluokais ceļuojums beja pa Portugali, kas vysod palykuse atmiņā kai saulaina i gleznaina vīta. Tī ir breineigi, atsauceigi cylvāki. Jim ir apbreinuojama dzeivis uztvere – jī bauda dzeivi. Jī ir lāni, nostalgiski, i vari viņ apskaust tū, ka jī var tai vīnkuorši apsasēst i vērtīs okeanā. Jī naskrīņ tai, kai mes tū dorom. Dzeive tī ir pakuortuota atpyutai i relaksacejai.\nAtmiņā palics ari Santjago ceļš. Mes guojom nu Porto leidz Santjago de Kompostelai. Lai cik ari itys ceļš byutu populars i banals, es sevkurā gadīnī īsoku paraudzeit nūīt tū ceļu. Tei ir drusku pasavieršona sevī, drusku atsaslēgšona nu pasauļa, tei ir ari īkšejuo mīra atgiušona, i beigu beiguos tys vyss ir par ceļu. Ka nasagryb braukt iz Santjago, tod var īt ari pa Latgolu. Mes poši asam guojieji i atrūnam vītys, kur mes varim nazkū apsavērt.\nZynu, ka napaseņ apguoji apleik Lubāna azaram. Kaids beja guojīņa mierkis, i deļkam ari cytim tu īsaceitu dūtīs taidā puorguojīnī?\nIdeja par Lubānu roduos tod, kod mes apguojom 40 kilometrus apleik Rāznys azaram. Tod izdūmuojom, ka juoapīt ari apleik Lubānam, paraugūt sovus spākus. Es, prūtams, naticieju, ka variešu nūīt 60 kilometrus, dūmuoju, ka palikšu nazkur pusceļā. Bet nā, es tyku golā i nūguoju leidz finišam.\nGolvonais ir ārti apovi, pīmāruots apgierbs laikapstuoklim. Cīši svareigi ir raudzeit atrast sovu uotrumu, navajadzātu forsēt voi koč kam koč kū pīruodeit. Juoatrūn sovs ritms, kaidā gribīs īt i baudeit. Daži īt, lai koč kū radzātu, daži – lai ītu, daži – deļ skotu apleik. Juosaprūt, deļkam tu pats ej.\nKas ir svareiguokais, kab ceļuojumi izadūtu i snāgtu maksimali daudz prīcys?\nIr divi varianti: laiceigi saplanuot sovu ceļuojumu voi taišni ūtraiži – naplanuot nikuo. Maņ pateik spontanitate, bet tamā pošā laikā, ka nikas nav saplanuots, tod ir gryuts nūīt nu plana. Juobyut dažim pīturys punktim, navajag saplanuot pa minutim, bet ari taidim ceļuojumim ir sovs lobums. Tu vari piec īspiejis vaira redzēt, viņ piečuok ir gryuts vysu atsaukt atmiņā, paanalizēt.\nMes asam eksperimentiejuši ar dažaidim ritmim. Pīmāram, asam braukuši ceļuojumūs ar vacuokim. Jim beja cīši gryuts pīrast pi myusu uotruma. Mes asam īsavuicejuši cīši mudrai saprast daudzys lītys, i tys saasynoj manis, bet vacuoki navar tikt mums leidza.\nSvareigi ir runuot ar vītejim, īpazeit kulturu ar vītejuo barmena voi garomguojieja acim. Jī byus lobuokī īsaceituoji. Īsoku vērtīs na viņ ceļvežūs, bet ari rakt dziļuok, atrast tū, kas pošim ruodīs saistūšs. Lobs resurss ir Atlas Obscura, kur apkūpuotys vysinteresantuokuos vītys.\nNūsauc treis principus, kam sovā dzeivē sekoj leidza i kas paleidz byut harmonejā.\nAr harmoneju dažreiz ir sarežgeitai – es vēļ vuicūs īraudzeit skaistū vīnkuoršeibā. Vīns nu munu principu ir raudzeit sevi pīspīst naskrīt. Es vysu laiku asu jūņuojuse pa dzeivi, i Reigys ritmā tys ir vēļ izteiktuok. Īt lānuok, izīt laiceiguok… Ūtrys princips – atrast balansu storp privatū dzeivi i dorba dzeivi. Es bīži naīvāroju rūbežus, pa vokorim vuicūtīs i naatsapyušūt. Trešais i svareiguokais – atsapyust, ļaut smedzinim pagulēt, atsaslēgt nu vysa pasauļa, kab varātu sabalansēt vysys paraleluos dzeivis.\nRegita ar bruoli Porto, Portugalē\nKai tev ruodīs, voi mes dzeivojam cīši satrauktā, stresainā sabīdreibā?\nMes dažreiz asam puoruok apzineigi, puoruok sekojam lykuma i normu vuordam voi taišni ūtraiži – interpretejam tai, ka saturs i jāga piļneigi mainuos. Sabīdreiba nav pavirša, bet jei vēļ rauga sevi apsazynuot. Mes vys vēļ meklejom sovu identitati. Lai gon itūgod, symtgadis godā, mes puoruok daudz dzieržam, kas ir Latveja i kas ir latvīši… Ir taida sajiuta, ka itei ir vīna nu tūs dzimšonys dīnys balleišu, kurā jubilars agri aizīt gulēt, a gosti vēļ treis dīnys par jubilara naudu dzer. Maņ ruodīs cīši negativi, ka symtgadis gods sakreit ar vieliešonu laiku i vysaidom cytaidom politiskom aktivitatem.\nKai symtgadis svātku kontekstā tu redzi Latgolu?\nSarežgeitai. Pījimsim, tys pats t. s. “Latgolys simtgadis kongress” paguojušajā godā. Es jū naapmeklieju, bet tys farss, kas ap jū beja… Tamā breidī maņ ruodejuos, ka tys īdrogoj na tikai Latgolys publiskū tālu, bet ari munu gribiešonu byut pīdereigai latgalīšu kūpīnai. Piec ituo nūtykuma es raugu distaņcētīs nu sevkuru diskuseju, kas ar tū byutu saisteitys. I maņ drusku ir kauns. Maņ ari ruodīs, ka ir par moz runuots par kongresa byuteibu, nūzeimi.\nAri sabīdreiba atsaškir. Latgolai ir juomeklej jauns publiskais tāls voi jauna identitate, ar kuru sevi nest publiski. Mes navarim byut zylūs azaru, keramikys i bazneicu zeme. Mums ir sovys vierteibys, kurys mes na vysai precizi definejam.\nKaids ir tipiskais latgalīts?\nMaņ ruodīs, ka latgalīšus raksturoj speiteiba. Mes laikam naasam tik sirsneigi i lobsirdeigi, kai gribim, lai par mums dūmuotu. Mes navarim sovā storpā mīru dabuot, nimoz jau narunojūt par pliesšonūs ar puornūvodnīkim voi uorzemnīkim. Ir taidi bārni – ezeiši, kas vysu laiku speitejās i nagryb, kab jim ītu kluot i samīļuotu, koč vabyut mīlesteibys taišni jim vysvaira ari vajag. Mani napamat sajiuta, ka ari latgalīši taidi ir. Ite ir dažaidi regioni, dažaidys ītekmis, dažaidi cylvāki. Par taidu tipiskū latgalīti ir gryuts runuot. Nu Latgolys īt tik daudz talanteigu cylvāku. Ar jim ir juosalepoj. Puornūvodnīkim ir interesanti pasaklauseit latgalīšu volūdu, vysmoz munā paziņu lūkā tys teik uztvarts kai pluss.\nVoi tu latgaliski runoj jau nu bierneibys?\nTys ir sarežgeiti. Vacuoki ar manim runuoja latvīšu literarajā volūdā, bet poši sovā storpā – latgaliski. Es sovukuort latgaliski runuoju ar babu i suni (smejās). Muna latgalīšu volūda ir siņtetiska, jei naīt dabiski. Tai kai maņ pyrmuo volūda ir latvīšu literaruo volūda, tod es mehaniski puorlīku iz latgalīšu volūdu. Asu izauguse iz latgalīšu patriotisma viļņa – ka ir juorunoj par speiti vysam, i ari ar vacuokim niu runoju latgaliski. Interesanti, ka mes ar veiru sovā storpā runojam latvīšu literarajā volūdā, koč i ar munim vacuokim jis runoj latgaliski i es taipat runoju ar juo vacuokim. Veiram latgalīšu volūda ir pyrmuo, i jis jimā ari dūmoj, kurpretim es dūmoju latvīšu literarajā volūdā.\nKarteitis nu Regitys privatuo arhiva


Aizvadeits Latgolys XIV Senioru dzīšmu i deju festivals - lakuga.lv\nAizvadeits Latgolys XIV Senioru dzīšmu i deju festivals\n27 Juņs 2015\nTemys: Dagda, Dagdys nūvods, Latgolys senioru XIV dzīšmu i deju festivals, Roksts\n20. junī Dagdā puļciejuos vaira nakai 900 senioru nu Dagdys, Bolvu, Leivuona, Rēzeknis, Daugovpiļs, Īlyukstis, Kuorsovys, Ludzys, Preiļu, Rībeņu, Viļānu, Viļakys, Kruoslovys, Ruguoju, Vuorkovys nūvodu i Daugovpiļs i Rēzeknis piļsātu.\nDīnys koncertūs pi nūvoda dūmis ākys i Veseleibys i socialūs pakolpuojumu centra “Dagda” senioru kolektivi uzastuoja ar prīšknasumim, kas vyslobuok tūs raksturoj. Daudzys dzīsmis skateituojim beja labi zynomys i partū jī dzīduoja leidza.\nPiec dīnys koncertu pošvaļdeibu puorstuovi, kolektivu i senioru bīdreibu vadeituoji puļciejuos iz pījimšonu Dagdys nūvoda pošvaļdeibā, kur sajēme festivala pīminis veļtis. Seniori tikom apmeklēja Dagdys Vyssvātuos Treisvīneibys Rūmys katuoļu bazneicu i nūvodpietnīceibys izstuožu zalu “Patria”.\nSvātku koncertā iz skotuvis kuope senioru apvīnuotais kors, kas vīnuojuos kūpeiguos dzīsmēs, pīpyldūt Dagdys parka estradi ar sovim skaneigajim bolsim. Deju laukumu pīpiļdeja vairuoki desmiti doncuotuoju, kas vīnā sūlī izdoncuoja i latvīšu tautys dejis, i modernuos dejis, i linejdejis. Mozuokumtauteibu kolektivu prīšknasumi beja pūļu, krīvu i boltkrīvu volūduos.\nKoncerta nūslāgumā festivala karūgs tyka svineigai nūdūts Aglyunys nūvoda dūmis prīšksādātuojai Helenai Streikei, partūka nuokamais – XV Latgolys senioru dzīšmu i deju festivals nūtiks Aglyunā.\n10 fakti par Latgolys azarim 20/03/2020\nNaparosti Latgolys vītvuordi 16/03/2020\nIzdūta gruomota par Slutiškim 09/03/2020\nVydsškolneica izdūd gruomotu par Auleju\nFilma “Latgalīši Sibirī” nūsaverama ar subtitrim angļu volūdā\nTūp Kolupam veļteita kruosojamuo i biļžu gruomata


AneitaGold - ReRed livejasmin video\nMayaP0shy livejasmin CoralSweetlyAvaStonne livejasmin AnalIncenseAggieEmm livejasmin RedHeadSubdemonfit livejasmin demonfitOrlandoDejaVu livejasmin SEBASTIANLATINO9NylonGodess livejasmin Riji\nBettyBrenner livejasmin miasweetgirlshyshyshymaria livejasmin ChloeBrightEmillyLightt livejasmin MilenaDesireRiji livejasmin OldPusssysLexRain livejasmin Gorgeousmayshyshyshymaria livejasmin OldPusssys\nAneitaGold ReRed livejasmin. MingzhuXin. 10PRINCESSxhura. TattooedJoel.\nTsBIGshow69ElisonHotCamillaLuckyTattooedJoel .MehmetDejaVuSARITATSTsBIGshow69OldPusssys .MyLittleAnnieINDIANPOSIONmilfforwowJennyNorth .AlexchinneseAnalIncenseAnalIncenseBritishteen18 .CoralSweetlyTsBIGshow69kittyshuzAmelyLoveU .mickeymarxXexik1Leila4Luvexoticharm .MatureBeauty69RijiOrlandoDejaVuLeila4Luv .Pretty1PrincessEmillyLighttElisonHotJessicaJ0Y .MilenaDesireVelvetSlaveEmmaMoonsecretlylove .JessicaJ0YAggieEmmbelleNellyAsianLil .FireGirlAliceeLyaanTattooedJoelVelvetSlave .\nDiamondVick VideoAmelyLoveU VideoVictoriaBanz VideoAsmodeu VideoElisonHot VideoHotBebe Video\nshyshyshymaria Videomickeymarx VideoTamilaCam VideoNicegirls777 VideoAmelyLoveU VideoAvaStonne Video\nBritishteen18Alexchinnesedemonfitshyshyshymaria .DavidMoguelTsBIGshow69RedHeadSubMehmetDejaVu .VictoriaBanzMayaP0shyNikkiSexyTeenmilfforwow .JolieNathalieexoticjulieann4uMMwhiteangelMMSexyLaBee .SEBASTIANLATINO9MehmetDejaVuNylonGodessJolieNathalie .EroticJoannaMyLittleAnniedavetest1251L0velyAngel .Britishteen18DomeEliteSashaLilyCoralSweetly .belleNellyAlexchinneseJulieMarieBoobsJessicaJ0Y .AnalIncenseEmmaMoonMilenaDesireC4talinA .AvaStonneSexCAMPUSxPAULADavidMoguelOldPusssys .LyaanSexCAMPUSxPAULAHornySexBOYSSexyMatureMiss .


» SŪRIO FONDIU SKANAUS, VISADA!\n« SKANAUS! VISADA! Net siaučiant vėtroms ir… infliacijai :)\nMėsos FONDIU:burgundiškas, rytietiškas ir kt . »


Smirnov, V. I. - Search Results - Surveying Library of VUGTK\nHome > Search Results: Smirnov, V. I.\n1. Učebnice vyšší matematiky. I / Smirnov, V. I.\n2. Kurs vysšej matematiki. Tom pjatyj / Smirnov, V. I.\nMoskva: Gos. izd. fiziko-matemat. lit., 1960\n3. Kurs vysšej matematiki. Tom 4. Časť 2 ; 6 přeprac. a dopl. vyd. / Smirnov, V. I.\nMoskva: Nauka, 1981\n4. Kurs vysšej matematiki ; 5. vyd. / Smirnov, V. I.\nMoskva: Gosud. izd. techn.-teoret. liter., 1951\n5. Kurs vysšej matematiki ; 6. vyd. / Smirnov, V. I.\nMoskva: Gosud. izdat. techniko-teoret. liter, 1954


Albert Bierstadt - The Iceberg | bilderdepot24\nAlbert Bierstadt - The Iceberg\n120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 160 x 50 cm 180 x 60 cm 3 tlg. 30 x 40 cm 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 50 x 40 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 80 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 70 x 50 cm 80 x 120 cm 3 tlg. 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 120 cm 90 x 150 cm 3 tlg. 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Albert Bierstadt - The Iceberg"\nWeiterführende Links zu "Albert Bierstadt - The Iceberg"\nKundenbewertungen für "Albert Bierstadt - The Iceberg"


Dell Lat. D610 PM 1.6GHz 512MB 60GB DVDRW NoFDD XP 14" -B - D610-8B - Evertek\nDell D610 Centrino 1.6GHz 512MB 60GB DVD±RW 14.1'' XP - B\nProduct Number D610-8B\nThis Dell Latitude D610 features an Intel Pentium M 1.6 GHz processor with Centrino Mobile Technology, 512 MB RAM and a 60 GB hard drive pre-loaded with Microsoft Windows XP with COA! Burn CDs and DVDs with the DVD±RW combo drive!\nThe D610 features AC'97 integrated audio with built-in speakers for rich sound and Intel Express integrated video for sharp, clear viewing. The 14.1-inch TFT display is perfect for watching DVD movies or working with documents! Get your Dell Latitude D610 notebook today!\nDell Latitude D610 Centrino 1.6 GHz 14.1-inch Notebook


Navaja Pastora 9,5cm. – Navajas Albacete S.L.\nNavaja Pastora 9,5cm. quantity\nCategorías: Monte / Campera, Navajas Clásicas, Pastora Código SKU: 01003\nLongitud hoja: 9.5 cm\n7cm. Ref. 01001 y 8,5cm. Ref. 01002


Ligija Purinaša izdūd dzejūļu kruojumu “Sīvīte” (VIDEO) » Daugavpils ziņas portālā Grani.lv\nLigija Purinaša izdūd dzejūļu kruojumu “Sīvīte” (VIDEO) 0\nTrešdiena, 06 nov 2019, 09:20 Versija drukāšanai\n“Sīvīte” – tys ir dzejneicys Ligijis Purinašys debeja dzejūļu kruojums par i ap sīvīti 20. i 21. godu symtā. Tymā apkūpuoti pīcu godu laikā topušī dzejūļi latgaliski par sev i sovai dzymtai aktualū, par spieceigom sīvītem, kas ir pošys sova ceļa guojiejis.\n11. oktobrī, 14:10 «Top Latgale»: aktuālākās nedēļas ziņas (VIDEO)\n10. oktobrī, 16:15 «Top Latgale»: aktuālākās nedēļas ziņas (ANONSS)\n27. augustā, 10:45 Kvintets “Carion” “Baltijas ceļa” noskaņās LNSO “Vasarnīcā” (VIDEO)\n12. maijā, 09:00 Dome gatava aizstāvēt savu godu tiesā (video)\n17. jūnijā, 10:55 Par godu Valsts robežsardzes simtgadei stāda ozolus (VIDEO)\n25. februārī, 09:35 Ģimenes svētki par godu pilsētas un skolas jubilejai (video)


180 godina Teatra u Kragujevcu\nil y a 5 ans, 389 vues\nAimer le SlideShare 180 godina Teatra u Kragujevcu. Enregistrer le SlideShare 180 godina Teatra u Kragujevcu. Partager le SlideShare 180 godina Teatra u Kragujevcu.\n#маратонТРАНСПАРЕНТ - Social Media Day 2014 - Macedonia\nil y a 6 ans, 1 395 vues\nAimer le SlideShare #маратонТРАНСПАРЕНТ - Social Media Day 2014 - Macedonia. Partager le SlideShare #маратонТРАНСПАРЕНТ - Social Media Day 2014 - Macedonia.


Leivuonā reikoj fotokonkursu vysa goda garumā - lakuga.lv\nTemys: fotokonkurss, Leivuona nūvods, Leivuons, Roksts\nVysa 2015. goda garumā sevkurs interesents aicynuots giut fotošaļtenis, kas raksturoj Leivuonu vysūs godalaikūs, i pīsadaleit fotokonkursā “Līvāni – manu sajūtu pilsēta”.\nKonkursu organizej Leivuona nūvoda pošvaļdeiba, tuo mierkis ir apkūpuot lobuokuos autoru fotografejis, kū izmontuot Leivuona piļsātys marketinga vajadzeibom. Konkursa zīmys/pavasara kuorta nūtiks nu marta da maja, vosorys kuorta – nu juņa da augusta, rudiņa kuorta – nu septembra da oktobra.\nKonkursā var pīsadaleit sevkurs foto amatīrs voi profesionaļs, Leivuona nūvoda sātyslopā aizpyldūt elektroniskū dasacejuma anketu i īluodejūt kartenis (vīnā kuortā var īsnīgt na vaira kai 10 fotografejis).\nKarteņom juoatspīgeļoj Leivuona skaistuokuos, interesantuokuos vītys i juoraksturoj sajiutys, kurys ir eipašys taišni Leivuonam. Karteņom nav juobyut tik piļsātys ainovom, tuos var atspīgeļuot kaidu Leivuonam rakstureigu nūskaņu, sajiutu, smuordu voi garšu, kai ari dzeivuotuoju i piļsātys gostu emocejis kasdīnys dzeivē, dorbā, svātkūs, vysaidūs godalaikos.\nVysys fotografejis kotrys kuortys beiguos viertēs konkursa žūreja, izavielejūt kotrys kuortys 20 lobuokuos fotografejis, kurys tiks izmontuotys Leivuona piļsātys tuoluokajom marketinga vajadzeibom i Leivuona 90 godu jubileja kalendera 2016. godam veiduošonai. Kotrā kuortā tiks nūsaceita ari vyslobuokuo fotografeja, kurys autors sajims 50 eiro naudys bolvu.\nKarteņa: LaKuGys argivs


tai goduos. nav nikuo drūsa iz pasauļa – Naktineica\ntai goduos. nav nikuo drūsa iz pasauļa\nsūliejumi, kū asu davuse i napyldu. varbyut munā myužā eistyn nav bejs nikuo cyta kai tikai puormainis i myužeiga vajadzeiba – pīsalāguot. varbyut deļtuo ari ir pagaisuse cereiba dzeivuot taipat kai šudiņ ari reit, piec goda, diveju. nav nikuo myužeiga. vyss mainuos, kotra dīna nas jaunus viejus.\nšudiņ sasajiemu beidzūt suokt likt Dīnys blogā Sibira stuostus. deļtuo, ka tī ir jiedzeiga platforma i var labi kartenis salikt – mudri, vīgli, puorradzamai. kai ari leidz šam vysod ir bejs sakareigs atbolsts nu redakcejis i reizem, kod tuo vajadzēja, varieju īlikt ari cytus materialus – kinu i taidā gorā.\ngolvonais, ka tī stuosti maņ ir – kartenis, dzīsmis, runys, kinys. tik asu slinka – nu dobys i piec aicynuojuma.\nSibira ceļš jau seņ aiz mugurys, a tam dasadūrt ir kai dasadūrt nazkaidom myrušajom zemem sevī, paraut vaļā nazkaidys rānys i puorraut ticeibu, ka vyss ir beidzīs, vyss labi, mīreigi.\ntok tikai aizbraukuse iz tīni, es saprotu, cik vuoreigs vyss ir – seviški byutiskais. i kai suop, kod puortryukst, pagaist, nav.\nSibirī es sajutu, cik trausla ir myusu breiveiba. verūtīs iz tom vysom Krīvejis kartem, kur mes asam vydā: Литва, Латвия, Эстония. asam bejuši i asam – kai īpašuo zona i nikaida tī Eiropys Savīneiba, NATO. varbyut cytā kruosā kai Krīvejis Federeceja i NVS, tok ari cytā kruosā kai Vuoceja, Zvīdreja, Pūleja.\nvarbyut deļtuo es par Sibiri kluseju – dasadūrt Sibiram ir dasadūrt sovom bailem par sovu vaļsti. kur vyss bryuk i jiuk tai, ka ruodīs – tei ir vaļsts pošnuoveiba, i jei sev amputej vīnu lūcekli piec ūtra: izgleiteiba, kultura, medicina, ekonomika.\ntok pats golvonais. Sibirī es da mīļu saprotu – cik gryuts ir bez sovys vaļsts. bez Latvejis mes jau seņ vaira nabyutu latvīši. gribim tuo atzeit voi nā.\nSibirī latvyski, latgaliski runoj tikai vacuokuo paaudze, a 20-30 godus vacī latvīši vysi ir krīvi, ka naskaita dziļuos dzeraunēs īsasprīdušus lūzerus – byuteibā naveiksminīkus rezervatā. taidi vēļ runoj latgaliski ari 15 godu vaci. i dzer.\nšudiņ sasajiemu, suoču sasaraksteit ar Dīnys redaktori, kas jemās ar Tautys bolsa blogu lītom. nazkod pīduovuoja puorīt iz cytu sadali portalā, tok maņ rībās puormainis i atsacieju. nu tuo tok nasamaina nikas – es asu i es asu es poša. sauc, kai gribi, i buoz, kurā kulē gribi.\ntok šudiņ sasajiemu. pat puortaisieju autora profilu nu vacuos versejis iz jaunū – kū gon mani mudynuoja izdareit laikam jau pyrms pusgoda mož voi mudruok, a vys nikai i nasagryb. nazkū sausai apsarunuojom par tehniskom lītom, kū jau var parunuot, kod nazkas juodora. tod jei pagaisa.\npa tū storpu nūjuka dators i atsamūde, pasakuore uorejais disks i atsakuore, nūleja leits i otkon puorstuoja. daguoja pīktdīnis vokors i izaruodēja, ka Dīnys to nav. tys ir, vacuos Dīnys nav jau seņ, a ituos ari vaira nav. 🙂\nka itymā trokajā vaļstī koč kas pastuovātu koč cik ilgi, es varbyut varātu nūticēt, ka vyss kai nabejs taipat byus i iz prīšku. tok myuža laikā asu pīredziejuse tikai puormainis, deļtuo par taidu abstraktu lītu kai penseju dūmoju apmāram kai liduojumu iz Mienesi (tam nabogam ari šudiņ nazkaidu kapsulu īspēre suonā).\ntai i palyku iz pauzis – a kū ta niu. jau puorguoju iz blogu platformys jaunū verseju, biļdi nūmainieju (a cik cīsšonu prasēja juos atrasšona – izaruod, ka maņ gondreiž nav nivīnys ar mani…) i pat īsuoču raksteit sovu dīnrokstu. a šaļtim laiks skrīn mudruok nakai cytom dīnom. pasamaina konteksts, i vyss ir cyts.\ntai jis tī niu i stuov pamasts:\nviersroksts – Sibira stuosti. Aizbraukšona\nteksts – Kas lieni īt, tys labi īt. Kas nav atguojs par reizis, ar tū vaira nav juosasteidz.\ni kai lai nasoka jau kurū reizi dzievē – nikuo svareiga navar ni paspēt, ni nūkavēt.\ncik asu dzeivuojuse, nikas nav bejs iz ilgu laiku.\npioneru sorkonī galstuki i lapnums par pīdereibu. Latvejis pioneru zylī galstuki i nasapratne, kas tys par besu i kū taidi pioneri dora. baņteitis, prīveitis i ausekleiši. parteju bukleteni i plakati iz kotra ceļa stulpa – ej pa mīsta īlu, a iz Teve verās kandidati.\nar skautim i gaidom es jau beju gudruoka, pasyutieju eļnē – kam vajag, lai jemās. tai kai mozpulka vadeituoja beja bejušuo pionīru vadeituoja, nu tūs bāgu par gobolu. rūžukrūņa puļceņā nasastuoju, partū ka tī beja nazkaidys sīvītis ar putnim, galeigi sasaspīdušys golvā. i reiz redzieju, kai vīnu puiku ar svīsšonu īsvīde bazneicā, partū ka jam beja juoīt iz autobusu, a lyugšona vēļ nabeja beigusēs.\nari vysys partejis asu pasyutiejuse pupuos. kai vieleišonys īt, tai jau gaidi – kaids ārms byus kluot i pīduovuos dabasu putru. taipat kai vysys sektys i sludynuotuojus.\nvieju ir daudz, kotram sova pyusšona. vieju ir par daudz, kab vysim izalūceitu leidza.\na varbyut vīneigais, kas ir asūšs i pastuoveigs, ari esi tikai tu pats. vysa suokums i gols, sakne i apsajimšona dzeivuot pa sovam.\nSčastlivuo dzeraune. Juļuss Ropša Ivana dāls (1964), latgalīts. Piec sīna tolkys ar Juļusa Babra (1930) zyrgu i boltū suneiti.\nRoksts publiceits ite i piec tam diena.lv\nPosted on 09/10/2009 Author saprgeCategories diena.lvTags atminis, cylvāki, diena.lv, dzeive, latgaliski


Kai pareizuok – „snīga stuņdinīceni” ci „snīgpuļkstineiši”? - lakuga.lv\nTemys: Jānis Poruks, latgalīšu rokstu volūda, Lideja Leikuma, snīga stuņdinīceni, žybactenis\nRoksta autors: Lideja Leikuma\nLatgalīšu volūdā vēļ daudzi kas nav sakūpts, tymā skaitā i nūzaru terminologeja… Ituogods agreimuokuos pavasara pučis jau puorzīdiejušys, tok vaicuojums, kaidā vuordā jūs saukt, palics.\nLatgaliskūs augu nūsaukumus, kas aktualizejās reizē ar pavasari, šur tur var atrast pa vuiceibu gruomotom. Lobs izziņu olūts ir storpkaru Latgolys školuos lītuotī J. Rācena „Dobas stōsti” (1921; tulk. J. Dyura). Kuo tik tī nav – i ļova muteitis ‘lauvmutītes’, i palazdeitis ‘vizbulītes’, i kuorpu zuole ‘laimiņš’! A muolaineitis ‘māllēpes’ teik sauktys par pamuoti – nu krīvu volūdys matj-i-mačeha (мать-и-мачеха). Sniegpulkstenīšu tī nav, varbyut pa tam, ka Latgolā itys skruosuma augs ‘krāšņumaugs’ seņuok nabeja plotai pazeistams. Saprūtams, byutu labi zynuot, kai ituos i cytu pučeišu vuordi cālušīs. Itamā reizē kas vaira par snīga stuņdinīcenim voi latvīšu literaruos volūdys sniegpulkstenītēm.\nSuoksim ar tū, ka nazkod latvīšim vuords pulkstenis nūzeimova kū cytu – pulkstenis beja zvons voi zvaneņš. Dzejis mīļuotuojim varātu īt pruotā slovonais J. Poruka Zīmyssvātku dzejūļs „No baznīcas braucot, Ziemassvētku vakarā” voi, kai jū tautā bīžuok pazeist piec dzejūļa pyrmuos riņdenis, – „Balts sniedziņš snieg uz skujiņām”. Pylns paņteņš ir itaids:\n„Balts sniedziņš snieg uz skujiņām,\nUn sirds tā laimīgi pukst man.”\nKas ir tys Poruka dzejūļa pulkstens, kurs, dakuorts pi zyrga lūka, brauciejim skaņ pa ceļam, paleidzādams jūs sirdim ceļtīs iz dabasim – tyvuok pi Dīva? Nui, tys ir zvaneņš, kaidus svātku reizēs lītova i Latgolā.\nKod latvīši beja puorjāmuši nu vuocīšu tik cīši īpasatykušū napretenciozū duorza pučeiti, jī reizē puorjēme i pučeitis vuordu, burtiski puortulkuodami vuocu Schneeglӧckchen ‘sniegpulkstenīši resp. snīga puļkstineiši’, ar puļkstini vys vēļ saprozdami zvonu (zvaneņu), leluoku voi mozuoku (vuociski die Glocke ‘zvons’), koč šur tur vacajuos vuordineicuos i cytūs olūtūs vuords pul(k)stens pasaruoda i laika ruodeituoja nūzeimē.\nLatgalīšim navajadzātu lītuot nūsaukuma snīgpuļkstineiši, partū ka tys ir tik puorlykums nu latvīšu literaruos volūdys, a na sovs vuords. Taidus puorcālumus 20. g. s. 30. godūs ir definiejs gaišais Latgolys školuotuojs Aleksandrs Sylovs, saceidams, ka tei ir „trešuo izlūksne”. Itūs boltūs, smuordeigūs pavasara pučeišu latgaliski lobuok saukt sovā vuordā – par snīga stuņdinīcenim. Itū nūsaukumu atrūnam i naseņ izguojušajā Egitys Kancānis gruomateņā „Syltuo mola” (2018). Citeju otkon: „Apreļa pyrmajā breivdīnā ar Aņdi gribim sataiseit puču veikalu. Snīga stuņdinīceni zīd munys vacmamys duorzā, zyluos vuorpenis Kaļneņu cjocei zam lūga. Bet veikalā vajag i vyzbuleišu. Juos taišni aprelī suoc zīdēt Aņdiņovkā tai, ka vysa zeme bolta. Byutu tik šmuki!” (6. pl.) Pulkstenis latgalīšim ir stuņdinīks, na kaids puļkstiņs, partū i sniegpulkstenītes latgaliski ir snīga stuņdinīceni.\nDeļ leluokys taisneibys vēļ juopasoka, ka vuordu stuņdinīks laika ruodeituoja nūzeimē pazyna i cyti latvīši, vysmoz nu 18. godu symta. Vuords stuņde latvīšim īguojs nu vydslejisvuocu stunde. Vacuokā latvīšu literaturā bīži atrassim siermū stuņdi, tai tyka saceits par mikriesli.\nSovs vuords mums ir i zylajom vyzbuleitem – žybactenis. „Dobas stōstūs” zyluos vyzbuleitis sauktys par palazdeitem, bet daudzi kur Latgolā jūs sauc leidzeigi kai Leitovā, kur juos ir žibuoklės. A kai pi jiusu?\nSkaista i boguota tei myusu volūda, volūdeņa, myusu dzymtuo mēle… Vuiceisimēs jū!


Photography blog by Nora Vrubļevska: Alley\nSeen on Main Street in Cambridge.\nThis week my guest blog post Night Photography in Cambridge was published on on Rezaul Haque's blog. An excerpt from the post:\n"Why would I bother to return to locations I already have photographed? Because I find new places each time I go out, and it still amazes me how night, weather and passage of time has such a great influence on the mood of a photograph. Even if the location is the same. From article The Thing Itself by Bill Jay that I recently read: “in order to photograph with any degree of continuous passion, you must have a fascination for the subject, otherwise you cannot sustain an interest in the act of creation for a long enough period of time in which to make any insightful or original statement about it.”\nPosted by Nora on Friday, August 05, 2011


Nopirkt internetā Ina132 ina132u ina132ua ina132uk sop8 - Aktīvās Sastāvdaļas / Anko.lv\n4/5 One piece was faulty.\nINA132 INA132U INA132UA INA132UK SOP8\nModeļa Numurs: INA132\nTagi: sop8, Lēti sop8, INA132 INA132U INA132UA INA132UK SOP8.\n10pcs/daudz 0.34 MP1583DN YEC SD200 4.75-23V 3A jaunas oriģinālas


Latgalīšim Daugovpilī sova „sāta” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, kopejneicā „Sāta”, Latgolys Studentu centrs, LgSC, LgSC Daugovpiļs birojs, Roksts, sāta\n30. aprelī Daugovpilī kopejneicā „Sāta” tyka atkluotys „Latgolys Studentu centra” biroja telpys, kas puļcēja Latgolys jaunīšus, LgSC draugus i atbaļsteituojus. Itūšaļt birojs ir atvārts vysim interesentim kotru dīnu nu 10:00 leidz 18:00, kai ari cytūs laikūs, kod nūtiks pasuokumi ci tematiskī vokori.\nLgSC birojs atsarūn muojeiguos telpuos, blokus latgalīšu kopejneicai „Sāta” Vīneibys ūļneicā 17 (pretim Daugavpils teatrim). Taidā veidā, vīnam ūtru papyldynojūt, ir izveiduota latgaliska vīta pošā Daugovpiļs centrā, kur var nūbaudeit tradicionalūs latgalīšu iedīņus i izzynuot nūdereigu informaceju par Latgolu, nūpierkt suvenirus, latgalīšu gruomotys i muzykys diskus.


Līvija Līpdryvīte: Latgalīšam nagrybūt izaraun latgaliskais - lakuga.lv\nTemys: interveja, latgalīšu literatura, Līvija Liepdruviete, Līvija Līpdryvīte, Rykova, Sandra Ūdre\n20. septembrī 15.00 stuņdēs Latgolys Kulturviesturis muzejā tiks attaiseita LĪVEJIS LĪPDRYVĪTIS jaunuo dzejis gruomota “Pa saulis spaitu & Sirsnības ceļos” – ostoituo piec skaita. Jamā apvīnuoti div kruojumi – latgalīšu rokstu i latvīšu literarajā volūdā. Tys ir dabisks izteiksmis veids latvīšu volūdys i literaturys školuotuojai, jei ir lapna, ka vīnleidz labi muok i dzymtū mēli, i kūpnacionalū volūdu, kū nu dīnys dīnā vuicejuse bārnim Rykovys pamatškolā, kura jau slāgta. Da raksteišonys latgaliski izauguse dabiski i ar cītu latgalītis puorlīceibu.\nParkū tu esi Līpdryvīte?\n“Līpdryvīte” varbyut ir kompromisa variants, varbyut i ni kompromisa. Dzeju rokstu jau cīši seņ – nu školys laiku, 5. ci 6. klasis. Uzvuords maņ beja Benislavska. Paspieju apsaprecēt, palyku par Smirnovu, a kluseibā vys raksteju dzeju. Tod 1999. godā, izaruoda, cīš tuolajā, izguoja pyrmuo gruomota – “Mirkļu mozaīka”. Tūreiz apleicejī ari drupeit pabiksteja, ka varātu palaist caur projektim, ka varātu izadūt.\nVactāvam beja Līpudryvys foļvarka, kurys zemi ar taidu pat nūsaukumu pajiemu sovā eipašumā. Tai maņ ir Līpudryvys saimisteiba. Sovā laikā mamu par Līpudryvys Aņti sauce. Pseidonimā “Līpdryvīte” nav nikuo sarežgeita – lai nabyutu ni jauneibys, ni tagadejais uzvuords. Gudri cylvāki ir stuostejuši, ka dzejnīkim ar pseidonimim juoroksta. Sevi ni par kaidu dižū dzejneicu gon naskaitu. Rokstu i rokstu, ļaudim pateik, par tū prīca. Patīseibā vairuok rokstu tod, kod cytaiž navar, gribīs izlikt tuos riņdenis. Myusdīnu laikā skrīnūt, daudz kam ari paskrīni garom, ari tī, kur vajadzātu pīstuot – napīstuoj, kū vajadzātu pīraksteit – napīroksti.\nTu esi školuotuoja. Voi poša esi veicynuojuse bārnu dzejuošonu?\nMes vysod stuņdēs asam rakstejuši na tūs styngruos ramuos īlyktūs dūmrokstus, bet tai lai školāns var izlikt sevi – paruodeit, kū jis var, kū – navar.\nMaņ pošai školā īsapatyka literatura i dzeja. Lels paļdis juosoka munam latvīšu volūdys i literaturys školuotuojam Jāzepam Liepiņam, kurs iz tū pamudynuoja, jis vadeja ari muzykys stuņdis, kori, aktivi pīsadaleja etnografiskajā ansamblī. Jis beja sirsneigs, lobs un ījiuteigs, saisteits ar vysu skaistū i lobū. Dzeja, muzyka, volūda, folklora – vyss kūpā. Lobais daleip, cik zynoms nu dzeivis i vysa. Pi lada lads daleip, kod saulis gaisma jū laidynoj. Pajem div taidus gobolus, i jī pīsavalk. Švakais pi švakuo, lobais pi lobuo.\nMunā bierneibā jau nabeja taidu īspieju kai šudiņ. Gruomotu prīca beja vīneiguo nu šudiņdīnys īspieju. Piec tam sātā pasaruodeja radeja ar baterejom, televizors vēļ daudz vāluok.\nKas tev pošai nu literaturys pateik?\nTūlaik beja cyta dzeive, partū ari cyti autori. Nu laika gola, kod školys laikā suoču laseit vysaidu autoru dorbus, meila maņ Ārija Elksne. Beidzūt augstškolu, Vitolda Valeiņa vadeibā raksteju diplomdorbu “Vērtību sistēma Ārijas Elksnes dzejā”. Maņ teišom tyvys juos vierteibys. Pateik vyss tys, kas nav samuoksluots, pi kuo nav cīši pīdūmuots ci puordūmuots, īdzeits rameņuos, bet tys, kas īt nu sirds. Kod autors cīš formu i ritmu verās, saturs var saīt nikam dereigs. Lobuok, kod namūki tekstu, bet vīnkuorši pasoki, kū dūmoji, dzierdi, jiuti. Seve nauzspīžu, jemit tik daudz i tū, kas jiusim pateik.\nLītys dzeivē jau sakuortuotys pyrma myusu, tei muna vierteibu sistema nav manis izkuortuota. Jei maņ ir īdūta, es jū asmu pījāmuse.\nKai aizguoji pi latgaliskuo?\nCeļš pi latgaliskuo ir laikam taids kai vysai munai paaudzei. Runuots latgaliski, sovā laikā vairuok dzierdāts par latgaliskū nakai laseits. Tod pyrmū reizi koč kur tū latgaliski raksteitū vuordu īraugi. Myusdīnuos žāluotīs navar, ka moz kuo laseit latgaliski – dažaidi autori, dažaidi dorbi. I dzeja, i proza, i lugys i nazyn kas vēļ žanriski – vysaidi moderni salykumi.\nVīnkuorši latgaliski suoču raksteit, tai pamozom – pa kaidam dzejūleišam latgaliski. Beja taids dvēselis stuovūklis, kod gribējuos pasaceit na latvīšu kūpnacionalajā, a tikai latgaliski – tai kai runoju kasdīnā. Raksteiti ir latvyski i latgaliski. Latgalīts laikam sovaižuok navar, nagrybūt jam reiz spontani izaraun latgaliskais. Partū latgalīšam juodūmoj, juoroksta, juolosa i cytim par sevi juostuosta latgaliski.\nJau munā školys laikā J. Liepiņš stuosteja taidus nasmukus stuostus par tim latgalīšim, kas aizbrauc iz Reigu i vaira latgaliski namuok. “Aizmierst” vuordu skručs, kod ar tū skruči daboj pa pīri, tai iz reizis atguodoj i saprūt, ka juorunoj latgaliski.\nKai tu suoci jimtīs ar puorejūs Rēzeknis nūvoda (i na viņ) dzejuotuoju puļciešonu i almanaha izdūšonu? Na kotrys dzejnīks var byut lobs organizators, par tevi autori ir “žāluojušīs”, ka tu jim, rodūšom personeibom, eipaši styngri līc īvāruot tekstu īsyuteišonys termeņus.\nAlmanaham niule ir pasaceits sveiki, mes ar Olgu Ors vaira naturpynuosim. Itys pūsmys ir nūbeigts. Almanahā publicejūs nu ūtruo kruojuma. Izzynuoju, ka taids ir, i tod pamozom īsassaisteju. Termeņus īvāruot īsavuiceju nu Olgys, reiz nūsakavieju ar dzejūlim, mani nanūpublicēja. Tei beja loba muoceiba. Olga ilgi vērēs, voi es varātu paleidzēt vadeit latvīšu (tymā skaitā latgalīšu) tekstu daļu. Atzyna par lobu. Saguoja, ka pīcus godus dzejūļus vierūs cauri, veiduoju kūpeju kruojumu, bet ari īprīšk cytaiži paleidzieju.\nAlmanaha izīšona septembrī beja svātki, kotram autoram dzili personiski. Jim juosaprūt, kab tī svātki nūtyktu, ir juoīvāroj kruojuma veiduotuoju praseibys. Publicējom lobuokū, kū jis var snīgt. Juosaprūt puornastā nūzeimē, ka vysta nikod naizdēs strausa ūlu, vuorna nadzīduos kai ceiruļs voi laksteigola, i mieness napuorsagrīzs par sauli.\nNazkod “Vosoruošonā”, pīredzis apmainis nūdarbeibā, stuosteji par latgaliskuo vuiceišonu caur folkloru, ruodeji video, kai školys bārnus i apleicejūs esi īsaistejuse latgaliskā sīna tolkā. Tu pīsadoli Rykovys kulturys noma etnografiskajā ansamblī “Rikava”. Kai poša ītyki folklorā?\nPatics maņ tys ir vysod. Mama beja lela dzīduotuoja, es taida gon naasmu, tāvs na švaki dzīduoja sovu basu. Ansamblī īsasaisteju pavysam naseņ, maņ palyka pavysam kauns, ka ar jim es ilgi sasadorbuoju, jī maņ ir pīsadalejuši vysaiduos tolkuos, bet mane storp jim nav. Sovā laikā organizieju vairuokys tolkys: rudzu pļuovis tolku, kur ar eistim sierpeišim pļuovem, lynu pliešonys tolku, sīna pļaušonys tolku. Kod maņ prosa, kuo agruok naguoji ansamblī, atbyldu: treis mozi bārni, saime, slymuot suokuši veira i piec tam pošys vacuoki, saimisteiba ar četrom gūvem i četrom syvānmuotem, zyrgu, siejamim teirumim i puori vysam – dorbs školā. Kod esi klasis audzynuotuojs, tev nav laika školā redzēt pat sovus bārnus. Niule varu sovaižuok aizpiļdeit breivū laiku. Pyrmū reizi Zineibu dīnā beju kūpā ar mozdālu i mozmeitu, iz vuiceibu goda suokumu pasavieru nu molys.


3M Pelikan PR\n*Līmlapiņas 102x76mm zaļas\n3M Līmlapiņas 125x75mm NEON dzeltenas INFO\n3M Līmlapiņas 76x127mm/100l. dzeltenas Post-it\n3M Līmlapiņas 76x127 Bora Bora 6 pac. Post-it SuperStiky


Drusku par Bukmuižys izstuodi /Vacūs gazetu viests - lakuga.lv\nDrusku par Bukmuižys izstuodi /Vacūs gazetu viests\nTemys: Bukmuiža, DRYWA, izstuode, Roksts, Vacuos gazetys\n25. i 26. augustā Bukmuiža beja zemnīku izstuode; izstuodeis vīta beja pogosta pogolmā un duorzā. Izstuodis izskots beja pavuojs, tuodeļ ka izstuodeitu prīkšmatu beja cīši nadaudz: četri, pīci zyrgi, četrys gūvs, divi vepri, sorka (meža kazeņa) – nu lūpim, golvonuos saimesteibys nūzaris, vyss. Nu duorza auglim, saknem, drupu beja batvini (runkuli), ruocini, grīzini, burkuoni un lobi, bolti kuopusti. Beja vīns bitinīks ar vysim reikim, kaidi ir vajadzeigi pi bišu kūpšonys un mads sajemšonys. Nu mašinom vītejuo guņs-dziesieju pumpe ar vysom trepem un spanim, pļuovu eceža, vīna uobeļneicu šprice; tod naz cik Dadana stropu (bišu kūku) un vēļ (nazynu, kaida tim pasaukšona), taidi stropi, kai pīstys. Beja un roti uz juos ass, šmuki pataiseiti un appervieti, vīna laiveņa ar plotu dybynu, šmuki pataiseita un loba. Bet kas zemnīceņus kairynuoja, tod tys, ka laivenis prīška beja pataiseita plykys meitenis figura, voi tur buobys. Juoatzeist, ka tei figura beja na vītā un na piec cylvāka dobys pataiseita. Stuovieja tur ari vīnu kaļva kolts dzeļža krysts; dorbu juoatzeist par lobu, bet pats kaliejs tai beja, īčmuriejs, ka cytim beja par smīkla īmesli. Kaliejs augstynuoja sevi, ka jis na prosts ciļvieceņš, bet „šlekte”. Jauni zemnīku dāli, vārdamīs, ka šlekte škūbuos kai viejā nīdra, navarieja nūsaturēt nu smīkla. Lai smīkls dreiž nasabeigtu, tam šlektei vys dasvīž pa vuordam, izzūbuodami jū. Bukmuižītis latvītis nagribieja palikt molā nu sovys izstuodis: sanese šmukus rūkys dorbus. Pyrmuo vīta byutu juodūd Jerum jaunkudznis dorbim, tod guoja šmuki rūku dorbi Īvys Zoglys, Franis Grišan. Kaida boltkrīvīte līlejuos ar sovu izgudruojumu, ka izauduse biksis un maisu gotovu, bez vīna šyvuma. Izstuodis pasuocieji beja k-gi agronomi, seviški k. Čekstersm kurs tagad brauc iz Greiškanu zemkūpeibys školu par direktoru. Izstuodis dīnys beja dyžan leitojis, tuodeļ juodūmoj, ka izstuode laikam naizadeve. Juoaizruoda iz tū, ka jo bukmuižītis latvītis napalyka molā nu izstuodis, tod bukmuižīši puiši latvīši beja mozuok interesejušīs par jū. Prīcojatīs bukmuižīši nu tuo, kū redzejot izstuodē un tagad zynit, ka na svātī pūdus taisa, bet taidi pat cylvāki kai jius. Tuodeļ jo iz prīkšu sagaidēsit taidu izstuodi, pasapyulejat kotrs kū jaunuoku iztaiseit, izaudzēt, izdūmuot un tod izstuode byus daudzi dzeivuoka na šūgod beja. Kai vyss pasaulī pyrmuok ir mozs un tik par laiku izaug lels, tai ari zemnīka zineibu orūds nu moza izaug lels, vajag tik lobys gribiešonys un laika.\nOlūts – DRYWA. – Sanktpīterburga, 1912. g. 12. septembrī. – Nr. 130. – 5. pl.


Albert Bierstadt - Autumn Landscape | bilderdepot24\n120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg. 30 x 40 cm 30 x 90 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 40 x 120 cm 3 tlg. 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 50 x 160 cm 50 x 40 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 60 x 180 cm 3 tlg. 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 80 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 70 x 50 cm 80 x 120 cm 3 tlg. 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 120 cm 90 x 150 cm 3 tlg. 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Albert Bierstadt - Autumn Landscape"\nWeiterführende Links zu "Albert Bierstadt - Autumn Landscape"\nKundenbewertungen für "Albert Bierstadt - Autumn Landscape"


Nakedness - Books from Scotland\nHome > Fiction from Scotland > Nakedness\nZigmunds Skujiņš, one of Latvia’s leading writers of the late twentieth century, was born in the Latvian capital, Riga, in 1926. Author of ten novels and fifteen short story collections, Skujiņš has had his works translated into many languages (over seven million copies of his works have been sold in more than a dozen languages). Skujiņš has received many honorary titles, including Emeritus Member of the Latvian Academy of Sciences (1998), and many awards, including the Latvian Annual Prize for Literature (2003), the Aleksandrs Čaks Prize (2005), and the Latvian Government Prize for Lifetime Achievement (2007).


LaKuGa – Latvejis Vaļsts prezidents gastej Latgolys radejā\nLatvejis Vaļsts prezidents gastej Latgolys radejā\nLaKuGa 3. Februars, 2012. gods 13\nVakar Latvejis Vaļsts prezidents Andris Bierzeņš gasteja Latgolā. LaKuGys klauseituojim Latgolys Radeja pīduovoj īspieji nūsaklauseit interveju ar prezidentu – par prezidenta sajiutom Latgolā, regiona ekonomiskū situaceju, volūdu i latgalīšim. Prezidentu intervej Laura Sondore.


22.09.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa - RigaTV24 - XTV\n22.09.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 1. daļa\nIzklaide La Dolce Vita. Ar Roberto 2020. gada 22. septembris\n22.09.2020 La Dolce Vita. Ar Roberto 2. daļa\nViesos: grauzdētu cūku pupu „Pupuchi” ražotāja SIA „Zekants” līdzīpašniece, pārtikas tehnoloģe Kristīne Ozoliņa. Viņa rāda, kā gatavot siera vafeles un bezglutēna brauniju, izmantojot grauzdētu cūku pupu miltus!


latgalīšu literatura Archives - Page 4 of 12 - lakuga.lv\nItuo pavasara nūtikšonys i nūskanis – Marijis Dzeislys dzejā\n9 Apreļs 2019\n10 Viļa Dzērvinīka atzinis dzejā par sirdsapziņu\nPīcus godus vacuos Irbis puosokys\nKai veicynuot latgalīšu literaturys atpazeistameibu?\nIlzis Spergys stuosts “Mīlesteiba”\nMeldra Gailāne: atpestej mani nu manis pošys\nDzejis ryndys nu Mygluoja\nLatgalīšu gruomatnīki Dzīšmu Juoņs, Eduards Krustāns i Ontons Kuorklinīks\nLatgalīši i gruomotu kruošona. Bibliofili i kolekcionari\n30 Juļs 2018


Kolnasāta 30. julī - lakuga.lv\nTemys: Kolnasāta, Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba, LR1, Olūts, Roksts, Valdis Bikovskis\nLelajā sarunā raidejumā “Kolnasāta” gastej kinologs Valdis Bikovskis. Jis kasdīnā struodoj Vaļsts ījāmumu dīnasta muitys Kinologejis nūdaļā i apvuica dorba suņus. Kūpā ar īprīkšejū suni Roxxi četrus godus bejs misejā Kosovā, bet nu Vuocejis iz Latveju pyrma vairuoku godu atveds ideju par saceņseibom, kuruos sauc par suņu biatlonu. Tei ir apmāram 8-9 km gara škieršļu jūsla, kurū suņs i saiminīks puorvar skrīnūt, reizē ir juoizpylda vysaidi aizdavumi, par pīmāru, suņam ir juoaiztur cylvāks kūžūt, sovukuort saiminīkam juosaun mierkī. Valdis Bikovskis ar dažaidim sunim ir sajiems gūdolguotys vītys i Latvejis, i storptautyskuos saceņseibuos.\nAtsasaucūt iz Laurys Stepenis rokstu, Dace Dambe sižetā skaidro situaceju saisteibā ar literaturys almanahu “Olūts” i izzynoj, ka bez atļuovis publicāti ari žurnalistis Janys Skrivļys-Čeveris dorbi. Autortīseibu i komuniciešonys konsultaceju agenturys puorstuove Inga Mūrniece nūruoda, pat, ka autoram nav nūslāgts leigums ar juo tīseibys puorstuovūšu organizaceju, bez atļuovis publicejūt tuo dorbu, teik puorkuopts autortīseibu lykums. Tikom Latgolys Kulturys centra izdevnīceibys vadeituojs Juoņs Elksnis skaita, ka tys nav puorkuopums, jī gribējuši dareit lobu.\nVuordineicā Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins skaidroj, kū nūzeimoj vuords “želvuošona”.


LR2 jauns raidejums "Breivdīnuos iz Latgolu" - lakuga.lv\nTemys: Breivdīnuos iz Latgolu, Lietišķā Latgale, LR, LR2, Roksts\nLatvejis radejā 2 sastdīnēs 8:30 stuņdēs izskanēs jauns kasnedelis raidejums „Breivdīnuos iz Latgolu”. Raidejums viesteis par kulturys nūtikšonom i turisma aktualitatem Latgolā.\nRaidejuma veiduotuoji īsavērs gaidomajuos nedeļgola byutiskuokajuos kulturys nūtikšonuos, pastuosteis aizraujūšuokūs turisma pīduovuojumus i nu jauna atkluos skaistū Zylūs azaru zemi.\nKulturys nūtikšonu organizatorus i dalinīkus izvaicuos i turisma objektus apsavērs raidejuma veiduotuoji – producentu grupa „Lietišķā Latgale” sadarbeibā ar Latgolys regiona atteisteibys agenturu, Vaļsts kulturkapitala fondu i AS „Latvijas valsts meži” finansialu atbolstu.\nVaira par raidejumu lr2.lsm.lv.


Tahīti, so v.w. Otaheiti. Tahiti Archipelagus, so v.w. Gesellschaftsinseln.\nTahiti — NASA Bild von Tahiti Gewässer Pazifischer Ozean Inselgruppe … Deutsch Wikipedia


DELLA™ Truck transport from Saratov to Vladikavkaz (find backway trucks for freight transportation Saratov - Vladikavkaz)\n25.05–25.07 Available and backway transport. Truck transport Saratov Oblast — Republic of North Ossetia-Alan\nEngels (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 20 t 82 m³\nBalakovo (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 20 t 90 m³\nSaratov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 20 t 90 m³\nSaratov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) outsized 60 t\nSaratov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 2 t 15 m³\nSaratov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 5 t 45 m³\nSaratov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) tilt 10 t 45 m³\nSaratov (RU) — North Ossetia-Alania p. (RU) outsized 50 t 100 m³\nTrucks for truck transport Saratov obl. — North Ossetia-Alania rep., nearby regions:


Eva29 - HotXXX1 jasmin video\nDeborahsDream livejasmin AnniaMillerODALYSKA livejasmin DoubleXLoveXbrian29161 livejasmin AlechotterShantalFergus livejasmin SexyBigTits50jjGraceOnFire livejasmin SalvadorKingAnnarella livejasmin AnniaMiller\nMysteriousGirl4U livejasmin MissLexxxyODALYSKA livejasmin MonroBarsJessieRayss livejasmin JadaMayAngelWildHorny livejasmin MonroBarsJessieRayss livejasmin MeganRideLoganwolfp livejasmin AliseAndSara\nEva29 HotXXX1 jasmin. JessieRayss. ExoticBunty. Annarella.\nDennizaCeliaDesirePumanewsxJadaMay .dianeruselveryhotsexygirlMarissaMayJessieRayss .TenderLookCandyXSexyJessieRayssEthanLovelyMuscl .1BoyBigCockxTenderLookKaisexDoubleXLoveX .MiaLaceNICKYANDHEROSFoxyTeaseAliseAndSara .PlayfulTaylorCandyXSexysweetpeggyAdelinne0 .PlayfulTaylorAliseAndSaraHamiaHamia .MonroBarsAliceBrayGraceOnFireJolannta .AngelWildHornyHamiaGraceOnFireDamianDee .1LustyMatureExoticBuntyFoxyTeasebrian29161 .JessieRayssAnyaSkyHansvsTroySummerAidaStar .\nDexterHart1 Videoxxxozzy Video00CandyGirl VideoJolannta VideoHamia VideoDexterHart1 Video\nDexterHart1 VideoJessieRayss VideoRedHeadMother VideoChristmasAmmyy VideoVictoriaLucas VideoSSTEVENN Video\nPlayfulTaylorArturMariaExoticBuntyBritneyGolg .MikiVinksMegaMilfyXXXAnniaMillerFoxyTease .Adelinne0JustMarianachrishootstudMikiVinks .PlayfulTaylorDexterHart1SSTEVENNFoxyTease .levocske7778veryhotsexygirlChristmasAmmyy1BoyBigCockx .PregnanTiaMissLexxxyMarissaMayHamia .MarissaMayAline7kyratinynicolexxxSSTEVENN .00CandyGirlxxxozzyWORLDclasscamileTravisNICE .CeliaDesireMiaLaceCeliaDesireWORLDclasscamile .MonroBarsTravisNICEAdelinne0Kaisex .IrumiHiSSTEVENNMonroBarsNICKYANDHEROS .


Preiļūs ar koncertu pīminēs Arvīdu Gžibovski - lakuga.lv\nTemys: Arvīds Gžibovskis, Dabasu Durovys, Migla, Preiļi, Roksts\n21. julī 20:00 Preiļu parka estradē byus pīminis pasuokums – koncerts „Kamēr tu šo spēli spēle” – veļteits Preiļu muzykys školuotuoja, muzykanta Arvīda Gžibovska pīmiņai.\nPasuokumā pīsadaleis Rēzeknis akordeonistu ansamblis „Dion Accord”, „Commodo” nu Preilim, grupys „Dabasu Durovys” nu Daugovpiļs i „Migla” nu Aglyunys i cyti.\nPiec koncerta nu 22:00 da treju naktī byus bals ar koncerta dalinīkim.\nĪeja iz pasuokumu par pazīdim.


Latgalīši sasatiks tierga polotā škārsteiklā - lakuga.lv\nTemys: latgalīši, pasauļa latgalīšu saliduojums, sasatikšona, škārsteiklys\n18. juļa piecpušdinī jau pīktū reizi uorzemēs dzeivuojūšīm latgalīšim byus īspieja izjust kūpeibys sajiutu i škārsteiklā sasatikt ar cytim latgalīšim Pasauļa latgalīšu saliduojumā. Itymā reizē sasatikšonys tema – tierga polots.\nPīktuo saliduojuma formats atsaškirs nu īprīkšejūs. Organizatoris dūs īspieju dorba deviejim i vysaidu pakolpuojumu pīduovuotuojim sasatikt ar potencialajim dorba jiemiejim i pierciejim. Dorba maklātuojim byus juopastuosta par sovom prasmem i pīredzi. Aicynuoti ir ari frīlanceri, kas var pīduovuot sovus pakolpuojumus. Saliduojums 18. julī suoksīs 16.00 stuņdēs piec Latvejis laika.\nĪprīkšejais aba catūrtais Pasauļa latgalīšu saliduojums škārsteiklā nūtyka 14. junī. Sarunā dasadaleja kanepu audzātuojs Andris Višņevskis nu “Obelisk farm” i muzike, modele Aija Īzaka nu Teksasys, ASV. Gostu vydā beja ari vysaidu vacumu latgalīši nu Leitovys, Zvīdrejis i Igaunejis.\nAndris pasadaleja na tikai ar sovu pīredzi, kai ir dzeivuot Latgolā, bet atkluoja ari kaidu sovu recepti. Aija sovkuort pastuosteja par pīredzi modelis karjerā i pasadaleja ar atmiņom, kai reiz sajāmuse svareigu apbolvuojumu nu ASV prezidenta par sovu pīnasumu sabīdreibai i kūpīnai.\nPyrmais Pasauļa latgalīšu saliduojums nūtyka 2. majā. Sasatikšonys škārsteiklā organizej Ingrida Anna Tārauda i Aija Mežale.\nVaira informacejis par pīktū Pasauļa latgalīšu saliduojumu ITE.\nDasasaceit Pīktajam saliduojumam leidz 13.07.20 ir īspiejams ITE.


ISOZYME 908 grs. - BEST PROFESSIONAL NUTRITION S.L\nInicio Suplementos>Proteínas>Aislado de suero>ISOZYME 908 grs.\nCHOCOLATE FRESA Vainilla Piña\nProteína aislada de suero en polvo con edulcorantes.


Ūtrajūs Zīmyssvātkūs svieteis kinys “Cylvāka bārns” 25. jubileju - lakuga.lv\nTemys: Cylvāka bārns, Juoņs Streičs, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts\n26. decembrī 16.00 Latgolys viestnīceibā GORS nūtiks sasatikšona par gūdu kinys “Cylvāka bārns” 25 godu jubilejam, viestej informaceja latgalesgors.lv.\n1991. goda decembrī pyrmizruodi pīdzeivuoja nu jau legendaruo Juoņa Streiča kina “Cylvāka bārns”, kas radeita piec Juoņa Klīdzēja romana motivu. Ituo gods decembrī “Cylvāka bārns” svietej 25 godu jubileju, partū kinys rodūšuo komanda aicynoj iz svātku sasatikšonu i kūpeigu kinys nūsavieršonu.\nJubileja sasatikšonys reizē pīsadaleis kinys režisors Juoņs Streičs, Andrejs Rudzinskis (Boņuks), Juoņs Paukštello (tāvs), Silvestrs Streičs, Agnese Mamaja (Paulīne), Aleksandrs Zeimuļs-Priževoits (Alekss), Eriņu saime i cyti.


Datum tisku: 14. 6. 2021 06:55


Raksts publicēts: 2019.06.20. 10:48:14\n0.82493090629578 97(0) - 0.59149146080017 2020.09.20. 19:43 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=10&art=46475 ip: 3.237.71.23 usememcache: 1


vysaidi latvīši. Latveja vīna | Naktineica\nvysaidi latvīši. Latveja vīna\nite vīla puordūmom. tim, kas dūmoj, ka integraceja ir plokona līta.\npavasarūs 2. Pasauļa kars otkon atsasuoc – kai 16. martā suocās ar legionarim pi Breiveibys pīminekļa, tai majā turpynojās ar okupantim pi Uzvorys pīminekļa. da i majā vēļ Eiropys karūgi, junī pylnai laimei geju varaveiksnis karūgi i apsāstu kristīšu syudu maiseni.\ni latvīšam tai gribīs nūticēt – ka mes dzeivuosim laimeigi, kod Latvejā beidzūt nabyus nivīna krīva, nivīna geja, nivīna legionara. tod to gon vyss byus labi i pareizi.\nite Janinys Dukulis dzejūli nu dzejūļu kūpkruojuma “Rēzekne-2003” (Rēzekne: LKCI, 2003).\nsūpluok latgalīšu, latvīšu i krīvu volūdys. vuords – krīvyski. vuords – latgalīšu. temys – Latgola, Dīvs, pavasars i 2. Pasauļa kara veterani.\ni niu pasokit – voi integraceja nūzeimoj vysus pataiseit par pareizim latvīšim. ci ļaut i vuiceit sadzeivuot sūpluok vysaidim latvīšim.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged atrodumi, cylvāki, latgalīši, latgaliski, Latveja, volūda on 03.05.2011 by saprge.\n← doktori un bārdas par īgņām un baznīcām →\n2 thoughts on “vysaidi latvīši. Latveja vīna”\nRaimo 04.05.2011 at 13:56\nAr Latviju nav tik vienkārši! Mēs esam tik maz, ka piekāpšanās dažādībai draud ar iznīcību. Cik tad īsti esam tie, kas nav pazaudējuši savas saknes maisoties starp krieviem un Eiropu?\nIeva 20.05.2011 at 10:01\nKas tad ir tas pareizais latvietis? Ar auseklīti un Minsteres akcentu, ar alus pudeli, ādas vesti un kantrīgabaliem, ar makbuku, Oksfordas diplomu un dalību korī Kamēr, ar ķieģelīti, ceptu reņģi un vaskadrānu uz galda, ar naidu pret krieviem, ebrejiem, ukraiņiem u.c., karogu pie krūts un aprobežotu prātu, ar krievu kaimiņu, kandžu un ļigo, ļigo? Nav pareizā latvieša, NAV. Ir parastie latvieši. Un es esmu lepna, ka māku trīs valodas un spēju sazināties ar daudzu tautību bērniem, kamēr tie daudzu tautību bērni knapi prot savu mātes valodu 🙂


Katal0g sait0w i ssyl0k KatAnzess.\nFizruk 4 sez0n sm0tret 0nlain w h0r0szem kachestwe 2017.\n"P0slednie n0w0sti awt0 i m0t0 sp0rta - m0t0 sp0rt w waszem g0r0de.


Ka īsi patīseibys ceļu, ceļu pi seve - lakuga.lv\nKa īsi patīseibys ceļu, ceļu pi seve\nTemys: dzeja, Ilona Skaistuo, literatura, proza, Roksts\nKū es dūmoju 31. dzeivis godā.\nDaudzys idejis dzierdātys īprīkš, daudzys rodušuos manī, vīnatnē skaitūt, vysu bīžuok sasarunojūt ar apleicīnis cylvākim.\n„Beigu golā tu taipat paliksi vīna,” soka muns goreigais školuotuojs Voldis, „ka izavieleisi patīseibys ceļu, ceļu pi seve.”\nEs div reizis puordūmoju.\nI vīnu reizi izavielieju.\nGryuts ir tam cylvākam, kurs gryb tikai vīgli dzeivuot.\nNūžālojams ir tys cylvāks, kurais muok viņ smogi struoduot.\nKod sīvīte ir gotova vysūs veidūs (prosuos skaneiguoka vuorda), daudzim veirīšim pasaruod, ka jei der taišni jam…\nDaleji tei ir prauda — jo vaira sīvīte pazeist sevi, jo gotovuoka jei ir dzeivei, jo ar vaira veirīšim jai saskaņ, jo vaira jai saskaņ pošai ar sevi.\nKū Dīvs devs, tuo Cylvākam nanūjimt.\nKū Dīvs līdzs, tuo drusceņ var pīsaisteit.\nLase nu jiurys ir kai Cylvāks, poša jiura kai Dīvs.\nVīna lase nav vysa jiura, taipat kai cylvāks ir tikai Dīva bārns, bet sastuovs jimūs vysleidza leidziegs.\n(piec sarunys ar Ramanu)\nTai kai maņ ir kauns par tū, ka maņ ir kauns,\ntod es Grybu Gribēt byut Vasala.\nDažreiz es nūgurstu nu nūguruma,\na dažreiz atsapyušu nu atpyutys.\nItei ir beistama atkareiba — kai suoksi raksteit, ruodīs, par vysu juoroksta.\nTys tai nav!\nKai beigsi raksteit, ruodīs, nav par kū raksteit vyspuor.\nCik sīvītis ir styprys sovā vuojumā,\ntik veirīši vuoji sovā styprumā.\nNavar byut uzticeigs cytam, naasūt uzticeigs sovai sirdsapziņai.\nKa tys sakreit, labi. Ka nā, izavielej pyrmū — sevi.\n(Diān, tev Paļdis)\nNūvodnīks Juoņs Jaunsudobreņs sacejs apmāram itaidus vuordus:\n„Nanūvirzej cylvāku nu juo izvālātuo ceļa guojuma.\nPat ka jis kliuduos acīmredzami.\nTu vari kliudeitīs vēļ vaira.”\n„Napaīs i desmit godu, kod moš byusi slavana školuotuoja,”\nsaceja nazkod muna pasnīdzieja Santa. Kūpeigi nūsasmiejom.\nJau deveitais gods riņčī.\nKa tu dīnys dorbūs aizmierssi par sevi deļ cytu,\nTod Dīvs atguoduos tevi teve poša deļ.\n(piec V. Sineļnikova gruomotys skaiteišonys)\nRakstnīks, dūmuodams, ka roksta cytim, roksta sev.\nTaisneiba acīs kūž.\nUoreji es asu solta i attureiga kai tundra (ar bārna muti Dīvs runoj),\nīkšeji sylta i augleiga kai stepe. Zalta vydsceļš?\nMuns raksteitais ir kai pylngraudu maize — sasaškeļ, uzasyuc lānai,\ntys napaceļ strauji iz augšu, bet dora mīreigu pruotu.\nNa vysim tys garšoj, tys tai ir. Bet iz tū juoīt.\nPorodu, kū esi porodā mīsnīkam, navar atdūt bekeram.\nCylvāki, esit lobi pret sovim tyvajim.\nJam sovaižuok nastuovēs,\nsovaižuok jis sev naatļaus.\nJam myusu sasatikšonu juonūsauc par muokslys saītu.\nI jis tys muokslinīks,\nes tei sovvaļneica.\nA nikaida tīša sakara nav veiram ar munom sabīdryskajom aktivitatem.\nSakars tik taids, ka jis ir devs maņ vysu tū, kas atdareja mani vysam puorejam.\nBeidz, Ivita, mes asam gona vacys, kab byutu pošys pa sevi (tuos, kas asam).\nI mes asam gona jaunys, kab sasajustu labi. Forši.\nMudri (skaiteit — nasaprūtami) runuoju es viņ tod, ka beju napuorlīcynuota par sevi, voi tod, kod pasaškeire munys zamapzinis kruotivis, kuruom es nazynuoju saguma.\nTāņ atsakuopt nav kur!\nA maņ pateik itei sajiuta… daspīsta da syltys saulis sīnys.\nTāņ nu mane gaideis vysod byut formā i pasaceit kaidu vuordu, i es muoceišu, poša nasaprosdama da gola kai.\nEs asu „trešais tāva dāls”\ni ūtruo muotis meita.\nTeicīni „vacais duraks” saprūtu pavysam sovaižuok, nakai es dūmoju, ka jī dūmoj.\nMaņ pateik sovu vuordu pamaineit. Div tulkuojumi, i kas saīt?\nIlona Punane — Ilona Sorkonuo (igauņu vuordineicā) — Ilona Skaistuo.\nStendžu baba nikod nav lītuojuse vuorda „sorkons”, tik „skaisti byudi, skaistys ūgys”.


Gruomotā “Platās acis” saimis sakņu mekliejumi aizvad iz Latgolu - lakuga.lv\nGruomotā “Platās acis” saimis sakņu mekliejumi aizvad iz Latgolu\nTemys: Mansards, Mareja Platace Fačsa Faina, Platās acis, Roksts\nApguods “Mansards” izdevs Marejis Platacis Fačsys Fainys gruomotu “Platās acis” – aizkustynūšu stuostu par tū, kai kara buorine piec 70 godu atkluoj sovys latvīšu saknis Latgolā. Gruomota suokūtnieji angļu volūdā izdūta 2016. godā ASV. Gruomotys prezentaceja i sasatikšona ar autori 16. majā nūtiks Daugovpilī.\nNacistu karaveiri Mareju, godu vacu bārnu, i juos muoti Solomeju sagiusteja 1944. goda martā, atsarībūt par juos tāva Bronislava Platača leidzdaleibu partizanu darbeibā Latgolā. Karaveiri muoti ar bārnu kai politiskūs īslūdzeitūs nūguoduoja Rēzeknis cītumā, bet piec tam – Salaspiļs koncetracejis nūmetnē. Solomeju aizsyuteja iz vuocu koncentracejis nūmetnem, bet Mareju iz Latvejis i Vuocejis buoriņu nomim. 1949. godā Mareju ar lidmašynu aizveda iz ASV, kur meitineiti adoptēja amerikaņu puors i jei kliva par ASV pylsūni.\nLeidz 70 godu vacumam Mareja nikū nazynuoja par sovu izcelsmi, jo juos dzymtū Latveju beja okupiejuse Padūmju Savīneiba. Saimis detektivs Reigā 2014. godā uzzynuoja faktus par juos vacuokim. Tys Marejai deva īspieju sasatikt ar vīneigū vēļ dzeivū juos tāva saimis lūcekli, Bronislava muosu Leonoru. Itys atkluojumu ceļš atvēra Marejai acs, paleidzūt īraudzeit juos identitati, atbylstūši juos pavuordei Platačs – “plotuos acs”.\nMareja Platace Fačsa Faina (Marija Platace Futchs Fine) ir naturalizāta ASV pylsūne, kuru adoptēja juo svieteiba Džons i Selma Fačsi. Jei uzauga Kolorado i Teksasā i 1965. godā beidza Midlendys Universitati (Fremontā, Nebraskys štatā), īgiustūt humanitarūs zynuotņu bakalaura grādu viesturē. Humanitarūs zynuotņu magistra grādu jei īgiva 1970. godā, pabeidzūt Storptautyskū studeju fakultati Amerikys Universitatē Vašingtonā. Struodojūt par Luteraņu bazneicys izgleiteibys misionari Malaizejā nu 1965. leidz 1968. godam, jei pasnīdze angļu volūdu kai ūtrū volūdu, bet nu 1973. leidz 1974. godam struoduoja par pasnīdzieju universitatē Taipejiā. Vāluok ASV turpynuoja dorbu pedagogejā.\nMarejis Fainys gruomota “Platās acis” papyldynoj 2015. godā “Mansardā” izguojušū viesturnīka Jāņa Riekstiņa stuostu “Latvijas bāreņi, kuri pazaudēja savu dzimteni”.\n16. majā 14.00 stuņdēs Daugovpilī Latgolys Centralajā bibliotekā nūtiks gruomotys atvieršona i sasatikšona ar autori.


LaKuGa – “Viduslatgales pārnovadu fonds” aicynoj pīsadaleit lobdareibys akcejā\nLaKuGa 15. Marts, 2014. gods Comments Off on “Viduslatgales pārnovadu fonds” aicynoj pīsadaleit lobdareibys akcejā\n“Viduslatgales pārnovadu fonds” aicynoj pīsadaleit lobdareibys akcejā “Piepildīt sapni” i zīduot leidzekļus saimem, kurymuos aug bārni ar eipašom vajadzeibom. Leidzekļu pīsaiste akcejai aizasuoce paguojušuo goda beiguos ar pasuokumu “Labs darbs divus mūžus dzīvo”, itūšaļt ir sazīduoti 1190 EUR.\nAkcejā “Piepildīt sapni” par sazīduotajim leidzeklim pīpiļdeisim kaidu vielmi i duovuosim prīcu 25 bārnim invalidim i jūs saimem nu Aglyunys, Leivuona, Preiļu, Vuorkovys i Rībeņu nūvodim. Lai pīpiļdeitu vysys 25 bārnu vielmis, vēļ ir vajadzeigi 5000 EUR.\nJī ir vīni nu myusu, tok jim dzeive ir izlykuse vīnu nu gryutuokajim puorbaudejumim – nauorstejamu voi smogi slymu bārnu. Laiks, kod saimē pīdzymst slyms bierneņš voi vasalajam bārnam izbryuk ļaundabeiga slimeiba, ir napanasami gryuts. I tys maina vysu tuoluokū dzeivi. Ituom saimem ir vajadzeigs leidzcylvāku atbolsts…\nItuom saimem vajadzeigs myusu atbolsts i sajiuta, ka ari itaidi bārni i jūs vacuoki ir Latvejai vajadzeigi. Tik mes poši varam veiduot sabīdreibu ar dvēseli, kurymā saime i pats cylvākbārns ar eipašom vajadzeibom justūs pīdereigs, vajadzeigs, nūzeimeigs, mīlesteibys i viereibys vārts. Tok saimem ar bārnim invalidim vajadzeiga na tik praktiska paleidzeiba, bet ari kaida seņ lūluota sapyna pīpiļdejums. Bārni SAPŅOJ… i sapynūs jī lidoj, maudojās jiurā, skrīn, brauc ekskursejuos kūpā ar saimi i ir dzeivisprīceigi i vasali…\nAtvērsim sirds labesteibai i kūpā sazīduosim leidzekļus, kas dūs īguļdejumu kotrā pogostā, cīmā i piļsātā, kas paleidzēs pīpiļdeit kaida moza bārna sapynu byut vasalam i dzeivuot, vacam cylvākam īdegs prīcu sirdī i smaidu sejā i kaidam studentam paleidzēs turpynuot vuiceitīs… Tik kūpā mēs varam paveikt lelys lītys!\nLai zīduotuoji varātu pīmāruot īdzeivuotuoju voi uzjāmumu īnuokuma nūdūkļu atlaidi zīduotajom summom, fondam ar LR VID lāmumu ir pīškierts sabīdryskuo lobuma organizacejis statuss.\n“Viduslatgales pārnovadu fonds” par zīduojumim naītur nikaidu komisejis voi starpnīceibys moksu. Vysa zīduotuo nauda nūnuok paradzātajam mierkim. Fonda administrativuos izmoksys nateik sagtys nu jiusu zīduojumu.\nZīduojumus varat veikt i īskaitūt fonda bankys kontā, i skaidrā naudā fonda birojā Kooperatīva ūļneicā 6, Preiļūs.\nFonda rekviziti :\nZiņu sagataveja: “Viduslatgales pārnovadu fonds”\nATSLĀGVUORDI » lobdareiba, Roksts, Viduslatgales pārnovadu fonds


Datum tisku: 05. 7. 2020 18:28


Рига, Dzirnavu iela, 81, д. 81 2 6/7 68 Domenika Latvia\nРига, Elizabetes iela, 10, д. 10 2 2/5 103 Domenika Latvia\nРига, Elizabetes iela, 39, д. 39 2 4/7 54 Domenika Latvia\nРига, Elizabetes iela, 39, д. 39 2 4/7 146 Domenika Latvia\nРига, Hospitāļu iela, 23, д. 23 2 6/7 223 Domenika Latvia\nРига, Kalēju iela, 74, д. 74 2 6/7 57 Domenika Latvia\nРига, Krāmu iela, 6, д. 6 2 3/4 84 Domenika Latvia\nРига, Kungu iela, 25, д. 25 2 3/6 68 Domenika Latvia\nРига, Kungu iela, 25, д. 25 2 3/6 92 Domenika Latvia\nРига, Martas iela, 7, д. 7 2 3/7 70 Domenika Latvia\nРига, Martas iela, 7, д. 7 2 2/7 70 Domenika Latvia\nРига, Miesnieku iela, 14, д. 14 2 3/5 58 Domenika Latvia\nРига, Mārstaļu iela, 16, д. 16 2 4/5 93 Domenika Latvia\nРига, Republikas laukums, 3, д. 3 2 5/7 56 Domenika Latvia\nРига, Republikas laukums, 3, д. 3 2 4/6 55 Domenika Latvia\nРига, Rūpniecības iela, 11, д. 11 2 5/6 75 Domenika Latvia\nРига, Skolas iela, 18, д. 18 2 7/7 85 Domenika Latvia\nРига, Skolas iela, 20, д. 20 2 4/6 98 Domenika Latvia\nРига, Skolas iela, 20, д. 20 2 7/7 85 Domenika Latvia\nРига, Skārņu iela, 9, д. 9 2 5/5 86 Domenika Latvia


“Pi myusim Latgolā” saruna ar Irēnu Saprovsku - lakuga.lv\nTemys: Irēna Saprovska, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts\nItūreiz raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji pīduovoj sarunu ar Irēnu Saprovsku. Jei izveiduojuse nūdybynuojumu “MĀRAS LOKS” i pietej myusu seņču tradicejis, kai ari nūruoda, ka Leigū svātkus kai vosorys saulgrīžus svietejam naeistajā datumā. Ar Irēnu Saprovsku Lelajā Latgaļu tiergā Ludzā sasatyka Tenis Bikovskis.\nIz vaicuojumu, kas ir Irēna Saprovska, jei atsoka ar nazkod sajimtu frāzi: “Kāpēc tur, kur tu ierodies, saceļas devītais vilnis? Tāpēc, ka nelietība pret mani atduras kā izkapts pret akmeni.” Jei sevi sauc par patīseibys maklātuoju.\nSaprovskys kuņdzis saknis atsarūn tepat Latgolā. Juos tāvs ir nu Pasīnis, sovpus muote nu Škaunis. Juos vacuoki vīns ūtrā īsavēre, kod sasatyka Reigā. Sovpus Irēna Saprovska dzymuse Jiurmolā.\nIrēnai cīš interesej seņču tradicejis i latviskuo dzeivisziņa. Tuos pamatā jei saradz taišni latgaliskuos kulturys i etniskuos vierteibys.\nJaunā raidejumā runuos par latgalīšu Millenium paaudzi 18/09/2018


LAGUNA komplekts dīvāns un 2 krēsli Cena: 692.00 € - Dīvānu komplekti. Polija. IGA - Mebeles.buv.lv\nDīvānu komplekti - Simba divans komplekts\nIzvelkamais mehānisms Automat. Bonell atsperes. Ir veļaskaste. Krēsla izmēri: platums 88 cm augstums 84 cm dziļums 96 cm Dīvāna izmēri: Garums: 198 cm; Augstums: 93 cm; Dziļums: 88 cm; Guļamvieta: 184*128 сm;...\nCena: 692.00 EUR Pirkt Mēbeles - 2 - Polija - komplekts - dīvāns - IGA - LAGUNA - un - krēsli - Dīvānu komplekti - Simba divans komplekts, Izvelkam krēsl, Atpūtas krēsl, Ofisa kresl, Relax atpūtas krēsl\nMeklēt: laguna komplekts dīvāns krēsli\nLAGUNA komplekts dīvāns un 2 krēsli - Polija - IGA - Dīvānu komplekti - Mīkstās mēbeles.\nAugstums: 93 cm;\nGuļamvieta: 184*128 cm;\nLAGUNA komplekts dīvāns un 2 krēsli Izvelkamais mehānisms Automat. Bonell atsperes. Ir veļaskaste. Krēsla izmēri: platums 88 cm augstums 84 cm dziļums 96 cm Dīvāna izmēri: Garums: 198 cm; Augstums: 93 cm; Dziļums: 88 cm; Guļamvieta: 184*128 сm; Ielikt grozā Ieliec grozā,\nKomplekts CELTIC 3+1+1 - Dīvānu komplekti - Mīkstās mēbeles\nDīvāns: Platums: 200 cm Augstums: 75 cm Dziļums: 95 cm Guļamvieta: 198x116 cm Uz atsperēm Ar\nTREVI - Dīvānu komplekti - Mīkstās mēbeles\n3-vietīgais dīvāns Ls 400,- 2-vietīgais dīvāns Ls 282,- Krēsls Ls 173,-\nAleksander komplekts - Dīvānu komplekti - Mīkstās mēbeles\nLAGUNA komplekts dīvāns un 2 krēsli Izvelkamais mehānisms Automat. Bonell atsperes. Ir veļaskaste. Krēsla izmēri: platums 88 cm augstums 84 cm dziļums 96 cm Dīvāna izmēri: Garums: 198 cm; Augstums: 93 cm; Dziļums: 88 cm; Guļamvieta: 184*128 сm;\nSimba divans komplekts Izvelkam krēsl Atpūtas krēsl Ofisa kresl Relax atpūtas krēsl


Original metadata: V. Zacharska no M. Freimanes Makašānu pag. Latvju kultūras kr.\nVīns jauns cylvāks sadūmuoja īt pa pasauli meklēt sev laimes. Jis īt pa ceļu un sateik vīnu sīvīti, kura nesja rūkuos mozu bārnu. Jaunais ceļa veirs padūmuoja: "Vai laimīgs byus muns ceļš?"\nTai guoja jis tuoluok. Īt un redz pi ceļa uz akmiņa sēd vacs vecs. Daīt puiss pi ituo veča un vaicoj: "Kū tu te, vecīt, sēdi?"\nVecs jam nikuo naatbildēja. Puiss pastuovēja un guoja tuoļuok. Guoja jis, guoja un verās: pretī ir mežs, un jau taisuos tymsa nakts. Jis gribēja īt pa ūtru ceļu, bet aizguoja otkon par mežu. Īt jis pa mežu un redz lelu kolnu un uz paša kolna stuov jauna un šmuka meita, apvylkusīs boltuos drēbēs. Puiss tyuleņ daguoja pi tuo kolna un dzierd juos bolsu: "Izgluob mani nu šenis, es jau treis symti godu te dzeivuoju itymā kolnā. Mani muns tāvs nūluodēja. Apsažāloj par mani!"\nPuiss ilgi nadūmuodams, gribēja īt uz ituo kalna un gribēja pajemt itū meitu, bet jei jam pasacīja tai: "Tu manis napajemsi, bet vēl slyktuok izdarīsi. Es vairuok naredzēšu saules, bet tu izgluob mani, kaut kai!"\nPuiss pastuovēja, pastuovēja un nikuo mapasacīdams guoja tuoļuok. Īt jis un pats sevī dūmoj, kai varātu izgluobt ītū meitu. Jis Dīva nikod nalyudzja un naticēja Dīvam. Kad kaidu reizi gribēja skaitīt kaidu Dīva lyugšanu, tyuleņ suoka dūmuot par kaidu cytu darīšonu un vysu lyugšonu sajauca. Tai itys puiss īt un dūmoj. Redz: pi ceļa sēd tys pats vecs. Puiss otkon daguoja pi veča un vaicoj: "Kū tu, vecīt, te sēdi?"\nVecs otkon jam nikuo naatbildēja. Puiss pajēmja ar kuoju, kai gryudja veci, vecs pakrita uz zemes un tyuleņ puorsataisījās par valnu un runoj. "Es tev paleidzēšu dabuot tū meitu, kuŗa stuov uz kolna, bet tu manis nagryud ar kuoju!"\nJaunais puiss pasasmēja un aizguoja tuoļuok. Īt un veras: otkon jam pretī īt tei paša sīvīte ar mozu bārnu rūkuos. Gribēja puiss jai kū pavaicuot, bet taipat puorguoja un tik guoja tuoļuok. Jis īt — veras: jam pretī stuov malns zyrgs. Nūsabeida puiss un tyuleņ puorsakristīja. Zyrgs uz tuos vītas pazuda. Sadūmuoja puiss, ka vajag lyugt Dīvu, un jis tyuleņ krita ceļūs un suoka lyugt Dīvu. Lyudzja vysu nakti, reitā pasacēļa un gribēja īt atpakaļ. Veras: pi juo kuojom guļ lels raibs tuorps ar trejom golvom. Jaunais puiss vēl vairuok nūsabeida un lykuos īt atpakaļ uz sovu sātu un lyudz Dīvu. Atpakaļ puiss daguoja pi tuo paša kolna un ilgi tī stuovēja un gaidīja, kad izīs tei šmukuo meita, bet jei vairuok napasaruodīja un kai pēčuok jis izzynuoja, itei meita beja valnu syutīta nu elnes, kab sagyut juo dvēseli. Tai itys puiss atguoja uz sātu un dzeivoj un vairuok nagribēja īt meklēt laimes.\nRetrieved from "http://pasakas.lfk.lv/w/index.php?title=140109017/lv&oldid=5285"\nThis page was last modified on 26 November 2012, at 03:22.


Автор: Olga Čubikina, Rīga, Latvia. Среда 25 Январь, 2012\nЯ так долго ждала пополнения в ассортименте чешского бисера и вот наконец дождалась,но увы,почти в каждой новой позиции нет картинки.(((А мне надо видеть цвет.(((


Preču datu lapa Add-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs (ADD-3FCAT6A-ORG)\nSākt Tīkla kabeļi Add-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs\nAdd-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs\nPreces skatījums: 2247\nLong product name Add-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs :\nThe short editorial description of Add-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs\nShort summary description Add-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs:\nThis short summary of the Add-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs data-sheet is auto-generated and uses the product title and the first six key specs.\nAdd-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG, 0,91 m, Cat6a, U/UTP (UTP), RJ-45, RJ-45, Oranžs\nLong summary description Add-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs:\nThis is an auto-generated long summary of Add-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG tīkla kabelis 0,91 m Cat6a U/UTP (UTP) Oranžs based on the first three specs of the first five spec groups.\nAdd-On Computer Peripherals (ACP) ADD-3FCAT6A-ORG. Kabeļa garums: 0,91 m, Kabeļa standarts: Cat6a, Kabeļu vairogs: U/UTP (UTP), Savienotājs 1: RJ-45, Savienotājs 2: RJ-45, Savienotāja veids: Vīrišķais/Vīrišķais, Datu pārsūtīšanas ātrums: 10000 Mbit/s, Kabeļa krāsa: Oranžs


Kū tī muni suņi rieja\nKū tī muni suņi rieja, ē-ē-oj-dalilē,\n(J)iz Dalgovis vārdamīs.\nSaulis meita kumieleņus, ē-ē-oj-dalilē,\nPar Dalgovu myudinuo.\nDriveņ(i), munu driveņ(i), ē-ē-oj-dalilē,\nKaj as tevi nūmīļuo.\nDrivā maņ(i) saule lēce, ē-ē-oj-dalilē,\nDrivā saule nūrītie.\nTradicionālās kultūras apzināšanas kopas "Trokšņu iela" dalībnieču atkalsadziedāšanās pēc ilga pārtraukuma, Padonē, 2019.g.26.maijā - nolēmām pieturēties pie "mītoloģijas tēmām".


Leivuonā apsaverama Tautys lītiškuos muokslys studejis “Dubna” 35 godu jubileja izstuode - lakuga.lv\nLeivuonā apsaverama Tautys lītiškuos muokslys studejis “Dubna” 35 godu jubileja izstuode\n13 Apreļs 2015\nTemys: ausšona, Leivuona nūvods, Leivuons, Roksts, Tautys lītiškuos muokslys studeja "Dubna"\nDa 7. maja Leivuonā, Latgolys muokslys i omotnīceibys centrā, apsaverama Tautys lītiškuos muokslys studejis “Dubna” 35 dorba godu jubileja izstuode.\nPar gūdu jubilejam vysim interesentim byus apsaverama studejis dalineicu dorbu izstuode. Godim eimūt, mainūtīs paaudzem, kolektivā īīt vys jaunys rūkdorbneicys. Tautys lītiškuos muokslys studejā “Dubna” dorbojās 15 izdūmys boguotys i darbeigys dalineicys, kuru dorbi ari byus apsaverami itamā izstuodē.\nLeivuona nūvods vysod bejs boguots ar ausšonys tradicejom i profesionalom audiejom. Tautys lītiškuos muokslys studejis “Dubna” viesture saistuos ar 1972. godu, kod Monika Mančinska apvīnuoja audiejis ausšonys puļceņā ar nūsaukumu “Dubna”.\nSuocēs aktivs darbeibys process. Audieju i rūkdorbneicu veikums tyka atzineigai nūvārtāts i jau 1979. godā “Dubnai” tyka pīškierts Tautys lītiškuos muokslys studejis nūsaukums. I tai jau 35 godus Tautys lītiškuos muokslys studeja “Dubna” sagloboj i atteista senejuos ausšonys tradicejis, pietej Latgolai rakstureiguos senejuos rokstu zeimis i īauž tuos myusdīneiguos tekstilejuos.


zvyras skalda smelis juodzemis riedulai augalinis sluoksnis t.t. 863767231 Vilniaus m.\nzvyras skalda smelis juodzemis riedulai augalinis sluoksnis t.t. 863767231\nzvyras skalda juodzemis smelis akmenis 863767231\nID: 549394 2011 09 02


Gruomotys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” prezentaceja - lakuga.lv\nGruomotys “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” prezentaceja\nVuordineicā “Latviešu uzvārdi arhīvu materiālos: Latgale” atrūnams gondreiž 4000 latgalīšu pavuoržu saroksts, kotrai dūmūt izplateibys raksturuojumu, daudzom ari nūzeimis skaidruojumu. Vēļ gondreiž 1900 reši sastūpamu pavuoržu ir nūsauktys dalykumā.\nPrezentēs gruomotu “Latgales pēdējie mohikāņi” 22/11/2018


Rezultāti: 31 - 40 no 56\nKódu poša zynódama,\nPar Laimeņis lykumeņu.\nGùdam munys augumeņiş,\nVoj bej ļelys, vaj bej mozys.\nDìvers màršu ryudynò,\nTik, dìver, sudabreņa,\nKai munâ vaiņukâ.\nNiu kiùkoi, dzaguzeit,\nNiu laìks tev kiùkót;\nSaplauks mìži, zídès rudzi,\nAizsmaks tova volùdeņa.\nMallna úcis dígu vylka\nCaùr iudini, caùr akmini;\nIzveļa ? Dìvs kungim pròtu\nCaùr mateņu gaļeņim.\nBollta puče, zaļa nìdre\nZíd azara maļeņâ;\nBollta puče mòsa beja,\nZaļa nídre ļaudaveņa.\nDiv' sorkonas ùgas auga\nTí bej Saùļe raudòjuse,\nSkanét skaņ lynu kraklys,\nUz azara veļèjùt;\nGauži raud bòļeļenis,\nSeikstu lynu devèjeņis.\nTreis meiteņas mameņai.\nVína auga šmuìdra, gara,\nÙtra auga zama, rasna,\nTreša auga bryùna, tymsa.\nKura auga šmuìdra, gara,\nTei izauga kundzeņam;\nKura auga zama, rasna,\nTei izauga oròjam;\nKura auga bryùna, tymsa,\nTei izauga čigònam.\nKundzeņš sovu šmuìdru, garu\nAr sudobru kairynò;\nOrojs sovu zamu, rasnu\nAr maizeites gabaļeņu;\nČigòns sovu bryùnu, tymsu\nPar pasaùli vyzynò.\nOì, Dìveņ, kù darèt?\nSokós mani dzáròjs jimt.\nKòršu sovu vaiņuceņu\nSmolku lozdu kriùmeņâ,\nLaizšu sovu gredzineņu\nDziļu upju dybynâ;\nLaizšús pate upeitê\nLobók upes raudiveite,\nNa dzáròja ļaùdaveņa!\nNikod skaiški nastaìgòj,\nVisi jòs skaistumeņi\nKrùga golda gaļeņâ,\nAiz Daugovas úzuļeņi\nMaņ pa vydu staìgòjút,\nZori róve vaiņuceņu.


Bolvūs apsaverama Annelis Slišānis izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai” - lakuga.lv\nBolvūs apsaverama Annelis Slišānis izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”\nTemys: #100dečiLatvijai, Annele Slišāne, Bolvu Centraluo biblioteka, izstuode, Roksts\nDa 29. decembra Bolvu Centralajā bibliotekā apsaverama Annelis Slišānis austūs deču izstuode “1/4 no #100dečiLatvijai”.\nTekstilmuokslineica Annele Slišāne pyrma vaira kai goda suoce veiduot sovu duovonu Latvejis symtgadei – izaust 100 dečus, kotru nu sova materiala. I materiali cīši dažaidi – na tik audumi, bet ari vysvysaidi augi, pat laikroksti, maiseni, flomasteri… Niu gotovi jau 54 deči, i 25 nu tim apsaverami izstuodē Bolvūs. Kotram dečam kluotyn ir ari Annelis raksteits stuosts, kurā jei aproksta sovys izjiutys voi asociacejis ar izmontuotū materialu.\nVaira par Anneli i juos 100 dečim Latvejai var izzynuot, nūsaklausūt Latvejis Radejis raidejumu “Talantu galerija”, kas izskanēja novembra suokumā.


M\_u0142odszy Specjalista ds. kadr i p\_u0142ac - 184997 at ADP in Bielsko-Biała, Woj. Śląskie 43-300 | CareerCast IT & Engineering Network Careercast.com IT Network


Pogoda Aderkaši - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Łotwa Pogoda na jutro - Aderkaši\nAktualna pogoda, godz. 16:38 04:32 22:15\nZachmurzenie duże Odczuwalna 22°C\nAderkaši - pogoda godzinowa na jutro\nAderkaši - archiwum pogody\nAderkaši - średnie temperatury\nStyczeń -3°C maks. -1°C min. -6°C


Spanīšu volūda - Vikipedeja\nVysys pasaukys: español; idioma español; castellano; idioma castellano\nKur runoj: (saksteiba pa alfabetam)\nArgeņtinā, Bolivejā, Čilē, Dominikys Republikā, Ekvadorā, Ekvatora Gvinejā, Pilipinuos, Gvatemalā, Hondurasā, Kolumbejā, Kosta Rikā, Kubā, Meksikā, Nikaragvā, Panamā, Paragvajā, Peru, Puerto Rikā, Salvadorā, Spanejā, Urugvajā, Venecuelā; daļa dzeivuotuoju Andorā, ASV, Belizā, Gibraltarā\nRunuotuoju skaits:(2007) pyrmuo dzymtuo volūda 322-400 mln. ļaužu; vysā runoj ap 400-500 mln.\nVolūdu saime: indoeuropīšu\nRaksteiba: latiņu (spanīšu variants)\nStatuss: vaļstiskuo volūda 21 vaļsteibā - (saksteiba pa dzeivuotuoju skaitam) Meksikā, Kolumbejā, Spanejā, Argeņtinā, Venecuelā, Peru, Čilē, Ekvadorā, Gvatemalā, Kubā, Dominikys Republikā, Hondurasā, Bolivejā, Salvadorā, Nikaragvā, Paragvajā, Kosta Rikā, Puerto Rikā, Urugvajā, Panamā, Ekvatora Gvinejā\nGolvonī volūdys davēris īstoti: Spanīšu volūdys akademeju asociaceja (Asociación de Academias de la Lengua Española), Kieniskuo spanīšu volūdys akademeja (Real Academia Española) i cytu 20 vaļsteibu spanīšu volūdys akademejis\nSpanīšu volūda aba kastilīšu volūda (spanīšu: español aba castellano) — vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).\nSpanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok – vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.\nŠudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu – Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Spanīšu_volūda&oldid=35352"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 23.12, 2022. gada 29. pavasara mieness.


Bright Bag: blanket of the stars\nwritten by sany izsūtīts 14:04\nKate 15/5/13 16:08\nVery cool joining!!! Can't wait to see more of it done!\nsany 15/5/13 22:08\nI will definately share more progress pics on instagramm and the finished work here of course :)


Naujinē izskanēs folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums - lakuga.lv\nTemys: "Atvasara Juzefovā", folklora, Naujine, Roksts\nSvātdiņ, 11. septembrī Naujinē nu jau pīktū reizi nūtiks folklorys kūpu sasadzīduošonys pasuokums “Atvasara Juzefovā”, informej Naujinis kulturys centra vadeituoja Olga Kuzmina. Pasuokums suoksīs 12.00 Juzefovys parkā, kur iz rodūšuom izdareibom i sasadzīduošonu sasapuļcēs 13 kolektivi nu vairuoku nūvodu. Sovukuort nu 10.00 da 19.00 Naujinis nūvodpietnīceibys muzejs pīduovoj apsavērt muzeja ekspoziceju “Slutišķu vecticībnieku māja”.\nPasuokumā pīsadaleis Daugovpiļs nūvoda kolektivi – Naujinis kulturys centra folklorys kūpa “Rūžeņa” (vad. I. Zeile), Dubnys pogosta folklorys kūpa “Atzola” (vad. M. Umbraško), Ambeļu kulturys noma folklorys kūpa “Speiga” (vad. I. Skutele), Vabalis etnografiskais ansamblis “Vabaļis” (vad. A. Uškāns), Neicgaļa pogosta folklorys kūpa “Neicgalīši” (vad. I. Bozoviča), Skrudalinys pogosta vokalais ansamblis “Līgaviņas” (vad. R. Almakajeva), Daugovpiļs LKC folklorys kūpa “Svātra” (vad. S. Teivāne), Kruoslovys nūvoda kolektivi – Iudreišu pogosta folklorys kūpa “Rudzutaka” (vad. A. Tuče), Izvolta folklorys kūpa “Izvoltīši” (vad. A. Leikuma), Vuorkovys nūvoda folklorys kūpa “Vecvārkava” (vad. R. Kairāns) i Īlyukstis nūvoda Bebrenis pogosta folklorys kūpa “Ritam” (vad. R. Kalvāne), Aglyunys folklorys kūpa “Olūteņš” (vad. M. Bicāne) i tuolī gosti nu Kūrzemis pusis – Nīcys etnografiskais ansamblis (vad. L. Zeile).\nPasuokuma dalinīkim i apmaklātuojim byus vareiba īsapazeit ar senejuos mysys darbneicys nūslāpumim i nūbaudeit duorza “stypruokuo” duorziņa – casnāga – varonū garšys spāku.\nPasuokumu atbolsta Daugovpiļs nūvoda dūme, Naujinis pogosta puorvaļde i Sporta klubs “Beibuks”.


Luočplieša dīnā Bolvūs ruodeis kinu “Segvārds Vientulis” - lakuga.lv\nLuočplieša dīnā Bolvūs ruodeis kinu “Segvārds Vientulis”\nTemys: Bolvi, Bolvu Sakraluos kulturys centrs, kina, Normunds Pucis, Ontons Juhņevičs, Roksts, Segvārds Vientulis\nPīktdiņ, 11. novembrī, 18.00 Bolvu Sakraluos kulturys centrā tiks ruodeita režisora Normunda Puča kina “Segvārds Vientulis”, kas viestej par Vonogu draudzis prīsteri Ontonu Juhneviču.\nKinys centrā ir prīstera Ontona Juhņeviča īkšejais konflikts storp gareidznīka morāli ētiskajim uzstuodejumim i patriotisma jiutom, kas līk jimt rūkā īrūci, lai aizstuovātu Tāvzemi i Bazneicu laikā, kod Latgolā atsagrīž padūmu okupacejis režims.\nKinys scenarejs tops sadarbeibā ar viesturnīkim Juoni Viļumu, Inesi Dreimani i Ritvaru Jansonu.Kinā tāloj profesionali aktīri – Vairis Piņķis, Vilis Daudziņš, Ieva Aniņa i cyti. Kinā dzierdama ari latgalīšu volūda.\nRežisoram Normundam Pucim, kurs ir ari scenareja autors, itei ir debeja kina.\nMuzyku kinai sarakstejs storptautiski atzeitais latvīšu goreiguos muzykys komponists Rihards Dubra.


Latgalīts skapā - Viedokļi - nra.lv\nVīsturs Kairišs\t17.mai 2017\nRuna – saceita Latgolys symtgadis kongresā Rēzeknī, 5.majā\nLatvejis symts godu jubilejis prīškvokorā, taipat kai daudzim, maņ ir juodūmoj, kas maņ ir Latveja. Maņ Latveja ir muna mozūtne, kod ar sovu vacumuoti i vacūtāvu sasarunovu latgalīšu volūdā.\nIz Latvejis symtsgadi ir izdūmuots skaists sokomais - “Es asmu Latveja”, kas tīšā veidā līk kotram uzrunuot sovu identitati. Voi “Es asmu Latveja” var drūsai pasaceit pamatnacejis, latgalīšu, bārns, kas Latvejis školuos i bārnu duorzūs nasavuica sovā dzymtajā - muotis - volūdā? Latgalīšu bārnam jau ar pyrmajom dzeivis dīnom teik pasaceits kas cyts: “Tev ir jauka volūda, bet jei ir napareiza. Mož sātā tu vari jamā runuot, bet na jau Eiropys Savīneibys školā. Zineibys itamā volūdā naapgiust.”\nKai tys ir izguojs, ka symts godu laikā latvīts navar vuiceibys apgiut sovā volūdā Latvejā? Na tik seņ, pyrmuos Latvejis laikā, tū vēļ varēja dareit. Pakuopiniski latgalīšu vuiceibu volūda nu školu izgaisa. Seviški piec Uļmana apvārsuma. Latvīšu naceja, kas ilgus godu symtus tyka kolonizāta i nycynuota uorā nu svešom tautom, poša suoka dorbuotīs nu spāka pozicejom.\nDaudz cītušuo naceja, kurai cīši pateik baudeit totalitaruo režyma upera tālu, mudri i draudzeigi pataiseja latgalīšus par ūtruos škirys cylvākim. Labi, nasauksim tū par kolonizaceju, bet pasaceit, ka tei ir dabeiga asimilaceja, ari dīvamžāļ navarim.\nNabeja jau nikas ļauni dūmuots. Gluži preteji, gribēja kai lobuok - pasnēgt leluo bruoļa paleidzeigū rūku, pa draugam, pa lobam. Tikai atmet sovu volūdu, i byus tev i karjera, i loba dzeive, i vyss. Byusi cylvāks.\nNui, abstrakti izaklausa, ka myusu mozajai nacejai juobyut sadareigai ci vīnuotai. Tī ir atslāga vuordi, kur ceļās daudz nadaprasšonys. Latvejai juobyut vīnuotai, bet na vīnaidai.\nPasaceisim gūdeigai, voi latgalīšu asimilaceja nūsorgova Latvejis naatkareibu Ūtruo pasauļa kara laikā? Voi tei pagluobe Latveju, i seviški Latgolu, nu rusifikacejis? Nā. Jai nabeja nikaidys svareigys nūzeimis, pat slyktuok - jei padareja daļu nu sovys nacejis par napylnvierteigim sabīdreibys lūceklim, kuru pījimšona modernajā sabīdreibā beja nūsaceita ar sovys identitatis maiņu. Padūmu okupacejis godūs, kod runovi krīviski, tevi atbaļsteja, kod runovi latgaliski, tevi apsasmēja. Ari tai saucamuo latvyskuošonys kampaņa beja ar leluokom simpatejam pret krīvu volūdu kai latgalīšu. Jimsim koč popularū stuostu par myusu rūbežupem.\nNazkod beja zynoma Latgolys upe Sīnuoja, nu latgalīšu vuorda sīns, kū krīviski izrunova kai Siņaja, deļ fonetiskuos leidzeibys. Itū krīvu nūsaukumu puorvērte latviski. Tagadeņ mums ir Zilupe, kam ar Sīnuoju nav nikaida sakara. Tys pat ar Ūdruoju, nu latgalīšu vuorda iudrys, kū krīvi izrunova kai Utroja. Latvyskuotuoji, prūtama līta, latvyskova latgalīšim svešū krīvu nūsaukumu. Tagadeņ Latgolā tak Rītupe. Tys ir kai Daugovu puorsaukt par Rītumu Dvinu. Voi itaids kvazi latvyskums, kur teik pīsasmīta i šaipeita Latvejis pamatnaceja, ir pamats patriotismam? Itaida latvyskuošona atguodoj nakvalitativu smadziņu puorstuodeišonu apvārstā veidā. Latgola teik puorvārsta par pseidobutaforeju, latgalīšim teik izoperāta jūs kulturatmiņa i jī muoksleigi teik puorvārsti par mankurtim - cylvākim, kuri zaudiejuši sovu viesturyskū atmiņu. I jim vyss palīk vīnaļdzeigs, i jī lānom pījam sovys kulturys golu, klusejūt nūsarauga, kai cīms Kūki puorsavierš par Kūkām (koč latgaliski vuordu kūkas nalītoj, tod jau vajadzēja Kūkus puorsaukt par Peirāgim).\nItaida politika roda dziļu apsamuoneišonu, i vuojuokajā ceļās nacīšama nataisneibys jutūne (izjiuta), kū Pauls Šīmanis apzeimej kai “nasadzejušu vuoti”, kas inficej vysus centīņus piec mīreigys leidzapastuoviešonys.\nPret latgalīšim tyka veikta gon apzynuota, gon naapzynuota kulturnūdeveiba.\nReigā runoj, ka latgalīši ir apsavainovuši, bet nivīns eisti nasaprūt, par kū. Es naasmu ni iz vīna apsavainovs. Bet maņ nav sajiutys, ka Latvejis atteisteiba ir bejuse pareiza i taisneiga. Jo myusu latvīšu elite naspiej īsastuot par latgalīšu kulturu, tuos atteisteibu i volūdys vaicuojumu, tod munā uztverē dzili provinciala ir na Latgola, bet myusu elite.\nCylvāki, kas beja Latvejis elite šuo vuorda vystīšuokajā nūzeimē - Raiņs i Zigfrīds Anna Meierovics, izcyluokī Latvejis kulturys i politikys darbinīki, cīši i styngri īsastuoja par Latgolys kulturys sovpateibu i latgalīšu volūdu.\nBet navajag meklēt vaineigūs, it seviški, ka pa eistam taidu nimoz nava. Svareiguokais ir īzeimēt Latgolai jaunu perspektivu, jaunu atteisteibys vierzīni i darbeibys, lai tū realizātu. Jo vaļsti mes turpynojam veiduot pa šai dīnai, i skaidri juosaprūt, ka latgalīšim pošim ir juouzajam itymā procesā zeimeiguoka lūma. Nav juogaida, ka pasauks pi leluo golda, bet pošim juoījam sova vīta. Latgalīšim styngri ir prasmeigi juoīsastuoj par sovom tīseibom byut tys, kas tu esi.\nVysuos gryuši aptveramuos situacejuos ir juomeklej paradoksali rysynuojumi, kas vad iz prīšku. Par pīmāru, grybu paust, ka latgalīšu kultura ir cīš izdeveigā stuovūklī. Daudz izdeveiguokā kai latvīšu kultura vysumā. Nui, ir vīns skotu punkts, nu kura tys izaver tai.\nDaudzi Latgolā smejās i ir naīcīteigi pret faktu, ka ite ir divejis ortografejis. Ruodīs, jau pošu latgalīšu ir tik moz, pa ratam tik kaids roksta latgaliski i tagadeņ dora tū divūs veidūs. Bet tys ir izdareits, ir pabeigta latgalīšu rokstu volūdys reforma. Streidi i škandali ir leli, paļdis Dīvam, asnis nav izlīts. Bet tys ir izdareits! Un tod raudzeisim atguoduot, cik iļgi Latvejā grib izveikt, par pīmāru, izgleiteibys reformu. I kod jū izveiks? Laikam nikod. Itys ir pīmārs par izdeveigū stuovūkli. Latgolā var taiseit radikalys reformys, īdzeivynuot modernus menedžmenta pryncypus kulturā i vuiceibā i citur. Jo ite nav gryutu, bīži padūmu sistemys montuojuma, tradiceju. Jo, kūpā jamūt, nav jau pošu instituceju. Ir breiva vide nu atpalykušuokuo regiona Latgolu pataiseit par modernuokū. Jimsim teatri. Latgolā nav profesionala teatra, kas spālātu tikai latgalīšu volūdā. Latvejā nav vīneiguo pasaulī teatra, kurs dakūptu i atteisteitu latgalīšu volūdu. Jo mes gribim pylnvierteigu Latgolys kulturys dzeivis atjaunynuošonu, vajag dūmuot par profesionalu muokslys instituceju radeišonu. Tymā skaitā Latgolys teatra atjaunynuošonu, kas beja pyrmskara Rēzeknē. Bet navajag otkon taiseit gryutu repertuarteatri, bet kū nabejs dinamisku i modernu. Vajag Latgolys orkestri, Latgolys literaturys fondu, Latgolys muokslys muzeju, Latgolys kino fondu. Par kū es “Melānijas hroniku” fiļmieju Latgolā, bet finaņsēja tū Karelejis filmu fonds? Vajag radeit Latgolys kulturys dzeivis institutus. Bet tom juobyut progresiva kulturmenedžmenta īstuodem, kas varātu radeit pozitivu gryudīni Latvejis kulturys biļdei vysumā.\nI mož cylvāki vairs nabēgs pa celi. Jī suoks dūmuot, ka mož ite var pilnvierteigi dzeivuot. Mož Latveja ir koč kas vairuok par vīnu vīneigu atteisteitu piļsātu.\nVadynoju turēt latgalīšu volūdu i kulturu na par latgalīšu kaprizi, bet gon par instrumentu latvīšu kulturtelpys nūstyprynuošonā. Un latgalīšu kulturtelpa ir latvīšu kulturtelpa!\nLatgalīšu volūda var kolpuot situacejis papruoveišonā. Koč drupeiti, koč par nazcik procentim. Es ite runoju par divejom cylvāku grupom. Pyrmuo ir latgalīši, kuri lobuok sevi identificej ar krīvim kai latvīšim. Leluoks bolsts jūs latgaliskajai identitatei byutu zeimeigs gryudīņs itūs cylvāku grupys vaļstiskajai lojalitatei. Ūtruo grupa ir tī krīvvolūdeigī, kas vysaidu īmesļu deļ, koč tei byutu īsaļaunuošona par piļsuoneibys lykumu, nikod nagrybēs sevi identificēt ar latvīšim. Jim identificiešonuos ar latgalīšim mož nabyutu tik naīdūmojama. Latgalīšu identitate jim varātu kolpuot par tranzitu iz lojalitati Latvejis vaļstei.\nLai itī byutu pyrmī i pādejī symts vīnpateibys godi, i nuokušī symts īzeimuotu pavysam cytu attīksmis paradigmu, pyrmom kuortom jau latgalīšim pošim pret sevi.\nLatgola ir kas vairuok i byuteiguok kai tikai Saeimys deputata seviškais pīzvārs reizi četrūs godūs latgalīšu volūdā. Latgalīšu kultura ir daudz dziļuoka i boguotuoka, kai tikai eskorta veidā apkolpojūt pasuokumus vysā Latvejā ar tautys dzīsmem i dejom kai Latgolys vitalitatis aplīcynuojums. Tymā pat laikā latgalīšu volūdu školuos navar vuiceitīs pat fakultativi, izroksti latgalīšu volūdā iz īlom ir bezmoz lykuma puorlauzums, i tāvi i muotis narunoj sātā ar sovim bārnim latgaliski, lai jī varātu lobuok īsavuiceit latvīšu literarū volūdu. Eistyn patriotiska pasazīduošona. Bet es nastruopeju itūs cylvāku, jūs ir nūvaduse da tam vaļsts politika, kur prestiži ir byut latvīšam, na latgalīšam. Tys, prūtams, ir goreiguo plebejisma prestižs, kas dominej Latvejis sabīdreibā. Latgalīts ir latvīts! I nikaids prestižs šuo fakta namaina.\nLatgolys symtsgadis kongress ir pādejuo īspieja latgalīšam paceļt golvu i, runojūt šudiņdīnys volūdā, izkuopt nu skapa, kur jam lyka sēdēt naizpratne pošam par sovu pateibu, par sovu poša ciļvieciskū atbiļdeibu sovys tautys i volūdys prīškā.\nŪtrys taidys vareibys nabyus.\nEs naasmu politiks, kam svareigys gaidomuos ībolsuošonys, tok i naasu tik oklys, lai naradzātu, ka Latgola i latgalīši lelā mārā izškir Latvejis kai viesturyski taisneigys vaļsts augšonu. I tys nav Reigā kultivātais vaicuojums par separatismu, bet daudz svareiguoks vaicuojums par Latvejis vaļsti, kuru mes ceļam. Voi vaļsti, kur teik respektātys mozuokuma tīseibys, kur teik respektātys tīseibys iz kulturys sovpateibys, vaļsti, kura sovu boguoteibu saredz vysaideibā, na vīnaideibā. Vaļsti, kura nasaceikstuos ar uorsvaļstu musynuotu separatismu, tū pīdievejūt latgalīšu tīksmei iz kulturys autonomejis. Koč pietejumi par vaļsts drūšeibys stuovūkli Austrumlatvejā skaidri pīruoda, ka cylvāki, kas sevi identificej ar latgalīšim, vysvairuok īsastuoj par Latvejis teritorialū vīnuoteibu, vysosuok nūsarūbežoj nu kremļa apmoksuotim nalīšim, kas aproksta latgalīšu karūgu, i ir visdziļuokajā naizpratnē par Latvejis televizejis pyrmajā kanalā paruodeitū BBC filmu, kur īvoda komentarūs ni ar vīnu vuordu naizanalizej šuo vaicuojuma nu latgalīšu redzīņa i vadynoj Latvejis mārūgā raisteit vyltus ideju par Latgolā snaudūšū separatismu. Cik augstpruoteigi i līkuleigi!\nItī mali ir napīdūdama vaļsts nūlaideiba i naspieja komunicēt ar nūzeimeigu sovys nacejis daļu. Otkon izīt, ka par cytu vaļstu provokacejom teik sūdeiti latgalīši, jo tagadeņ vysa Latveja ir nūsabejuse, ka ite ir separatisms. Grybātu reizi par vysom reizem izbeigt itū psihologiskū viersumguojumu i vysaidā veidā atbaļsteit latgalīšu 21. godsymta atmūdu, kas nūteik myusu ocu prīškā. Latgalīšu atmūda ir apsveicama i veseleiga Latvejis vaļsts reitudīnai ilgtermiņā.\nMož koč kur mežā pi gunskurim kaids dūmoj par atsadaleišonu nu Latvejis, tod es taidys dūmys kategoriski nūsūdu. Koč dzierdiejis naasmu. Dreižuok apsprīsšonys vārtys ir puornūvadnīku bailis, kuruos es jau suocu saskateit latentū separatismu, kod nūteik uzbuozeigys idejis projekceja cylvāku golvuos. Piec Freida, itaidys projekcejis pasaruoda kai apspīstu seksualūs i agresivūs gribiešonu pīdieviešona sapyna tālam, kod kai atspulgā pasaruoda pošu apspīstuos vajadzeibys. Varbyut baiļu nu latgalīšu separatisma veidā zamapziņā izapauž daudzu latvīšu slāptuo vainis apziņa par viesturyskū nataisneibu latgalīšu prīškā? I tys cylvākus padora aizdūmeigus i baileigus?\nPar daudz leluoku apdraudiejumu vaļsts drūšeibai turu gūdynojamuos Saeimys deputatu bolsu pierkšonu Latgolā, lai tyktu Saeimā, kas, dūmuotīs, vys jau ir zynoms regiona atteisteibys nūviertiejums. Paļdis jim koč par tū!\nNa moz pādejūs laikūs ir lūceits Vaļsts volūdys centra vuords. Juo kareiveiguo poziceja latgalīšu volūdys ūtrškireibys uzruodeišonā ir bejuse tik aktiva, ka es kai Latvejis piļsuoņs suocu just nadrūsumu par sevi, par sovu vaļsti. Tys ir juridisks vaicuojums par latgalīšu volūdys statusu. Bet narunuosim par lykuma burtu, bet par byuteibu Kotrai volūdai ir cīši svareigai, lai tei byutu turāta cīnā i respektāta. I vyspuor pījimta. Tys, ka latgalīšu volūdu, kas ir oficiala vaļsts volūda, var lītuot tikai, jo jei teik puorvārsta ari latvīšu literarajā volūdā, ir uorkuorteigi aizvainojūši, jo byuteibā tys viestej, ka latgalīšu volūdai teik daškierta tik dekorativa zeimeiba, ka eistineibā volūda nafunkcionej. Jei ir tik šmuks mustureņš. Patīseibā tys vadynoj volūdu izmiert i izzust.\nPīmāram kongresa nūsaukums, kas radzams iz skotuvis. Munupruot, sevkurs cylvāks ar treju klašu vuiceibu var tū saprast. Tys ir mīts, ka navar saprast, tys tikai demonstrej arogaņci, jo tev juorauga saprast koč kas savaids. Bet patīseibā tys ir kodāts viestejums puorejai Latvejis sabīdreibai- raugit myus saprast, tys pavysam nav gryuši, jo asat eistyn toleranti. Grybātu, ka Vaļsts volūdys centrs na apkaruotu latgalīšu volūdu, bet tū aizstuovātu, tod es saprostu, ka vaļsts aizstuov latvīšu tīseibys.\nNūvieleju Latgolys symtgadis kongresam izaugt par nūtikšonu, kas var īkustynuot Latgolys sabīdryskū dūmu plašuokā mārūgā. Un ari lai poša Latvejis symtgade izaug par pasuokumu, kas dūd īskriejīni nuokušim symts godim, kas dūd vizeju i ideju, kas pa eistam ir vārsta iz tautu, tuos topšonu i izaugsmi. I apsazynuot, ka tauta nav plašu masu īsaisteišona, tauta napastuov horizontalē, bet vertikalē. Tauta ir Trasuns i Raiņs, Kemps i Zigfrīds Anna Meierovics, tauta ir nuokūtnis Raiņs, kurs mož raksteis latgalīšu volūdā. Naatjimsim jam ituos vareibys, naatjimsim juosLatvejai. Un ari mes, ite sādūšī, varim izaugt par tautu - vīnuotu, tok na vīnaidu Latvejis tautu. Dīvs, svietej Latgolu! Dīvs, svietej Latveju!\nParādnieks: Par alkoholu un cigaretēm jāļauj maksāt tikai bezskaidrā naudā63


������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ����� ������ ���� ����� ������� ���� ����� ������� ���� ����� > ������� ����� �� > ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� ��������\n��� ����� ��� �������ʿ ���� ������ ������� ��������� ���������� ����� ������� ����� ���� ���� ������� ������ ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ����� ����� ������� ������� ����� ������� ����� ������� �������� ������. ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 ���� 1 �� 2 1 2 > ����� ������� ����� ��� ������� 03-14-2010, 04:55 PM\n��� �������� : 1 ���� ����� ���� �������� ��� ������� : 2 ����� ������� : Nov 2007 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 10,000 ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������������� ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ������ �������� ���� ��� �� ������ ����� 0 ��� ���������� - ��� ���������� �� ����� - ���������� �� �����0 ������ ���� ����� ���� �����0 ����� ���� ������� ���� ����� ����� ���� �����0 ����� Nero 7 Lite 7.11.10.0 Build 1.19.0.1 - ������ Nero 7 Lite 7.11.10.0 Build 1.19.0.10 Flat Out 2 Unattended (ENG/PC) 03-14-2010, 06:37 PM\n��� �������� : 2 ���� ��� ���� ��� ������� : 68862 ����� ������� : Mar 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 3 ��: ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� �� ������ ����� ������� ������ �� ������ ���� ����� ; 03-14-2010 ������ 07:16 PM . 03-14-2010, 06:38 PM\n��� �������� : 3 ���� ��� ���� ��� ������� : 68862 ����� ������� : Mar 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 3 ��: ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ���� ��� ������ ����������������������� ����������������[ �� ������ ����� 03-14-2010, 06:42 PM\n��� �������� : 4 ���� ��� ���� ��� ������� : 68862 ����� ������� : Mar 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 3 ��: ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ������ ����� ���������� �� ������� ���� ������ ��������� ���� �� ������ ����� 05-30-2010, 08:07 PM\n��� �������� : 5 islam fawzy ��� ���� ��� ������� : 81722 ����� ������� : May 2010 ��� �������� : ��� ������ : ����� ��������� : 9 ��: ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� �������� ���� ���� ������� ��� ���� �� ������ ����� ���� 1 �� 2 1 2 > ����� ����� (�������) Digg Google Facebook ������� �������� (Tags) ��������, ��������, �������, ������, ���� « ������ �����\n������ ��� �������� ������� ������� �������� (Wireless ) ���� 100% » ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ����� ��� ������� ����� ������ �������� ��� ����� ������� �������� ��� ����� ������ �������� ��������� ������� ���� ������� ������� ������� ��� ������ ������ ���� ������� �������� - ������ ���� ������� �������� ������ ����� onspeed ���� ���� ����� ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 947 02-06-2014 09:42 AM ������ ��� ������� �������� (���) ������ - ��� ���� ������� ��������(������ ��� ���� ������� ������) ���� ����� ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 1 01-06-2013 10:23 AM ����� ������ ���� ������� �������� 2012 ������ ��� ���������� ������� Socks Proxy Search HackDack ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 7 05-05-2012 01:01 AM ������ ���� ������ �������� ����� ���� ������� �������� ���� ����� ������ ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 2 12-24-2011 11:32 PM ���� ���� ������� �������� �� ����� ��� ����� ����� ������ ����� ������� Arsh_eD ����� ������� - ����� ������ - ����� ������ - ����� ����� ����� 2016 26 06-03-2011 07:29 PM RSS RSS 2.0 XML MAP HTML ������ ���� 04:25 PM. Version 3.8.8Copyright ©2000 - 2016, Jelsoft Enterprises Ltd.


Latgolys piļsātu stuosti: Preili - lakuga.lv\nLatgolys piļsātu stuosti: Preili\nTemys: Latgolys piļsātu stuosti, Latgolys piļsātys, Preiļi\nRaidejums “Latgales pilsētu stāsti: Nezināmais par zināmo” viesteja par Preilim. Ite ir parks, atdzymst muiža, bet preilīši gūdoj i atteistej ari jaunuos tehnologejis – Robotikys klubā ir vairuoki dasmyti puišu i meitiņu, kurus interesej elektronika, mehanika i sports. Jī konstruej robotus, kuri pīsadola ceiņuos vysā pasaulī. I ar cīši lobim panuokumim – jī ir čempioni!\nNatuoli nu Preiļu ir staraveru religiskais i kulturys centrs Moskvina. Autentisks lyugšonu noms, dzeiva tradiceja. Raksturā i tykumūs stypri cylvāki! Ite kristeits Ioans Ivanovs. Juo vuordā Rēzeknē ir nūsaukta muzykys škola – mes jū pazeistam kai komponistu Juoni Ivanovu. Preiļu viesturis i lītišķuos muokslys muzejā ir eipaša ekspoziceja, Preiļūs jis vuiceijīs školā. Kastīrē ir dzims, brīduma godus pavadejs legendarais liduotuojs Jezups Baško. Eisi pyrma okupacejis jis īgiva Latvejis armejis generala pakuopi! Ir palykuse sāta, kur jis ar saimi dzeivuoja. Juo stateituos uobuļneicys. Pīmiņa, paraugs, motivi dailliteraturā.\nRoksta saturs ir apmoksuots.


Дизайн - LAUREL OAK 51992 (7шт). Код товара: 54187. Виниловый ламинат MODULEO IMPRESS\nДизайн - LAUREL OAK 51992 (7шт)\nВиниловый ламинат MODULEO IMPRESS Дизайн - LAUREL OAK 51992 (7шт)