Latgolys i Baļtejis latvīšu konsolidacejis ceļš Fraņča Kempa uzskotūs (II) - lakuga.lv\nTemys: baltīši, Fraņcs Kemps, Ināra Juškāne, latgalīši, Latgolys kongress, latvīši, Roksts, viesturis roksts\nInženeram, kulturys darbinīkam i politikim Francim Kempam ir nanūviertiejama lūma Latgolys nacionalajā atmūdā. Ar sovu darbeibu jis veicynuoja latgalīšu izgleituošonūs i pošapzinis ceļšonūs. Sovys idejis i nūstuoju Kemps paude caur pyrmū latgalīšu gazetu “Gaisma” (izguoja nu 1905. leidz 1906. godam), byudams tuos redaktors, izdeviejs i golvonūs rokstu autors.\nVīns nu byutiskuokūs Fraņča Kempa viereibys lūka vaicuojumu beja latgalīšu i baļtīšu tyvynošonuos i vīnūteibys vaicuojums. Vēļ “Gaismys” numeru slejuos jis mudynuoja latgalīšus vysaiduos dzeivis sferuos jimt pīmāru nu Baļtejis latvīšim, kas ir boguotuoki i gaišuoki par latgalīšim. Plašuok par tū losoms pyrmajā rokstā, kas atrūnams ite. Bet voi Fr. Kempa uzskoti itymā vaicuojumā beja tikpat namaineigi ari turpmuokajūs godūs, tū raudzeisim apskateit itymā rokstā.\nKemps maina nūstuoju latgalīšu i baļtīšu vīnuoteibys vaicuojumā\nTurpmuokajūs godūs ir nūvāruojams kai pakuopeniski mainuos Fr. Kempa nūstuoja latgalīšu i baļtīšu (kūrzemnīku i vydzemnīku) vīnuoteibys vaicuojumūs. Jau 1910. godā Fraņcs Kemps sovā kulturviesturiskajā izdavumā “Latgalieši. Kultūrvēsturiska skice” pīraksteja, ka Latgola ir ar tukšom rūkom, vystik nav ubadze, kurai vīta ubogsātā. I pat tod tei naīs i naklauvēs pi sovu tautīšu durovu piec paleidzeibys, ka tī poši napaleidzēs. Kemps jutuos pīvylts, partū ka cereibys iz atbylstūšuoku konsolidaceju napīsapiļdeja. Piec Kempa dūmu, latgalīši vēļ izaruodeja na tik atsauceigi i aktivi iz puormaiņom dūmuošonā, bet puornūvodnīki na puoruok atsauceigi iz jaunuo i sovaižuokuo pījimšonu.\nPiec gazetys “Gaisma” sliegšonys Kemps pastyprynuoti pīsavērse Latvejis viesturis i kulturviesturis vaicuojumim, izdūdūt Pīterpilī eisu, popularu dorbu par Latvejis viesturi latgaliski “Eisa Latwijas wēsture” (1909.–1910.). 1910. godā (Reigā) Kemps izdeve kulturviesturisku skici par latgalīšim “Latgalieši: Kultūrvēsturiska skice”. Itymā dorbā Fr. Kemps, nabyudams profesionals viesturnīks, bolstūtīs iz zynomu faktologisku materialu, deve nūpītnu īguļdejumu Latgolys viesturis i kulturys pieteišonā, tamā vydā eipašu uzmaneibu veļtejūt latgalīšu integracejis vaicuojumim i leidz ar tū ari latvīšu konsolidacejis problemom. Myusu dīnu viesturnīki itū dorbu viertej kai ratu viesturiski publicistisku skici. Tymā Fr. Kemps Latgolu attīcynuoja iz Austrumlatveju. Jis viertiejūši apsaver dažaidūs varu politikys vaicuojumus Latgolā, muižnīku i gareidznīku lūmu varys mainis procesūs i jūs attīksmi pret zemnīkim. Fr. Kemps aizstuovēja dūmu, ka pūļu sasaceļšona pret Krīvejis imperejis varu i tuos apspīšona 1863. godā atnese stypru puorkrīvuošonu latgalīšim, bet zemnīkim – tymsūneibu, nabadzeibu i atpaliceibu. Atzeimejams, ka taišni dorbā “Latgalieši: Kultūrvēsturiska skice”, vairuok nakai gazetys “Gaisma” rokstūs vysplošuok tyka atspīgeļuots vaicuojums par Baļtejis latvīšim i latgalīšim. Ar itū dorbu Kemps vērsēs pi “Baļtejis publikys” ar mierki izskaidruot Latgolys poguotnis i tagadnis apstuokļus, tū, kai roduos latgalīts, kai jis jutuos sovā dzimtenē, i atkluoja Latgolys skaudruos viesturis liktini. Fraņcs Kemps skaiteituojim paruodeja Latgolys i Baļtejis atteisteibys kūpeigūs i atškireigūs ceļus. Nu “Gaismā” jiutamuos cereibys par vīnuotu baļtīšu i latgalīšu ceļu itymā dorbā Kemps jau skaiteja, ka latgalīšu tautiskuo laikmeta laikā baļtīši sova tautiskuo laikmeta idejis „..jau seņ ir piedzīeivuojušs i kopā aprokušs”, partū Kempa īskotūs līcynuojuse baļtīšu attīksme pret muzejiskom vierteibom, kas beja sasvīstys tymsuos ustobuos. Ar tū Kemps ari izskaidruoja baļtīšu jūceigū vīnaļdzeibu pret latgalīšu liktini i Latgolys apstuokļu napazeišonu. Fraņcs Kemps beja izbreineits, ka ilgu laiku nivīns pat nabeja īsadūmuojs, “..ka uorpus Vydzemis i Kūrzemis vēļ eksistej vasala latvīšu ciļts, prīkš kurys Baļtejis dzeivis katehisms nav obligats, kura īt sovu atteisteibys gaitu, ceinuos par sovom idejom i uzstuoda sovus prasejumus, kura uzskota sevi par latvīšu ciļti, i viereigi nūsaver iz Baļtejis atteisteibys straujajim sūlim i rauga naatsaraut nu leluo Latvejis calma”.\nFr. Kemps latgalīšus i puornūvodu latvīšus apsavēre kai vīnys tautys “divys nūzaris”, kur latgalīši bejuši vīna nu leluokuom i varenuokuom ciļtim Latvejis teritorejā. Sovys dzeivis nūgalē Fr. Kemps sovu uzskotu par vīnys tautys asameibu maineis.\nFranča Kempa izteikumi i viertiejumi ir gon puorsteigumu pylni, gon pretruneigi, tam laikam ari radikali osi. Tī ītekmej ari myusu dīnuos arviņ dzierdamūs sprīdumus par Kempa politiskū darbeibu kuru viertiej navīnnūzeimeigi, najemūt vārā tuo laika viesturiskūs apstuokļus.\nNareši Kempu raksturoj kai spieceigu individualistu ar šerpu i nalūkomu raksturu, tys apgryutynuoja juo sadarbeibu ar politiskom apryndom. Aizkaitynuojuma deļ beja radīs Kempa idealim narakstureigys reiceibys i izteikumu skaidruojums tymā pošā 1917. goda Rēzeknis kongresa sakarā. Runa ir par Kempa reakceju i publicistiski izvārstū polemiku 1917. godā publicātajuos gazetuos “Drywa” i “Liaužu bolss”. Tūs prīkšviestness roduos tautiskūs ideju propagandys laikā 1916. godā, kod aktualizejuos vaicuojums, voi Latgola ir apvīnuojama ar puorejim Baļtejis apgobolim vīnā autonomejā voi tūmār Latgolai byutu meklejama sova autonomeja. Prīkšplanā vairs naizavierzēja dūma, ka “mes vysi asam vīna tauta”, bet gon Fr. Kempa arguments, ka “..mes asam divi dialekti i divys ticeibys, kas nav apvīnojamys”. Itei Fr. Kempa nūstuoja latgalīšu i baļtīšu vaicuojumūs vysspylgtuok atsakluoja 1917. goda gazetys “Liaužu bolss” izdavumūs.\nFr. Kempa uzskotu maiņa, ari zynoma radikaliziešonuos vysizteiktuok ir pausta 1917. goda 3. juņa gazetā “Liaužu bolss”, nr. 4, rokstā “Munim pretinikim”, kurā jis atsazeist, ka kuodreiz mudynuoja latgalīšu kolpus dūtīs pi baļtīšim peļneit naudu i izagleituot zemis apstruodis lītuos.\nJis beja puorlīcynuots, ka baļtīši (kūrzemnīki i vydzemnīki) ir daudz gudruoki i boguotuoki par vīnkuoršīm latgalīšu zemnīkim i kolpim. Vys Fr. Kempa dūmys mainejuos, uzklausūt zemnīku i kolpu “bādu stuostus” par pīradzātū pi baļtīšu Fr. Kemps beja saprats, ka latgalīši tykuši izmontuoti kai malnais dorba spāks, jūs volūda tykusi izsmīta i ticeiba aprunuota. Partū Kemps retoriski vaicuoja: “Pasokit, muni pretinīki, woi pi Baltīšim ir kultūra, kad ji tai apsagoja ar myusu kolpim? Tymsajs kriwu strodnīks nikod sev naatliaun pīsasmīt par sweša cylwāka woludu un ticību.” Taidu attīksmi pret latgalīšu kolpim jis skaiteja par struodnīku eksplautaceju i cylvāku jiutu aizskaršonu, kū jis navar ni saprast, ni pījimt, partū atzeistūt sovu vainu, Fr. Kemps apsajēme vairs nikod namudynuot cylvākus dūtīs pi baļtīšu. Fraņcs Kemps beja vīns nu tūs, kurs kuodreiz beja aicynuojs baļtīšus iz “myusu Letgaliju” nest kulturu i gaismu, bet, kai izaruodeja realajā dzeivē, ite beja īsaroduši baļtīšu peļnis cylvāki: rupi kupči, krūdzinīki i būdnīki. Jis vīluos ari baļtīšu školu muocietuojūs (pedagogūs), kuri Latgolā beja nūdzeivuojuši jau 10 godu, bet tai ari nabeja īsavuiciejuši latgalīšu volūdu; Kemps skaiteja, ka jī ari nabyutu tūs vydā, kuri atzeitu latgalīšu volūdu i literaturu. Vyscaur Kemps baļtīšūs sajuta nagativu attīksmi pret Latgolu i latgalīšim, kas nikai nasasaisteja ar “bruolisku paleidzeibu”. Tys vyss nūstyprynuoja Fr. Kempa puorlīceibu, ka latgalīšim ir juopasaļaun tikai pošim iz sevi, sovu pruotu i spāku, nagaidūt nikaidu paleidzeibu nu cyturīnis. Fr. Kemps beja puorlīcynuots, ka tikai tod, kod latgalīši poši, bez cytu paleidzeibys paliks gudruoki i stypruoki, poši sakuortuos sovu sātu, tikai tod baļtīši turēs latgalīšus leluokā cīnā nakai da šam.\nLatgolys autonomejis ideja\nFranča Kempa uzskotu veiduošonūs īspaiduoja 1917. goda pavasarī vysapkuor daudzynuotais sauklis “Breiva Latveja breivā Krīvejā”. Jis itū saukli pīmāruoja sovam redzīņam par Latgolu. Kemps skaiteja, ka “Letgalejis” autonomeja ir vīneigais veids, kai byut breivim. Jis “letgalīšu” tautu, kura dzeivuoja Ludzys, Rēzeknis, Daugovpiļs, Ilūkstis apgobolūs i apkuortiejuos moluos, saredzēja apvīnuotys vīnā, breivā apgobolā “Letgolā”, kura kūpā ar cytom tautiskom autonomejom varātu veiduot Krīvejis Federativū Republiku. Vysizteiksmeiguok Fr. Kempa nūstuoja uztverama gazetys “Liaužu bolss” 1917. goda 15. apreļa 1. numera viersrokstā: “Lai dzīvo brīva, pašvaldīgā Letgola lielajā Krievijas Republikā!” Fr. Kemps Latgolys autonomejis eistynuošonys gadīnī gribēja, kab byutu nu Baļtejis naatkareiga lykumdevieja Saeimu ar centru Rēzeknē. Gon Latvejis politiskuos autonomejis problema, kas tūlaik beja reala politiska praseiba, gon Fr. Kempa īdūmuotuos Latgolys situacejis redzīņs beja saisteits ar cereibu, ka Krīveja atsateisteis demokratejis vierzīnī. 1917. goda 4. novembra gazetys “Liaužu bolss” (gazeta, kas švuorbuojuos par gaidomim “lobumim” Latgolys pīvīnuošonys gadīnī) 12. numera rokstā “Letgolas autonomija”, Kemps paude, ka “Tai sagojuši Reigas Seimā mias, Letgališi, niko loba naizdarisim ar Baltijas Latwišim. Mias wins ūtram tik maisesim un golu golā namocesim sasarunot, todel ka jūs woluda un myusejo naw winaidas. Kad ji runos mias nasaprassim; kad mias runosim, ji myusu woludai pisasmis, kai tys tagad dorōs latwyskūs bataljonūs, ..” Fr. Kemps paude nūžālu, ka klerikaļu parteja (redakcejis pīzeime “gorigi un pasauligi inteligenti”) (dūmuota t.s. batīšu parteja, kuru puorstuovēja Fr. Trasuns i c.), kas uzstuoja iz Latgolys apvīnuošonu ar Kīrzemi i Vydzemi, negribēja ticēt sovys tautys spākaim i vysur “smuodēja sovus “Letgaliešus”, skaitūt jūs par tymsim, mozim i navareigim, kurus “apreis” krīvi voi žydi. Jis ceņtēs pīruodeit, ka baļtīšim Latgolys teritoreja beja vajadzeiga vīneigi deļ sovys leluokys autonomejis, republikys izveiduošonys, i nikaida Latgolys eipatneibu īvāruošona i respektiešona volūdā, ticeibā i tradicejuos jūs nainteresēja. Vēļ jū vaira īviereibys cīneigi ir Fr. Kempa uzskoti par Latgolys uorejū politiku 1917. goda ūtruos pusis situacejā, kod palyka skaidrs, ka Krīvejis Pagaidu vaļdeiba ignorej latvīšu māranuos praseibys par politiskuos autonomejis nūdrūšynuošonu, Krīvejis militaruos naveiksmis Pyrmajā pasauļa karā līcynuoja par ituos vaļsts īkšeju sabrukšonu, navys atjaunuošonu. Tai kai ni Latgolys, ni ari Latvejis savīneibā (1,5 milj., dzeivuotuoju) Kemps nasaskateja nūpītnu spāku uoreju apdraudejumu gadīnī, pīmāram, nu Krīvejis voi Vuocejis, tod gazetys “Liaužu bolss” 1917. goda 30. decembra, 16. numera, rokstā “Letgola un Latwija” jis pīduovuoja atrast i veiduot sadraudzeibys bloku nu pīcu tautu autonomeju: Lītovys (Litowys), Boltkrīvejis (Belorusijas), Latvejis (Latwijas), Latgolys (Letgolas) i Igaunejis (Estonijas), kuru konfederacejā byutu ap 15 miljonu ļaužu, kas leidzynuotūs Pūlejai i byutu leluoka par Šveici i Norvegeju kūpā jimtom. Kai zynom, tod viesture aplīcynoj, ka ni Latveja vīna poša, ni izmiseigi maklātuos savīneibas garantejis 1939. goda ģeopolitiskajā situacejā i agresejis apstuokļūs nespēja ni ītekmēt, ni gluobt Latvejis vaļsts suverenitatis zaudiešonu.\nKemps nasaradz īspieju latgalīšim apsavīnuot ar baļtīšim\nLatgolys kongresa nūrisis godā Fraņcs Kemps baļtīšūs jau saskateja tik daudz “tryukumu i švakuma”, ka, apsavīnojūt ar latgalīšim, tī pādejūs galeigi samaituos ar sovu merkantilismu i “verdzeibys goru inteligencē”. “Baltiešu kupcis un turienes žīds apcirps latgaliešus kā vuškas”. Jis skaiteja, ka baļtīši Krīvejis dūmē nikod nabyutu īsastuojuši i ari cytūs apstuokļūs naīsastuos par latgalīšim, ka byus juogaida daudzi godu desmiti, cikom baļtīšu slimeigais gors byus breivs nu paguotnis slūga, tai kai jī politiski, religiski i morali atsarūn dziļā krīzē. Kemps dūmuoja, ka apsavīnuošona baļtīšim zeimuotu leist bezizejis sprūstā. Kemps saceja: “Mes naasam savīnojami, mes asam tik leidza stotami kai div naatkareigi tautyski organismi, par kaidim mes asam vesturiski izauguši un nūbrīduši.” Jis apsavīnuošonu nūsace par Latgolys kapitulaceju. Kempa īskotūs ir bejušys treis baltu ciļts: lītuvji, latvīši i latgalīši. I tuos var prīkšskateit kai škiertys, patstuoveigys etniskys grupys. Jis skaiteja, ka kotra nu tom ir ar pretenzejom iz patstuoveigu tautu, tuos volūdu i kulturu “uz patstoveigu sovas nōkūtnes nūdrūšynošonu”. Fraņcs Kemps pats sevi tymā laikā beja skaitejs par styurgalveigu i pošpīteikamu vīnpati. Izvārstuo polemika ar cytim pyrmuos atmūdys darbinīkim par apsavīnuošonuos nūteikumim ar puorejū Latveju izskaidroj Kempa i juo pīkritieju spontanū uzvedeibu Latgolys kongresā – pieškū aizīšonu. Pastuov napīruodeits uzskots, ka Latgolys kongresa dorbu Kempa vadeiba ceņtēs izbūjuot ar nakuorteibom, musynojūt īdzeivuotuojus pret kongresu. Latgolys kulturviesturis pietnīks Mikeļs Bukšs, analizejūt Kempa laikabīdru izsacejumus tuo laika presē, viertej tūs pretruneigi, partū ka tī radeja prīškstotu par Kempu kai zemisku i slimeigi gūdkuoreigu cylvāku, kas naatbylda patīseibai. M. Bukšs Kempa aizīšonu nu kongresa saisteja ar politisku uzskotu nasadereibu i latgalīšu tīseibu naīvāruošonu. Jis skaiteja, ka tei pat asūt bejuse dueliešonuos storp Trasunu i Kempu, iz kaidim nūsacejumim Latgolu pīvīnuot baļtīšim. Latgolys kulturys viesturis pietnīks P. Zeile dūmoj, ka Kemps ībylda pret mutvuordu vīnuošonūs ar Baļtejis latvīšim i īsastuoja par rakstisku leigumu. Kemps beja par tū, lai Latgolai pīsaisteitu Drisys apriņči, nūvodus Osvejis vierzīnī, kur beja daudz slaviskuotu latgalīšu. Vystik byutiskuokais īmeslis atsakluoja vuordūs: “Par zamokim mes palikt negribiesim. Tikai kai leidzeigs ar leidzeigu. Vai pavisam ne!” Kemps vysupyrma beja par autonomeju nu Krīvejis, par sovu pošpuorvaļdi i tikai piec tam ar apsavīnuošonu ar Vydzemi i Kūrzemi. Juo pamatuojums apsavīnuošonys nūgaideišonai atsakluoja 1917. goda 15. apreļa rokstā “Atbilde Drywai”: “Draugi, pagaidit ar tu vinošonus, pagaidit kopt baltišu klepī! Mums pašim, Letgolas latwišim vajag vel apsavinot sovā storpā, mums vajag sovus liautenius apgaismot, pacelt jus protu, i taisit paradu sovā satā”. (..) „.. tej vinošonos nikur nanubegs, ka ti Baltiši paliks uz vitas un mes jus vusod varēsim atsaukt un ilaist sovā zemiā cik gribēsim.” (..) „.. Baltišus mes moz vel pazeistam, ka napazeistamus liauds protigs cylwaks nasauc tik dreiži gostūs.” (..) „.. myusu latwiši (letgališi) namilioj Baltišus, ka storp prostim liaudim daudzi vitōs razdams naids vinai daliai pret ūtru, ka pi taidas byušonas vinotis vel agri, vysleidza kai agri vinotis jaunam poram, kurš vins utra labi napazeist un namilioj.” Itymā laikā Fr. Kemps latgalīšus i Baļtejis latvīšus redzēja tikviņ kai lobus, draudzeigus i sovstarpeji izpaleidzeigus sābrus sovys breiveibys, kotram sovys dzymtys sorguošonā. Sova myuža nūgalē, 1952. godā, Kemps vaicuojumā “Vīna tauta vai divejas tautas?” vystik nalūkomi palyka pi uzskota, ka latgalīši i latvīši nav vīna i tei poša tauta, bet ir divys tautys, ar divom patstuoveigom volūdom, patstuoveigu kulturu, lai gon apsavīnuojušys vīnā vaļstī.\nSovu reiceibu Latgolys kongresā Kemps skaidroj atmiņuos\nSovu skaidruojumu nūtykušajam pats Fraņcs Kemps snēdze 1947. godā raksteitajuos atmiņos par 1917. goda aprelī (majā) nūtykušū kongresu. Pyrmom kuortom jis itū kongresu īrūsynuoja saukt navys par Latgolys kongresu, bet par latgalīšu kongresu, partū ka tymā pīsadaleja Latgolys apgobolu mozuokumtauteibys: krīvi, boltkrīvi, pūļi i žydi, kas apgobolā kūpā veiduoja 35–40% nu dzeivuotuoju skaita. Ūtrom kuortom, jis skaiteja, ka kongresa sasaukšona bejuse sasteigta i nasagataveita, partū ka kongresa aizdavumi nabeja īprīkš izziņuoti tautai ni ar gazetu storpnīceibu, ni apsprīsti ļaužu dzeivis vītuos. Par tū zynuojuši tikai kongresa organizātuoji – bazneickungi J. Rancāns, Fr. Trasuns, N. Rancāns, cyti bazneickungi i daži civilī, kai J. Rubuļs i V. Rubuļs.\nFraņcs Kemps sovu skeptiskū nūstuoju pret Rēzeknis 1917. goda kongresa mierkim 1947. godā pamatuoja ar naticeibu par gaidomim lobumim. Jis praseja protokolēt nūsacejumus, iz kaidim pamatim veiks zemis reformu, kaida byus Latgolys puorvaļde, tīsys lykumi, kas atsaškir nu Baļtejā pastuovūšim lykumim. Jam byutisks beja zemnīku zemis montuošonys lykums. Kemps praseja rakstiskys garantejis, ka Latgolys praseibys tiks īvāruotys nuokušajā Latvejis parlamentā. Sovu straujū aizīšonu nu Latgolys kongresa Kemps 1947. godā skaidruoja ar apstuokli, ka Jezupa Rancāna vadeitais prezidejs nadeve jam ūtrreiz izasaceit, kas tyka uztvarta kai vuorda breiveibys ignoriešona. Fr. Kemps Latgolys kongresu vairuok saisteja ar vītejuos gareidznīceibys inspireitu nūtykumu i tuo nūzeimi kai puorspeilātu viesturisku nūtykumu katuoliskūs gazetu slejuos.\nSovuos atmiņuos Fr. Kemps ar saryugtynuojumu raksteja, ka tūs godu katuoliskūs gazetu zinis juo uzskotu pīkritiejus nūsauce par kongresa opozicionarim i “komunistu bandu”, kurys prīkšgolā bejs pats Kemps kai “..bazneicys i tautys leluokais īnaidnīks, kurs atzeits par vaneigu diveju bazneickungu – Martinenasa Rogovkā i Bičkaiša Pasīnē slepkaveibā”. Atmiņuos Kemps uzsvēre, ka kotra juo uzastuošona gon Satversmis sapuļcēs, gon 1. Saeimys laikā, par taisneigu zemis pīškieršonu latgalīšim, par latgaliskuos izlūksnis īvīsšonu školuos i īstuožu runuos i presē tyka komenteita kai separatisms, draudzeiba ar Padūmu Krīveju i kai ceņtīni Latgolu atdaleit nu Latvejis i pīvīnuot komunistiskajai Krīvejai. Tai tys nabeja! Ari nacionalū procesu pietneica Ilga Apine 20. godu symta 90. godūs secynuojuse, ka “Kemps nabeja vys seperatists, bet gon Latgolys patriots – cīši konsekvents Latgolys eipatneibu aizstuovs”.\nFraņcs Kemps napraseja Latgolai koč kaidys privilegejis, bet gon sovys nalūkamos puorlīceibys deļ ceinejuos par nūvodu leidztīseibu i eipatneibu īvāruošonu kai idealom vierteibom.\nI voi Latgolys kongresa symtgadis atceris gaiduos publiskajā telpā izvārstuo polemika par itam nūtykumam veļtetuo pīminekļa uzrokstu myusim naatguodoj Fraņča Kempa arviņ aktualuos idejis i namīru par latgaliskuos ideņtitatis i sovpateibys saglobuošonu latviskajā kulturā i volūdā?\nLatgali i latgalīši – voi ir atškireiba storp terminim? Augusts 24, 2020


Sorkonu rūzis zīdu iz tovu rūku nūlīku, muot... - lakuga.lv\nSorkonu rūzis zīdu iz tovu rūku nūlīku, muot…\nTemys: Anna Slišāne, Ontons Slišāns, Upeite, Upīte\n16. martā Upeitē tyka atkluota izstuode i nūtyka pīminis pasuocīņs „Tovs sirds syltums myužam paliks atmiņā…” par gūdu Ontona Slišāna muotis Annys 90 godu jubilejam.\n„Sorkonu rūzis zīdu\nIz tovu rūku nūlīku, muot…\n– As Tevi meiļoju, muot! – „ …\nPyrma 90 godu 16.martā 1922. godā Sviļpovys cīmā pīdzyma Anna Jermacāne. Jei pīdzyma Jezupa i Jūlejis saimē kai septeitais bārns, piec juos beja vēļ vīna muosine, bet tai kai mozuo muosine agri aizguoja tymā saulī, tod Anna palyka jaunuokais bārns saimē, vysu meilule, kai tāvs jū sauce – myusu karalīne. Nui, i Anna auga karalīne- meiļa, struodeiga, čakla, lela dzīduotuoja, lela rūkdarbneica. I tei vārstuo saimis lūcekļu mīlesteiba puorauga Annā pošā, kuru tuoļuok jei duovuoja sovim meiļajim – veiram, bārnim, mozbārnim.\nAnna nūdzeivuoja tikai 55 godus, bet itī godi ir divtik vārti, ka na treiskuort, jū juos dzīduotuos dzīsmis – gon tautasdzīsmis, gon gareiguos, dzeivoj vēļ šudiņ, jū tuos Ontonam ir pīrakstātys i īskaņuotys. Tuos dzīž Upeitis etnografiskuo ansambļa sīvys, Upeitis jaunīši, bārni. Tuos nūdar muzikaluos folklorys i gareigūs dzīšmu izpietis dorbam. Annys i cytu sīvu dzīduotuos tautysdzīsmis pieteitys Andys Beitānis monografejā “Vēlīnās izcelsmes vokālā daudzbalsība latviešu tradicionālajā mūzikā”(2009), kai ari saļmu dzīduošona izpieteita Aigara Lielbārža i Mārtiņa Boiko kruojumā “Psalmu dziedāšana Latgalē” (2012) Annys rūkdorbi – sagys, goldauti, kleitys, capuris, lokati, bārnu apgierbi vēļ tagad prīcej myusus. Ar sovim dorbim, dzīsmem i mīlesteibu Anna sev pīminekli ir uzcāluse. Anna ir myužeigā pīmiņā globuojama ar tū viņ, ka izaudzynuojuse taidu dālu, kai ONTONS SLIŠANS.\n2012.goda 16 martā Annys dzimšonas dīnā jov septeņūs nu reita Tilžys katuoļu bazneicā nūtyka dīvkolpojums par gūdu Annai, tod Brieksīnis kopsātā sveceišu aizdegšona i zīdu nūlikšona pi Annys, juos veira i dāla Ontona kopenim. Pulkstiņ 11:00 Upeitis bibliotekā par gūdu Ontona Slišana muotei – Annai Slišānei (Jermacānei) pasuocīņs „Tovs sirds syltums myužam paliks atmiņā…” i izstuodis atkluošona, kur kūpā ar Upeitis etnografiskuo ansambļa sīvom i cytim apmaklātojim pīminiejom i gūduojom itū SVĀTŪ (kai Ontons saciejs par sovu muoti) sīvīti. Pasuocīni īsuokam ar dzīsmis atskaņuošonu, kuru īdzīduojuse bārnu grupa „Pumpuriņi” nu Daugovpiļs Jeļenys Švilpis vadeibā, dzīsme ar Ontona Slišana dzeju, kas veļteita muotei:\n(drupeit nu dzīsmis)\n„Muote, māmeņa, muomuleite…\nSaule, sauleite, syrdsyltumeņs…\nDvēseles baļsteņā īsarunova”…\nPasuocīņa gaitā īpazeistynuoju ar Annys biografejis nūzeimīguokajim datim, dāla veļteitū dzeju muotei, vieramīs biļdis nu Annys dzeivis, dalejamīs atmiņuos, sīvys dzīduoja skaistys tautysdzīsmis i gareiguos dzīsmis. Pasuocīņs izavierte emoceju i atmiņu pīpyldāts, kas siļdieja myusu sirsnenis.\nAtmiņā myužam juogloboj taidi cylvāki, jū tei ari ir tei myužeiba, tei ir tei dzeivuošona piec nuovis!\nIzstuode apsaverama vysu martu Upeitis bibliotekā, izstuodē nalels īskots Annys darbeņūs, Annys dzīduotajuos dzīsmēs i Ontona veļteitajā dzejā muotei.\nPaļdis vysim, kas īsaroda iz pasuocīni.\nUpeitis bibliotekys vadeitoja Mārīte Slišāne\nKartenis nu pasuocīņa – Upeitis bibliotekys publicitatis materiali\nKrampis – Nūlīku muot (2011. goda Upeitis Uobeļduorzs, dzīsme ar Ontona Slišāna vuordim, kas veļteiti juo muotei)


Kuṃvara Sāhaba; sāmājika upanyāsa. (Livro, 1970) [WorldCat.org]\nAchei que você talvez possa estar interessado neste item em http://www.worldcat.org/oclc/20281616 Título: Kuṃvara Sāhaba; sāmājika upanyāsa. Autor: Madanamohana Śarmā Editora: [Jayapura] Cinmaya Prakāśana  OCLC:20281616\nImprimir livro : HindiVer todas as edições e formatos\nEncontrar mais informações sobre: Madanamohana Śarmā\nAdicionar etiquetas para "Kuṃvara Sāhaba; sāmājika upanyāsa.". Seja o primeiro.


Valsts Prezidents vīsojuos Kotiņos\n“Brīvības cīņām Ziemeļlatgalē - 100” pasuokuma ītvarūs šudin 2020. gada 9. janvārī, Viļakas nūvodā vīsovuos Latvijas Republikas Prezidents Egils Levits.\nVizītes ītvarūs Prezidents apmeklieja arī myusu saimnīceibu! Saimnīks Aldis īpazeistinova ar saimnīceibas nūdorbuošonūs , apskatieja vusas ražuošonas telpas, īkuortas i agregātus, piec kuo devuos uz lilū zāli, kur Prezidentu sagaidieja Latgales pašvaldību vadeituoji ,kuri beja īzarodušs uz kūpieju Latgales plānošanas reģiona sapulci!\nSapulces laikā Prezidentu un pašvaldību vadeituojus ar situāciju lauksaimnīceibā īpazeistinova bīdreibas : “Latgales ražojošo lauksaimnieku apvienības” valdes prīkšsādātuojs Aivars Bernāns. Tika runuots par papildus izmoksuom, kas saistātas ar attuolumu leidz ūstuom i veģetācijas atšķirībuom starp reģionīm, kas arī ļūti būtiski ītekmej ekomiskū sītuāciju. Prezidents myus saklausieja i izteicuos, ka ir napīcīšams veiduot atsevišķu atbolsta intrumentu reģionīm, lai mazinuotu ekonomiskū naleidzsvaruotību!\nSovukuort myusu Rolands- uzrunova pašvaldību vadeituojus i mudinova īpierkumūs izavieliet vītiejūs ražuotuojus! Uz dūtū breidi Z/s Kotiņi nav sadarbības ni ar vīnu nū Latgales školuom voi bārnuduorzīm! Myusu pruot tys ir viertiejams negatīvi, jū jebkurš uznāmums voi ražuotuojs ir tys, kas Valstej moksoj nūdūkļus, i Myusu pruot tys byutu lobs žests nū pašvaldībuom, ka uzrunuotu nūdūkļu moksuotuojus uz sadarbību.\nPiec vizītes Kotiņos Prezidents devuos uz Rekovas KC, kur tikuos ar īdzeivuotuojīm, sovukuort piec tam tika īturieta maltīte Rekovas dziernavuos, kur Prezidents i citi cīmeņi baudieja vītiejū produktu īdienus, kurus arī ļūti atzinīgi nūviertieja!\nLils paļdis Prezidentam par vizīti, paļdis par lobīm vielejumīm!Lils prīks i lepnums Mums i vusīm pašvaldību vadeituojīm par Prezidenta pozitīvū attīksmi pret Latgali i Latgales īdzeivuotuojīm!\nPīvīnojam arī video materiālu par vizīti Viļakas nūvodā!


7061 Commerce Cir, Baton Rouge, LA, 70809, Amerikas Savienotās Valstis, 800 04194 (BEZ MAKSAS no fiksētajiem tālruņiem)\nBaton Rouge: viesnīca pilsētas centrā ar āra baseinu\nVestibila uzgaidāmā zona [3/25]\nVestibila uzgaidāmā zona [4/25]\nVestibila uzgaidāmā telpa [5/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Viesu numurs [6/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Viesu numurs [7/25]\nStandarta luksusa numurs - Viesu numurs [8/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Numura virtuve [9/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Numura virtuve [10/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Dzīvojamā zona [11/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Dzīvojamā zona [12/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Dzīvojamā zona [13/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Viesu numura skats [14/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Vannasistaba [15/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Vannasistaba [16/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Vannasistabas duša [17/25]\nTenisa korts [20/25]\nBrokastu zona [22/25]\nSanāksmju telpa [23/25]\nDarījumu centrs [24/25]\nTerase/iekšējais pagalms [25/25]\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Viesu numura skats\nLuksusa numurs, viena guļamistaba - Vannasistabas duša\n2 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Vestibils\n3 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Vestibila uzgaidāmā zona\n4 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Vestibila uzgaidāmā zona\n5 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Vestibila uzgaidāmā telpa\n6 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Viesu numurs\n7 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Viesu numurs\n8 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Standarta luksusa numurs, Viesu numurs\n9 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Numura virtuve\n10 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Numura virtuve\n11 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Dzīvojamā zona\n12 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Dzīvojamā zona\n13 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Dzīvojamā zona\n14 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Viesu numura skats\n15 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Vannasistaba\n16 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Vannasistaba\n17 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Luksusa numurs, viena guļamistaba, Vannasistabas duša\n18 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Baseins\n19 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Vingrošanas telpa\n20 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Tenisa korts\n21 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Ēdināšanas iespējas\n22 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Brokastu zona\n23 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Sanāksmju telpa\n24 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Darījumu centrs\n25 - Residence Inn Baton Rouge Towne Center at Cedar Lodge, Baton Rouge, Terase/iekšējais pagalms\nPilsētas Baton Rouge sirdī\nTirdzniecības centrs „Corporate Square” (16 min. pastaigas attālumā)\nNērna ielas parks (36 min. pastaigas attālumā)\nDarījumu centrs „Bon Carre” (3,7 km)\nBatonrūžas teātris (4,2 km)\nLauku dzīves muzejs (5 km)\nLuiziānas štata universitāte (8 km)\nLeļļu muzejs „The Enchanted Mansion” (5,5 km)\nPilsētas parks – Bruksa sabiedriskais parks (6 km)\nIzklaides centrs „Circle Bowl” (6 km)\n48. ielas parks (6,6 km)\nWe just stayed one night to get away from hurricane Nate, and everything was fantastic.… okt. 9, 2017\nHotel was ok. Nothing special. I feel it’s overpriced at $185 plus tax a night (With… okt. 7, 2017\nVai vēlaties plašāku izvēli?Aplūkojiet citas naktsmītnes vietā Baton Rouge.\nBatonrūža, Luiziāna (BTR-Batonrūžas metropoles lidosta) — 17 minūšu brauciens\nŅūorleāna, Luiziāna (MSY-Lūisa Ārmstronga Ņūorleānas starptautiskā lidosta) — 65 minūšu brauciens


Izdūts Andra Eriņa dzīšmu notu kruojums "Pasaukums. Ceļš" - lakuga.lv\nKarteņa: Andra Eriņa dzīšmu kruojuma vuoks\nTemys: Andris Eriņš, Bernadeta Everse, Ilona Rupaine\nPošā novembra suokumā izdūts latgalīšu muziķa, dzīšmu i tekstu autora Andra Eriņa dzīšmu notu kruojums “Pasaukums. Ceļš” ar vaira nakai 60 Eriņa autordzīsmem, kas saraksteitys laika periodā nu 1976. da 2018. goda. Gruomotys izdeviejs ir Latgolys Kulturys centra izdevnīceiba.\nAndris Eriņš portalam lakuga.lv stuosta, ka ideja par itaidu dzīšmu gruomotu bejuse jau seņ. Sovā ziņā tei asūt pīmiņa i pateiceiba ari Aijai (Aijai Eriņai – dīvamžāļ par agri myužeibā aizguojušajai Andra meitai), jo jau 2010. godā tyka raksteits projekts gruomotys kai vuiceibu leidzekļa, kas nūdarātu ari školom, izdūšonai nu tys tūlaik naasūt atbaļsteits, i tai tys palics. A niu apleicejī Andrim vaicuojuši, kod jis izdūškys sovu albumu, nu bejs skaidrys, ka albums itymā laikā vaira naasūt cik pīpraseits i vajadzeigs formats. Albums byutu vaira patārātuojim, bet gruomota asūte dareituojim, kurim interesej pošim padzīduot voi īvuiceit dzīsmis bārnim, vokalajim ansamblim.\nPyrmuo gruomotā īkļautuo dzīsme “Lietus romance” atzeimojama ar 1976. godu – saraksteita, kod Andris Eriņš tikū atguojs nu armejis, koč ari garu laiku bejušys švuorbys, voi vajag likt taidu dzīsmi, nu padūmuojs, ka jau poša pyrmuo dzīsme, ta pyrmuo. Koč ari Andris atsazeist, ka poša, poša pyrmuo taida kai smīkla dzīsme rodusēs vēļ armejis laikā par poša dzeivi da armejis, bet dzīšmu kruojumā tei vys tik naasūt lykta. Jaunuokuos notu gruomotā publicātuos dzīsmis ir nu 2018. goda. Kūpejais gruomotā dalyktais dzīšmu skaits asūt 65 dzīsmis, sešys nu tūs ir ar Ilonys Rupainis aranžejumim izmontuošonai vokalajim ansamblim. Dzīsmem ir naviņ notys i vuordi, nu ari dalykti akordi, kab tuos izmontuotuojim byutu precizi skaidrys, kai pats Andris vysu dzīsmēs ir īceriejs, jo, kai atzeist autors, ir dzierdāti vysaiži varianti. Gruomotā atrūnomys Andra Eriņa saraksteituos dzīsmis kai latvīšu literarajā, tai latgalīšu volūdā. Latgaliski asūte kaida trešuo daļa nu vysu dzīšmu.\nDzīšmu gruomotys nūsaukums “Pasaukums. Ceļš” rodīs vysā garu puordūmu golā. Andris stuosta, ka vuords “pasaukums” jam asūt gona daudzi dzīsmēs, sovulaik cīši īpasatics, tū dzierdiejs nu sovys taņtis, kurei pa reizei taida lītuojuse. Niu gon ļauds vaira izmontoj formu “aicynuojums”. Tai i simboliski saīmūt, ka muzyka ir poša Andra pasaukums – aicynuojums, virzeiba, bet, sekojūt pasaukumam, saguojs ari guojīņs, gaita – tys ceļš.\nAndra Eriņa dzīšmu notu gruomotys muzykaluo redaktore ir Bernadeta Everse, kurai Andris jo eipaši pasateic par dorbu i atsauceibu, jo dzīsmis notuos beja juopuorvierš nu audio īrokstu. Gruomotys literaruo redaktore ir Valentīna Unda, bet ceļavuordus kruojumam rakstejuši Artūrs Uškāns i Ilona Rupaine. Ilona Rupaine gruomotys prīškvuordā atzeimej, ka Andra komponista i dzejnīka talants nav augšuos školuos sleipāts, nu juo dzīsmis ir dzīduotys i leidzcylvāku apmeiļuotys naviņ latgalīšu saimu svātkūs i saīšonuos, bet ari televizeju studejuos, koncertzālēs i ari Dzīšmu svātku estradēs. Andra dzīšmu emoceju paletē asūt gaišys skumis, par molom plyustūša prīca i bezgaleiga mīlesteiba pret sovu dzymtū zemi i ļaudim.


Var nūsavērt vejūļneicys Aijis Īzakys koncertu - lakuga.lv\nTemys: Aija Īzaka, Dvieselis steigys, koncerts, Teksasys latgalīši\nNovembrī, vaļsts svātku laikā, Latvejā i dzymtajā Latgolā ar koncertim gasteja Amerikys Savīnuotajuos Vaļstīs dzeivojūšuo vejūļneica Aija Īzaka, atskaņojūt kompozicejis nu albuma “Dvieselis steigys”. Vītnē Youtube.com publicāts īroksts nu Reigys koncerta “Kino mājā”.\nGastejūt Latvejā, Aija kūpā ar cytim muzikim prezentēja programu nu albuma “Dvieselis steigys”. Albumu īspieļuojuse apvīneiba “Teksasys Latgalīši”, tymā apkūpuotys labi zynomys latgalīšu i latvīšu melodejis jaunā interpretacejā, īkļautys ari pasauļa muzykys kompozicejis. Albums “Dvieselis steigys” ir duovona Latvejis symtgadē. Ideja par albuma veiduošonu roduos Amerikys latgalīšim Teksasys štatā – muzikei i vejūļneicai Aijai Īzakai i Latvejis Republikys Gūda konsulam Pīteram Aloizam Ragaušam.\nAija Īzaka ir spieļuojuse gon bejušajam ASV prezidentam Džordžam Bušam i juo sīvai, akteram Arnoldam Švarcenegeram i cytim. Sarunā portalam lakuga.lv Aija īprīkš atkluojuse, ka vysleluokū gandarejumu roda tys, ka juos spālātuo muzyka cylvākus īprīcynoj, i naasūt svareigi, voi tys ir koncerts vacūs ļaužu pansionatā ci Ņujorkys koncertzalā.


Myužeibā nūguojs Latgalīšu rakstnīceibys muzeja vadeituojs Pīters Luocs / LR1 / / Latvijas Radio\nItūnedeļ,17. junī, 75 godu vacumā pieški nūguojs myužeibā Pīters Luocs. Jis beja vīneiguo Latgalīšu rakstnīceibys muzeja ar pastuoveigu ekspoziceju veiduotuojs i saiminīks. Sovu myužu jis veļteja tāva bruoļa, trimdys latgalīša, gruomotu izdevieja Vladislava Luoča pamastuo montuojuma uzturiešonai i populariziešonai. Par īguļdejumu latgalīsu kulturys atteisteibā Pīteram Luočam 2009. godā padūta ari Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”.\nLatgolys kulturys ļauds pīzeist, ka myusu kulturtelpai itys ir lels i nagaideits zaudiejums.\n“Eistineibā nav tūs patīsūs vuordu, ar kurim pasaceit, kaids zaudiejums tys ir Latgolai, Latgolys kulturai, jo Pīters Luocs beja tys, kurš beja īškā vysuos latgaliskajuos lītuos. Jis nikod nastuovēja molā, vysod atbaļsteja latgaliskū. Tik unikala cylvāka kai Pīters vēļ juopavaicoj. Jis ceņtēs saglobuot na tikai sovu radinīku davumu, bet ari vyspuor Latgolys davumu. Popularizēja Latgolys autoru dorbus, reikuoja daudzus pasuokumus,” literate Līvija Liepdruviete.\n“Pīters Luocs ir cylvāks legenda, kuru es pats īpazynu, kod jis braukuoja apleik ar gruomotu goldim i tierguoja Vladislava Loča drukavuotuos gruomotys... Jis beja sova dorba dareituojs, sova ceļa guojiejs par speiti tam, ka atbaļsteituoji beja navysod," Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituojs Jurs Viļums.\n“Pīters, uzcīteigs byudams, vysod vysu varieja paveikt vīns pats. Tū varēja apbreinuot. Jis prota vysus lauku dorbus i turpynuoja šū sova krystāva gruomotnīceibys lītu. Kaidys beja juo pādejuos dūmys? Tuos beja sareikuot izstuodi izcilajam goreidznīkam, literatam Pīteram Apšnīkam, kurs īt tepat nu Rēzeknis nūvoda,” tai ilggadejais kulturys darbinīks Pīters Keišs, paturpynuodams, ka vēļ pādejā dzeivis dīnā Pīters Luocs asūt bejs izdevnīceibā i sprīds par jaunom īcerem. Jis ni izmirkli nav bejs apsastuojs tymā, par kū jis daga.\nPītera Luoča izvadeišona nūtiks pyrmūdiņ, 22. junī, 9.00 stuņdēs nu sātys, 11.00 stuņdēs nu Rēzeknis Jezus Sirds katedralis. Zemis kliepī Pīteri guļdeis Rēzeknis Mīra īlys kopūs.


Grammar Search "dhīmān" has 1 results.\ndhīmān: masculine nominative singular stem: dhīmat\nWordnet Search "dhīmān" has 3 results.\nParse Time: 0.911s Search Word: dhīmān Input Encoding: IAST: dhīmān


Latgalīšu volūda radejā i televizejā byus ari 2014. godā - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu volūd radejā i televizejā, latgalīšu volūda, Roksts, Saeima\n“Svareiguokais, ka Latvejis Radeja jau ir īkļuovuse, bet Latvejis Televizeja ir apsajāmuse īkļaut sovūs 2014. goda darbeibys planūs (attīceigi ari budžetūs) regularus raidejumus latgalīšu volūdā,” gondarejumu pauž Saeimys deputats Jurs Viļums. „Prīca, ka da šam īsuoktī dorbi itymā jūmā tiks turpynuoti.”\nPiec Reformu partejis deputata Jura Viļuma īrūsynuojuma 25. septembrī Saeimys Pīprasejumu komisejā tyka skateits vaicuojums par latgalīšu i lībīšu volūdys īspiejom skanēt vaļsts televizejā i radejā ari nuokamajā godā.\nPīprasejumu komisejis sēdē pīsadaleja bīdreibys „Latgolys Saeima” vaļdis prīšksādātuojs Valdis Labinskis, kurš atguodynuoja, ka tautys skaiteišonā 8% Latvejis īdzeivuotuoju atzyna latgalīšu volūdys lītuošonu kasdīnā, leidz ar tū lītdereigi byutu īzeimēt vysmoz 2% limitu, kas nūsaceitu latgalīšu volūdys eipatsvoru vaļsts plošsazinis leidzekļūs. Lai gon itys skaitlis ni tivai nav sasnīgts, latgalīšu navaļstiskuos organizacejis apsveice vysmoz regularu raidejumu veiduošonu.\nVaļsts volūdys centra puorstuovi aplīcynuoja, ka nav obligatys praseibys latgalīšu volūdys tekstim televizejā pīvīnuot subtitrus latvīšu literarajā volūdā, lai ari tim ir pīteikami vierteiga izgleitojūša funkceja.\nDiskuseja par latgalīšu i lībīšu volūdys lītuojumu medejūs ir saisteita ar Vaļsts volūdys lykumu (3. panta 4. daļa), kurā ir nūsaceits, ka vaļstei juonūdrūsynoj latgalīšu rokstu volūdys (kai viesturiska latvīšu volūdys paveida) saglobuošona, aizsardzeiba i atteisteiba. Sovukuort 2013. goda pavasarī Saeima izdareja lobuojumus Elektroniskūs plošsazinis leidzekļu lykumā, kurā tīšs aizdavums attīceibā gon iz latgalīšu volūdu, gon lībīšu volūdu teik dūts sabīdriskajim elektroniskajim plošsazinis leidzeklim.\nZiņu sagataveja: LaKuGa pie Saeimys deputāta J. Viļuma snīgtuos informacejis


Virtualais muzejs i izgleitojūšuos spēlis par Latgolys kulturys montuojumu - lakuga.lv\nTemys: datorspēlis, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzeknis Augstškola, Roksts, virtualais muzejs\nRēzeknis Augstškola 2012. goda rudinī paraksteja finansiešonys leigumu par projekta “Virtuālā pagātne – muzeju nākotne” eistynuošonu i suoce dorbuotīs kai vodūšais partners, puļcejūt ap sevi cytus partnerus – Kēdaiņu Regionalū muzeju (Lītova), Maksima Bagdanoviča muzeju (Grodņa, Boltkrīveja) i Rēzeknis piļsātys dūmi, kas puorstuov Latgolys Kulturviesturis muzeju. Projekta mierkis – izveiduot virtualu muzeju i pīduovuot 4 spēlis, kas varātu byut saistūšys bārnim i jaunīšim, īpazeistūt nūvodam rakstureigū kulturmontuojumu, paverūt īspiejis leluokam cylvāku skaitam virtuali apsavērt muzejus, kai ari rodūt tim interesi apmeklēt tūs kluotīnē.\nPiec intensivys vīna goda dorbuošonuos projektā ir izveiduota projekta sātys lopa: www.futureofmuseums.eu, kurā interesenti jau itūšaļt var apsavērt informaceju par projektu, projekta partnerim latvīšu, latgalīšu, lītovīšu i angļu volūdā. Tok izveiduotuo sātys lopa atsaškir nu cytom, partū ka ite var īsavērt kotra partnera izveiduotajā virtualuo muzeja galerejā, kai ari īpazeit treju vaļstu kulturmontuojumu, īsasaistūt kaidā nu datorspēlem. Pietnīkim i nūvodu viesturis interesentim aizraujūšuokū sadaļu veiduos aproksts, kas suoksīs ar Interesanti, ka…, reizem puorsteidzūt ar cīši nagaideitim faktim par it kai zynomom lītom.\nKotra partnera virtualuo galereja paruoda ari jūs darbeibys specifiku: Kēdaiņu Regionalais muzejs prezentej ar omotnīceibu saisteitu kolekceju, Latgolys Kulturviesturis muzejs atkluoj sovys leluokuos kolekcejis “Latgolys keramika” nūslāpumus, sovukuort Rēzeknis Augstškola virtualajā galerejā ir puorvārtuse izdavumu “Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica”, pīduovojūt pietnīkim, interesentim plašu olūtu bazi par 300 Latgolys konceptim.\nNu 24. leidz 26. apreļam Rēzeknē nūtyka projekta pyrmais kulturizgleitojūšais seminars “Virtuālais muzejs: Latgales keramikas aspekts”. Seminara mierkis – testēt izveiduotuos datorspēlis, paruodeit treju vaļstu viesturis, folklorys, volūdys, literaturys saskaris punktus, puorlīcynuot sabīdreibu par muzeja pīduovuojuma i īspieju atbiļsteibu myusu dīnys sabīdreibys vajadzeibom i tehnologeju atteisteibai.\nSeminarā pīsadaleja vaira kai 100 školāni, studenti, školuotuoji, pietnīki, puorstuovūt na tik projekta daleibvaļsts, nu pīduovojūt īsavērt muzeju virtualajā nuokūtnē ari Rēzeknis piļsātys dūmis sadarbeibys partnerim nu Turcejis, Ungarejis, Italejis. Dorba gaisūtne beja saspryngta, partū ka paraleli prīšklasejumim beja īspieja īsasaisteit spēļu testiešonā, izsaceit sovu redzīni, vaicuot, diskutēt. Juoatzeist, ka Rēzeknis 5. vydsškolys, Rēzeknis Vaļsts pūļu gimnazejis, Nautrānu vydsškolys, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys školāni i Rēzeknis Augstškolys studenti aktivi izsaceja sovu redzīni, rūsynuoja iz atsevišku spēļu elementu nūmaiņu i atzyna, ka lobpruot itaidys spēlis izmontuotu vuiceibu procesā, tuos īsaceis ari sovim draugim kai izgleitojūšu i saistūšu materialu.\nDatorspēlis ir veiduotys tai, lai na tik rūsynuotu interesi par nūvoda kulturviesturi, konkretuo muzeja ekspoziceju, bet ari lai tuos izmontuotu vysaidim izgleitojūšim i rodūšū darbeibu veicynūšim mierkim. Kēdaiņu Regionaluo muzeja spēle, kai atzyna ari testietuoji, vaira īinteresēs tūs, kas gryb izzynuot par sātu ceļtnīceibu, senejuos omotnīceibys īspiejom, tuos sarežgeiteibys pakuope nav tik augsta, partū eipaši īsokama 7.–9. klasis školānim, vuicūtīs nūvoda viesturi, muojtureibu, ari biznesa pamatus. Rēzeknis Augstškolys spēle ir sarežgeituoka i prosa nūteiktu zynuošonu leimeni par Latgolys kulturviesturi, volūdu, folkloru, partū tū īsaceitu spielēt vydsškolānim, studentim, tim, kas gryb īsavuiceit latgalīšu volūdu. Sovukuort Latgolys Kulturviesturis muzeja spēle ir rodūšuokuo, tei pīduovoj byut par virtualū pūdnīku, partū spielejama sevkurā vacumā, natīšai mudynojūt kotru spielietuoju izzynuot vaira par keramika dorba specifiku.\nProjekta pietnīki (V. Banīs, V. Sedeika, S. Ūdre, I. Šuplinska, I. Atpile-Jugane, E. Vasilevska) uzrunuoja kluotyn asūšūs, pastuostūt sovys puorstuovātuos institucejis virtualuos galerejis koncepceju. Saleidzynojūšā aspektā tyka īzeimietys kūpsakareibys latvīšu, boltkrīvu, latgalīšu, lītovīšu volūdā (S. Ūdre), internacionali folklorys motivi i etniskys detalis (I. Šuplinska), lītiškuos muokslys saskaris punkti (V. Banīs, E. Vasilevska), tai rūsynojūt paplašynuot kūpejū pietnīceibys tematiku, vieršūt viereibu iz baltu kulturys nūzeimeibu itymā pīrūbežu arealā. Pīsaceitī pietejumi īzeimoj tematiku tuoluokajom diskusejom i aktivitatem, kas plānuotys leidzeiga satura seminarūs Lītovā i Boltkrīvejā.\nSeminars nūtyka Pūdnīku dīnu ītvorūs, partū projekta dalinīkim i vysim interesentim beja breineiga īspieja puosalīcynuot par pietnīku i spēļu veiduotuoju atzynumim ari rodūšajuos darbneicuos i Latgolys pūdnīku paraugdemonstriejumūs. Projekta dalinīki atzineigi nūviertēja Latgolys Kulturviesturis muzeja programu “Māla pikuča piedzīvojumi”. Pīsadaleja i reducietuos, i glazietuos keramikys cepļa kurynuošonā i izjimšonā.\nProjekta aktivitatis turpynuosīs majā Lītovā, septembrī – Boltkrīvejā, bet 20.–22. novembrī otkon atsagrīzs Rēzeknē, lai projekta nūslāguma konferencē apkūpuotu projekta rezultatus i literari muzykalā Andrejdīnu pasuokumā apjaustu pīrūbežys partneru sadarbeibys spāku i lītdereibu ari jaunom projektu idejom.\nZiņa sagataveita piec projekta vadeituoja Ingara Gusāna dūtuos informacejis


Treis Upineicys sarunā par Seiļukolna pučem, izaugsmi i lobīkuortuotu vidi - lakuga.lv\nKarteņā: bīdreiba "Sīļukalna gundegas", biļde nu personeiguo arhiva\nTemys: Anita Upeniece, Maija Upeniece, Seiļukolns, Sīļukalna gundegas, Sīļukalns, Velta Upeniece\nRoksta autore: Maija Upeniece portalam lakuga.lv\nPreiļu nūvoda Seiļukolns da ituo beja populars ar vyslobuokajom ballem Latvejā, kovida laiks ballēs īlics lelu pauzi. Kovida deļ nasaīt ari bīdreibai “Sīļukalna gundegas” nūsvinēt oficialū 15 godu jubileju paguojušajā i 25 godu naoficialū itymā godā. Jubilejis reizē pasarunuoju ar div Seiļukolna aktivom sīvītem – Anitu Upenieci i Veltu Upenieci. Bīdreibu voda Anita Upeniece, jei ari ir Seiļukolna kulturys noma vadeituoja, kuru pazeist lela daļa Latvejis muzykantu, kuri Seiļukolnā ir spieliejuši. Es par Anitu zynu vaira, nakai stuosteišu, deļtam ka mes asam radineicys. Velta Upeniece bīdreibā dorbojās jau vaira nakai desmit godu. Veltai ir sova saimisteiba i jei struodoj ari Varakļuonu vydsškolā par povuori. Ar Veltu naasom radineicys, koč i uzvuordi vysom vīnaidi.\nKai tod saīt – eistuo bīdreibys jubileja beja voi byus?\nAnita: Oficiali bīdreibu “Sīļukalna gundegas” registrējom 2005. godā, bet suocem dorbuotīs jau paguojušuo godu symta deveņdasmytajūs, byus jau 25 godi. Nu itymā kovida laikā nikai navarim sataiseit jubileju.\nDeļkam nūdybynuojot bīdreibu i kū tī dorot?\nAnita: Suokumā vīnkuorši saguojom kūpā, lai pavadeitu breivū laiku i pošys sev reikuojom vysaidys iedīņu tematiskuos balleitis – guļbu, blīņu i cytaidys. Pošys vadejom kulinarejis, rūkdorbu nūdarbeibys. Uzrunuoju sīvītis, kurys pogostā struoduoja, mamys, kurys vede bārnus iz pošdarbeibys puļcenim, vāluok pīsavīnuoja vēļ cytys. Bejom kaidys ostoņpadsmit. Puorsvorā myusu interešu puļceņā dorbuojuos sīvītis, kurys struodoj sovā sātā, kam nav olguota dorba cytur. Nu pyrmsuokumu asam divejis palykušys, cytys nūsamaineja, bet taipat kūpā asam 12 aktivys sīvītis. Tān jau ir ūtraižuok – leluokuo daļa struodoj olguotu dorbu.\nTaids pyrmais gryudīņs bīdreibys nūdybynuošonai beja braucīņs iz Rēzeknis nūvoda Veremim. Izlasejom avīzē par lekcejom i mes “iz sitīņa”, napīsasacejušys sēdemēs autobusā i aizbraucem, mums vajadzēja ar sevi īpazeistynuot cytu bīdreibu puorstuovus. I tod aizguoja “pa kēdeitei” – braucem vysur, kur variejom, myus jau suoce pat aicynuot. Braukojūt apleik, saprotom, ka cytys bīdreibys roksta projektus, mes da tam vysu sponsorējom pošys. Tod registrējom bīdreibu oficiali i suocem sasadorbuot kai partneri cytūs projektūs, cikom daguojom ari da tuo, ka juoroksta pošom. Pyrmū naapstyprynuoja, ūtrū taipat, bet ar trešū beidzūt nūsaveice.\nKaids jums pošom personeigi ir lobums nu bīdreibys? Kū tys dūd?\nVelta: Es bīdreibā dorbojūs jau 12 godus. Gribējuos gon jau agruok, tik navarieju dorba deļ, partū ka dzierdieju, ka bīdreibys daleibneicys vysur brauc, daudz kū jaunu muocuos. Kai tik varieju, tai pīsavīnuoju. Byudama bīdriebā, es ļūti pacieļu sovu pošapziņu, da tam beju gona kautreiga, tān jau vaira nasabeistu saceit sovys dūmys voi aizdūt kaidu vaicuojumu, asu daudz pošpuorlīcynuotuoka. Mes pošys regulari braucam iz seminarim, klausomēs lekcejis, pi myusu atbrauc lektori, tei ir tik loba īspieja izzynuot daudz jauna. Taipat ari praktiskuos lītys – mums beja kulinarejis nūdarbeibys, braucem iz dailduorzim, sareikuojom ceļuošonys vokorus iz Indeju, Gruzeju i cytom vaļstim, tod beja i stuosti par tū vaļsti, i pošu gataveiti iedīni nu indīšu, gruzinu i cytom virtuvem, asam pošys veiduojušys spēli “Es mīlu tevi, Latvija!”, vysa jau navar nūsaukt.\nAnita: Bīdreiba koč kaidā ziņā maņ paleidzēja dreizuok izlemt, ka vēļ juosamuoca. Lauku sīvīšu apvīneiba izavēlēja myusu bīdreibu kai leidzdalinīkus kūpejā projektā. Tī beja rodūšuos darbneicys, interesanti lektori i tēmys, bet beja ari plānuošona i vysaidi dati nu mikro i makroekonomikys, kas maņ beja pavysam nasaprūtami. Tys beja kai stimuls, ka es īsastuoju Rēzeknis Augstškolā studēt rūkdorbu i muojtureibys programmā. Saīt, ka vajadzeiba leluokai saprašonai deļ bīdreibys, pagryude dreizuok mani iz augstuokuos izgleiteibys ceļa. Zynu, ka piec pyrmuo studeju goda, kod jau beju ekonomikys pamatus izguojuse, es jutūs pavysam sovaiduok – saprotu mikro i makroekonomiku, i biznesa plānus.\nCik pojektu jau asat realiziejušys?\nAnita: Pošu raksteitūs – treis. Ari tī projekti, kurus suokumā naapstyprynuoja, ir puorveiduoti i tān vysi ir realizāti cytaidā veidā. Itūvosor eistynuojom mozūs grantu projektu “Priecīgai dzīvei skaistā vidē”, kū finansēja vēļ Rībeņu nūvoda pošvaļdeiba, i tys izmoksuoja 700 eiro. Niu Seiļukolns ir Preiļu nūvodā. Seiļukolna centrā īkuortuojom atpyutys zonu ar kūka šyupelem i sūlenim, sakūpem i atjaunuojom ari kulturys noma teritoreju, īstatejom kūšumkryumus i daudzgadeiguos pučis, atjaunuojom zuoluoju.\nVelta: Itūgod izadeve lobs projekts – taipat kai pošom gribīs jaunys kleitys, tai ari gribīs, lai apleicīne byutu skaistuoka i modernuoka. Tān ir pavysam cyta līta.\nKarteņa: Seiļukolna videjuos paaudzis deju kolektiva doncuotuojis Seiļukolna atpyutys zonā\nSeiļukaļnīši nūviertej jiusu izdareitū? Voi ir īraudziejuši centra puormainis? Voi pogosta ļaudim tuo vajag?\nVelta: Jā, garum īmūt soka, ka ir skaisti. Ir svareigi, ka pogosta centrs ir skaists uoreji, tys līcynoj, ka ari īškeji cylvāki ir skaisti.\nAnita: Vajag, daži ir zvanejuši, daži pasacejuši, ka tagad šmuki izaver. Ari pyrmajūs godūs bīdreiba beja iniciatore (tod gon vēļ kai interešu puļceņš) sakuortuot pogosta centra ceļu krystceļus – sataisejom tī puču dūbi, ari pi autobusu pīturys. Tūlaik tū darejom leluos tolkys sastdīnē, īsasaisteja daudz breivpruoteigūs pogosta cylvāku. Tān tuos puču dūbis ir pošsaprūtamys. Vysu laiku kaidam nu jauna jopasajam iniciativa i juoīsaista cyti. Ari šūvosor projektā īsasaisteja cyti pogosta cylvāki.\nCyti poši pīsaduovoj paleidzēt voi jius uzrunojat?\nVelta: Ka papraseisi, jī pīkreit paleidzēt. Poši kautrejās pīsaduovuot, deļtam juouzrunoj.\nAnita: Nu uzrunuotajim nivīns nav atsacejs. Pīmāram, Seiļukolna vītejais uzjāmums “Alberts GS” pīguoduoja malnzemi. Sasadorbojam ar jim jau nu pyrmuo projekta i uzjāmuma vadeituojs Edgars Stikāns sūleja, ka vysam, kas saistuos ar Seiļukolna lobīkuortuošonu, jis nikuo nažāluos i vysod atbaļsteis. Tai ari ir – itam projektam jis malnzemi atvede, bet jau nuokušajam – dolomita kravu.\nTaipat īsasaisteja ari Seiļukolna pogasta puorvaļde i olguotūs pagaidu sabīdryskūs dorbu struodnīki, kuri nūgrīze i izroka vacūs kryumus, sagataveja teritoreju zuoluoja īsiešonai. Tod mes – bīdreibā īsaisteituos – varējom suokt izdaiļuošonu, kotra nu sova duorza atnese pučis. Paleidzēja ari cylvāki nu cytu pogostu. Projektā bejom paaicynuojušys duorzneicu Aiju Kazāku nu Dekšuoru pogosta paleidzēt ar sovu padūmu teritorejis modernuokai īkuortuošonai. Tod izaruodeja, ka Aija sovā pogostā pastuostejuse par Seiļukolna projektu Dainai Latkovskai, Latvejis daiļduorzu konkursa uzvarātuojai, i Daina mums atvede daudz hostu i čeikstiņu stuodu.\nKarteņa nu bīdreibys arhiva\nPīminieji, ka asat suokušys jau cytu projektu. Kas tī byus?\nAnita: Myusu projektu turpynoj ūtra Seiļukolna bīdreiba “Saulrozītes”, bet dareisim obejis bīdreibys kūpā. Atpyutys zonā byus ari sajiutu aba boskuoju styga.\nVoi centrā tys ir vajadzeigs? Bosom kuojom tok kotrys var sovā pogolmā, pļovā voi mežā staiguot.\nAnita: Vajag gon, kod atbrauc gosti, tod gribīs jim kū paruodeit. Kaidu laiku pogostā beja īkuortuota rūkdorbu muzeja telpa, kūpā bejom salasejušys daudz seneju lītu – beja pat symtgadeiga gulta, rūkdorbi, kū pošys asam darynuojušys. Tod vēļ cytys bīdreibys brauce gostūs, i mums beja kū paruodeit, bet mainejās situaceja, rūkdorbu telpu vajadzēja atbreivuot. Tod otkon beja juodūmoj, kū cytim paruodeit. Tān centrā byus vīta ar sovu stuostu, kur varēs aizvest gostus i poši aizīt kūpā ar bārnim.\nCik gara byus tei sajiutu styga?\nAnita: Varēs īt pa riņči, koč kilometru. I tīpat blokom byus ari lapine. Vajag ari pogosta stuostim atrast vītu i veidu, kai izstuosteit, ideja ir. Augustā Seiļukolnā gasteja raidejums “Kolnasāta”, piec kura poši sacynuojom, ka vajag ceļt gaismā Seiļukolna viesturi i personeibys.\nSeiļukolns ir pasauļa centrs?\nAnita: Prūtams, mums ir tik aktivi i breineigi cylvāki! Ka mes asam spiejeigi pīsaisteit tik daudz amateru (dorbojās 10 kolektivi), daudzi iz Seiļukolna kolektivim brauc ari nu Preiļu, Viļānu, Varakļuonu, Dekšuoru, taitod skaidrys, ka asam pasauļa centrs.\nVelta: Itik lels cylvāku skaits pīsadola pogosta kulturys dzeivē. Seiļukolnā vysi ir lobi saiminīki – i lūpkūpi, i lauksaimnīki, i zemnīki, kotrys sovu sātu i teirumus tur kuorteibā, kotram ir sovs gūvu bareņš. Itū rudini pyrmū reizi beja vītejūs saiminīku Mikeļdīnys tierdzeņš, kur beja tik daudz lobu vītejūs produktu, prīca par kotru.\nVoi jaunīšim ite ir perspektiva?\nAnita: Ir vairuokys jaunuos saimis, kas palīk Seiļukolnā i puorjam sovu vacuoku saimisteibys. Par kotru jaunū saimi, kas palīk i saimnīkoj, ir prīca i grybātūs, lai jim ir kaids pogosta atbolsts. Itūgod pogosta svātkūs pyrmū reizi sumynuojom daudzbārnu saimis.\nLaikam jau ar doncuošonu i dzīduošonu viņ jaunuos saimis nanūturēsim. Svareigi, voi jim ir vareiba, kai nūpeļneit, voi jim ir saimisteiba, voi poši uzadrūsynuos veiduot sovus uzjāmumus, īraudzeit jaunys īspiejis, pīmāram, Seiļukolna školys telpys tān breivys, tī varātu koč kū jaunu suokt. Ir daudz taidu, kuri varātu atsagrīzt, bet voi jī tū izavēlēs, nazynu.\nKod prosu, voi Seiļukolnā ir cylvāki, kuri byutu peļnejuši latgalīšu kulturys goda bolvu “Boņuks” i cytys bolvys, munys sarunu bīdris nūsauc vairuokus, viņ poši vītejī asūt kautreigi dasaceit. Vajadzātu, partū ka ite latgaliskais ir pošsaprūtams, par tū narunoj, tai dzeivoj.


Lieldienās laiks pavisam noteikti nebūs piemērots piknikam – jaunākā laika ziņu prognoze latgaliski! | SKATIES\nLieldienās laiks pavisam noteikti nebūs piemērots piknikam – jaunākā laika ziņu prognoze latgaliski!\n2017. gada 12. aprīlī 18:32\nLatgales laika ziņās uzzini, kāds laiks gaidāms brīvdienās. Jāteic uzreiz – visticamāk, šajos laikapstākļos negribēsies “piknikot”.\nLoba dīna, Latgola!\nLeldīnis tyvojās, i pavysam nūteikti daudzi nu jiusu brauks iz laukim, daudzi – nu Reigys iz Latgolu svieteit svātkus i baudeit breivdīnys.\nDīvamžāļ deseņu voi sašlyku cepšonai laiks nabyus labvieleigs.\nSinoptiki sūlej, ka itī pavasara svātki byus solti pa nakti i vāsi pa dīnu. Breivdīnuos gaisa temperatura Latgolā pa dīnu byus viņ ap plus trejim – plus sešim grādim.\nPrognozis par snīgu voi leitu ir maineigys, tok pastuov īspieja, ka naktī iz svātdīni – Leldīnem – varātu pat izsnigt snīgs.\nEs tycu, ka itei laika prognoze naaturēs jius nu ūlu rypynuošonys i šyupuošonuos! Lai prīceigi!


LaKuGa – pošvaļdeibu vieliešonys\npošvaļdeibu vieliešonys\t»\nLaKuGa June 3, 2017 Comments Off on “Pi myusim Latgolā” par pošvaļdeibu vieliešonom\nCikom aktivuokī vālātuoji izdora sovu izvieli pošvaļdeibu vieliešonuos, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji atguodynoj, kas juoīvāroj vieliešonuos tim, kuri vēļ nav paspiejuši nūbolsuot. Žurnalists Tenis Bikovskis eisai pyrma pošvaļdeibu vieliešonu sasazvaneja ar Centraluos vieliešonu\nLaKuGa May 28, 2017 Comments Off on “Pi myusim Latgolā” sasateik ar Daugovpiļs piļsātys deputatu kandidatim\nRaidejums “Pi myusim Latgolā” sovus klauseituojus turpynoj īpazeistynuot ar Latgolys pošvaļdeibu deputatu kandidatim, kab dazynuotu, kai jī viertej dzeivis leimini sovuos pošvaļdeibuos, i kū planavoj dareit, kab tū uzlobuotu. Itūreiz žurnalists Tenis Bikovskis gasteja Latvejis\nLaKuGa May 19, 2017 Comments Off on “Pi myusim Latgolā” sasateik ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys deputatu kandidatim\nGatavejūtīs pošvaļdeibu vieliešonom, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys puorstuovim i deputatu kandidatim, kab dazynuotu vaira par dzeivis kvalitati piļsātā. Tenis Bikovskis sasatyka ar Rēzeknis piļsātys pošvaļdeibys vieliešonuos kandidejūšūs parteju\nLaKuGa April 28, 2017 Comments Off on “Pi myusim Latgolā” sasateik ar Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys deputatu kandidatim\nPavysam naseņ nūsaslāguse deputatu kandidatu dasaceišona ituo goda pošvaļdeibu vieliešonom, kas nūtiks 3. junī. Partū raidejums “Pi myusim Latgolā” sasatyka ar Rēzeknis nūvoda dūmis puorstuvim i deputatu kandidatim, kab dazynuotu vaira par padareitajim dorbim\nall-day Daugovpiļs nūvoda dīnys @ Daugovpiļs, Reigys īla 2\nDaugovpiļs nūvoda dīnys @ Daugovpiļs, Reigys īla 2\n13:00 Nikodema Rancāna bolvys Latgolys... @ Preiļu nūvoda kulturys centrs\nNikodema Rancāna bolvys Latgolys... @ Preiļu nūvoda kulturys centrs\nSep 23 @ 13:00\nall-day Pāvesta vizeite Latgolā @ Aglyunys bazilika\nPāvesta vizeite Latgolā @ Aglyunys bazilika


DivaAlise livejasmin VanessaBestGraceJennifer livejasmin tamaracarisonBrianRiley livejasmin toni5168toni5168 livejasmin JimmyGreyAmiSex livejasmin AlisessPamelaBlondis livejasmin Sweetbonhy\nMargotClark livejasmin AlodiaFondBabejosuelatino livejasmin latindiamondsvladhotman livejasmin cum2urMISTRESSDelize livejasmin Amandaabobcumshot81 livejasmin VyckieYeahAlinochkkaa livejasmin thebeatifulchic\nAngelicaBlue . Delize. GoldBella. VyckieYeah.\nSweetbonhytoni5168GraceJenniferProvocateur69 .Sweetbonhycumshot81manelykcutecuteloka .GraceJennifershaRizeelVeryyCoopleFirevale .AndaBellaAlinochkkaaDivineIsoldejosuelatino .cumshot81LeksaXOWedadLATINGIRLBOOBS .GanseloBrianRiley2MensInRiothebeatifulchic .ccfde0207AwesomeJordanJenniferFaithXJenniferFaithX .CherryXBurningFeelingAtADistanErikaVampDelize .brightmoon05MistyGrahamCarmen1990VeryyCoople .Foxy91GanseloNancy777ccfde0207 .AwesomeJordanDivaAliseLoveToSin22DivaAlise .\nthebeatifulchic VideoDeliciousErica VideoJenniferFaithX VideoErikaVamp VideoLATINGIRLBOOBS Videocum2urMISTRESS Video\nHornyPigs VideoPerfectVivian4U Videotoni5168 Videotamaracarison VideoHaliany VideoLATINGIRLBOOBS Video\nHalianyAwesomeJordanFoxy91SaraDivaTSx .BlondeGirlSamVyckieYeahLeksaXOANDERWILLIAMS .ccfde0207SooSexy4UCarraShanaSlimyWinny .KrisHermosaChiaraForteGoldBellaSiiena .MelissaWowjosuelatinoPrettyAngelLoveVyckieYeah .DivaAliseRebeccaCandyDelizetamaracarison .DivaAlisecumshot81cumshot81PamelaBlondis .DancewithmebabyPerfectVivian4UKastielChiaraForte .DancewithmebabyHisKinkyGurlDeliciousEricaCarmen1990 .DancewithmebabySooSexy4UKsenya2203Haliany .VyckieYeahmanelykLATINGIRLBOOBStamaracarison .


APRS Direct - JA6ZKZ-4 details\nAPAL02 via qAR,JG6YIV-10\n2/W1,FKn-N Fukuoka-Chouo 431.09MHz 9600bps Digi\nFukuoka , Japan 2.78 miles\nŌnojō , Japan 6.62 miles\nUmi , Japan 7.76 miles\nShingū , Japan 9.89 miles\nSearch for JA6ZKZ at QRZ.COM!\nweather in Fukuoka!\nJO6XJO-13 1.06 miles\nJH6URJ-9 1.81 miles\nJP6YIB-I 1.95 miles\nWIR-12599 2.27 miles\nJK6MGN-7 2.99 miles\nJK6MGN-9 2.99 miles\nJG6YIV-10 3 miles\nWRI-12567 3.01 miles\nJF6ROW-10 3.6 miles\nJF6OFF-13 3.81 miles\nJG6YIN-10 5.2 miles\nJG6YIN-A 5.2 miles\nJA6IZB-1 5.62 miles\nJO6VMT-7 6.16 miles\nJA6ENX-10 6.36 miles


Albert Bierstadt - Buffalo Trail, The Impending Storm\nkeine Auswahl 30 x 40 cm 30 x 90 cm 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 50 cm 40 x 120 cm 50 x 40 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 50 x 160 cm 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 80 cm 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 30 cm 90 x 120 cm 120 x 40 cm 120 x 90 cm 160 x 50 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 3 tlg. 60 x 180 cm 3 tlg. 90 x 30 cm 3 tlg. 120 x 40 cm 3 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Albert Bierstadt - Buffalo Trail, The Impending Storm abgegeben worden. –


Jauneibys idealisms: Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns” - lakuga.lv\nJauneibys idealisms: Čenču Jezupa romans “Pīters Vylāns”\nTemys: Čenču Jezups, Jezups Kindzuļs, latgalīšu literatura, Ligija Purinaša, Pīters Vylāns, Roksts\nRoksta autore: Ligija Purinaša\nČenču Jezupa (eist. v. Jezups Kindzuļs, 1888–1941?) par autobiografiskū skaiteitais romans “Pīters Vylāns” (izdūts 1943. g., puorizdūts 1967. g.) ir vīns nu apjūmeiguokūs latgalīšu literaturā. 560 puslopuos īsaduord 1905.–1907. g. revolucejis bolsi, īsaskaņ jaunīšu mīlesteibys klusynuotī tūni, sasavej kristeigūs vierteibu i tautiskuo nacionalisma melodejis. Itys romans (leidzeigi kai Ādolfa Ersa “Muižnieki” (1931, 1991)) īzeimoj vēļ vīnu mozzynomu Latgolys kulturtelpys aspektu, par kuru tryukst informacejis ari zynuotniskajā literaturā, – tei ir Latgola i reakceja iz 1905.–1907. g. revolucejis nūtikšonom.\nČenču Jezups i juo dzeivis tragedejis\nInterese par Jezupu Kindzuli beja cīši aktuala 2017. g., pīmynūt 1917. g. Pyrmū Latgolys latvīšu kongresu. Par jū tyka runuots, sprīsts, tyka publycāti jauni fakti (bīži viņ bez atsauču iz jau tai skūpajim i mozskaitleigajim informacejis olūtim/apkūpojumim*). Kab iztyktu bez atsakuortuošonys, Jezupa Kindzuļa dzeivis stuosts ir skaitoms ite. Itamā atkuopē es grybātu aktualizēt dažus juo privatuos dzeivis aspektus.\nJezups Kindzuļs aba “kungs ar buorzdeņu” asūt bejs cīši vīnkuoršs gon izskotā, gon attīceibuos. Jam patykuši zyrgi, bejušys palākys acs i tuolredzeiba. Jis ir bejs pracāts treis reizis, div reizis palics par atraitni. Pyrmuos sīvys vuords nav zynoms (obu lauleibys nūtykušys da 1919. g. 1. juņam, kod jim pīdzims dāls Česlavs Kindzuļs). Ūtruo sīva bejuse medicinys studente Hortenzeja Kindzule (dz. Dārdedze, nu Preiļu pogosta, jūs lauleibys nūtykušys ap 1920.–1921. g.). Ap 1922. g. jim pīdzims dāls Andrivs Jākubs. Dīvamžāļ Hortenzeja 1925. g. martā nūmyruse Daugovpiļs Sorkonuo Krysta slimineicā, i Jezups Kindzuļs palics vīns pats ar div dālim. Ar trešū sīvu Jadvigu Kondrāti (jei ir nu Mērdzinis apleicīnis, školotuoja) lauluošonuos nūtykuse da 1933. g. Obejim pīdzymuse meita Māreite, bet jei 3 godu vacumā saslymuse i nūmyruse. Tys vyss teišuok voi nateišuok pasaruoda ari romanā “Pīters Vylāns”.\nNaskaidreibu pylns ir ari juo dzeivis beigu cielīņs. Jezups Kindzuļs 1941. g. 14. junī teik arestāts i īvītuots Daugovpiļs cītumā, kur viņ 17. junī ir aizpiļdeita juo registracejis lopa (vystycamuok, treis dīnys jis tyka pratynuots). Piec 10 dīnom, 27.junī, (piec Vladislava Luoča līceibom) cītumnīki tyka dzeiti iz Rēzeknis pusi, bet Jezupu Kindzuli jūs storpā V. Luocs natyka manejs. Ari, suocūtīs nacistiskuos Vuocejis okupacejis laikam i attaisūt padūmu režima cītumus, storp myrušajim Daugovpiļs cītumnīkim Jezupa Kindzuļa nav bejs. Kas eisti ar jū nūtyka – nav zynoms. Dīvamžāļ par jū informacejis tryukst ari Latvejis arhivūs, tamā skaitā ari nav ziņu par jū kai par represātū/deportātū personu. Juo vacuokais dāls Česlavs nu 1937. g. da 1940. g. ir studiejs tīslītys Reigā, bet jaunuokais, Andrivs, it kai asūt guojs būjā Ūtruo pasauļa kara laikā kuģa bombardiešonā. Īspiejams, ka obeji bruoli ir bejuši pretejuos Ūtruo pasauļa kara froņtis pusēs. Vystycamuok, Jezupa Kindzuļa dāls Česlavs Kindzuļs ir TYS PATS Česlavs Kindzulis, kas beja veirs rakstneicai Regīnai Ezerai i kurs Ūtrajā pasauļa karā traumēja kuoju.\nCeļš pi romana izdūšonys\nRomans “Pīters Vylāns” tyka īcarāts kai pyrmuo gruomota treju romanu cyklā par Latgolys atmūdu. Div nuokušajom daļom jau asūt bejuši uzmatumi. Tū, ka Jezups Kindzuļs roksta romanu, zynuoja saime i 1939. g. majā izzynuoja ari Vladislavs Luocs, kurš aktivi leidza dorbuojuos romana izdūšonā.\n1965. g. žurnalā “Dzeive” Nr. 4 jis roksta: “Piec komunistu okupeišonys tykomēs vēļ vairōkys reizis un nūlēmem, ka izdūsim [romanu “Pīters Vylāns” – aut.pīz.] tod, kod tī byus padzeiti. Romans beja 2 eksemplarūs nūraksteits. Jis vīnu eksemplaru astōja pi manis un ūtru paturēja pi sevis. Bet vālōk atnōce un pajēme ari tū saceidams, ka pi manis ir tik pat nadrūši kai pi juo. Jis vīnu eksemplaru patureišūt pi sevis un ūtrū atdūšūt globōšonā vīnai uztycamai sīvītei. Tys eksemplarus tykšūt aprokts zemē zam kaida kōrma reizē ar cytu montu. Kurs paliksim dzeivs, tys ari drukōsim. (..) Izdevnīceiba atsōka dorbu. Izdeve 1942.goda kalendaru 1943.godam un sōkomēs pi gruomotom. (..) Kaidys dīnys piecpušdīnē mani gribēja satikt kaida veceineite. Izgōju. Tur stōvēja pavaca sīvīte ar lakateņu golvā. Juos rūkōs beja lakateņā īteita paceņa. “Te ir nu Čenču Jezupa. Jis saceja, lai es globoju pi sevis. Jo jō gadejumā nabyušūt, un, ka byušūt komunisti prūjom, lai šū paceņu nūdūdut izdevējam Lōčam. Es nūpierku kalendaru un redzēju tovu veikalu un tagad sameklēju pošu. Es paceņu izglobōju un tagad nūdūdu jums, kai jis maņ tū beja prasejis. Es sovu ņu asu izpiļdējuse. Ar Dīvu!” Veceite aizgōja un īgōjs izdevnīceibā iztynu nu lakateņa papeiru paku. Tur beja: “Čenču Jezups, PĪTERS VYLĀNS, Romans nu Latgolas atmūdas laikim.” Un tai šei grōmota iznōce nu druka kai izdevnīceibys divpadsmytō grōmota 4000 eksemplarūs.” (26.-27. psl.)\nĪšona pa pluonū eksisteņcis ladu, ruodīs, beja rakstureiga na viņ poša romana autora dzeivei, bet ari juo romanam. Sakriteiba sakriteibys golā – tok ituo romana varēja ari nabyut.\nRomans “Pīters Vylāns” skaiteituoju puorsteidz ar dinamiku i dialogu daudzumu. Pyrmūreiz skaitūt, ruodejuos, ka vyss romans sastuov viņ nu dialogu. Te ir plaši apraksteitys latgalīšu nacionaluos problemys: izgleiteibys tryukums, saimnīkuošonys eipatneibys i izīšona vīnsātuos, sādžys dzeivis kasdīna, latgalīšu attīceibys ar staraverim i luterim, puorsapūļošona i rusifikaceja. Ir ari folklorys “atkuopis” i kristeigūs tradiceju aproksti.\nDarbeiba nūrit Čypānu mīstā, trejstyurī storp Sleižu i Dravānu vīnsātu i krūgu. Romana centrā ir izgleituots jauns veirīts, Pīterpiļs students Pīters Vylāns, kas ir nūklivs jiutu trejstyurī storp iz nuovi slymū puornūvodneicu krūdzinīka meitu Elviru i šerpū, ītīpeigū, pavysam jaunū Stefu – boguotu vīnsātnīka meitu. Pītera aicynojums ir dorbs ļaužu lobā – jis izgleitoj Čypānu sādžys zemnīkus i jūs bārnus. Jezups Kindzuļs rauga psihologiski tvert i paruodeit jauna izgleituota veirīša lūmu patriarhalā sabīdreibā, īskicejūt ari juo psihologiskū atteisteibu: “Jyusu īgyutōs atziņas nav jyusu pošas sevī izceineitas, bet puļceņa audzynōtōju ītakmātas. Jyus ticējōt un tagad vēļ ticit, kū jums tur mōcēja. Kod pīaugot, jyus napōrbaudejot šūs atziņu pyrmolūtus, jums pat prōtā naīnōce, ka tī pōrbaudomi, lai gon kotra inteligenta cylvāka pīnōkums pret pošu sevi ir tūs pōrbaudeit.” (99. psl.)\nJezups Kindzuļs nasabeist kritizēt ari puorlatviskuošonu i “senejū latvju gena vaicuošonu”, kas jū paruoda kai spylgtu ulmaniskūs uzskotu nūlīdzieju. Itū ideju jis īkodej Meikula Bojuora tālā, kas ir ambiciozs apriekynuotuojs, materialists, pošlobuma vaicuotuojs, kas attīceibuos ar sīvīti ījam aktivu i agresivu lūmu, sok, ir gotovs iz vysa, kab dabuotu šmuku i boguotu sīvu. Ā, i vēļ Meikuls Bojuors ir ari militarpersona, kam pateik labi izavērt i smolki sevi nest: “Un kur Meikulam tōs zynōšonas un nūvārōšonas spējas par sīvīšu apgērbim, kas, kai līkās, seviški interesej Stefu. Meikuls runoj par apgērbu formu, krōsu, par mežginem, izgrīzumim, uzšyutom streipu jūstom un par daudz kū cytu ar taidu lītprateibu, it kai jys byutu diplomeits skraucs. Maņ tai kai kauns, jo naasu aradis navīn runōt, bet pat dzērdēt stōstam par sīvīšu apgērba lītom.” (443.psl.) Varbyut Jezups Kindzuļs portretej kaidu konkretu 20. g.s. suokuma latgalīšu inteligencis puorstuovi, – kaidu, kas vīnā laikā ar jū dzeivuoja Pīterpilī? Dīz, kurs tys varātu byut… Vaicuojums, prūtams, ir retoriskys.\nItei gruomota var kaidu ari apbādynuot ar nūplycynuotū muokslinīciskū “apdari” i “šausmeigu garlaiceibu”, bet, pa munam, taids ir realistiska viesturiskuo romana aizdavums – attāluot vysu piec īspiejis objektivuok. Ka gribit vuordu mežginis i muokslinīciskuos izteiksmis leidzekļu tamburiejumus, to itys romans nav deļ jiusu. Cytaiž itei gruomota ir vierteiga kai Jezupa Kindzuļa līceiba par juo jauneibys laiku. Tei ir sasatikšona ar Latgolu pyrma div pasauļa karim, tei ir dasaskaršona laikam, kod vysa svareiguok beja raudzeit maineit pasauli. Voi vysmoz dareit lītys, kas apmīrynuotu na viņ sovu gūdkuori i vādaru. Eisuok sokūt – romans ir par myusu pošu pazaudātū Atlantidu.\n*roksta autorei 2017.g. Rēzeknis Tehnologeju akademejā ir aizstuoveits bakalaura dorbs filologejā “Čenču Jezupa romāna “Pīters Vylāns” poētika”, par kuru jei ir sajāmuse ari LAOZ Veronikys Strēlertis bolvu literaturpietnīceibā


Zdzisław Beksiński - Portret żony Zofii - fotografia artystyczna (lata 50.) - Interneta izsoles / Tiešsaistes solīšana - Cena - OneBid\nLote 14 | Zdzisław Beksiński - Portret żony Zofii - fotografia artystyczna (lata 50.) Ziņojums no lietotāja


Biblioteca di Mario Lattes. Illustrazioni per l’antologia scolastica, Exhibition Fondazione Bottari Lattes, Monforte d'Alba | Artsupp\nMonforte d'Alba, Piemonte, IT closed Visit museumarrow_right_alt\nFrom 14 February to 15 March 2020\nCurated by: Francesco Poli\nFrom Friday 14 February to Sunday 8 March 2020\nOpening: Friday 14 February at 6 pm\nOpening hours: Monday-Sunday, 10-19.30\nPolo del ’900, Turin\nSan Daniele Palace (via del Carmine 14)\nDraughtsman, watercolourist, painter and engraver, Mario Lattes (1923-2001) has produced all the illustrations of the three volumes of Biblioteca, an anthology of literary and narrative texts for the first grade secondary schools, published by his publishing house in 1992, in the face of a preparatory work started in 1989, and republished with supplements and updates in 1998 and in use until 2010.\nTo focus on the importance and high quality of this specific aspect of Mario Lattes' artistic production and to underline the deep links that exist between the literary and pictorial soul of his creative research, the Foundation Bottari Lattes organizes in collaboration with S. lattes & C. Editori, organizes this exhibition by Francesco Poli.


Raksts publicēts: 2021.07.31. 08:32:33\n0.67589783668518 56(0) - 0.42628145217896 2021.10.27. 20:22 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=52132 ip: 172.70.134.34 usememcache: 1


Par patikšonu i napatikšonu. "Olūta" vaicuojums - lakuga.lv\nTemys: Ilze Sperga, Jānis Elksnis, Māra Nizinska, Olūts, recenzeja, Roksts\n20. junī LaKuGā tika publicāta Ilzis Spergys atsauksme-recenzeja iz jaunuokū latgalīšu literaturys almahana “Olūts” laidīni, kas ir 17. piec kuortys. Iz rokstu sajimta atsauksme nu gazetys “Rēzeknes Vēstis” redaktoris Muorys Nizinskys, kas publicāta gazetys sadaļā “Mõras zeme”.\nPuorpublicejom M. Nizinskys rokstu (pamasts originalraksteibā) i I. Spergys atsacejumu.\nKas napateik Ilzei Spergai\nGudri cylvāki internetu sauc par Vysuma nateirumu bedri, vītu, kur izspļaun sovu žuļti vysaidi sūmozgu strēbēji i puskūka lēcēji. Beju vairōk kai pōrsteigta, ka taidu žuļts spani internetā īlējuse sīvīte, kura, ja sprīž pēc izgleiteibas, zynōtniskīm grādim i diplomim, pretendej iz inteligenta cylvāka vōrdu. Es runoju par zynōtņu doktores, vysaidu cytaidu zynōtnisku grādu īpašneicas Ilzes Spergas izvyrdumu interneta vītnē “Lakuga”.\nZynōtneica seiki jo seiki analizej literarō almanaha “Olūts” jaunōkū, 17. laidīni. Patīseibu sokūt, tei analize ir vīņ taida nakulturala spļaudeišonōs. Gryuts saprast, kas tai sasyrdynōjis cīnejamū autori, ka jei aizmērsuse naraksteitū lykumu: sērms cylvāks jōcīnej jau vīņ par tū, ka garu myužu nūdzeivōjis, daudz kū pīdzeivōjis i pōrdzeivōjis.\nJōņam Eļkšņam, Latgolas Kulturas centra izdevnīceibas vadeitōjam, na tikai godu nosta placūs. Nivīns cyts Trešōs atmūdas godūs nav darejis tik daudz Latgolas pošapziņas ceļšonai, kai itys cylvāks. Nabyuteibā aizgōjušas Tautas frontes laikā dybynōtōs bīdreibas i sabīdreibas. Izdevnīceiba dzeivoj. Izdevnīceiba atgrīzuse Latgolai un ari Latvijai Franča Trasuna, Jōņa Klīdzēja, Naaizmērstules, Marijas Andžānes, Ontona Rupaiņa, Mikeļa Bukša un daudzu cytu izcylu latgalīšu dorbus. Lyugšonu grōmotas, kalendari, jaunōkōs paaudzes rakstnīku dzeja, romani — voi var nūsaukt vysas latgalīšu goreigōs bogōteibas, kas tikai ar Eļkšņa izdevnīceibas paleidzeibu otkon atdūtas Latgolai, latgalīšu jaunōkōm paaudzem…\nBet atsagrīzsim pi publikacijas “Lakugā”. Ar kaidu vōji slāptu ironiju i nacīnu Spergas kundze roksta par “Olūta” autori Diānu Varslavāni i jōs dorbu “Laksteigola — pavasara putns”. I teksts asūt kai aizaudzis dōrzs, kas nanas augļu, i škeleta tam stōstam tryukst, i virzeiba natei. I vyspōr navarūt pasaceit, cik autobiografisks itys dorbs, cik tī fikcijas, cik atmiņu.\nA kam tev, bērneņ, zynōt, cik tī atmiņu, cik nu cytim olūtim īgiuta materiala par pēckara laika dzeivi Latgolā i Latvijā. Ja šudiņ vēļ dzeivī pēckara laika līcinīki nauzraksteis i naatstōs myusim sovu atmiņu, dreiži vysi jaunī myusdīnu zynōtnīku audzēkni, i naktī nu mīga pamūdynōti, sovim bārnim i mozbārnim nūstōsteis, ka vysi, kuri tymūs pēckara laikūs padūmijā dzeivōjuši, beja līkuli voi nalīši; ka eistī patrioti tūreiz staigōja malnūs lokotūs i laksteigolu dzīsmes nasaklauseja… Vysi cyti, Diānu Varslavāni, Jōni Eļksni i Plōciņu Masi īskaitūt, nav peļnejuši, lai jūs dorbus drukōtu. It seviški deļ tō, ka jī atzeist Stroda, navys Leikumas gramatiku…\nIlzes Spergas poštaisnō nūstōja, jōs nacīna pret cytu latgalīšu dorbu atziņom i vīdūklim navīš optimismu. Dīvamžāļ ari mes, vacī, asam vaineigi, jo naasam protuši jaunajūs īaudzynōt cīnu pret vacōkōs paaudzes pōrdzeivōtū, pret jūs dorbu. Kai doktore varēja tik rupji, kai ar augstpapīžu kurpem, pabrodōt pa daudzu “Olūta” autoru dvēselem, īsist pļauku trauslajai Ilzes Keišas dvēselei… Kai varēja par grōmotu kūpumā pasaceit: “A ka tryukst i talanta, i prasmes, saīt taida grabūšu rotu nūskaņa…”\nNav jōbyut psihologam, lai saprostu: recenzijas autori Ilzi Spergu nazkas stypri sadusmōjis. Kas? Pōrlaseju jōs internetspļaudeišonūs vīnu reizi, ūtru, leidz īraudzeju: autorei stypri kūž kaulā, ka “Olūta” izdevējam izadūd otkon i otkon atrast sponsorus šōs (i daudzu cytu Latgolas grōmotu) izdūšonai. Tikai tōdēļ Spergas interpretacijā i sponsors Blaževičs nikaids, i izdevējs nataids, kai vajag, i “Olūts” na olūts, “i maize taida ušņaina, i smiļts grīžās zūbu storpā (interesanti, par kū —“storpā”), i autori nikam dereigi”.\nJa itū naudeņu īdūtu eistīm, Reigas, latgalīšim… nu tim, kuri slepeneibā, Ēlertei pīsadolūt, dybynōja Latgolas saimu; tim, kuri Vōrkovā slepeneibā pōrsprīde latgaļu volūdas vaicōjumus, par golvonū eksperti pīsaucūt Jaunzemi-Grendi, tod… “Olūta”, par prīcu Spergas kundzei, laikam nabyutu.\nKas byutu, kotrs pats lai pīdūmoj klōt.


Aprelī ari Latgolā nūtiks pasuokums “Satiec savu meistaru 2014” - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Satiec savu meistaru\nNu 2014. goda 4. leidz 6. apreļam vaira nakai 80 vītuos vysā Latvejā nūtiks pasuokums “Satiec savu meistaru!”. Sevkurs byus aicynuots apmeklēt meistardarbneicys, individualuos nūdarbeibys, atvārtuos darbneicys, paraugdemonstrejumus, lekcejis, prīšklasejumus, koncertus i daņčus.\nTautys lītiškuos muokslys meistarus, stuostnīkus, tautys teiciejus i muzykantus, kai ari cytus tradicionalūs prasmu i omotu zynuotuojus varēs satikt darbneicuos, studejuos, muzejūs, školuos, kulturys centrūs, bibliotekuos i pat meistaru dzeivisvītuos.\nPasuokumā byus īspieja apgiut ausšonu, pierts gudreibys, tradicionalū muziciešonu, kūkgrīsšonu, adeišonu i daudzys cytys tradicionaluos prasmis.\nDasasaceišona pi meistaru suoksīs 2014. goda 17. martā!\n“Satiec savu meistaru!” ir 2009. godā aizsuoktuos Tradicionalūs prasmu školys turpynuojums, kas īkļauts kūpeigā Eiropys projektā “Eiropas amatu prasmju dienas”. Leidzeigi pasuokumi, kur tradicionalūs prasmu zynuotuoji uzjam pi seve muocekļus, reizē nūteik ari Francejā, Spānejā, Italejā, Beļgejā i cytuos pasauļa vaļstīs. Aizvadeitajūs godūs “Satiec savu meistaru!” apmekliejuši vaira nakai 10 tyukstūšu vysaidu paaudžu interesentu, i kotru pavasari pasuokums sabīdreibā ir atzeits par gaideitu nūtykumu.\nPīsadaleit pasuokumā „Satiec savu meistaru!” aicynoj Latvejis Nacionalais kulturys centrs sadarbeibā ar Latvejis nūvodu i piļsātu pošvaļdeibom.\nAr meistaru sarokstu var īsapazeit ite.


LCB digitalizietuos gazetys\n„Lai itī svātki izavārstu par taidu viesturisku nūtykumu, kurs\nvīnoj vysus šuo nūvoda ļaudis lobim dorbim i cālim nūdūmim!”\nKūru skaita pīaugums i jūs darbeibys aktiviziešonos 30-tūs godu beiguos vainogovuos ar pyrmajim vyspuorejim Latgalīšu nūvoda Dzīsmu svātkim 1940.goda 16.junī, kas beja jauns pakuopīns Latgolys kūru atteisteibys ītumā. Akteivys sabīdriskuos i kuļturys dzeivys ītekmē 1939.goda vydā nūbrīde dūma reikuot lelokūs Latgolys dzīsmu svātkys, kaidi nikod nav bejuši Austrumlatvejā. Eistineibā itei dūma izskanēja Daugavpiļa avīzis„Daugavas Vēstnesis” aicynuojumā („Daugavas Vēstnesis”Nr.136) Latgolys dirigentim i sabīdriskajim darbinīkim jimt daleibu dzīsmu svātku sagatavuošonys dorbūs. Itū īrūsmi atbalsteja Vaļsts prezidents Kārlis Ulmanis, snīdzūt materialū pabolstu dirigentu kursu reikuošonai, kai ari i citaižuok izruodūt sovu lobvieleibu i guodeibu. Juo vieliejums – „Es ceru, ka svātkūs byus vīnuvīt vysa Latgola”, rūsynova svātku reikotuojus i daleibnīkus sekmeigam dorbam.\nLatgolai atsavēre vīnreizeiga īspieja pasaruodeit deļ vysys Latvejis visā sovā kruošņumā. Koč i Eiropā jau brīde kara vātru muokuli, tys tūmār naspēja nūmuokt tū optymistiskū i cereibys pylnū nūskaņu, kas beja puorjēmuse vysus Latgolys nūstyurus. Dzīsmu svātku organizatoryskuo vierseiba beja Daugavpiļs pilsātys vacuokuo Andreja Švirksta (1897.-1955.) vadeituo reiceibys komiteja („Daugavas Vēstnesis” Nr.136), kuramā beja puorstuovātys vysys Latgolys pilsātys i pogosti. Dreiži iz Daugavpili suoce īt pīteikumi ar apstyprynojumu pīsadaleit svātkūs. Pīsasaceja 300 kūru ar vairuok nakai 12 000 daleibnīku. Zeimeigi, ka lelajā daleibnīku pulkā vysvairuok dzīdotuoju beja nu aizsorgu kūrim, tim sekova draudžu i katūļu jaunuotnis kūri.\nZonalūs kūpmieginuojumu laikā itys skaits sasamozynova leidz napylnim 10 000, jo na vysi kūri varieja pylnvierteigi apgiut samārā gryutū i atbiļdeigū dzīsmu svātku repertuaru. Galeigais i realais svātku daleibnīku sastuovs izaveidova taids: 142 kūri ar 6850 dzīdotuojim nu Abrenis, Daugavpiļa, Ilyukstis, Ludzys i Rēzeknis apriņķu; 25 pyutieju orkestri ar 402 muzikantim, nu Latgolys apriņķu; 66 kūri ar 3018 dzīdotuojim nu Reigys i cytu Latvejis nūvodu. Leidz ar tū kūpejais daleibnīku skaits beja 208 kūri ar 9869 dzīduotuojim i 29 pyutieju orkestri ar 475 muzykantim.\nSvātku naskaitomūs sagatavuošonys dorbu vydā nūzeimeiguokais i apjūmeiguokais padarejums beja svātku estradis ceļtnīceiba (Daugavas Vēstnesis Nr.57) i laukuma īkuortuošona, kam beja izvālāta vīna nu šmukuokajom Daugavpiļa pīpilsātys vītom - Stropu mežs. Lelū vysys tautys svātku sagatavuošonys ītumu i jūs nūzeimi īvāruojamais Daugavpiļa muzykys darbinīks, dzīsmu svātku idejis autors i vīns nu aktivuokajim tuo organizātuojim, komponists i dirigents Alfrēds Feils raksturova tai: ”Daudzi, daudzi tyukstūši ir taidu, kas sovā lelā vīnpruoteibā i puordzeivojamuo laika nūpītneibā lelokū atvīglojumu i sirds mīru atrūn dorbā, kur tautys gors arvīn veļ var pīruodeit sovu nasatricynomū ticeibu nuokūtnei. Jī itymūs svātkūs dzīduos, jī dzīsmys klauseisīs”.\nNazcik interesantu faktu nu Dzīsmu svātku viesturis:\nLai kūru daleibnīkus disciplinātu, svātku birojs mieginuojumu apmekliešonu kontrolēja ar specialom veidlopom, kurys kotru mienesi īsyuteja dirigenti.\nMieginuojumi nūtyka 30 reizis 22 Latvejis vītuos. Piec dzīsmu svātku biroja apkūpuotajom ziņom, kotrs dzīduotuojs programys apgivei veļteja 80 dorba stundis.\nSvātku birojs vysā Austrumlatvejā organizēja cymdu, zeču i autu gataveišonu deļ armejis rezervis kruojuma papyldynuošonys.\n9.-16.junī Daugavpiļī nūtyka desmit visaidi pasuokumi, tymā skaitā izstuodis, Latvejā uzjimtūs filmu izruodis, pyutieju orkestru i kūru dzīsmu svātku īskanis koncerti i.c.\n10.junī suocēs leluo Latgolys kulturys nedeļa, kuramā nūtyka muojamatnīcebys izstruoduojumu izstuode-tiergs, turysma nūdalis skate „Pazeisti dzimtū zemi!, bīdreibys „Saule” sīvīšu orūdškolys dorbu skate. Dubrovina parkā koncertēja garnizona okestri, dzeļzceļnīku klubā ruodeja filmu „Zvejnīka dāls”. Tyka atkluota Latgolys rakstnīceibys izstuode i divu Latgolys rakstnīku vokori, kurymūs pīsadaleja tuo laika īvārojamuokī literati. Svātkūs pīsadaleja ari Daugavpiļs teatris ar lobuokajim sezonys īstudiejumim: Valdesa i Zālītes lugu „Jūras vilki”, Lejiņa „Skabarga sirdī”, Riņķa dramu „Jaunaudze”.\nLatgolys dzīsmu svātku muzikalū programu 15.junī īvadeja simfoniskōs muzykys orkestris Teodora Tomsona vierseibā. Sekoj dzīduotuoju tautys tierpu gūdolguošonys sareikuojums. Gūdolguošonys ceremoneju nūmaina solistu koncerts, skaņ golvonūkuort Latgolys tautys melodejis i originaldzīsmis.\nPuorsaverūt svātku koncerta programu, varam secinuot, ka leidz ar kūru snīgumu, pyrmū reizi vysā latvīšu dzīsmu svātku viesturē tik lelum lelā skaitā i lobā kvalitatē pīsadaleja apvīnuotī pyutieju orkestri. Golvonū kūdulu itymā apvīnotajā orķestrī veidova treis profesionalī Latvejis armejis Daugavpiļa i Rēzeknis garnizonu i tikpat daudz aizsorgu štabu pyutieju orkestri. Teiši itys apstuoklis veicinova i stimulēja porejū Latgolys orķestru izaugsmi. Prasmeigūs viersdiriģentu vierseibā svātku koncertā izskanēja četri latvīšu komponistu skaņdorbi, nu jūs treis beja pyrmatskaņojumi.\nKoncertu kuplynova 26 veiru kūri ar 1200 dzīduotuojim. Dziļu aizkustynuojuma izjiutu kai dzīduotuojūs tai ari klauseituojūs radeja A.Jurjāna kantatis „Tēvijai” izpiļdejums, kurā solo parteju dzīdova Daugavpiļa muokslineica Anna Skrūzmane. Nikod ogruok kantate nabeja skanējuse tik smeļdzeigai i skumai, i šūreiz itei melodeja uz klotasūšajim atstuoja dziļum dziļu īspaidu, jo klauseituoji jau nūjaute Latvejai tyvojošuos brīsmys nu Austrumim.\nSvātku koncerta izskaņā ar dedzeigu aizrauteibu, sirds syltumu i dzīsmys mīlesteibu jauktūs kūru tyukstūšim bolsūs tyka skandātys septenis latgalīšu tautys dzīsmis.\nPyrmī Latgolys i vysys Latvejis liktineigī pyrmskara dzīsmu svātki suocēs i nūsaslēdze ar lyugšonu „Dīvs svietej Latveju”.\nPyrmūs Latgolys dzīsmu svātku kulturviesturiskū nūzeimi i ituo nūtykuma atbolsu nuokūtnē raksturova izcylais Latgolys dirigents Afrēds Feils: „Pyrmais Latgolys kūru saucieja bolss, kas guoja nu Latgolys zīmeļu i cauri svešys varys spaidim vysvālok aizsnīdza Daugavpili, šūbreid četru Latgolys apriņku, Ilyukstis, Jākubpiļa apriņķu, Reigys i cytu vaļsts nūvodu vīsu dzīduotuojim pīsadolūt nu šejīnis kai breivys, laimeigys tautys dālu i meitu dzīsmuots atbolss pēc 50 godu dūsīsatpakaļ. Jis viesteis, ka latvīšu dzīsmi Latgolā nivīns vairs naspēs apklusynuot”.\nLatgolys dzīsmu svātki nūslādz deveņu latvīšu vispuorejūs Dzīsmu svātku lūku, kas beja pādejī plošuokī nūvodu dzīsmu svātki. Viesturiski jī nūslādz naatkareiguos Latvejis dzīsmu svātku tradiceju – 14.juņa naktī jau beja nūtykuši rūbežincidenti, pieški tyka atlykta ari vaļsts prezidenta K.Uļmaņa tīšuo pīsadalešona - juo svātku runu varēja dzierdēt tikai radiofona puorraidē. Kod kūri suoce ceļu da sātys, jau beja suokusēs Latvejis okupaceja. Lai cik tragiska ari nabyuty itei izskaņa, jei atguodynoj, ka latvīšu dzīsmis aizvīn bejušys saisteitys ar sovys zemis i tautys liktinim.


Now We Have 169 Juicy Fruits Afghans | Knot Just Yarn Blog\n← I Think I Would Have A Bird: Extreme Couponing\nTruckload Yarn Sale: Sept 12 – 14th, 2013 →\nNow We Have 169 Juicy Fruits Afghans\nWe now have 169 finished Juicy Fruits Afghans for our Summer Long Challenge… How many of you are still pounding down your stitches to the due date of September 2nd? Be inspired by the colours and creativity within this technicolour explosion of fabulousity!\n1 Response to Now We Have 169 Juicy Fruits Afghans\nPingback: Juicy Fruits Summer Long Afghan Challenge Winners | Knot Just Yarn: The Crochet Crowd Blog


Vokaluo studeja “Skonai” uzjims jaunus dalinīkus - lakuga.lv\nTemys: Edgars Jukna, Guntra Kuzmina, Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja, Rēzeknis nūvods, Roksts, Skonai\nSeptembra suokuos iz nūsaklauseišonu dzīdūšus bārnus i jaunīšus aicynoj Rēzeknis nūvoda vokaluo studeja “Skonai”, informej vokaluos studejis muokslinīciskuo vadeituoja Guntra Kuzmina.\nNūsaklauseišonys nūtiks Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys aktu zalā (Atbreivuošonys alejā 95, Rēzeknē). 12-15 godu vaci jaunīši (videjuo grupa) teik aicynuoti 9. septembrī 16.00, vacuokuo grupa (16-25 godi) – 9. septembrī 18.00, nu poši mozuokī (4-6 godi) teik gaideiti 10. septembrī 11 stuņdēs.\n“Skonai” sovys muzykaluos gaitys suokuse 2013. godā muokslinīciskuos vadeituojis Guntrys Kuzminys i kusteibu i deju pasnīdzieja Edgara Juknys vadeibā. Pa itū laiku pīdzeivuotys daudzys leluokys i mozuokys uzastuošonys, sovs originalizvadums, lobdareibys koncerti, plyukti lauri vaļsts vokalūs ansambļu konkursūs, dzīduošona kūpā ar Latvejā popularim muzikim (grupa “Elektrofolk”, L. Reiniks, U. Marhilevičs, N. Rutulis, A. Stafecka i cyti) īraksteitys sovys dzīsmis, videoklipi i sajimtys divejis Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks”.\nAnsambļa repertuarā ir tautysdzīsmis i latgalīšu originaldzīsmis, kai ari uorzemu komponistu dzīsmis. Jaunajā sezonā kolektivam paradzāti dažaidi koncerti, muzykali projekti, vokaluos i deju meistarklasis, koncertprogramys ar Latvejā zynomim muzikim, sadarbeiba ar cytim vokalajim ansamblim, kai ari dzīduošona i individuali, i duetūs. Juodasoka, ka Rēzeknis nūvoda vokaluos studejis “Skonai” solisti plyukuši laurus – Grand Prix – i Latvejis, i storptautyskūs vokaluos muzykys konkursūs.\nNaizsokami tyva ansambļa dalinīkim ir goreiguo muzyka, partū lela daļa koncertu nūteik ari bazneicuos.\nBārni i jaunīši teik aicynuoti dasasaceit i palikt par eistynu “Skonai” dalinīku, i sekuot jūs moto – ka dorbu dori ar lelu mīlesteibu, tys dabeigi puortūp sirdslītā!\nInfo: skonai@inbox.lv, mob. 28617836


Siguldas Jaunā pils (foto: Solveiga Kaļva)\nSkats no Siguldas Jaunās pils torņa (foto: Solveiga Kaļva)\nSkats no Siguldas Jaunās pils torņa (foto: Valdis Čeičs)\nSkats no Siguldas viduslaiku pilsdrupām (foto: Solveiga Kaļva)\nSiguldas viduslaiku pilsdrupas (foto: Solveiga Kaļva)\nSv. Sīmaņa baznīca (foto: Solveiga Kaļva)\nSkats no Sv. Sīmaņa baznīcas torņa (foto: Solveiga Kaļva)\nSkats no Sv. Sīmaņa baznīcas torņa (foto: Valdis Čeičs)\nPicērija "Vīnkalni" (foto: Solveiga Kaļva)


Atsaverūt iz „Katōļu Dzeivis” izdūšonys i nūslāguma gaitu - lakuga.lv\nTemys: Daiņs Adijāns, Katōļu Dzeive, prese, Roksts, Žurnals\n20. godsymta 80. godu beiguos Latvejis Trešuos atmūdys rezultatā nūtyka izmainis vysuos dzeivis jūmuos. Ituo apstuokļa īspaidā sasarūseja ari katuoļticeigī ļauds, kurim sovu presis izdavumu nabeja apmāram pusgodsymtu. Piec vaira nikai 48 godu puortraukuma 1989. goda janvarī ūtreiz suoce izīt ticeigūs žurnals „Katōļu Dzeive”. Aizsuokumūs žurnals kai religiski sabīdriskys mienešroksts izguoja laikā nu 1926. da 1940. godam, kod presis izdavuma darbeibu puortrauce padūmu vara.\nŽurnala „Katōļu Dzeive” golv0nais mierkis nu atkuortuotys izīšonys beja atvēlēt izdavumā vītu gareidznīku rokstim. Žurnala redaktori nu izdavuma izīšonys ari ir bejuši gareidznīki, par pīmāru, A. Aglonietis, A. Ševelis. Redaktoris omotā leidz izdavuma darbeibys puortraukšonai 2014. goda beiguos beja Maruta Latkovska. Religiskuo tematika – kateheze, liturgejis vaicuojumi, moralis i etikys problematika žurnalā ījēme dominejūšu lūmu. Taipoš žurnalā varēja skaiteit publikacejis par sabīdryskim pasuokumim, literaturu i volūdnīceibu, gleznīceibu i kūktielnīceibu. „Katōļu Dzeivis” publikacejis kulturys jūmā atkluoja konkretuo perioda laikmeteigūs nūtykumus i sekmēja sabīdreibys informieteibu par muokslys nūrisem Latgolā.\nŽurnalu izdeve vīnu reizi mienesī. Atjaunuotuos „Katōļu Dzeivis” pyrmais numers 1989. goda janvarī izguoja 50 000 eksemplarūs, godim īmūt, tiražys skaits sasamazynuoja. Tys izskaidrojams gon ar jaunu presis izdavumu rosšonūs, gon ar tū, ka „Katōļu Dzeivis” izdeviejim nabeja komercialu mierķu (žurnals tyka izdūts par zīduojumim i ījāmumim nu tuo puordūšonys).\nDorbs pi žurnala sagataviešonys nūtyka Viļānu tipografejā. Kod žurnala salykums beja gotovs, tū tuoļuok syuteja īspīsšonai, par pīmāru, iz Daugovpili, Modyuni, Rēzekni. Redakceja napuortraukti dūmuoja par „Katōļu Dzeivis” satura atsvaidzynuošonu, pylnveidojūt asūšuos i attaisūt jaunys nūdalis. Eipaša viereiba tyka pīvārsta izdavuma muokslinīcyskajam nūformiejumam, i godu rytumā tyka dūmuots, kai „Katōļu Dzeivi” padareit vizuali pīviļceiguoku, rokstus papyldynojūt ar fotografejom.\nLai gon žurnala „Katōļu Dzeive” nūsaukums līcynoj par latgaliska satura tematiku, vys tik vairumā publikacejis beja latvīšu literarajā volūdā, jo tyka nūlamts rokstus publicēt taidā volūdā, kaidā autors īsyutejs.\nAtsaverūt iz „Katōļu Dzeivis” 25 pastuoviešonys godim, secynojams, ka žurnals beja nūzeimeigs starpinīks storp katuoļu Bazneicu i tautu, veicūt sova veida dialogu storp sabīdreibu i prīsterim. Kai ari „Katōļu Dzeive” pasaryupeja par latgaliskuos ideņtitatis saglobuošonu i populariziešonu, kas paleidzēja sabīdreibai nūsastyprynuot īškeji.\nVieleju Marutai Latkovskai i vysai „Katōļu Dzeivis” redkolegejai tuoluoku izaugsmi i izturēt laika puorbaudi.\nRoksta autors: Daiņs Adijāns\nKarteņa: Alexandra Mrozińska inne-jezyki.amu.edu.pl


Article | Sat. Aug. 2nd, 2014\nEnded: Sun. Aug. 6 10:30am-7pm\n3:30-11pm Fri. Aug. 5\n10am-11:30pm Sat. Aug. 6\n9:30am-7pm Sun. Aug. 7


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: Portavozas y miembras\nPublicado por María Jesús Lamarca Lapuente en 17:12:00\nLA FLOR DEL HABA


Rēzeknes Valsts skolotāju institūta vākums\nJūsta, jūsta, kū tei jūsta\nLabāk zyrga pynaklis\nMōte, mōte, kū tei mōte\nLobōk sava ļaudaveņa\nMōtes austōs vyllainītes\nSauka zemi staigōjūt\nPērks tautīts, nabyus taidas\nDus naudiņu žālōjut.\nSvotiņš joja svotiņūs\nLinu kraklu gribādams\nNi tam linu, na pokulu\nSuns saplēsa pēdējū.\nPīci brōļi, vīna mōsa\nKur dūsim tū mōseņ?\nTī dūsim tū moseņ\nKur byus loba dzīvošana\nSaka sauļe iz mēneša\nKam tu dīnu noligoj;\nZini pate tu saulīte\nTev dīneņa man naksneņa.\nKur dūsim miusu mōseņu?\nTī dūsim mius mōseņu\nKur yudeņu dzērnaveņas.\nNekas skaisti tai nezīd\nKai zīd lozda gavēņī.\nNikas mani tai nepeļ\nKai peļ brōļa ļaudaveņa.\nPlota, plota kļava lopa\nKreit zemē grīzdamīs\nGon bogōta broļa mōsa\nIt tauteņos raudodama


IMDb: My Disney - a list by daudsvevna\nby daudsvevna created 18 Oct 2011 | last updated - 18 Feb 2015\nDisney movies I have seen.\nCharles Dickens' classical story about the young orphan boy in 1837 England is again re-filmed in grand fashion... (91 mins.)\nStars: Richard Dreyfuss, Elijah Wood, David O'Hara, Alex Trench\nAmazon Video (76) Genres\nAction (16) Adventure (66) Animation (60) Comedy (48) Crime (2) Drama (17) Family (83) Fantasy (44) History (1) Music (7) Musical (28) Mystery (4) Romance (27) Sci-Fi (10) Sport (3) War (1) Western (1) TV or Movies\nFeature Film (80) TV Movie (1) Video (10) In Theaters and on DVD\nBlu-ray at Amazon.com (36) DVD at Amazon.com (86) User Rating\nRemember to watch list


Datum tisku: 16. 7. 2020 02:58


Vārkavas pagasta folkloras ansamblis\nVārkavas pamatskolas absolventu salidojumā, 1993.gadā\nDibināts: 1983. gada pavasaris\nAtrodas: Vārkavā, Preiļu raj., Latgalē\nApraksts: Pagrīžūt laika rotu atpakaļ par 15 godim i īsagrīžūt Preiļu rajona Vuorkavys pogosta tautys nomā, mes tur varātu satikt daudzus i dažādus kolektivus. 1982. godā sīvīšu vokālais ansambļis sadūmova dzīduot tikai tautys dzīsmys, jo tuos jom lobuok patyka. Par cik jau rajonā beja daži folklorys ansambļi, tod 1983. godā ari sīvas sovu ansambļi porsauca par Vuorkavys folklorys ansambļi. Nu pavasara suoka dzīduot tikai tautas dzīsmas, kuras tika izzynotas nu motem, babom, kaimiņu taņtom.\nNu pošys pirmos dīnys ansambļa vadeituojs beja un ir Joņs Teilāns. Suokumā ansambļī beja tikai 11 dzīdotojys, tad dasabovē vēl dzīdotojys un vysleluokais skaits beja tod, kad kod bejom divdesmit divys. Uz ansambļa desmit godu jubileju bejom treispadsmit dzīdotojys.\nDzīžam sova nūvoda dzīsmas, ajam rūtaļuos, deju gon mums ir ļūti, ļūti moz. Jodasoka vēļ, ka myusu ansamblis dzīd arī gareigos dzīsmys, ja pēc tuodom kuru breidi ir vajadzeiba.\nMyusu ansambļī ir leliskas teicējys i vīna nu tuodom ir myusu babeņa Leikuču Geļa, un arī Spūļu Tekla. Jos dzīsma Madareņis mums ir to īsapatykuse, ka tei ir kļuvusi par todu ko himnu. Nū šos dzīsmas arī rodos myusu ansambļa nūsaukums Madareņys.\nMadareņis ir zīdi, kuri zīd mozim, smolkim zīdeņim un ir arī uorstnīcisks augs. Jys uorstej nu vysodom kaitem. Tai pat ko madareņis uorstej visaidys vaiņis, tod ari myusu ansamblis Madareņys grib ar sovom dzīsmom uorsteit cilvākus nu skumjom, nu garlaicībys, vīnaldzeibys, dūd ari kaidu gudru padūmu, jo nu kurīnis lai mes smeļamīs gudreibas un tykumus, ko ni nu tautas folklorys.\nVārkavas pagasta estrādes atklāšanā, 1997.g. augustā\nDziesmas paraugs: Sasdiņ labi cīmā braukt (1998.g.)\nViens pantiņš AU formātā (271 Kb)\nAdrese: Elvīra Āboliņa, Bērzu 2-15, Vārkava, Preiļu raj., LV-5337, Latvija\nTālrunis: 53-32229 (d.)


Format: Government document and Journal/Periodical / Subject: Greece--Antiquities - Franklin Search Results\nGreece. Genikē Dieuthynsis Archaiotētōn kai Anastēlōseōs3\nGreece. Hypēresia Archaiotētōn kai Anastēlōseōs3\nGreece. Genikē Epitheōrēsis Archaiotētōn kai Anastēlōseōs1\nGreece. Hypourgeion tōn Ekklēsiastikōn kai tēs Dēmosias Ekpaideuseōs1\nYou searched for: Format Government document Remove constraint Format: Government document Format Journal/Periodical Remove constraint Format: Journal/Periodical Subject Greece--Antiquities Remove constraint Subject: Greece--Antiquities\n1. Archaiologika analekta ex Athēnōn. Athens annals of archaeology.\n2. Archaiologikon deltion. Meros B, Chronika.\n3. Archaiologikon deltion. Meros A, Meletai.


Kū Zīmyssvātkūs dareit pi egleitis? - lakuga.lv\nTemys: folklora, ticiejumi, Zīmyssvātki\nZīmys saulgrīži gon seņuok, gon myusu dīnuos ir zeimeigs atskaitis punkts. Itys ir magisks laiks, kod dzymst breinumi, pīsapylda vieliešonuos, Zīmyssvātku laikā seņuok zeilēja nuokūtni i styngri ticēja tam, ka paradzātais pīsapiļdeis. Portals lakuga.lv apkūpuojs Zīmyssvātku laika zababonus, kotrs pats var paraudzeit, cik lela daļa patīseibys ir seņču gudreibuos.\nZīmyssvātku zababoni, kab lūbtūs\nKas pyrmais pīsaceļs Zīmyssvātku reitā, tys vysu godu īs pyrmais ar dorbim prīškā.\nKab naudys nikod natryuktu, tod Zīmyssvātkūs nadreikst vysu naudu izdūt.\nZīmyssvātkūs vajaga devenis reizis ēst, tod byusi boguots.\nKab byutu daudz naudys, tod Zīmyssvātku vokorā malns kačs juonas ap bazneicu.\nKa kas īspiej Zīmyssvātku vokorā, piertī izapiers, plyks īskrīt duorzā i pakrateit uobeļneicu, tod jei tymā godā byus pylna ar uobelim.\nKod Zīmyssvātku naktī īt iz krystcelim, tod var dabuot vysu zynuot, kas nuokušu godu nūtiks.\nKa cylvāks gryb zynuot sovu nuokūtni, tod vajag Zīmyssvātku naktī apīt ap sovu sātu treis reizis i piec tam vērtīs lūgā, tī varēs redzēt nuokūtni.\nDadzynoj papeiru i verās ānys siluetu, piec tuo nūsoka – kū gaideit.\nKa Zīmyssvātku nakti vērtīs atspriekleņ caur kuojom ceplī, tod sovu izradzātū var redzēt.\nZīmyssvātkūs, egleiti dadzynojūt, vajaga kotram īsadūmuot sovu sveceiti; kura nu īdūmuotūs sveceišu pyrmuo izdag, tam pyrmam byus juosaprec.\nZīmyssvātkūs meitom juobaroj suņs i tod juopalaiž pa vaļai; iz kuru pusi suņs skrīs, iz tū pusi meitu nūvess tautuos.\nKūču dīnys vokorā napracātim vajaga pagruobt molkys kliepi, atnest iz ustobu i saskaiteit pagalis, ka izīt pa puoram, tod tymā godā precēsīs, bet, ka nav puora, tod nasaprecēs.\nZīmyssvātku vokoru meitys nūsasāst ar mugoru pret durovom i svīž kūrpi puor placu. Kurys kūrpis purņs truopej durovuos, tei tiks izpracāta.\nZīmyssvātku vokoru meitys saber kotra sev prīškā sauvi mīžu i nūlīk gaili vydā: pi kurys gaiļs īt mīžu āstu, tei tiks izpracāta.


Mikeļa Bukša 100. jubilejam veļteiti pīminis pasuocīni - lakuga.lv\nTemys: Miķelis Bukšs, Roksts, Viļaka\nItuo goda 1. junī latgalīšu literaturys, kulturys viesturnīkam i volūdnīkam Mikeļam Bukšam byutu 100. Par gūdu itai dīnai Vileks nūvods aicynoj iz Mikeļa Bukša dzimšonys dīnys pīminis nūtikšonom nūvodā.\n8:00 Svātais Mišs Škilbanu Suopju Dīvmuotis Rūmys katuoļu bazneicā\n10:00 „…karūga stuosts var suoktīs”. Latgolys karūga pastateišona mostā pi Vileks nūvoda dūmis Vilekī.\n11:00 Vileks nūvoda bibliotekā Vileks Vaļsts gimnazejis radūšūs jaunīšu organizātuo rezultatu Mikeļam Bukšam veļteituo storpnūvodu radūšūs dorbu konkursa rezultatu paziņuošona.\n13:00 Mikeļam Bukšam veļteitys skulpurys atkluošona nūvodnīka dzimšonys vītā Škilbanu pogosta Plešovys cīmā.\nVaira par Mikeli Bukšu skaiti ITE ci ITE


Rotko centrā varēs apsavērt Ilonys Šaušys izstuodi “Un tad” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, Ilona Šauša, izstuode, keramikys izstuode, Roksts\nNu 1. augusta da 1. septembra Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrā varēs apsavērt Daugovpiļs muokslineicys Ilonys Šaušys keramikys izstuodi “UN TAD”.\nIzstuode “UN TAD” atspīgeļoj autoris pasauļa uztveri i filozofeju. Tamā ir īkļauta vērtine jaunradeitūs Ilonys Šaušys dorbu, kai ari daži pādejuos desmitgadis dorbi, kas radeiti dažaidūs vizualuos muokslys medejūs.\nIzstuodis nūsaukumā izmontuotais saiklis i partikula ir leidzeklis, kab veiduotu saikni, puoreju storp cylvāka radeitū kulturu i dobu, civilizacejis viesturis laika pūsmim, nūjaucūt rūbežus storp laiku, atseviškom vaļstim, kontinentim i mitim, sajaucūt realitati ar izdūmuojumim. Izstuode ir kai ceļu teikls, kurā kotram skateituojam ļauts vaicuot i atrast sovu taku, rysynojūt sovu narativa pavedīni.\nNu 2007. goda Ilona Šauša naatlaideigi struodoj pi rudzu īraugā ryudeituos keramikys izzynuošonys, atjaunuošonys i regiona zeimūla “Baltic raku” veiduošonys, partū nūzeimeiga izstuodis sastuovdaļa ir rudzu īraugā ryudeitī dorbi, kas skateituoju īpazeistynuos ar 600 godus seneju Baļtejā pīlītuotu pūdnīceibys tehniku, kurys atjaunuošona ir vīns nu autoris viersaizdavumu.\nIzstuode ir ari autoris veļtejums sovim kolegim. Izstuodē byus apsaverami Daugovpiļs muokslinīku skulpturali portreti, kurūs attāluotajim personažim pīškiertys vydslaiku, jūgendstila, mongoļu vai myusu dīnu kulturys varūņu īzeimis, izceļūt tū eipašū tālu i personeibys vierteibu, kura dīvamžāļ kasdīnys dzeivē reši teik īvāruota.\nVysi interesenti teik aicynuoti apmeklēt ari Ilonys Šaušys izstuodis atkluošonu sastdiņ, 1. augustā 16.00, Marka Rotko muokslys centrā (Mihaila īla 3, Daugovpiļs).


Dzīsmis pi “Leigonuo kliņgera” | Latgolys Studentu centrs\n21. oktobrī Rēzeknē Atbreivuošonys alejā 115. nūtyka LgSC reikuota muzykala latgalīšu dzīšmu i videklipu piecpušdīne. Itys pasuokums ir pyrmais sūļs, kab apzynuotu i izavālātu dzīsmis, kurys vieļuok tiks veiduotys kai latgalīšu dzīšmu karaoke. Iz pasuokumu beja puļciejušīs Rēzeknis “Latgolys Studentu centra” bīdri, aktīvisti, latgalīši i ari daudzi puornūvoda dzeivuotuoji, kurim ir interese par latgaliskū volūdā, kulturā i muzykā, i taipat vīnkuorši lobi cylvāki.\nPasuokumu latgaliski īskandynuoja arī Daiņs Adiāns ar romantisku gitarys spēli i Santa Viša ar vijūlis skaistū, rudineigū skaniejumu. Latgalīšu dzīsme beja vysys piecpušdīnis pamata motivs i ideja. Īraudzeit jū videoklipūs, dzīduot kūpā, klauseitīs latgalīšu muzyku dzeivajā izpiļdejumā. Klingers beja lobs i soldons, i leigonu i dzeivu jū dareja meilī cylvāki, kuri dūmova, dzīdova, smējuos latgaliski. Latgaliski – tys nūzeimej „eistyn”.\nIz itū kūpā byušonys pasuocīni beja atbraukuši ari Latgolys regionaluos televizejis puorstuovi, kuri taiseja sižetu par LgSC darbeibu Rēzeknē. Latgolys Studentu centrs 2. novembrī svinēs sovu 5 godu jubileju.\nKotrs itaida veida pasuokums latgalīšu volūdu i sirds dora boguotuokys, i ļaun vairuok saprast, cik boguoti mes jau asam tāņ. I pīsapylda tys, ka latgalīšu volūda teik saulē, kur jau seņ ir juos eistuo vīta. Paļdis vysim, kuri beja kūpā itūreiz, i teikomīs cytūs pasuocīņūs!\nMuzykālu i leiksmu rudini vālūt –\nLgSC Rēzeknis biroja aktiviste\nTags:dzīsmis, Klingers, Rēzekne