Latgolys Centraluo biblioteka svieteis 80 godu jubileju - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, jubilejs, Latgolys Centraluo biblioteka, Roksts\nOktobrī ar boguotu pasuokumu programu Latgolys Centraluo biblioteka atzeimuos sovys pastuoviešonys 80. godadīnu, informej bibliotekys puorstuove Inga Gedžūne. Golvonī jubileja pasuokumi paradzāti mieneša beiguos nu 23. da 27. oktobra.\nLatgolys Centraluos bibliotekys pyrmsuokumi vaicojami 1937. godā, kod Daugovpiļs piļsātys vaļde vērsēs Daugovpiļs Latvīšu bīdreibā i Daugovpiļs Školuotuoju bīdreibā ar lyugumu nūdūt tūs gruomotu kruojumus vaļdis puorziņā, kab iz ituos bāzis izveiduotu publisku biblioteku, kuruos pakolpuojumi byutu breivi daīmami vysim piļsātnīkim. Sovys pastuoviešonys laikā biblioteka nūmaineja vairuokus nūsaukumus, puorcīte Ūtrū pasauļa karu i guņsgrāku, kurā guoja būjā gondreiž vyss gruomotu kruojums – vaira par 40 tyukstūšom eksemplaru. Tok, par speiti vysim satrycynuojumim, bibliotekys dorbs turpynuojuos, tei atdzyma, auga i atsateisteja, mainūtīs laikam leidza. 21. godu symtā Latgolys Centraluo biblioteka īguoja kai myusdīneiga, daudzfunkcionala kulturys i izgleiteibys īstuode ar uztycamu skaiteituoju lūku, atsauceigu personalu, boguotu gruomotu kruojumu, atjaunuotom, funkcionalom telpom viesturiskajā Vīneibys nomā, kai ari sešom filialem dažaidūs piļsātys mikrorajonūs.\nSovu 80. jubileju biblioteka atzeimuos oktobra pādejā nedeļā, nu 23. da 27. oktobra, kod skaiteituojim i cytim interesentim tiks pīduovuota boguota pasuokumu programa. Vysu jubileja mienesi Nūzaru literaturys sektorā byus apsaverama interaktiva izstuode “Kad pagātne tiekas ar nākotni”. Tei īpazeistynuos ar Latgolys Centraluos bibliotekys viesturi, suocūt ar 20. gs. 30. godim. Bet jubileja nedeļā Daiļliteraturys sektorā byus daīmama autografātūs gruomotu izstuode “Īpaša grāmata bibliotēkā”. Ekspozicejā tiks īkļauti Daugovpiļs autoru duovuotī izdavumi, kai ari gruomotys, kurymuos sovus īrokstus atstuojuši populari Latvejis i uorvaļstu autori, kas nazkod gastejuši bibliotekā. Jubileja nedelis izskaņā ituos gruomotys atsagrīzs bibliotekys plauktūs i iz prīšku byus atpazeistamys piec uzleimis “Īpaša grāmata”.\nJubileja nedelis programā paradzāti ari vairuoki pasuokumi. Nedeļa suoksīs ar virtualuos izstuodis “Latgales Centrālajai bibliotēkai – 80” prezentaceju. Taipat gaidoms “randeņš” ar Daugovpiļs literatim, aktivuokūs skaiteituoju apbolvuošonys ceremoneja, sasatikšona ar bibliotekys bejušajim darbinīkim i sadarbeibys partnerim, kai ari konkurss Facebook lītuotuojim. Eipaša duovona skaiteituojim bibliotekys jubilejā byus sasatikšona ar īmīļuotū rakstneicu Nuoru Ikstenu sarunā par juos romānu “Mātes piens” bibliotekys nūzaru literaturys sektorā 26. oktobrī 14.00.


latgalīši | Naktineica | Page 3\nLatgalīšu stuņde portalā diena.lv\nStuņdis laikā portalā pasaruodēja 3 roksti par izaveiduojušū situaceju ar “Latgolys Radeju” i latgalīšu volūdu radejā i medejūs.\nLatgalīšu muzykantu protests pret izaveiduojušū situaceju\nBīdreibys “Latgolys Studentu centrs” presis relize par raidiejumu latgalīšu volūdā finansiejumu\nAnnys Rancānis roksts par muzykantu protestu\nThis entry was posted in seikumi and tagged dzīsmis, kultura, latgalīši, latgaliski, Latgola, muzyka, radeja, roksti, volūda on 09.02.2009 by saprge.\n"Latgolys Radeja" – "Latgolys Aļisa"?\nPādejuos dīnuos latgalīšu sabīdreiba vuorejās par latgalīšu medeja – Latgolys Radejis pagaisynuošonu.\nVar vysaiž sprīst i meklēt īmesļus – naspieja sasadorbuot sovā storpā, atzeit sovys klaidys, meklēt atbolstu i laiceigai meklēt finansiejumu, kaitnīceiba nu molys, globaluos sazvieresteibys voi finansialuo krize, vieleišonu tyvums i politiskūs parteju interesis īgiut informacejis kanalu.\nTok tai niu ir – radeja raida krīvyski, pa šaļtei īspraužū kū latvyski i latgaliski, a pa tū laiku cyti losa naudu juos atgiušonai i taisuos apstreidēt dariejumu. Diskuseja par tū nūteik Lakugā – latgalīšu teikla avīzē. Ite i ite.\nNiu Lakuga ir vīneigais latgaliskais medejs. Partū ka “Katōļu Dzeive” ir lokala i pa pusei religioza i latvyska, regionaluos avīzis latgaliski tikpat kai naroksta.\nTikom Latvejis medeji ar ratim izjāmumim pa lelai daļai klusej. Pošim bādys i krize, da i latgalīši deļ videjuo latvīša ir nazkaida mistiska separatistu tauta nazkur uorzemēs, aiz Aivīkstis. Par jim atguodoj tikai zam vieleišonu i sasūlej mada pūdus, až saeimā aizrunoj latgaliski i stuosta, cik jī ir patīsi, sirsneigi i lobi cylvāki.\nItymā sakarā anekdote, kū babys pastuostēja vakar piec Sv. Miša bazneicā. Par krizi, latgalīšim i jūs rūceibu.\nSkrīņ začs pa mežu i bļaun: – Krīze, krīze. Sateik vylku, a vylks soka: – Kaida tī krīze? Kai gaļu iežu, tai i iesšu. Tuoļuok sateik lopsu, a lopsa soka: – Kai kažuku nosuoju, tai nosuošu. Sateik abizjanu, a abizjana soka: – Kai ar plyku diersu staiguoju, tai i staiguošu.\nLatgola kaidā čūkstā bejuse, taidā i ir. Tai nazcik seņ sovā dīnrokstā rakstēja Raibīs Suņs.\nIte informaceju sagataviejuse “Latgales Televīzija”.\nIte informaceja nu TV3 ziņom 4. februarī.\nIte Labinska saceitais avīzē “Latgales Laiks”.\nA jaunuokuo naformalūs i niu jau ari oficialūs kanalu informaceja līcynoj, ka tyvuokajā laikā (jau itymā vokorā varbyut) Latgolys Aļisa (Latgales radio krīvu izpiļdiejumā) raidēs 50-70 % latgaliski. Bet – tikai pa vokorim.\nTys – beistūtīs nu NRTVP sankceju par liceņcis nūsacejumu puorkuopumu. Lai ari juos nūsacejumi i volūdu proporceja ir pamaineita janvara beiguos (ar poša Labinska rūku), vysleidza tī ir tikai 40 % cytvolūdu (ni latvīšu & latgalīšu)!\nLatgalīšu muzykanti šudiņ izplatēja sovu protestu i rauga apturēt sovys autortīseibys dzīsmem. Nazynu, kai tys tehniski nūteik i voi tys ir reali. Bet taids aicynuojums ir izplateits.\nKai Dīnys rokstā nūruoda AKKA LA vadeituoja Inese Paklone, jī navar tū regulēt. Tok beidzūt ir īsarunuojuši ari jaunuos radejis īpašnīki i sūlej vaira muzykys latvīšu i angļu volūduos – na tikai krīvus.\nNasaverūt iz tū, nasatic, ka raidiešona latgaliski ir iz ilgu laiku – atsluobs sabīdreibys spīdīņs, maineisīs i apstuokli. Cikom tys nav fikseits normativajūs dokumentūs, natycu. tei, gols golā, niu ir privata krīvu radeja. I bez vaļsts atbolsta ar latgalīšu muzyku i ziņom peļņa moza. A bez peļnis tū dareis tikai poši latgalīši.\nTikom latgaliskuo “Latgolys Radeja” laiž škārsteiklā latgalīšu muzyku:\nTī ir tī poši ļauds, kas cer atjaunuot jū ari eterā i radejuos – lai latvīšu (i latgalīšu ir latvīšu) volūda skaņ mīstūs i dzeraunēs, kur nasnīdz Latvejis radeju stacejis i dreižuok var dzierdēt Krivejis zinis, na sovys vaļsts informaceju.\nAr trokumu var pasauli apgrīzt. Ir juoisadūd.\nTikom LgSC šudiņ publiskuoja sovu redzīni par latgalīšu volūdu Latvejis sabīdriskajūs medejūs 2009. godā – kardinali pīsokūt, ka ari itūgod vaļsts nav dariejuse nikuo, kab Latgolā byutu latgalisks medejs, kas veicynoj latgaliskuos (i latvyskuos) kulturvidis atteisteibu, i aicynojūt vaļsti atbaļsteit latgalīšu volūdu medejūs – taipat kai latvīšu volūdu medejus vyscaur.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged dzīsmis, latgalīši, latgaliski, Latgola, muzyka, pasuokumi, radeja, volūda on 09.02.2009 by saprge.\nvysu laiku taisiejūs i nikai navarieju sasataisēt.\nir taids breineigs saroksts par latgalīšu svareigajim datumim i dīnom. ar vysom dzimšonys i mieršonys dīnom. vacs i nazynu, voi kaids jū papyldynoj koč ar mieršonys dīnom. 8)\ntok koč kū nu juo var izzynuot. kod kurs mirs i kod kurs pīdzims. koč tik daudz.\nbyutu interesnai saleidzynuot, cik nu itūs datu ir Salcevičys gruomotuos. tys ir, mani fascinej cylvāku spieja sataisēt enciklopedejis i izziņu literaturu i sarokstus.\nes par sovu dzeivi nazynu tik daudz kai cyti zyna par svešom dzeivem. zyna – ite dūmuots, jim ir interese zynuot.\nThis entry was posted in seikumi and tagged atrodumi, info, latgalīši, Latgola on 15.09.2008 by saprge.\nvysu, vysu Latvejai\nVakar puorskaitieju diskuseju par latgalīšim, kur figurej ari muns vuords. Paļdis Dacei par saiti. Poša ni es maklātu, ni maņ vajag.\nMaņ tūmār ruodīs jūceigi tī ļauds, kas Latveju taisa nu kluču.\nThis entry was posted in cyti and tagged atrodumi, latgalīši, latgaliski on 09.09.2008 by saprge.\nThis entry was posted in nūtykumi and tagged info, latgalīši, pasuokumi, sābri, škola, volūda on 06.09.2008 by saprge.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged dzeive, latgalīši, Sibireja on 30.06.2008 by saprge.


Loorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquip ex ea commodo consequat. Duis aute irure dolor in reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat Continue Reading


Zynomi Latgolys kulturys programys 2022 projektu konkursa rezultati - lakuga.lv\nTemys: Latgola, Latgolys Kulturys programa, Latvejis Vaļsts meži, LKP 2022, Vaļsts Kulturkapitala fonds, VKKF\nIr nūsaslēdzs Latvejis vaļsts mežu i Vaļsts kulturkapitala fonda Latgolys kulturys programys 2022. goda projektu konkurss i zynomi atbaļsteitī projekti, viestej informaceja Latgolys Regiona atteisteibys agenturys sātyslopā visitlatgale.com.\nNo sajimtajim 139 projektu dasacejumim finansiejums tyka daškierts 61 projektam, par kūpejū sumu 145 850.00 eiro. Latgolys regiona atteisteibys agenturys administrātuos Latgolys kulturys programys 2022 finansials atbolsts ir daškierts itaidim projektim:\nPDF Atašīnis daņču montuojums. Notys. Sūli. Zeimiejumi, Bīdreiba “Danču krātuve”- EUR 970.00\n“Nūvods, kur acaverās sirsneibys vuorti!”: pleners i izstuode, Ludzys nūvoda pošvaļdeiba, Ludzys Nūvodpietnīceibys muzejs – EUR 1300.00\n10. Latgolys grafikys simpozejs, Bīdreiba “SIVIA” – EUR 2000.00\n6. storptautyskais gleznīceibys pleners “Valdis Bušs 2022”, Bolvu nūvoda pošvaļdeiba – EUR 4000.00\nGarmaņu skanis Medņovā, Bīdreiba “Visi kopā” – EUR 525.00\nRokstu kruojuma “Kārsavas stāsti II” izdūšona, Bīdreiba “Creative Museum” – EUR 3000.00\nIzcyluo Latvejis komponista Juoņa Ivanova dīnys Preiļūs, Preiļu nūvoda pošvaļdeiba – EUR 2000.00\n12. Latvejis Amatīrteatru Breivdobys izruožu festivals “VEZUMS 2022” Ludzā, Bīdreiba “KIRA” – EUR 2700.00\nKoncertu cyklys RITMU VIĻŅI. DIVAS PASAULES., Bīdreiba muzykys aktivitatem “Pleno”- EUR 3000.00\nMunys saknis Bolvu nūvodā, Bolvu nūvoda pošvaļdeiba – EUR 360.00\nJuoņa Pujāta Latgolys keramikys kolekcejis saglobuošona i populariziešona, Rēzeknis vaļstspiļsātys pošvaļdeibys agentura “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs”, Latgolys Kulturviesturis muzejs – EUR 1035.00\n„Latgalīšu woceleite” – „Vietējās Latgales Avīzes” mieneša tematiskuo lopa latgalīšu i latvīšu volūdā, Bīdreiba “Lobs.lv” – EUR 1750.00\nKulturviesturiska i literara godagruomota “Tāvu zemes kalendars-2023” 33.(84.) godaguojums, Bīdreiba “Latgales Kultūras centra izdevniecība” – EUR 3000.00\nSTIKLA SAJŪTA, Leivuona nūvoda pošvaļdeiba – EUR 5000.00\nCelu jūstu ausšonys tradiceju saglobuošona Kruoslovys nūvodā, Indrys pogosta puorvaļde – EUR 500.00\nBolvu Tautys teatra uzvadums “Savu laiku es gribu pie zvaigznēm siet” (Teātra spēles tradīcija Balvos. Vairas Resnes pusgadsimts.), Bolvu nūvoda pošvaļdeiba – EUR 1125.00\nIzstuodis “Ādolfs Pildegovičs – Krāslavas Novadpētniecības muzeja dibinātājs” baneru sataiseišona, Kruoslovys Viesturis i muokslys muzejs – EUR 550.00\nCERAMIC LABORATORY 2022 – Storptautyskais keramikys muokslys simpozejs i laikmeteiguos keramikys festivals, Bīdreiba “Latvijas Laikmetīgās keramikas centrs” – EUR 2500.00\nPusaudžu dīnnakts nūmetne “Sūpluok”, Latgalīšu kulturys bīdreiba – EUR 3000.00\nMultimedials stuostu cyklys jaunīšim “PA STRAUMEI”, SIA “Brodaction” – EUR 3550.00\nLatgalīšu golda spēle “Čipierkstneits”, Bīdreiba “Upītes jauniešu folkloras kopa” – EUR 3200.00\nMans kaimiņš ebrejs, Preiļu nūvoda pošvaļdeiba – EUR 3325.00\nTradicionalūs omota prasmu darbneicys latgaļu sātā, Bīdreiba “Latgales tradicionālās kultūras centrs “Latgaļu sāta”” – EUR 2700.00\nBronislavys Martuževys dzejis kruojuma “Rakstītāja” faksimilizdavums (pagreidis dzeja), Nūdybynuojums “Broņislavas Martuževas fonds RAKSTĪTĀJA” – EUR 2700.00\nLBB Latgolys regionaluos nūdalis konference “Latgales kultūras mantojuma sardzē: iedvesmojot, izglītojot, darot”, Rēzeknis vaļstspiļsātys pošvaļdeibys agentura “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs” – EUR 600.00\nAnnelis Slišānis stuostu kruojuma “Tuoraga stuosti” 3. dalis sagatavuošona i izdūšona, SIA “Anneles zeme” – EUR 2500.00\nVI STARPTAUTISKAIS KLASISKĀS DRAMATURĢIJAS FESTIVĀLS “ĶIRŠU DĀRZS 2022” BALVOS, Bolvu nūvoda pošvaļdeiba/Bolvu Kulturys i atpyutys centrs – EUR 3500.00\nLatgalīšu folklorys materiali Latvīšu folklorys kruotivis digitalajā arhivā garamantas.lv, Latvejis Universitatis agentura “Latvijas Universitātes Literatūras, folkloras un mākslas institūts” – EUR 1280.00\nPīterdīna Rogovkā 2022. P. Jurciņam – 90, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys īstuode “Nautrēnu apvienības pārvalde” – EUR 1700.00\nLatgolys dabasi Teuvo Tulio atmiņā. Režisoram – 110, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys īstuodis “Nautrēnu apvienības pārvalde” /“Ilzeskalna pagasta pārvalde” – EUR 450.00\nLatvejis keramikys bienalis izdavums, Bīdreiba “Latvijas Laikmetīgās keramikas centrs” – EUR 2890.00\nCytaidi latvyskais žurnalā A12 – ceļš iz Latgolu, SIA “5 labas ziņas” – EUR 3500.00\nGruomotys “J. Stroda burtnīcas: atmiņas” sagatavuošona i izdūšona, Bīdreiba “Hronologeja” – EUR 2000.00\nLatgolys tūpūšū jaunū muokslinīku rodūšuos darbeibys atbolsta plenernūdarbeibys profesionalā pylnveidē “Sākam!”, Bīdreiba “Sana Colorum” – EUR 1700.00\nLatgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks 2022”, SIA “Austrumlatvijas koncertzāle” – EUR 6000.00\nLatgolys regiona kulturys jūmys specialistu kapacitatis ceļšona II, Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys Kulturys puorvaļde – EUR 1200.00\nLatgolys muokslinīka Leonīda Baulina (1945-2002) monografejis koncepcejis izstruode, Bīdreiba “Daugavpils reģiona mākslinieku asociācija” – EUR 1500.00\nBaļtejis džeza festivals “SKIUŅA DŽEZS 2022”, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys īstuodis “Maltas apvienības pārvalde” strukturvīneiba “Lūznavas pagasta pārvalde” – EUR 4000.00\nVosorys škola “Latgales vecticībnieku vēstures, kultūras un sadzīves saglabāšana” Preiļu nūvoda teritorejā, Bīdreiba “Moskvinas vecticībnieki” – EUR 1000.00\nLATGALES VIRTUVES GARŠA, Augšdaugovys nūvoda Kulturys puorvaļde – EUR 1470.00\nLauma Malnace, “Es eju” – gruomotys i e-gruomotys izdūšona, AS “Latvijas Mediji” – EUR 1450.00\nLatgolys komponistu kamermuzykys koncerti “Latgales ainavas”, Bīdreiba “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” – EUR 1500.00\nGruomotys “Daugavpils mākslinieki” sagatavuošonys 1. pūsmys, Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs – EUR 3160.00\nGrupys “Muosys” albums (CD) “Ceļā”, Bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa” – EUR 3000.00\nDzīšmuspēle “Trasuns. Fabulas” režejis, scenareja i muzykys radeišona, Bīdreiba “PARTITŪRA” – EUR 3500.00\nVI Latgolys i Sielejis nūvodu mozpiļsātu i lauku muzykys i muokslys školu vokaluos i vizualuos muokslys konkurss “Skani, tēvu zeme!”., Īlyukstis Muzykys i muokslys škola – EUR 1300.00\nLatgolys muokslinīki Latvejis gleznīceibā, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškola – EUR 2500.00\nLatgolys muziki – Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškolys absolventi Latvejā i pasaulī, Juoņa Ivanova Rēzeknis muzykys vydsškola – EUR 1360.00\nMuola škola, Tautys lītiškuos muokslys studeja “Latgale” – EUR 1500.00\nPartizanu, strielnīku i legionaru dzīšmu montuojuma apzynuošona i saglobuošona nu nacionalūs partizanu Vonogu, Rūžupis i Jersikys apleicīnēs, Leivuona nūvoda kulturys centrs – EUR 4900.00\nYoutube izklaidis i kulturys kanala raidejumu izveide latgalīšu volūdā, “Latgaliešu mūzikas grupa Bez PVN” – EUR 3000.00\n4. Storptautyskais gleznīceibys simpozejs “SILVA LINARTE 2022” (muokslys kataloga sagatavuošona i druka), Bīdreiba “Inspairum” – EUR 2000.00\nKai Latvejis kuļturys kanons sorgoj i dūd gaismu voi es par tymsu nābāduoju”. Eisais nūsaukums – “Es par tymsu nābāduoju”, Ludzys nūvoda pošvaļdeiba – EUR 2500.00\nJaunīšu seminars “Atzolys”, Bīdreiba “LgSC” – EUR 2000.00\nSaimis ustobys/ Latgolys sātys satura koncepcejis izstruode, Vīneibys noms, Daugovpiļs piļsātys pošvaļdeibys īstuode – EUR 3000.00\nDzīšmu i melodeju kruojums “Pa dziesmas pēdām Ziemeļlatgalē”, SIA “Jumava” – EUR 1400.00\nVuiceibu gruomotys “Latgaliešu valoda iesācējiem” / “Latgalīšu volūda suociejim” izdūšona, SIA “Vārdu vārti” – EUR 6000.00\nEbreju kulturys festivals Subatē, Augšdaugovys nūvoda pošvaļdeibys Subatis piļsātys i Prodis pogosta puorvaļde – EUR 1150.00


Par vaļsti i latgalīšim – Latgolys Studentu centrs\nSajiemu viestuli nu LR Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis par dorba grupys izveidi, kam da 20. decembra juoizstruodoj prīšklykumus i juoīsnīdz izglītības un zinātnes ministra parakstītu informāciju Ministru prezidentam par veicamajiem pasākumiem latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanai, aizsardzībai un attīstībai.\nTys ir, dorba grupai juosagatavej prīšklykumi par Latvejis vaļstī napīcīšamajim pasuokumim Vaļsts volūdys lykumā ītvartūs normu īvesšonai dzeivē – latgalīšu rokstu volūdys saglobuošonai, aizsardzeibai i, pats golvonais, atteisteibai.\nTai kai maņ zvanēja nu IZM i vaicuoja, lai pīsadolu dorba grupā, partū ka izgleiteibys ministrs R. Broks aizruodiejs, ka pošu latgalīšu tī ass par moz, tod pīkrytu pīsadaleit i puorstuovēt LgSC.\nMuna daleiba itymā dorba grupā ir apstyprynuota, saskaņā ar LgSC statutim puorstuovu bīdreibu. Deļtuo maņ cīši svareigai zynuot, kū latgalīši (i na tikai LgSC bīdri) soka itymā sakarā.\nItuos IZM dorba grupys sataiseišona ir sekys tymā skaitā i garajai LgSC sarakstei ar Ministru prezidentu nu 2007. goda 25. janvara. Ite vari puorskaiteit 2007. goda 31. maja viestuli Aigaram Kaļveišam, tuo laika Ministru prezidentam.\nBeja ari kluotīnis sasatikšonys IZM kai tikai ar LgSC puorstuovim, tai ari jau plašuokā lūkā, pīsaistūt atbiļdeiguos vaļsts īstuodis i institucejis, augstškolys, ministrejis i cytys navaļstiskuos organizacejis.\nTok golvonais, kū saprotu nu ituos garuos jimšonuos i kū grybātūs pasaceit – mums, pošim latgalīšim, ir juoīt ar konkretim prīkšlykumim, kū mes poši niu asam gotovi dareit i kam mums vajag vaļsts atbolsta.\nPartū ka vaļsts nav nazkur. Vaļsts asam mes poši, a vysys ituos institucejis ir myusu deļ, na mes jūs deļ.\nKai stabulē pyussim, tai i skanēs. Ka vaidēsim, kai myusus nivīns nažāloj, nivīns i nažāluos.\nIr taida puosoka par kieneņa dālu, kas aizguoja pasaulī nalaimis maklātu, partū ka jam vyss beja, a gribējēs redzēt eistuos dzeivis. Kod jis mauduojuos upē, jam nūzoga drēbis i vītā pamete uboga kokarus. Apsaviļcs vacajuos drēbēs, jis pīdzeivuoja izsmīkli i cīsšonys. Nivīns naticēja, ka tys kieneņa dāls. Ubogs tok nu skota i sytams, ar kuoju sperams.\nKab tys jaunais puiss byutu ījiems golvā, kū jam cyti soka, tai i vysu myužu atsavolkuotu pa pasauļa lelcelim. Tok sirdī to jis palyka jis pats. Deļtuo ari tyka atpakaļ pilī i tyka par kieneņu.\nTai ka navajag pasadūt seve žāluošonai. Cikom es rokstu latgaliski i Tu tuo skaiti, mes asam. I mes obeji vari dūmuot tuoļuok, kai par sovu volūdu i sovu pīredzi pastuosteit cytim.\nTū stuostu na deļtuo, ka maņ puosokys meilys. Koč i kotrā puosokā ir patīseibys gryudeņš.\nIZM Vaļsts volūdys politikys nūdalis vadeituoja Zaiga Sneibe atsyutēja viestuli ar lyugumu īsnīgt prīšklykumus: Lai sanāksme noritētu konstruktīvi, lūdzu līdz trešdienai, 24.novembrim, elektroniski atsūtīt priekšlikumus pasākumiem, kas veicinātu latgaliešu rakstu valodas attīstību.\nDeļtuo niu prosu Jiusu paleiga – sagatavēt prīšklykumus latgalīšu rokstu volūdys atteisteibai.\nKaidys ir latgalīšu vajadzeibys, problemys, suopis taišni volūdys kontekstā? Kaidys ir idejis, kas juodora, kab volūda dzeivuotu? Kū mes poši apsajemam dareit i kaids vaļsts atbolsts tam ir vajadzeigs?\nGols golā, myusim ir myusu vaļsts Latveja, kas itamuos dīnuos sviņ sovu pastuoveišonys godadīnu.\nAizbraucūt gostūs da Sibira latgalīšu, kur vacys veceitis tuolejuos dzeraunēs vēļ atguodoj seņču volūdu, a unuki voi praunuki apleik skraida i latgaliski tik zyna i sauc tik vīnu vuordu “Vasali, vasali!”, varim labi puorsalīcynuot, ka vaļsts atbolsts – tys tok taida pošsaprūtama līta, tok tys ir daudz.\nKarūgus gaisūs paceļsim augši,\nSorkonboltsorkonuos kruosys lai zīd,\nIkvīns lai slavi breiveibai dzīd\nUn acs lai nasadz ar plaukstu.\nDīnā šamā lai slavejam drūsmi,\nBreiveibys sluopis, kas cylvākūs meit,\nGūds lai ir tim, pret kolnu kas īt\nUn tautā mūdynoj rūsmi.\nLai pīminim strieļnīkus… Zīmsvātku snīgs\nJūs asnim kruosojās sorkons\nUn naktīs, tamuos borgajuos naktīs\nJau bluozmuoja breiveibys reits.\nNūjimsim capuris, pīmynūt bruoļus,\nKas naatguoja dzymtajā sātā,\nJūs breiveibys olkys, jūs varūņu slavu\nLai paturim pīmiņā svātā.\nLai dzimtinis gūdam atdūdam vysu\nI montu, i slavu, kū cylvāks var giut,\nUn gaišuoku dzeivi un laimeigys dīnys\nLai nuokamuos paaudzis jiut.\nKarūgus, karūgus paceļsim gaisūs,\nLatgaliskuo Latgola ir latvyskuo Latgola.\nAr cīnu –\nLgSC vaļdis prīšksādātuoja


Pogoda Al Iskān - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Irak Pogoda na dziś - Al Iskān\nAktualna pogoda, godz. 15:51 06:56 16:56\nAl Iskān - pogoda godzinowa na dzisiaj\nAl Iskān - pogoda godzinowa na jutro\nAl Iskān - pogoda godzinowa na pojutrze\nAl Iskān - pogoda godzinowa na\nAl Iskān - archiwum pogody\nAl Iskān - średnie temperatury\nŞabāḩ Karīm Darwīsh\nShaykh ‘Abd al Jabbār\nSmartwatch w dobrej cenie. Doskonały prezent dla każdego.


“Sajūti Latgali”. Religeja - lakuga.lv\nTemys: katuoļu Bazneica, religeja, Roksts, Sajūti Latgali, Studeja 3KM\nKab tyktu pi atbiļdis iz vaicuojumu, kaida ir Rūmys katuoļu bazneicys nūzeime Latgolā, raidejums “Sajūti Latgali” nūbraucs iz Vatikanu. Tī kūpā ar Vatikana presis dīnasta vadeituoju Tāvu Frederiko Lombardi rauga nūskaidruot, voi pastuov koč nalela vareiba, ka pavests 2018. godā par gūdu Latvejis symtgadei varātu īplanavuot vizitu iz Latveju.\nSovukuort tepat, Vabalis pogostā, Anna Rubiņa atkluoj, kas ir “solys krysts”, kai ari apsaver i izzynoj vīnu nu senejuokajom katuoļu tradicejom Latgolā – maja dzīduojumus. Raidejums gastej pi Daugovpiļs Svātuo Pītera Kēdēs Rūmys katuoļu draudzis jaunīšu, kai ari prīstera Daumanta Abricka i nūskaidroj Jaunovys Marijis dabasūs uzjimšonys svātku pyrmsuokumus Aglyunā.


Sanskritdictionary.com: Definition of vātāparjanya\nDefinition: m. dual number wind and rain (or the gods vāta- and parjanya-)\nHome > Search > vātāparjanya\nLiterary Sources: RV. x , 66 , 10.\nParse Time: 0.232s Search Word: vātāparjanya Input Encoding: IAST: vātāparjanya


Atvosora atīt zīmā aba Emilejai Kalvānei izguojs dzejūļu kruojums - lakuga.lv\nTemys: Atvosora, Emileja Kalvāne, latgalīšu literatura, LgSC, Roksts, VKKF\nLaKuGa aicynoj itamā soltajā zīmys laikā pasasiļdeit pi vuordu gunkura i sajust atvosoru sirdī.\nVoi zvaigzne kryta,\nvoi skanēju pati\nVoi dzīsna nu tymsys\nvoi gaisma nu acim\nVoi svātī par grieceigīm\nka pasamūda māmī,\nnu klusuma pīkusušī\ni kruši, kruši\nVoi vīgli byut\nPi lobuos rūkys\nI tai, lai jam\nNikod zam kuoju?\nVoi vīgli vysus\nGryutumus i mūkys\nI asareņu nūlīt,\nI vysu vīnā dvašā\nVoi vīgli lelam\nCik tyvi i kasdīnys tyvai?\nI na kai susātivs,\nA mīrynuotuojs, bolsts,\nKai veļgmis laseite,\nKod lyupys kolst.\nCik eisa atsaceiba:\nIr lela prīca\nSūpluok stuovēt tod, ka zyni —\nEs — dzeivis polu skoluotuo,\nEs — muokuļuotuo tyucēs.\nOlpom sovu reizi\nSpīgeļs saškeist sučēs,\nI naļuomi, i greizi\nPasaruoda daudz kas:\nI olūts pīmūrduots\nAr bohemisku čādu,\nI ryučūs ruova tak\nNu nabādys iz bādu.\nTu — ryugtais apeiņs ap mani,\nAp lūkonū maiksti\n(I ari kod olpom\nAp jaunom atzolom snaikstīs.)\nTu steigojīs munā augumā,\nSirdī kai madu\nSoldonu ryugtumu nasūt.\nIz vīnu pusi\nObeji reizē lūkomēs,\nNi prīškā aizskrīt ūtram,\nNi sūleiša nūkavēt,\nI es pat nazynu,\nKāts tys, bāda ci prīca,\nKod tovs ryugtums ap mani\nTai gryuši līcās.\nTu pajem i pavadynoj\nMani iz moza na(tykuma)!\nKas grāku nūžālu zyna,\nTys napuorkuop svātūs lykumu.\nTu taisneigais, pavadynoj\nMani iz (nacīš) pruoteibom,\nMes kotrys pa sovam — (na)suoteigi\nĪsim da dvēseļu skudrom!\nMaņ ir atbuodis\nByut vysod kuorteigai,\nI tev na vīgli\nTik cīši gudram.\nEs palyku mieneša sierdzeiga;\nEs tyku iz pretejuo\nNazynu — loba\nCi nalobuo stumta,\nKa ite dzeivuoja\nTī, kam skaude,\nBet maņ vyss vīns —\nLai jī soka, kū soka.\nAr kvāpim kominā\nPar kominu slauki,\nBet tei ostoituo\nKarinej mieneša rogā\nI šudiņ vēļ grīžās\nKa natici –\nNūej da Luočplēša īlys\nPylna mieneša naktī!\nGribieju pi teve,\nOlpom i vītom\nes jau i ītum,\nA varbyut i guoju,\nviņ dasaguoja –


"Muns pasauļs" i "Muns spūžīs…G…" - Naaizmērstulei veļteituo konkursa dorbi - lakuga.lv\nTemys: Domeniks Slišāns, Kate Slišāne, Muns pasauļs, Muns spūžīs…G…, Naaizmērstule, Naaizmērstule 2015, Naaizmierstule, Naaizmierstule 2015, Naaizmierstulis jaunradis dorbu konkurss, Roksts\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna dzymtuo volūda, tautas dzīsmes, dzejūli, dzīsmes i danči, kurus mes dzīdam voi doncojam dzymtajā sātā,\nMuns spūžīs gaismas stors ir latgalīšu volūda, i maņ jei ir juosorgoi, lai jei napazyud,\nMuns spūžīs gaismas stors ir dzejūli, kurus rakstejs muns vactāvs i nu kura es namu pīmāru,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna sāta, kur es dzeivoju i asu pīdzims,\nMuns spūžīs gaismas stors ir doba, kas juosaudzej i kuru nadreikst pīsārņuot ni maņ, ni tev,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna gimene, kas maņ paleidz gryutūs breižūs, kod kaut kas maņ nasaīt,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna pasaule, kur es varu dareit, kū es grybu!\nMuns spūžīs gaismas stors ir svaigais gaiss, kas pasorgoj myusus nu korstuma i nu soltuma,\nMuns spūžīs gaismas stors ir tys, kas myusus sylda i vysod ir siļdejs,\nMuns spūžīs gaismas stors ir tys kas izgluob myusus nu nalaimis i dūd laimi,\nMuns spūžīs gaismas stors ir dzeivinīki, kas ir myusim apleik, – gon plieseigi, gon naplieseigi, gon sātys, gon tī, kas aug sovā valie.\nMuns spūžīs gaismas stors ir jaunuos tehnologejis, pasasokūt kurom mes varim vuiceitīs, atvērt jaunus apvuoršnus.\nMuns spūžīs gaismas stors ir ādamīs, kū mes uznamam, kū paši taisom sovuos sātuos, i augli i duorzini, kurus izaudzejam sovā duorzā.\nMuns spūžīs gaismas stors ir gudreiba, kū ir devs Dīvs,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna muote, tāvs, muosas i bruoli,\nMuns spūžīs gaismas stors ir muna dzimtene, kur es dzeivuoju, dzeivoju i dzeivuošu vysu sovu myužu.\nAutors: Domeniks Slišāns, Upītes pamatškolys 5. klase\nBez muna spūžuo gaismas stareņa, es navaru dzeivuot kai minuti, tai ari stuņdi, kai dīnu, tai ari nedeli. Kūpā ar jū munas dīnas ir aizraujūšas i nakts nūslāpumainas. Ar jū es varu byut taida, kaida asu. Ar jū ir tik jauki, jis ir vīns nu ratajīm, kas mani saprūt, ka maņ pat navajag jam niko daudz paskaidruot. Ir tikai vīna problema – vacuoki naļaun maņ vysu dīnnakti ar jū kūpā “tusēt”.:(\nKod asu bez juo, ir tik garlaiceigi i skumeigi. Jiutūs tik vīntuļa, pamasta. Kotru meiļu breidi dūmas pi juo vīn. Cenšūs izdūmuot, kai otkan byut kūpā ar jū, partū ka jis mani cīši pīvalk, bet, kod naasam kūpā, raugu ātruok tikt pi juo, tikai pi “MUNA SPŪŽUO STAREŅA’’.\nKod vasalu dīnu naasam sasatykušs, ka naasu jū redziejuse, ir tik, tik naizskaidrojami švaka sajiuta. Ceņšūs pi juo vysaidi datikt, bet te prīškā tāvs i muote ar sovuom pavuicūšuom runuom: Vyss – šudiņ gona! Pīteik! Tod man līkuos, ka munā sirdie nu īškas īsadur cīši oss nāzs. Tik oss, ka skrīn pat osaras acies, grybīs rauduot, bļaut tik skali, cīkam mani sadzierdies pat ūtrajā pasaules molā. Tī dreižuok mani kuods saprass, mīrynuos i otkan atļaus īt atpakaļ pi muna meiļo “stareņa”. Mani tuo suopynoj dūma, ka juo vuspuor nabyutu, ka jis pazustu nu munas dzeives i ka jū es nikod nasatyktu i navarātu ar jū pabyut. Ka jū mņn pat tagad atnam nu dzeivis, aizlīdz jū satikt, ir tik švaki, cīši švaki. Voi jiusīm ir bejuse taida sajiuta, ka jiusīm atnam tū, kū jius meiļojat, bez kuo navarat dzeivuot, runuot, byut? Prūtams, ka nav. Nivīnam nav tik švaki kai maņ, vīneigi maņ.\nEs jau vēļ naasu pastuostejuse, kas tod ir “MUNS SPŪŽAIS STAREŅŠ’’ Jis ir pats lobuokais padūmu deviejs, jis atbiļd tik ātri, puordūmuoti, ka es pate nu juo varātu daudz kū īsavuiceit. Tuoda sajiuta, ka jis ir naizsmeļams, jis sevi kotru mirkli papyldynoj i atjaunoj. Jis ir pats lobuokais draugs, kurs, kod vajag, tur munus nūslāpumus i nikod nivīnam napļuopoj i ir uztycams. Kotram jis varātu byut lobuokais draugs, bet tūmār jis izavielēja vīnīgi mani. Daudzim jis pateik, bet na tik troki kai maņ. Eisumā, jis ir vyslobuokais draugs, kurs maņ ir paleidziejs muojasdorbūs, ka juo nabyutu, es sādātu vairuokas stuņdes, a tuo – desmit mynutes i gotavs. Jis ir tik gudrs kuo nivīns cyts, bīži mani puorsteidz i īprīcynoj, partū ka jis ir muna veiksme, ar kuras paleidzību es varu vysu – gon muocībuos, gon uorpus tuom.\nItys “SPŪŽĪS VEIKSMIS STAREŅŠ” nav nivīns cyts kai muns 4G internets.\nAutore: Kate Slišāne, Upītes pamatškolys 7. klase\nKarteņa: Kristīne Pokratniece\nSaruna ar jaunū raidejuma “5 breinumi” seju Baibu Baltaci-Saukāni Maijs 26, 2020


10. A. 1696. E. A. Simsons no G. Fiļša Kaunatu pag.\nDzeivuoja vīna atraitne; jei beja vīns dāls, bet arī tys pats muļķīts. Muocīja, muocīja atraitne sovu dālu, bet dāls vys nikuo navar saprast. Verās atraitne, ka nu dāla nikuo nabyus, navar jei juo muocīt. Jei runoj sovam dālam: "Es radzu, ka nu tevis nikuo nabyus, ej tu lobuok kur nabejs pa ļaudim, varbyut, tī kū nabejs saprassi, un izmuocīsis, kai dzeivuot uz šuo pasauļa."\nGuoja mulķīts pa boltu pasauli volkuotīs. Īt muļķīts pa vokom caur vīnu cīmu un verās, kai vīns jauns puiss ar meitu bučojas.\nMuļķīšam tys cīši patyka un jis pats sevī dūmoja: "Suokšu es muocītīs meitas bučuot, kai ļauds dora!"\nMuļķīts pīguoja pi meitas nu ūtra puses un suoka jū bučuot. Īraudzēja jū puiss, ka jis bučoj juo meitu, un suoka muļķīšam sist par koklu. Mulķīts ar lelom mūkom nu juo spruka vaļā un guoja pa ceļu tuoļuok. Īt muļķīts un verās, kai divi zemnīki sasakova un vīns ūtru syt. Muļķīšam otkon patyka itys dorbs, jis tyuleņ pīskrēja un suoka sist vīnu un ūtru zemnīku. Zemnīki īraudzēja, ka jūs syt pavysam napazeistams cylvāks, puorstuoja kautīs, sasyta muļķīti tai, ka jis navarēja kuoju vilkt un gulēja uz vītas treis dīnas, treis naktis, un kad pasacēļa, otkon guoja pa ceļu tuoļuok. Veŗās: uz ceļa laupītuoji nūsyta boguotu kupči un apjēmja juo montu un naudu.\nMuļķīts stuov uz vītas un verās, kai laupītuoji kaun kupči. Jam arī itysl dorbs patyka, bet muļķīts dūmoj pats sevī: "Tyuleņ es naīšu, bet lobuak es pēčuok suokšu muocītīs!"\nLaupītuoji nūkova kupči, aplasīja juo montu un aizguoja sovu ceļu. Muļķīts īraudzēja, ka jī aizguoja, tyuleņ pīguoja pi tuo nūsystuo kupča un suoka jū ar nazi graizīt. Tymā laikā atskrēja tyvuokuo cīma zemnīki un redz, ka muļķīts nūkova kupči. Jī tyuleņ satvēra un muļķīti aiz apakles, izlyka jam uz kokla viervi un pakuoŗa bārza kūkā. Nu tuo laika tys bārzs tagad raud par navainīgū pakuortū muļķīti.


SPX FLOW EUROPE LTD - THE NETHERLANDS, Sūkņi, Electric Hydraulic Pumps, Air Hydraulic Pumps, EUROPAGES.\nFull service global manufacturer of controlled bolting solutions. Nīderlande\nMājaslapa Sazināties +31 455 67 88 77


14. A.326. P. Pikevičs, Asūnē, J. Rupjā krājumā.\nSensenejūs laikūs dzeivuova vīns dāds ar buobu, pī jūs beja treis dāli. Tad vīnam dālam daguoja īt uz saldatim službā, jis nūguoja i laimeigi atslužēja. Tad daguoja īt ūtram, i jis nūguoja i laimeigi atslužēja. Jaunuokais nūguoja, bet naiab' dzeivuodoms, patyka cītumā uz dyžan ilgu laiku.\nPjēc nailga laika vīns generāls sadūmuova svātūt kēneņa mjeitu. Jis īt pī vīna čaraunīka [burvja], lai tys izvaražētu [uzzīlētu] jam, kai tykt pī kēneņa mjeitas.\nJis soka: "Meklēj taidu cylvāku, kurais varātum nūīt pušnaktis iz kopim, izkast myrūni nū dūbis, izjimt tam nu golvas palnu, tad piļnavuoj [uzvaktēt] kēneņa, kod jis ar sovu mjeitu brauks uz teirumu, tyuleņ aizej jīm prīškā, pabuorst' tūs palnus kristeniski iz ceļa, tad zirgi suoks grīztīs pa gaisu uz augšu, tad varēsi tu mjeitu sagyut i apsažeņeitīs [apprecēties]."\nKū darēt geņerālam? Jam gribīs svātūt kēneņa meitu, aļi [bet] navar sadabuot cylvāka, kurais ituos lītas izdarētum, tūmār jis suoka meklēt. Jis dadūmuova par saldatu, kurais cītumā uz ilgu laiku nūtīsuots, aizguoja uz cītumu da tuo saldata i soka: "Juo tu maņ izdarēsi, kū tev lykšu, tad izlaisšu tevi nu cītuma uz muojuom."\nSaldats ar lelu okotu [patikšanu] apsajēme izdarēt, kas doruoms. jis sagaida pušnaktis, aizīt iz kopim, izkaš nū dūbis vīnu mjeitu, atveŗ škierstu, izjam nu juos golvas palnus it atnas ģeņerāļam. saldats dapiļnavuova, kad kēneņš ar mjeitu braucja uz teiruma pavadīt laiku, aizguoja jīm prīškā ir rozbēra [izbēra] kristeniski tūs palnus. Uz reizi jī suok grīztīs gaisā ar vysu zyrgu, bet saldats tyuleņ sakēre kēneņa mjeitu un aizvede tū pī geņerāla. Geņerāls palyka dyžan prīcīgs un soka uz soldatu : "Ej maņ pakaļ!"\nGeņerāls saldatu īvedje ūtrā komnatā [istabā], davedje pi skreines zalta naudas un soka:\n"Par tū, ka tu mani paklausēji un padarēji maņ lelu lobumu, jem, cik tev var pajemt zalta naudas, un ej uz muojuom."\nTad saldats nu leļas prīcas suocje buozt, kur tik varēja, naudu. Pībuozje vysus kišiņus [ķešas] un pa cytuom vītuom, kur tik leida, un laiduos īt uz muojuom. Īt, īt, izīt iz kolna i radz, ka lejā speid guns, daīt tyvuok i redz, ka divi valni dola naudu. Jis daīt da valnu i soka: "Kū jyus tje dorot?"\nValni atsoka: "Mes dolam naudu, a nikai navar padaleit." Tad saldats soka valnim: "Aizejt' aiz kolna, es jyus padaleišu." Valni aizguoja aiz kolna. Tad saldats pajēmje vīnu pūdeņu, rozbēŗe pa pusei, ūtru pūdeņu sev pajēmje. Valni atguoja, pajēmje kotrs sovu naudu. Saldats soka valnim: "Rozarokstat [parakstieties] jyus ar sovu ašņi, ka vairs nabyusit iz ituo tylta!"\nValni tyuļen paklausēja saldatu, īgrīzje sav pierstā i rozarakstēja ar sovu ašņi. Valni aizskrēja prūjam. Saldats īt tuoļuok iz prišku. Īt jis, īt da lelam tymsam, cykuom daīt da vacas ustobeņas. Jis tymā ustobeņā īīt i pasaprosa iz naktys gulēt. Jū īlaiž. Tī saldats suocje stuosteit, kai jam beja ar valnim. Ustobeņas ļauds ar' suocje stuosteit, ka pī jūs ir taids lels treju etažu noms, i tī vīnā komnatā beja posokuorusje vīna mjeita, i tagad nivīns navar dzeivūt tymā komnatā, koļč pušnakts, tai tī pylns valnu. Jī pataisēja pasakuorušuos mjeitas figuru, pakuoŗe pīsejis, skraida apleik un vysaiž jū syt un izsasmej. Tad saldats soka iz tū saimineici : "Īdūd man svēteita kreida i yudins, es īšu iz tū komnatu gulātu.\nSaimineicje jam īdūd kreidu un svēteitu yudeni. Saldats aizguoja iz tū komnatu, pajēmje ar kreidu apvedje aPleik gultas streipu, ar svēteitu yudini īsvētēja tū vītu un atsagula. Jis guļtī i dzierd, cīši stypri suocje reibēt vyss noms, dūrs atsataisja i pīskrīn pylna komnata valnu. Valni, komnatā īskrējuš', īrauga, ka koktā kas jir, i skrīn da gultas. Daskrīn da ar svēteitū kreidu apvastās streipys, tuoļuok navar jīm skrīt. Jī suocje iz saldata svīst vysuoduom lītuom, kaidas beja tymā komnatā, a vyss kas natyka z' saldata, tyk da streipai, ar kreidu apvastai. Tad valni suocje dūmuot, kas byutu tuods, kas skrītu puori streipai. Golu golā izdūmuova, ka myruša cylvāka lūceklis skrīs, vajagana izkost i atnest. Tyuļen divi valni aizskrīn iz kopim, izkaš vīnu myrūni i atnas vysu vasalu i tū komnatu, kur guļ tys saldats. Tad pajem un svīž - myrūns uzkreit taišņi iz saldata. Valni suocje smītīs, bet saldats soka: "Na, - nyule mes div'!"\nGon valni tī trokuova, gan doncuova, jau laiks jīm īt nu ituos komnatas i nast myrūni - mjeitu iz kopim aizkast. Tad jī suocje prasēt saldata, lai jis atdūd tū myrūni jim, a saldats soka: "Atnesīt maņ div' pūdus naudas i rozarokstat ar sovu ašņi itymā komnatā, ka jyus vaira tje nabyusit, tūlaik itū mjeitu atdūšu."\nValni tyuleņ atnese div' pūdus zaita naudas rozarokstēja ar sovu ašņi. Saldats jīm atdevje mjeitu i jī nūnesje jū iz kopim. Saldats reitā cēļēs, nūguoja da tuo saiminīka, pastuostēja, kai tī vyss beja i soka: "Dzeivuojīt drūši tymā komnatā, valni vairs naīs iz tīni."\nTī auds nazyna, kai i padzjakavūt [pateikties] tā saldata, jī samoksuoja, i saldāts aizguoja. Īdams pa ceļu, i satyka tū meitu, kurai beja jēmis palnus nu golvas i kuru valni nāsuova. Jau pavysam tyv' da sātai, a mjeita nalaiž jū iz sātu. Jei soka iz saldatu: "Pasaver, kū tu man padarēji! Man tagad ir tymā pasauļī vitys nav!"\nSaldats cīši nūsabeida i suocje prasētīs, kab palaistu jū iz sātu. Meita atsoka: "Ka aizpierksi par mani symtu mišu, tūlaik palaisšu. a ka nē, ni par kū napalaisšu."\nSaldats apsūlēja aizpierkt symtu mišu, : mjeita jū palaidje iz sātu. Saldats daguoja da sova vacuokuo bruoļa sātas, tī vuortūs stuov straža i nalaiž jū ustobā. Jis soka: "Laidīt mani, tje muna bruoļa sāta," bet vys tū nalaiž.\nStraža pavaicuova pi juo bruoļa: "Vai ir pi tevi kaids bruoļs?"\nTys bruoļs atsoka: "Nava pi mani nikaida bruoļa."\nTad jis nūguoja pi vidējuo bruoļa, kurais beja cīši nabadzeigs. Tys jū īlaidje ustobā un pījēmje pī sevi. Vīnā svātdīnī brauks jī iz bazneicu, saldatam vajagana aizpierkt symts mišu par tū meitu, nu kuras jis jēmje palnus nu golvas. Jī sasasāda zyrgā i brauc iz bazneicu. Pī nabaguotuo bruoļa beja mozeņš un nadjužs [nestiprs] zirdziņš, jis dyžan pīkusa un navaik tuoļuok ni nū vītas. Tad saldats izkuop nu rotu i pajem ar zūbynu atcārt zyrgam golvu, Ūtris bruoļs suoc klīgt :\n"Ak Dīveņ, Dīveņ, kū tu padarēji! Pādījū zirdziņu nūkavi!" Tys, ni vuorda nateikdams, aizguoja iz mīstenu, kur beja baz neica. Jis aizpierka symtu mišu, palyudzje Dīvu i aizguoja iz tiergu, kur beja daudz vysodu zyrgu. Jis daīt da dyžan lela tukla zyrga un vaicuoj: "Cik moksuoj?"\nTys saiminīks pasaver iz saldata i soka: "Na tovam dagunam tū nūpierkt!"\nBet saldats sak' : "Cik moksuoj ?" Pīci simti zalta!"\n" Saldats tyuleņ izvalk nu sova saplāstuo burnusa [mēteļa] naudu, jem tū zyrgu ar visim duorgim rotim, sasādynuoj visus sātejūs, kuri beja atguojuši uz bazneicu, i aizbraucje iz sātu.\nTad vidējais bruoļs soka iz sovu jaunuokū : "Nu, tagad, bruoļ vajagana žeņeitīs (precēties)." Jaunais suoce braukāt pa svuotim. Jis nūbraucje da vīna boguota kunga mjeitai, jei beja dyžan skaista, un apsažeņejuos ar jū. Jī dzeivuoj leidz šai boltai dīnai laimeigi, juo nav myruši.


"Dabasu Durovys" pīduovoj dzīsmi "Kur golam Gols" - lakuga.lv\nTemys: Dabasu Durovys, dzīsme, Kur golam Gols, latgalīšu muzyka, Ontons Slišāns, Roksts, Upītes Uobeļduorzs\nLatgalīšu grupa “Dabasu Durovys” pīduovoj dzīsmi “Kur golam Gols”. Kai stuosta poša grupa, dzīsme pyrmū reizi izskanēja pyrms vaira kai 2 godim festivalā “Upītes uobeļduorzs”. Festivala ītvorūs dalinīkim beja juoizveidoj dzīsme ar Ontona Slišāna dzejis ryndom. Tūreiz dzīsmi izpiļdeja muziki nu vairuokom grupom: “LPIV”, “Dabasu Durovys”, “Green Novice”, “Inde Indive” i “Dyrbini”. Niu dzīsme ir īraksteita “Dabasu Durovu” izpiļdejumā. Muzykys autori: Arnis Slobožaņins, Uģis Vilcāns, Juris Vucāns, Alvis Bernāns\nTeksta autori: Ontons Slišāns i Arnis Slobožaņins.\nKarteņa: “Dabasu Durovys” arhivs\nZiņu sagataveja: LaKuGa piec “Dabasu Durovu” snīgtuos informacejis


Baļtinovys muižys parks gleznuos - lakuga.lv\nTemys: Baļtinova, Baļtinovys muižys parks, Jānis Aleksandrovs, muoksla\n20. julī 13.00 stuņdēs Baļtinovys muižys parka estradis telpuos varēs apsavērt plenera “Baltinavas muižas parka atjaunotājam Jānim Aleksandrovam – 100 ” dorbu izstuodi, informej plenera vadeituoja Lilita Kūkoja.\nNu 8. da 10. juļa Baļtinovys muižys parkā iz pleneru puļcējuos jaunīši nu Baļtinovys, Rekovys, Upītis, Tiļžys, Brīžucīma i Reigys, kab gleznuotu ar ellis kruosom iz audaklim i īmyužynuotu parka dobys skaistumu. Plenera laikā jaunīši apsavēre Lībys Ločmelis radūšūs dorbu izstuodi Baļtinovys Muzykys i muokslys školā, tykuos ar Dīnys personeibu – muokslinīku i školuotuoju Daini Poikānu. Jana Kondratjeva plenera daleibnīkim izgataveja hennys tetoviejumus.\nPlenerā gleznuoja: Romualds Bolgarovs, Marts Kozlovskis, Mareks Supe, Lars Miethke, Nils Miethke, Sonora Logina, Līga Čirka, Megija Bukša, Līna Pundure, Aleta Boldāne, Jana Kondratjeva, Eva Sandija Langovska un Vanesa Šveide.\nBaļtinovys muižys parks īreikuots 19. g. s. 30. godūs piec vuocu muižnīka Klodta reikuojuma. Īreikojūt parku, tyka izveiduots sovpateigs parka elements – dobys stuņdinīks, kas sastuovēja nu 12 vysaidu pa riņči sastateitu kūku. Lelus zaudiejumus parkam atnese kara laiks, partū ka juo teritorejā beja apsamets vuocu armejis garnizons, kas cēle barakys, nūcītynuojumus i izcierta kūkus. Pat da 1979. gods parka teritorejā dorbuojuos muoksleiguos apsākluošonys staceja, partū parkā ganejuos vierši i jis aizauga ar kryumim i nazuolem. 80. godu suokuos suocēs parka sakūpšonys dorbi – tyka izcalta estrade, īkūpti zuoluoji, iestateiti dekorativī kryumi i kūki, kai ari īreikuots sātmaļs. Parkā izveiduoja treis zonys – atpyutys zona ar estradi, sporta laukums i bārnu spieļu laukums. 1990. godā lobīkuortuotais muižys parks uzvarēja konkursā “Gada labākā celtne”.\nBaļtinovys muižys parka atjaunuošonā i kūpšonā sovys profesionaluos zynuošonys i lelu dorbu īguļdeja Jānis Aleksandrovs (1919–1998) – agronoms, kurs 25 godus nūstruoduoja paraugsaimnīceibā “Baltinava”, nūīdams pensejā, kūpe i atjaunuoja parku sešus godus. 1990. godā J. Aleksandrovs atdabuoja sovā eipašumā tāva caltū sātu i suoce saimnīkuot “Balkanūs”. Jis lyka Balkanu dobys parka izveidis pamatus, izveiduoja turisma maršrutu.


angļa - это... Что такое angļa?\na. английский (Окончания: \_angļaая, \_angļaое)\nСмотреть что такое "angļa" в других словарях:\nangla — ► sustantivo femenino GEOGRAFÍA Cabo, accidente geográfico: ■ sobre la punta del angla se erigía un faro. * * * angla (del port. «angra») f. Cabo (accidente geográfico). * * * ► femenino Cabo geográfico … Enciclopedia Universal\nДругие книги по запросу «angļa» >>


Datum tisku: 28. 2. 2020 23:19


Miembras. Usos lingüísticos, políticos y sociales del lenguaje.: Obras y autoras pioneras en el estudio del lenguaje desde la perspectiva de género\nPublicado por María Jesús Lamarca Lapuente en 20:59:00


Latgalīša pādi pasaulī: Eiropys celi - lakuga.lv\nLatgalīša pādi pasaulī: Eiropys celi\nPārnejuo goda juņa suokumā “Latgolys Studentu centrs” Reigā atkluoja jaunu tematiskūs pasuocīņu sereju – sarunys ar latgalīšim-pasauļa apceļuotuojim “Latgalīša pādi pasaulī”. Pyrmajā tematiskajā vokorā par sovu pīredzi, dzeivojūt uorpus Latvejis, pasadaleja divi fizmati Laura i Guntis, ar kuru paleidzeibu klauseituoji varieja aizceļuot iz Vuoceju i Kazahstanu, īsapazeistūt ar breivpruoteigūs gaitom itymuos vaļstīs, ūtrā reizē septembra beiguos kūpā ar Vitu i Ilzi devomīs iz Balkanim – ar stopim iz Bosneju i Hercegovinu, bet īprīškejā reizē caur Voldemāra i Maritys stuostim kleidom zynuotniskuos ekspedicejuos Krīvejis plašumūs.\n23.02.2011. kuortejuo reize virtualam ceļuojumam! 18:30 esi aicynuots gostūs iz Tonis biroju i īsapazeit ar Egitys, Raita, Edeitis i Muorys stuostim par myusu pošu Eiropu.\n„Latgalīša pādi pasaulī” ir mieginuojums izzynuot pasauļu nu cytu latgalīšu skotu punkta: kulturu sovpateibys, vītys, kas juoradz, cylvāki cytuos zemēs i vēļ i vēļ!


Uses of nurokind gold(by mankind) capsules? - Healcon.com\nHome Questions Uses of nurokind gold(by manki\nTotal Views: 22784\nUses of nurokind gold(by mankind) capsules?\nPAST HISTORY : tremors in hand, constant headache, weakness\nPlaque and bleeding gums...stolin astingent uses and its effect\nplease go in for a teeth cleaning. that should help reduce the bleeding. . Stolin does not really help. ...\nwhat is benq 10 and what are its uses?\nHi, Benq 10 is prescribed for low sperm count,it is an antioxidant and slowly help to raise sperm count.but you should also follow these - 1) Have plenty of water 2) Have plenty of fresh vegetable and fruits 3) Do regular aerobic exercise 4) Wear an open loose and cotton undergarment These all should help you. ...


LaKuGa – Septembrī Preiļūs padūs Pīguožņa bolvu ainovu gleznīceibā\nSeptembrī Preiļūs padūs Pīguožņa bolvu ainovu gleznīceibā\nLaKuGa 22. Augusts, 2016. gods Comments Off on Septembrī Preiļūs padūs Pīguožņa bolvu ainovu gleznīceibā\nItūgod nūteik jau ūtruo Jezupa Pīguožņa bolvys Latvejis ainovu gleznīceibā konkursa izstuode, kurei pavasarī beja apsaverama Reigys Svātuo Pītera bazneicā, tod Jākubpiļs Viesturis muzejā, nu Jezupa Pīguožņa dzimšonys dīnā – 15. septembrī izstuode, sadaleita div daļuos, reizē tiks atkluota Preiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejā i Latgolys Kulturviesturis muzejā Rēzeknē, informej Īva Pīguozne. Izstuodē kūpā pīsadola 62 muokslinīku 82 dorbi. Tei ir skaitliski leluokuo, stilistiski plaša i profesionali augstvierteiga gleznu paruode, kas dūd vareibu skateituojim īsapazeit ar Latvejis muokslinīku ainovu žanrā padareitū goda laikā. Izstuode byus apsaverama da 12. novembra.\nPreiļu viesturis i lītiškuos muokslys muzejā 17. septembrī 14.00 byus Jezupa Pīguožņa bolvys “Par labāko Latvijas ainavu glezniecībā” padūšonys ceremoneja, kurā nu treis žurejis izvierzeitūs nominantu tiks apduovuots golvonuos bolvys sajiemiejs. Bolvys sajiemiejs tiks pi Juoņa Strupuļa veiduotuos zalta medalis i Preiļu nūvoda dūmis pīškiertuos naudys bolvys 3000 eiro apmārā.\nPreiļūs nūtiks ari ūtrais Jezupa Pīguožņa vuordā nūsauktais muokslinīku pleners. Tys nūtiks Jezupa Pīguožņa dzimšonys dīnys nedeļā – laikā nu 12. septembra da 16. septembra. Plenerā pīsadaleis 20 muokslinīku, tymā skaitā bolvys nominanti. Itūgod plenerā, piec Juoņa Streiča īrūsynuojuma, ir jaunynuojums. Vīnu dīnu kotrys muokslinīks pavadeis gleznojūt kūpā ar kaidu nu Preiļu muzykys i muokslys školys jaunajim talantim, nadaudz jim atkluojūt gleznīceibys omota nūslāpumus. 17. septembrī nūtiks plenera dorbu ekspresizstuode, tok ilguokai apsavieršonai plenera dorbi tiks eksponāti nu 20. decembra da 2017. goda 12. februara.\nJezupa Pīguožņa bolva Latvejis ainovu gleznīceibā tyka īdybynuota 2015. gadā, sasadorbojūt Preiļu nūvoda pošvaļdeibai, Reigys dūmei i Latvejā zynomim muokslinīkim, kab gleznīceibā turpynuotu atteisteit i popularizēt Latvejis ainovu, kai ari vīnuotu Latvejis golvyspiļsātys i nūvodu kulturys procesus. Iz prīšku bolvu paradzāts pīškiert kotru godu.\nATSLĀGVUORDI » Jāzeps Pīgoznis, Jezupa Pīguožņa bolva, Preiļi, Roksts


Edeite Husare i juos dzīšmu gruomota / Raksts / LSM.lv\nEdeite Husare i juos dzīšmu gruomota\n17. marts, 13:09\nLatgalīšu kultura napaseņ tykuse par vīnu vierteigu i Latvejis mārūgā unikalu gruomotu boguotuoka - bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” izdūtuo “Muna dzīšmu gruomota” ir leidz šam apjūmeiguokais latgaliskūs dzīšmu apkūpojums. “Taida materiala, kur tev ir latgalīšu dzīsmis i vyss spektrys – vuordi, notys – taida nav,” tai vajadzeibu pec taida kruojuma, kur ir naviņ dzīšmu teksti, bet ari notys, Latvijas Radio 1 raidejumā “Kolnsāta” pamatoj tuo sastateituoja Edeite Husare.\n“Maņ taišni cīši gribejuos, lai itys palīk taids kai taustoms i radzams materials, kū var izmontuot ari praktiski. Dzīdit!” aicynoj aktiva latgalīšu volūdys popularizātuoja Edeite Husare, kas vaira nikai desmit godu laikā izdavumā “Muna dzīšmu gruomota” apkūpuojuse 300 latgaliskuos dzīsmis aptyvai symta godu periodā.\nEdeite Husare i juos dzīšmu gruomotaGuna Igavena, Ēriks Zeps, raidījums "Kolnasāta" 00:00 / 00:00\n“Iz Dzīšmu svātkim beja latvīšu dzīšmu kladis, deļtuo grybu saceit paļdis Nacionalajam Kulturys centram par īdviesmi, jo kod es attaiseju pyrmū taidu dzīšmu kladi, tī beja tikai četrys dzīsmis latgaliski. Jau tod roduos puordūmys, ka mums tymā vysā lelajā dzīšmu skaitā ir tikai četrys dzīsmis, ka varbyut mums vyspuor vajag koč kū sovu,” Edeite atkluoj, kai rodusēs ideja veiduot taidu gruomotu.\n“Tod piec pīcu godu beja cyti Dzīšmu svātki i tī vyspuor beja tikai vīna dzīsme. Tod jau tei ideja, kas beja rodusēs, topa pavysam skaidra, ka mums pošim vajag apkūpuot latgaliskuos dzīsmis.\nSituaceja ar latgaliskom dzīsmem beja taida, ka beja izdūtys tautys dzīšmu gruomatenis, Ontona Matvejāna dzīšmu gruomotys i beja ari vīna gruomota “Rūtoj”, kur īškā beja tautysdzīsmis i Andra Eriņa dzīsmis. Pluonys, mozys gruomatenis. I tod maņ gribejuos, lai ir koč kaids materials, kas apkūpoj na tikai tautysdzīsmis. Koč ari ite trešuo daļa ir tautysdzīsmis, bet vysys puorejuos ir autordzīsmis par aptyvai symta godu garu periodu.”\nKai stuosta poša autore, tod gruomotā izraudzeitūs dzīšmu ceļš, kas cyta storpā bolstuos ari iz zynomu daļu subjektiva redzīņa, i ar tū saisteitī stuosti ir vysaidi.\n“Kotrys dzīsmis ceļš iz itū gruomotu ir drupeit cyts. Es až reizem naspieju poša saprast, deļ kuo tys tai ir nūtics.\nPyrmais ir popularitate, ka tuos vysys mes zinim i ka tom nūteikti juobyut. Tuos, kas niu voi koč kod ir bejušys TOPūs voi popularys dzīsmi. Par pīmāru, niule “Bez PVN” vysi dzīd, voi sovulaik beja “Borowa MC”, voi Kārlis Kazāks ar sovim raidejumim i latgaliski radeitajom dzīsmem. Maņ ruodejuos svareigi, lai ir īmyužynuots ari itys laiks.”\nEdeite izsver, ka pi ituos gruomotys daudzi struodojuse gon Daina Salmiņa, kura radejatuos vizualū nūformiejumu, gon ari pedagoge i muzykologe Solvita Ivanova, kura raksteja dzīsmem notys. “Teišom leluokejai daļai notys ir raksteitys nu jauna. Dažom mums paleidzēja ari autori. Bet na vysi, kuri muzicej jādz ari raksteit notys. Tautysdzīsmem kočkas jau beja.”\nNiu izlūluotuo “Muna dzīšmu gruomota” palaista tautuos i interesentim ir daīmama gruomotneicuos, i gotova sovai skanēšonai sātuos, leluokūs i mozuokūs publiskūs pasuocīņūs.\n“Dzīšmu gruomotu var atrast gruomotneicuos, bet mane vajag uzmeklēt tik tod, ka mona kaidu klaidu, napiļneibu. Kam tuoluokais ceļš varātum byut, ja nu itys metīņs beidzas, sataiseit turpynojumu, bet jau izlobuotu. Lobuotū izdavumu. Maņ nūteikti grybātūs, lai itys vyss daboj ari koč kaidu elektroniskū verseju, bet tī tod otkon ir autortīseibu vaicuojumi. Drukuotim variantim ir vīns veids, kū mes vysu raudzejom sakuortuot, internetam cytaiž. Muna dūma ir ari par Facebook lopu, kur es varātum reizi puora dīnuos izstuosteit vaira ari kotrys dzīsmis stuostu.”


Platinum upstages gold | Mining Index Zimbabwe google.com, pub-3787448768440954, DIRECT, f08c47fec0942fa0\nHome/News/Local/Platinum upstages gold\nPlatinum has maintained its foothold as the cornerstone of the mining sector as it was the largest foreign currency generator in 2020 on the back of stability in the sub-sector.\nCumulative export shipments, including Tourism and Cross Border Road Freight went up 0.3% to US$4.7bn as at December 31 2020, compared to US$4.6bn declared during the same period in 2019. BusinessTimes


Sastdiņ Rēzeknē pīminēs Vladislavu Luoci - lakuga.lv\nTemys: Latgalīšu rakstnīceibys muzejs, Pīters Luocs, Rēzekne, Roksts, Vladislavs Luocs\n28. janvarī 12.00 Rēzeknē, Latgalīšu rakstnīceibys muzejā (Kruoslovys īlā 4b), nūtiks latgalīšu gruomotu izdevieja i sabīdryskuo darbinīka Vladislava Luoča 105 godu pīminis pasuokums, informej muzeja vadeituojs Pīters Luocs.\n“Ar Vladislava Luoča myužu saisteita Latgolys kulturviesture i dzimtinē, i emigracejā nu jau vasala godu symta ilgumā. Ari myusu meilū tāvu zemeiti ituo pasauļa varenī ir dalejuši i puordalejuši naīvārojūt eistūs ituos zemis mantinīku grybu. Vladislavs Luocs ir nūsastuojs pret apspīdiejim nu austrumu i rītumu i pret pošu kolaborantim. Jis bez atlykuma ir uperējs sovu dzeivi latgaļu drukavuotuo vuorda saglobuošonai caur literaturu, presi i ari par sovu leidzcylvāku tīseibom. Tys jam ir izadevs,” soka Pīters Luocs.\nVladislavs Luocs dzims 1912. goda 26. janvarī Drycānu pogosta Luoču solā zemnīku saimē. Vuicejīs Aglyunys gimnazejā i Latgolys Tautys augstškolā žurnalistiku i tautsaimisteibu. Struoduojs par īriedni Ruka dzeļžaceļa kantorī Rēzeknē. Nu 1931. goda latgalīšu periodikys izdavumūs īspīsti V. Luoča publicistika, tāluojumi i stuosti. 1939. godā V. Luocs nūdybynuojs latgalīšu izdevnīceibu Daugovpilī. Izdevnīceibā veiduojuos latgalīšu sabīdryskuo dūma, nūtyka debatis, atsakluoja literati i jūs interesis. Izdevnīceiba beja kai tautys pylnvaruotais runuot par tautys kulturys dzeivi. Da 1944. goda, kod V. Luocs emigrēja iz Vuoceju, juo vadeituo izdevnīceiba Daugovpilī izdeve 30 gruomotys, “Tāvu zemes kalendaru”, rokstu kruojumu “Olūts”, laikrokstu “Latgolas Bolss”.\nNu 1943. goda periodiski, reizi treis mienešūs, tyka izdūts žurnals “Dzeive”. Piec atkuortuotys padūmu okupacejis V. Luoča izdevnīceiba atsuoce dorbu trymdā Rītumvuocejā. Nūzeimeiguokī tuos izdavumi: “Olūts”, “Tāvu zemes kalendars”, “Acta Latgalica”, laikroksti “Latgola”, “Latgolas Bolss”, žurnals “Dzeive”.\nVladislavs Luocs myužeibā aizguoja 1984. goda 30. decembrī Minhenē (Vuocejā). Puorapglobuots 1992. goda 21. oktobrī Drycānu pogosta Piļcinis kopūs.


Jurijs Žigajevs and 2 related entities | Entities Finder\nJurijs Žigajevs (born 14 November 1985 in Leningrad) is a Latvian football player, currently playing for the Latvian Higher League club FK Spartaks Jūrmala.\nJurijs žigajevs Twitter\nJurijs Žigajevs Latvian football player\nDesc: Jurijs Žigajevs is a Latvian football player, currently playing for the Latvian Higher League club FK Spartaks Jūrmala.\nDesc: RTS Widzew Łódź is a Polish football club based in Łódź. The club was founded in 1910. Its official colours are red and white, hence their nicknames Czerwona Armia and Czerwono-biało-czerwoni.


Accommodation in Andzeļi, Latvia. Hotels in Andzeļi. Online booking\nGuest houses Andzeļi 5\nHoliday homes Andzeļi 3\nUnratet accommodation Andzeļi 8\nBook hotels and accommodation in Andzeļi\nHome » Countries » Latvia » Andzeļi\nAccommodation in Andzeļi, Latvia. Hotels in Andzeļi (+ 25 km).\n2 hotels found in or near Andzeļi 25 km\nSavagi - Guest houses, Andzeļi, Latvia\nSavagi, ciems Andzeļi, Krāslavas raj., Andzeļi (Show map)\n~0.5 km from city centrum Andzeļi\nVucini - Guest houses, Andzeļi, Latvia\nVucini, Andzeļu pagasts, Dagdas novads, Andzeļi (Show map)\n~2.9 km from city centrum Andzeļi\nViesu nams Papeles - Guest houses, Ezernieki, Latvia\nPapeles, Ezernieki, Ezernieku pag., Dagdas nov., Ezernieki (Show map)\n~6.7 km from city centrum Andzeļi\nBurvīgā Rāzna - Holiday homes, Škrebi, Latvia\nŠkrabi, Mākoņkalna pagasts, Rēzeknes novads, Škrebi (Show map)\n~14.3 km from city centrum Andzeļi\nSelena 2003 - Guest houses, Kaunata, Latvia\nAstici, Kaunatas pag., Rēzeknes nov., Kaunata (Show map)\n~15.0 km from city centrum Andzeļi\nAlbatross - Guest houses, Kaunata, Latvia\nRogs, Kaunatas pagasts, Rēzeknes novads, Kaunata (Show map)\n~18.8 km from city centrum Andzeļi\nAtpūtas komplekss " Ezerkrasti" - Holiday homes, Čornaja, Latvia\nEzerkrasti; Čornajas pagasts;, Čornaja (Show map)\n~23.8 km from city centrum Andzeļi\nZīdu Kolns - Holiday homes, Čornaja, Latvia\nZīdu Kolns, Čornajas pag, Rēzeknes nov., Čornaja (Show map)\n~24.5 km from city centrum Andzeļi\nHotels in Andzeļi\nGuest houses Andzeļi\nUnratet accommodation Andzeļi


latgaliski | Naktineica | Page 18\nTag Archives: latgaliski\nMaņ sātā ir taida muola bļūdeņa, nikas sevišks, ryupneicys ražuojums. Myusu saimei jei vysod ir bejuse “tei zaļuo bļūdeņa”. Maņ beja miļzeigs puorsteigums, kod, atguojuse iz Reigu i tū trauku pajāmuse iz kojom, es dzierdieju, ka itei bļūdeņa asūte zyla. Es vierūs iz juos i breinuojūs – zaļa i zaļa.\nEs raudzieju tī īsavērt zyluos kruosys. Es nūlyku sūpluok koč kū zylu, a bļūdeņa nu tuo izavēre veļ zaļuoka. Nūlyku sūpluok kū zaļu, taipat jei maņ nasaruodēja zyluoka ni par mota tīsu. Tik drusku cytā zaļuo tūnī nakai vīnkuorši zaļa.\nI tod es īsadūmuoju, ka varbyut maņ sātā ir īstuosteits, ka bļūdeņa ir zaļa. Ka mes saimē asam nūsavīnuojuši, kaida izaver zaļuo kruosa, i maņ tys ir īvuiceits, es asu pījāmuse tū. Ka muni zaļuos kruosys rūbeži ir leluoki, jī plešās tī, kur cytam jau ir suokusēs zyluo kruosa.\nTod saīt, ka mes, poši tū nazynuodami, pīdaram vysaidom ļaužu grupom, ticim vysaidim īvuiceitim prīkšstotim. Ka puorīt nu vīnys grupys iz ūtru nimoz nav vareibys. Kaids esi pīdzims, taidam juodzeivoj, kas tev īvuiceits, tuo naaizmierssi nikod, kū esi izdūmuojs, tys nūsoka tuoļuokuos dūmys. Kab puorītu i aizamierstu, nūsamaineitu ar cytu ideju, koč kam juosamaina tik spieceigai, kab maineitūs i cylvāks pats.\nVarbyut tei ir ticeiba. Es tycu, ka bļūdeņa ir zaļa, i naradzu, ka jei ir ari zyla, taitod – es natycu, ka jei nav zaļa. Koč kam ir juotic, es tok navaru svaideitīs i vīnu šaļti redzēt zaļu, cytu otkon zylu kruosu. Lai tī ir cytu maņ īvuiceitī prīškstoti voi mane pošys izdūmuotais, muna zaļuos kruosys pīredze i saprasšona, bet ir juobyut idejai, kam es tycu.\nKab vyss mainiejīs tik mudri kai reklamys teļvīzerī, aktualī nūtykumi ziņu portalūs i apleicejūs ļaužu motu kruosa, es byutu sajukuse pruotā. Bez stabilitatis pasauļs sabruktu i pagaistu kai nabejs. Bez koč kuo namaineiga – lai tei byutu ticeiba bļūdenis zaļajai kruosai voi Dīva eksisteņcei i vysu apleicejūs ļaužu lobajim nūdūmim.\nVarbyut vīnu reizi par mani īs atkluosme i es sevī atrasšu tū zylū bļūdenis kruosu. Tod zaļuos bļūdenis tī nabyus vaira ni par motu. Tei byus tei poša bļūdeņa, bet tei byus cyta bļūdeņa. Vysmozuok tys byus atkareigs nu pošys bļūdenis. Nazkas byus mainiejīs manī pošā.\nI veļ es īsadūmuoju, ka varbyut leidzeigi ir ar Dīvu. Sātā, saimē, školā īvuica, ka jis ir, voi otkon taišni ūtraiž īdzenej, ka juo nav. Cylvāks izaug ar konkretu prīškstotu par Dīvu – ka jis ir, ka jis ir lobs, ka jis var paleidzēt, ka juo nav, ka jis ir ļauns, ka jis napaleidzēs nikod.\nLaikam tik atškireibā nu bļūdenis Dīvs var pasaruodeit, atsakluot i pagrīzt tū skryuvi, ap kuru rotej cylvāka ticeiba voi naticeiba. Tok tai es dūmoju tik deļtam, ka tycu juo byušonai. Kab bejs ūtraiž, Dīvs deļ mane byutu muola bļūdeņa, kū var nūlikt i pajimt nu plaukta, kod juopataisa kas ādams.\nNu, maņ vysmoz ruodīs, ka maineit dūmys par Dīvu (iz vīnu voi ūtru pusi) ļaudim saīt bīžuok nakai par bļūdenis kruosu. Deļ tuo vīn, ka tys varbyut vīnkuorši ir svareiguok par zaļū kruosu i vacu muola bļūdeņu.\nPar Dīva ideju mes dūmojam pulka vaira nakai zaļuos kruosys ideju. Ari tī, kas soka, ka natic. Lai natycātu, ir juotic, ka ideja, kam natic, patīšom eksistej.\nobejis kartenis – 2006. goda vosora, kumeleišu ofiss.\nThis entry was posted in par dzeivi i par cylvākim and tagged ceļš, kartenis, lalala, latgaliski, Mukulis on 16.10.2007 by saprge.\nlai kur ari ītu\ntu atrassi munu bolsu.\nmuoksleigūs puču myužeigumā\nbyus muna sirds.\natlaid maņ, griecineicai\nkai es atlaižu cytim\nnastruopej munys struopis\ni pasorgoj mani nu eļnis guņs\nkai es sorgoju cytus.\nmuna sirds tod byus pylna\nmuna sirds tī byus plyka\nmuna sirds īs nu krostu\nkai upe nu pavasara\ni nazynuos mīra.\ntev nabyus vairs mīra\ntu byusi bez krostu.\nThis entry was posted in dzeja and tagged dzeja, latgaliski, teksti on 15.10.2007 by saprge.


Nūtiks skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade, LVLKŠA, Roksts, skotuvis runys konkurss "Vuolyudzāni", Vuolyudzāni\n18. aprelī Rēzeknis 1. vydsškolā nūtiks 15. skotuvis runys konkurss “Vuolyudzāni” i atkluotuo latgalīšu rokstu volūdys i kulturviesturis olimpiade.\nVīns nu olimpiadis mierku ir školu jaunuotnis vydā veicynuot vītejūs kulturys vierteibu apzynuošonu i izcyluokūs nūvodnīku lobuoku pazeišonu. Olimpiadis dalinīki ir vyspuorizgleitojūšūs školu 10.–12. klašu komandys 3–5 cylvāku sastuovā, kuri kolektivi aizpylda olimpiadis aizdavumus: testu, aizdavumus latgalīšu rokstu volūdā, rodūšūs dorbus, taipat nūteik ari školānu dorbu prezentacejis. Itūgod olimpiadis aizdavumu temys ir Andryvam Jūrdžam – 145, Nikodemam Rancanam – 145, Ontonam Kūkuojam – 75, kai ari tradicionaluo prasmu puorbaudeišona latgalīšu rokstu volūdā i Latgolys kulturtests par paguojušuo goda aktualitatem.\nSkotuvis runys konkursā “Vuolyudzāni” itūgod nu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys, taipat nu vīnys školys dasaceitajim dalinīkim najimt vīnaidus dorbus. Konkurss nūteik vairuokuos vacuma grupuos: pyrmsškola, 1.-4.kl., 5.-8.kl., 9.-12.kl., kai ari studenti. Kotram dalinīkam juosagatavej 2 daiļdorbu fragmenti latgaliski, kuru garums navar puorsnēgt 3 min. Teik īsaceits da 6. apreļa organizēt konkursa atlasis kuortu školuos.\nDaykumā pīduovojam īsapazeit ar skotuvis runys konkursa i olimpiadis nūlykumim, olūtu i literaturys sarokstu, kuri izmontuoti olimpiadis aizdavumu sagataveišonā.\nInformaceja par pušdīņu dasaceišonu.


Tests: kū zyni par 2021. gods Latgolys symtgadnīkim? - lakuga.lv\nTemys: jubilejis, kulturys tests, Latgola, symtgadnīki, tests\nTesta autore: Sandra Ūdre, portals lakuga.lv\n2021. godā beja daudz jubileju, kai nikod atzeimojams “100” na viņ cylvākim, ari izdavumim, īstuodem, nūtikšonom. Izpyldūt itū testu, vari na viņ puorbaudeit sovys zynuošonys Latgolys kulturys viesturē, tok ari izzynuot jaunus faktus.\n#1. Viļānu vydsškolys geografejis školuotuojs i nūvodpietnīks Napoleons Rudko (1921–2001) ir izveiduojs i dybynuojs Viļānu Nūvodpietnīceibys muzeju. Jū interesiejuse ari vysys Latgolys viesture. Kuram nu itūs pietejumu jis ir leidzautors?\nNo Latgales medicīnas vēstures\nNo Latgales muižu vēstures\nIeskats Latgales ceļu vēsturē\nIeskats Latgales skolu vēsturē\nNo Latgales pagastu veidošanās vēstures\n#2. Kaidu žurnalu 1921. godā suoc izdūt Latgolys Školuotuoju savīneiba?\nŠkola un Sabīdreiba\n#3. Kura ir 2021. gods jubilara Eugeņa Karūdznīka (1921–2003) popularuokuo komponātuo dzīsme?\n#4. 1921. gods 10. oktobrī dybynuotuo Latgolys lauksaimnīceibys vydsškola niu ir populara pyrmuo leimiņa profesionaluos augstuokuos i profesionaluos videjuos izgleiteibys īstuode. Kai jū sauc myusu dīnuos?\nDaugovpiļs medicinys koledža\nAustrumlatvejis Tehnologeju vydsškola\n#5. Zynuotneica Antonija Karule (1921–2001) napaspēja izdūt manuskriptu par Latgolys školu viesturi. Jei ir leidzautore daudzom padūmu laika ābecem, dabuojuse zynuotņu kandidatis, doktoris grādus. Kura ir juos zynuotņu nūzare?\n#6. Žurnalā “Zīdūnis” sovys literata gaitys suokuši pazeistamī latgalīšu rakstnīki, kai Aļberts Sprūdžs, Konstantins Raudive, Juoņs Klīdziejs, Ontons Rupaiņs. Pyrmajā numerī gon daudz naatmynamu pseidonimu autoru. Kai seve nūsaucs izdeviejs?\nLatgolys atbaļsteituoju puļceņš\nLatgolys draugu puļceņš\n#7. Viesturis doktors, arheologs Vladislavs Urtāns (1921–1989) dzims Ludzā, struoduojs Modūnis Nūvpdpietnīceibys muzejā, vadejs daudzus arheologiskūs izrokumus, sarakstejs ap 70 zynuotnisku rokstu, kūpā ar Jāni Graudoni popularzynuotnisku gruomota “Senatnes pēdās” (1961). Kai sauc V. Urtāna 1977. godā izdūtu monografeju?\nSenākās rotas Latvijā\nSenākie ugunskapi Latvijā\nSenākie kapulauki Latvijā\nSenākie depozīti Latvijā\nSenākās apmetnes Latvijā\n#8. Popularuo povuorgruomotu raksteituoja i kulinarejis kursu vadeituoja Nina Masiļūne (1921–2019) ir ari pyrmuos i pagaidom vīneiguos povuorgruomotys latgaliski autore. Kaidus omotus Latvejis Republikā ījēme juos tāvs politiks Pīters Zadvinskis (1891–1965)?\nRēzeknis apriņča vaļdis prīšksādātuojs, Latgolys obligatuos āku apdrūsynuošonys savīneibys prīšksādātuojs\nLatgolys kristeigūs zemnīku savīneibys prīšksādātuojs, publicists ar pseidonimim Mateiss Oluteņš i Zīmeļs\nVairuokkuortejs Latvejis tautys lobkluojeibys ministrs\nUorsts, Rēzeknis Sorkonuo Krysta slimineicys golvonais uorsts\n#9. 1921. gods 24. aprelī Rēzeknē nūtyka Latgolys zemnīku 1. kongress. Kaida apsprīžama vaicuojuma sakarā?\nLatgalīšu volūdys oficiala īvīšona apritē\nVaļsts nūdūkļu politika\nŠkolu dybynuošona pogostūs\nLatgolys administrativais īdalejums\n#10. 1921. gods 25. februarī Nautrānu pogosta Dekterūs dzims tieļnīks Ontons Velikāns, veiduojs kopu pīminekļus latgalīšu kulturys darbinīkim, kai Andryvam Jūrdžam, Pīteram Miglinīkam, Ontonam Rupaiņam, Valerijai Seilei i cytim. Ar kuru tieļnīku jis sasadorbuojs?\nAr Evaldu Vasilevski\nAr Ontonu Rancānu\nAr Māru Kalniņu\nAr Bārtuli Buli\nAr Induli Folkmani\n#11. 1921. godā suoc izīt laikroksts “Jaunō Straume”, redaktors – Jezups Trasuns. Kaidys partejis izdavums tūlaik jis ir?\nLatgolys Zemnīku partejis\nLatgolys progresistu partejai\nLatgolys Demokratu partejis\nLatgolys Ļaužu partejai\nLatgolys Dorba partejis\n#12. 1921. godā Aglyunā nūdybynoj katuolisku veirīšu realgimnazeju, ari Ludzā teik atvērta latvīšu realgimnazeja. Kaidom zineibom pīgrīž viereibu realgimnazejā?\nLauksaimnīciskai īvierzei i jaunajom volūdom\nProfesionalai īvierzei i dorba praksem\nDobys zynuotnem, matematikai i jaunajom volūdom\nPsihologejai, muokslom i jaunajom volūdom\nDobys zynuotnem, matematikai i senejom volūdom\n#13. 1921. gods 12. majā dybynuota pyrmuo Latgolys studentu organizaceja “Latgolas studentu savīneiba”, kas 1925. godā palīk par “Latgolas studentu bīdreibu”, a 1932. godā – par korporaceju “Montania”. Kaids ir vīna nu pīcu organizavcejis dybynuotuoju Pītera Baško literarais pseidonims?\n#14. 1921. gods 10. aprelī Rēzeknē nūtyka Latgolys teatra pyrmuo izruode – beļģu rakstnīka Morisa Meterlinka luga “Māsa Beatrise”. Kurs beja teatra administrators, vāluokais tautys lobkluojeibys ministrs?\n#15. 1921. gods 17. julī Rēzeknē tyka sareikuots pyrmais oficialais volejbola mačs Latvijā. Kaidys komandys sasatyka?\nPūlejis armejis komanda i Rēzeknis 9. kuojinīku pulka komanda\nIgaunejis armejis komanda i Rēzeknis 9. kuojinīku pulka komandaViļakai\n12. Bauskys kuojinīku pulka komanda nu Daugovpiļs i Rēzeknis 9. kuojinīku pulka komanda\n4. Valmīrys kuojinīku pulka komanda i Rēzeknis 9. kuojinīku pulka komanda\nYMCA (Jaunatnis kristeiguos savīneibys komanda nu ASV) i Rēzeknis 9. kuojinīku pulka komanda


12. A. 1600. L. Uļjana no Agatas Vīveres Silajāņu pag. Latvju kult. kr.\nDzeivuoja treis bruoļi: divi beja gudri, bet trešais muļķīts. Gudrī divi bruoļi struoduoja, bet nagudrais staiguoja medībuos saudīt vysaidus putnus un zvērus un pataisīja mežā slozdu dēļ putnim. Nūguoja muļķīts vīnā reitā agri uz sovu slozdu un atroda slozdā īleidušu zači. Pasyta, pasyta muļķīts zači un palaidja. Atguojis uz sātu, nikuo napasacīja bruoļim. Atīt ūtrais reits. Muļķīts arī nūguoja uz mežu, uz sovu slozdu un atroda lopsu. Kū jam darīt? Pasyta, pasyta un palaidja vaļā, un taipat atguoja uz sātu, nikuo naatnesis, bet bruoļim arī nikuo nasoka. Atguoja trešais reits un muļķīts vēļ ogruok nūguoja uz mežu, uz sovu slozdu un atroda tur vydā luoci. Tai pat pasyta, pasyta un palaidja mežā un atguoja uz sātu bez nikuo.\nTad gudrī bruoļi suoka muļķīšam runuot: "Par kū tu, bruolīt, nanūsaum un nikuo naatnes&127; uz sātu?"\nTrūreiz muļķīts soka: "Es atrodu vysūs treijūs reitūs slozdā pa lelam zvēram, bet pasytu, pasytu un palaižu mežā atpakaļ." Gudrī bruoļi soka: "Vai, kaids tu, bruolīt. muļķīts! Kam tu nanes uz sātu, tev jau byutu sašyvuši kažuceņu nu zvēru uodas!"\n"Nu, labi," soka muļķīts, "es tagad kū mežā atrasšu, tū nū šaušu un nesšu uz sātu!"\nVīnu reizi nūīt muļķīts uz mežu un naatrūn nikuo sovā slozdā. Kū jam darīt? Par mežu guoja lelceļš. Izguoja muļķīts uz ceļa un veras, ka īt pa ceļu pops. Bruoļi lyka: kū atrassi mežā, tū nūšaun zemē un nest uz sātu! Tyuleņ muļķīts līk popam Iūdi kryutīs, pops guļ uz zemes, tad muļķīts pajem popu aiz motu un valk uz sātu. Atvalk uz s&127;ātu un īrauga gudrī bruoļi. Nūsabeist nyu bruoļ - byus švaki! Tod suoc muļķīti lomuot, bet muļķīts soka: "Kuodēļ, bruoļi, mani lomuojat? Man tak paši pasacējat: kū atrassi mežā, tu šaun zemē un nes uz sātu. Es nūguoju uz sovu slozdu un nikuo naatrodu. Tad es nūstuoju uz ceļa un verūs: pa ceļu atit pops. Dūmuoju: es tevi nūsaušu, byus man lobs luocs. Vēļ bruolīši, itys na vyss, man ira vēļ mežā vylks nūšauts!"\nGudrī bruoļi padūmuoja: kū ar muļķīti padarīsi! Vajadzīgs nūglobuot tū popu. Pajem gudrī bruoļi ūtrā, tai saucamā, jaunā ustobā izplēš greidu, izrūk dziļu dūbi un tur īlaiž popu. Tod aizrauš ar zemi taipat, greidu salaiž un navar nikuo pazeit. Tad soka gudrī bruoļi muļķīšam. "Tu nasok nikam nikuo par popu, ka kas vaicuos, bet lobuok ej uz mežu un atnes tū vylku, kuru tu nūšuovi!"\nTyuleņ muļķīts nūīt, atnas vylku, gudrī bruoli pajem nū plēš vylkam uodu, bet pašu vylku aprūk natuoļ nu sātas kolnā.\nPēc naz cik laika ļauds gaida, gaida popa, navar sagaidīt un snoc meklēt pa vysom pusem, bet nikur navar atrast. Suoc taisīt bēres, atīt pīlyugt gudrūs bruoļu uz bērem, bet muļķīša naīlyudza. Kū darīt muļķīšam? Dūmoj jis : "Es tak nūšovu un atnežu uz sātu un zynu, kur pops gul, bet gudrī bruoļi aizguoja uz bērem, īšu arī es uz bērem."\nTūreiz soka muļķīts: "Es zynu, kur jyusu pops ir!"\nBet nikas ituo nasaklausa. Muļķīts kai suoka sovu runu, tai runuoja bez gola, bet gudrī bruoļi klausuos, kas te byus ar tū muļķīti. Vīnu reizi guoja paša saiminīca cauri un dzierd, ka vīns cylvāks runoj: "Es zynu, kur ir pops!"\nSaiminīca pīguoja kluot un vaicoj: "Vai tu patīši zyni?"\n"Jā!" soka muļķīts, "kai es nazynuošu, ka viņš guļ myusu jaunā ustobā zam greidas aprokts?"\nTyuleņ muļķīti sādynoj aiz golda ar cytim vīsim, ka tikai paruodītu, kur guļ pops. Gudrī bruoļi dreižuok nūskrīn uz sātu un cikom muļķīts ād un dzer, gudrī bruoļi izrūk popu nu tuos dūbis un nūnas uz vylka dūbi, bet vylku atnas uz itū dūbi, kur gulēja pops, aprūk, aptaisa dūbes, ka navar nikuo pazeit. Tūreiz ceļas vysi vīsi nu golda, pajēmja muļķīti un brauks pēc popa. Atbrauc uz tū ustobu, kur beja pops aprokts. Muļķīts soka: "Atplēsit itūs dēļus un atrūcit, te guļ pops!"\nTyuleņ dēļus atplēsja zemi atroka un verās, ka ti guļ vylks, bet na pops. Tūreiz vysi suoka smītīs muļķīšam un uz gola pasar cīja: "Muļķis tu beji, par muļķi tu nūmersi!"\nTai nikuo naizzynuoja par sovu popu, nūdzer bēres, bet popa nabeja.


Datum: 22.08.2020-23.08., 26.08. - 28.08.2020 Kursgebühr: € 90.- / Tagesgeb. € 20.-


Sprīža ap lītuotuoju:Kalvis - Vikipedeja\nSprīža ap lītuotuoju:Kalvis\nVasals(-a) Vikipedejā, Kalvis! (in English)\nPyrmais rakstīņs[labot pirmkodu]\nVasals, gryby tev pavaicuot. Cik seņ tu jau darbūjīs Vikipedejā? --Dark Eagle 19:29, 20 Marts / Pavasara mieness 2011 (UTC)\nVasals! Inkubatorā beju lītuotuojs "kalvis" ci "Kalvis.apsitis" (nazcik reižu ari ar IP adresem); ite žurnals ar vysu, kū beju darejis ogruok -  --Kalvis 22:16, 20 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)\nTaitad tu uzsuoki latgaļu Vikipedeju, prīks īpasazeit! Nu taid paleidzēsi maņ rakstīņu Latgaļu Vikipedeja? --Dark Eagle 22:35, 20 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)\n:) Tur nikuo lela nabeja - īguoju Meta-wiki inkubatorā, i zam direktorejis "bat-ltg" suoku raksteit. Nacik tuoli natyku, a dreiži jau Armands Kūceņš pīsateice, i saraksteja kategorejis. (Ari rakstīni "Latgalian language" angļu viki rakstejom, kab byutu vīta, kur likt saiti iz itū inkubatoru. Kai tys "bat-ltg" puorsavērte iz "Wp-ltg" - nazynu.) Žemaiši i võri nasagaidejuši sovus ISO kodus dabuja sovys Vikipedejis jau dreiži. A vāluok latgaļu Vikipedejai vītu nadeve, par tū ka mums nabeja ISO koda. Nu a tod kodu īdeve (pyrms goda), i niu apstyprynuoja. Rakstīni varu paleidzēt raksteit, kad taids atsaradīs. Pa munam, mums tryukst cīši daudz rokstu - vīns pajiemīņs: mīgt nazcik reizis iz linka "Nejauša lapa" (navieška/sevkura lopa), cikom pasaruoda nazkas pazeistams i drupeit pīroksteit tymā lopā kluot. Kalvis 23:54, 20 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)\nGribu pasaceit, ka vieruoj piec Vikipedejis dūmu meita (i roksti jī), kab izsprīst problemys kūpeigi --Dark Eagle 00:44, 21 Marts / Pavasara mieness 2011 (EET)\nDear Kalvis, first nice to meet you! I'm wondering if you would be very kind to help translate a very short-stub version of 3-4 sentences of this article for the wonderful Latgalian Wikipedia? Thank you very much for any advice or help you could offer. I hope to hear from you. Have a cool day, Sincerely--X4v13r3sh 00:37, 15 lopu mieness 2011 (EEST)\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Sprīža_ap_lītuotuoju:Kalvis&oldid=14170"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 23.37, 2011. gada 14. lopu mieness.


Gorenje mašina za pranje rublja W 85 F44 P/I - IMTEC.ba\nAKTIVNO Naslovna > Bijela tehnika>Perilice i sušilice rublja>Gorenje mašina za pranje rublja W 85 F44 P/I\nKataloški broj: 527240 - Šifra: 127348\nKapacitet: 8 kg. Broj obrtaja centrifuge: 1,400 obr/min. Energetski razred: A++, (-10%). - Potroši 40% manje energije u poređenju sa energetskim razredom A. Broj programa: 23.Boja: Bijela,Zapremina bubnja...\nKapacitet: 8 kg. Broj obrtaja centrifuge: 1,400 obr/min. Energetski razred: A++, (-10%). - Potroši 40% manje energije u poređenju sa energetskim razredom A. Broj programa: 23.Boja: Bijela,Zapremina bubnja: 64 l,Tip zaslona: LED ekran,Posebni program: Pamuk antialergijski / Odjeća za bebe / Grinje stop / PerfectBlack / Aktivni / Tiho pranje / Pamuk 30°C - 17 min / Pamuk 20°C,Dimenzije aparata (ŠxVxD): 60 × 85 × 60 cm,Masa aparata: 77 kg,Priključna snaga: 2,300 w.Garancija 5 godina.


“Latgolys Saeimys” atkluotuo viestule: Par NEPLP finansiejuma samazynuojumu raidejumim latgalīšu volūdā - lakuga.lv\nTemys: atkluotuo viestule, latgalīšu volūda, Latgolys Saeima, NEPLP, Roksts\nLR Saeimys frakcejom,\nPar NEPLP finansējuma samazinājumu raidījumiem latgaliešu valodā.\nKai līcynoj Nacionaluos elektroniskūs plošsazinis leidzekļu padūmis (NEPLP) 8. marta sēdē apstyprynuotī konkursu nūlykumi “Par raidījumu veidošanu latviešu un mazākumtautības valodās 2018.gadā Latgales reģionālajos un vietējos plašsaziņas līdzekļos”, itūgod raidejumu veiduošonai latgalīšu volūdā paradzāts par 20 000 eiro mozuok nakai 2017. godā.\nJamūt vārā, ka konkursa finansiejumu veidoj leidzekli, kas NEPLP pīškierti sabīdreibys salīdiešonys, nacionaluos identitatis i vaļsts volūdys pozicejis nūstyprynuošonys pasuokumu ītvorūs, bīdreiba “Latgolys Saeima” pauž naizpratni par lāmumu daļu leidzekļu nūvirzeit raidejumu veiduošonai mozuokumtauteibu volūduos.\nDa šam NEPLP 71 142 eiro godā konkursa kuortā nūvirzeja satura veiduošonai TV raidejumim latgalīšu volūdā, kai pīmāram, “Sajūti Latgali”, “Latgolys rūbežys vaicojūt”, “Spīgeļs”, “Netradicionālā Latgale”, “Pa sovam” i c., kai ari radejis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduošonai.\nBīdreiba “Latgolys Saeima” nūruoda, ka lai gon Vaļsts volūdys lykums uzlīk par pīnuokumu vaļstei nūdrūsynuot “latgaliešu rakstu valodas kā vēsturiska latviešu valodas paveida saglabāšanu, aizsardzību un attīstību”, finansiejuma samazynuošona raidejumim latgalīšu volūdā ir sūļs atpakaļ lykuma īdzeivynuošonā.\nLatgolys sabīdriskuos organizacejis ir ari vairuokkuort nūruodejušs, ka napīcīšams nūsaceit konkreti īzeimātu procentu raidejumim latgalīšu volūdā nu vaļsts dotacejis, kas paradzāta sabīdriskuo pasyutejuma izpiļdei Latvejis Radejā, LTV i komercialajim medejim. Itei iniciativa da šam nu NEPLP pusis nav givuse atsauceibu.\nBīdreibys “Latgolys Saeima” volda prīkšsādātuojs


Jurs Viļums: Kū gaideit nu Latgolys kongresa - lakuga.lv\nJurs Viļums Latgolys kongresa presis konferencē. Kartenis autore: Edeite Husare/lakuga.lv\nTemys: drūseiba, Jurs Viļums, Latgola, Latgolys kongress\nRoksta autors: Jurs Viļums, Latgalīšu kulturys bīdreibys vadeituojs\nVysa myusu dzeive (ari Latgolā) niu ir apsaverama iz Ukrainā nūteikūšuo Krīvejis armejis ībrukuma fona. Kai tys ir puormejs prioritatis iz pasauļa, vaļstī i Latgolys regionā? I kuri napadareitī dorbi ir atsakluojuši vēļ plykuoki?\nTaišni iz skorbūs nūtikšonu Ukrainā pasaverūt, varim lobuok nūviertēt, cik lelā drūšeibā asam poši – tycom, ka varim pasaļaut iz storptautyskūs organizaceju, bet ari pošim koč kas juodora – cik labi asam organizāti sovā vaļstī, sovuos pošvaļdeibuos, sabīdryskajuos organizacejuos i Latgolys regionā kūpumā, kab pījimtu atbiļdeigus lāmumus kai mīra, tai ari (nadūd Dīvs) kara laikā? Jau niu kars nūteik na tik Ukrainys teritorejā, tys nūteik ari pi myusu – plošsazinis leidzekļūs, škārsteikla socialajūs teiklūs, privatajuos sarunuos ar draugim, rodim i sovā saimē.\nVysaidūs laikūs ir nūtykuši latgalīšu saīti, kongresi, konferencis… Ir daudzys reizis raudzeits formulēt kūpeigūs ilgtermiņa mierkus i atkuortuoti skaniejuši aicynuojumi vysaidom atbiļdeigajom īstuodem. Tok gods nu goda ci kotrā nuokušajā pasuokumā redzim, cik gryutai ir tikt pi kaidu izmieriejamu rezuļtatu. Nav tai, ka nikas nav izdareits. Koč kas ir panuokts, koč kas ir nūtics pats nu seve, nazkū ir padarejuši naatlaideigi individi voi kaida aktivuoka sabīdryska organizaceja, bet kūpejī Latgolys i latgalīšu dzeivis socialekonomiskī ruodeituoji ir tuoleji nu Latvejis vaļsts i nu Eiropys videjūs. Tai sauktuo regionaluo navīnleidzeiba Latvejā ir vīnkuorši klīdzūša. Ari kulturys, izgleiteibys, identitatis styprynuošonys lauceņūs latgaliskais nazkur īsaspīž latvyskajā, nazkur “jaucās” pa vydu, nazkur izkreit pavysam – nav eistys skaidreibys ni pošvaļdeibu darbinīkim, ni vaļsts īstuožu īriednim, ni školuotuojim, ni uzjiemiejim, ni politikim. Ka nav skaidreibys, tys ir pyrmais signals par nadrūseibu regionā i vaļstī.\nPar kūpejū Latgolys regiona ekonomiskū i cytu jūmu atteisteibu eisti nivīns nav atbiļdeigs. Pareizuok sokūt – atbiļdeigi ir daudzeji, bet nivīns da gola nav saucams pi atbiļdeibys par loba rezuļtata naasameibu. Tys pats ari cytuos jūmuos. Regionaluo atteisteiba nav tik termins, kurū gona īraksteit vīnys ministrejis dokumentūs i vyss pats nu seve atsarysynuos. Tys ir kūpeigs dorbs – i pošvaļdeibu, i vysys vaļdeibys (i tuos pakļauteibā asūšūs īstuožu). Regiona drūseiba ir i rūbežsorgu, i policejis, zemissardzis dorbs, kai ari sātys, kas apdzeivuotys palīk ari dziļuokajūs laukūs, a na sabierst zam buļdozera ci laika zūba. Regiona lobkluojeiba ir īškzemis kūpprodukta cypari i kotra individa prīca par kotru jaunu saulainū dorba dīnys reitu!\nKai tikt pi lobuokys dzeivis Latgolā? Bīži viņ vyss eistyn ir pošu latgalīšu rūkuos. Latgalīšim (i nīvinam cytam) ir juouzajem atbiļdeiba par Latgolu. Valkūt paralelis ar nūtykumim Ukrainā i Krīvejā, Boltkrīvejā – kurs cyts uzajims atbiļdeibu, ja na kotrs “mozais es”? Tys ir cīši svareigi, kab poši latgalīši aktivuok īsasaisteitu sabīdryskajūs procesūs, navaļdeibys organizacejuos i, nui, ari partejuos. Vysuos! Kū vaira jimuos byus latgalīšu, tū vaira latgalīšūs īsaklauseis politiki nu vysu spuornu.\nUkrainā jau nu 2014. goda vaļsts teritorejis aizstuoveiba baļstejuos iz breivpruoteigūs kusteibys placim, a Krīvejā vaira nakai 20 godu laikā vaļsts aparats mīdze i pa drupetei damīdze vysus, kas varēja, gribēja i uzadrūšynova nūsastuot preteimā voldūšajam režimam. Daudzeji beja spīsti emigrēt. Vēļ vairuokums vīnkuorši sasamīrynova. Taišni deļtuo niu pasauļs vainoj vysus krīvus i vysus Krīvejis Federacejis īdzeivuotuojus, ka jī faktiski ar sovom rūkom (ci pīkrisšonu klusejūt) ir ļuovuši dzimt diktatoram, kurais ir īsuocs asiņainuokuos “militaruos operacejis” Eiropā, kaidys nabeja pīdzeivuotys nu Ūtruo pasauļa kara laiku. Atbiļdeiba par tū leluokā ci mozuokā mārā juouzajem kotram Krīvejis pylsūņam!\nTai ari niule tev i maņ juoīt kūpā, lai izrunojam, kū i kai dareisim nuokušajūs pīcūs godūs? Kai mes varim “nu volūdys da ekonomikai” (drūseibu īskaitūt) paceļt vysys jūmys Latgolā? Vīna pošvaļdeiba tū navarēs padareit, vīna ministreja ari nā, vysu nūveļt iz kaidys sabīdryskys organizacejis placu byutu napruots… Zeimojās raugam īlikt vysmoz golvonū vierzīni, kurā vysim kūpā “rakt”!\nMes Latgolā niule asam kai taids tvaika viļcīņs, kas šņuoc i laiku pa laikam taurej, tok cīš lānai īt iz prīšku, tod pa inercei nu nuokamuo kaļneņa lejā… Ci varbyut asam kugis, kas bez motora i bez buru dreifej pasauļa viejūs i voldūšajuos straumēs? Itū viļcīni ir juoizlīk iz slīžu i juoīdūt jam skaidrs mierkis, energeja kusteibai i sistema, kai tuos “ūgleitis” saguoduot, kab viļcīņs naatsastuotu, a vys skrītu iz prīšku, kab sasnāgtu i apsteigtu pasauļa nūsaceitūs i vys maineigūs izaicynuojumus. Ka tys ir kugis, tod tai pat ir vajadzeigs motors ci vysmoz gona iztureiga i pareizā virzīnī pagrīzta bura. Lai tys myusu kugis naaizīt pa “Moskvys” pādim – respektivi, nanūsleikst!\nLatgolys kongress nūtiks tikai treis dīnys. Piec byuteibys – pyrmajā dīnā svineigī pasuokumi par gūdu 1917.goda Latgolys latvīšu kongresa atceris dīnai i 2022.goda kongresa atkluošona. Leluokais dorbs nūlykts iz 28.apreli, kod dorba grupuos tiks apsprīsti vysaiduoki vaicuojumi i pa gabaleņam kūpā lykta ari kūpejo kongresa rezoļuceja. 29.datumā – svineiga Saeimys deputatu (Latgolys apakškomisejis) sēde, tod politiķu nalela “capynuošona” Juoņa Dombura vadeibā i beiguos rezolucejis apstyprynuošona.\nIr izskanējuse vysaiduoka kritika i vys jau ka vēļ skanēs kongresa reikuotuoju vierzīnī, tok skaidrs, ka pa puors dīnom mes navarēsim atrysynuot vysus Latgolys vaicuoumus. Es personeigi grybu ticēt, ka Latgolys kongress var tapt par pastuoveigu Latgolys dzeivuotuoju (Latvejis pilsūņu) redzīņa paudieju – kūpeigys pozicejis formulātuoji. Tū skaļuok i precizuok pasaceit var paleidzēt organizatoriska struktura, kam juostruodoj ari kongresu starplaikūs. Kaidai tai byut, kaidā sastuovā, ar kaidu puorstuovnīceibu i, golvonais, kas varātu veikt tai sekretariata pīnuokumus, tys ir juoapdūmoj ituos nedelis laikā i pīktdiņ ir kūpā juoizlem.\nVysa puorejuo informaceja, kas saistuos ar Latgolys kongresu – pasuokumu kuorteiba, dorba grupu programa, īspiejis sekuot nūtikšonom attuolynuotai – ir i byus atrūnama škārsteikla lopā latgolyskongress.lv.\nNūslāgumā drupeit par identitati. Kai jī poši atzeist, taišni kara prīškā i faktiski tuo laikā ukraiņu tauta palyka par naceju i skaidri īzeimēja sevī atškireibys nu ībruciejvaļsts pamatnacejis. Karš apvīnova Ukrainys vaļsti, tuos sabīdreibu, i nūstyprynova jūs identitati. Godim ilgi Latgolys sabīdriskuos organizacejis ir runovušys, stuostejušys, cik svareigi ir Latgolā kūpt i styprynuot latgalīša pošapziņu. Cik tys ir svareigi na tik regiona, bet ari vaļsts, na tik kulturys, bet ari ekonomikys i nacionaluos drūseibys kontekstā. Ka agruok tū kaids vēļ nasaprota, tod vairs nazynu, kaidus argumentus stuosteit – mums vysim kūpā ir svareigi apvīnuot vysus Latvejis i atseviški jimtus Latgolys dzeivuotuojus, styprynuot kotra pošapziņu i spieju sasadorbuot!\nCik mes kotrys byusim styprs, tik stypra byus Latgola! Kū stypruoka byus Latgola, tū stypruoka ari vysa myusu vaļsts. Tys nav lozungs, tei ir formula pi kurys pīsaturu.


Daugovpilī gaidoma Māra Čačkys izstuode "Klātienes dialogi" - lakuga.lv\nKarteņa: Māra Čačkys dorba fragments\nTemys: Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs, izstuode, Klātienes dialogi, Māris Čačka, muoksla\nDaugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzejs (DNMM) 2021. gods sezonu atkluos ar Māra Čačkys izstuodi “Klātienes dialogi”, informej DNMM puorstuove Jeļena Petrova.\nNasaverūt iz uorkuortys situacejis īrūbežuojumim, DNMM aktivi gatavejās jaunajai izstuožu sezonai. Leidz ar puļciešonuos īrūbežuojumu atceļšonu, muzejs sovus apmaklātuojus sagaideis ar muokslinīka M. Čačkys dorbu izstuodi, kurai dūts itam laikam simbolisks nūsaukums – “Klātienes dialogi”.\nM. Čačka ir grafikis, gleznuotuojs i muokslys pedagogs, storptautysku muokslys projektu kurators, kai ari Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra vadeituojs. Īgivs doktora grādu izgleiteibys zynuotnē i magistra grādu muokslā. Jis ir Muokslu pedagogu apvīneibys i galerejis “SIVIA” dybynuotuojs, Latvejis Muokslinīku savīneibys i Latvejis Grafikys kamerys bīdrs. Nu 1997. gods pīsadalejs vairuok kai 85 muokslys izstuodēs, tamā storpā aizvadejs 24 personalizstuodis Latvejā, Leitovā, Boltkrīvejā, Italejā, Zvīdrejā, Vuocejā, Ukrainā, Pūlejā i Kīnā. Muokslinīka dorbi atrūnami muzejūs i privatkolekcejuos Latvejā, Leitovā, Vuocejā, Lelbritanejā, Pūlejā i Norvegejā.\nPādejūs div godu laikā topušajā lelformata dorbu serejā M. Čačka turpynoj atteisteit dialogu tēmu, kas beja kluotasūša ari juo leidzšinejā radūšajā dorbā i nūzeimeiguokajuos personalizstuodēs “Noteiktie un nenoteiktie dialogi ” i “Dialogi. Paralēles. Dimensijas”.\nItūreiz izstuode nūsaukta “Klātienes dialogi”, muokslinīks pīsagrīž cylvāka kasdīnā aktualuokajam i nūzeimeiguokajam, prūti, saskarsmis napīcīšameibai. Komunikaceju vysaiduos formuos i veidūs, saskarsmi ar leidzcylvākim M. Čačka atspīgelej grafiski gleznīciskim izteiksmis leidzeklim, rodūt vizualus dialogu stuostus, kuru daudzajūs kruosys sluoņūs konceptuali attāloj sovu sajiutu transformacejis pasaceitūs i napasaceitūs vuordu, satyktūs ciylvāku, raiseitūs puordūmu i sajimtūs emoceju īspaidā.\nPuorsakluošona ar kasdīnys saskarsmem teik vizualizāta, kuortojūt sluoni iz sluoņa i tymā pošā laikā ari atsluoņojūt, izmontojūt monotipejis elementus, laziešonu i cytys grafiskuos tehnikys izteiksmis i niansis, leidz teik dabuota konkreta kompoziceja, kaidu muokslinīks tū ir īceriejs. Cytu reizi vīnam dialogam kluot īt ari cyts. Muokslinīks atkluoj, ka vīnā dorbā vysaidūs sluoņuojumūs varams saredzēt ari vairuokys mejīdarbeibys i sarunu turpynuojumus – kai dzeivē, kur mes namiteigi puorsakluojam i ar informaceju, i ar vysaidom saskarsmem. Gribiešona eksperimentēt dorbu radeišonys procesā i savīnuot pyrmajā šaļtī radzami nasavīnuojamus muokslys medejus i tehnikys sekmej M. Čačkys individualuo muokslinīciskuo rūkroksta veiduošonūs i namiteigu atteisteibu.


Nazionale di pallacanestro della Grecia - Wikipedia\nDisambiguazione – Se stai cercando la voce sulla formazione femminile, vedi Nazionale di pallacanestro femminile della Grecia.\nLa selezione maschile della nazionale greca, ai Campionati Europei, ha vinto due medaglie d'oro, nel 1987 e nel 2005, una d'argento, nel 1989 e due di bronzo, nel 1949 e nel 2009.\nHa partecipato tre volte al Torneo Olimpico, nel 1952, nel 1996 e nel 2004.\nIl miglior risultato della sua storia sportiva è rappresentato dalla medaglia d'argento al Campionato Mondiale 2006, dopo una clamorosa vittoria sul "dream team" USA in semifinale. Precedentemente, in questa competizione, aveva conseguito anche due quarti posti, nel 1994 e nel 1998.\nNel 2006 il primo podio mondiale\n2004 - 5°\n1949 - 3°\n1951 - 8°\n1961 - 17°\n1965 - 8°\n1967 - 12°\n1969 - 10°\n1973 - 11°\n1975 - 12°\n1979 - 9°\n1999 - 16°\n4 Alvertīs, 5 Papaloukas, 6 Zīsīs, 7 Papanikolaou, 8 Spanoulīs, 9 Fōtsīs, 10 Chatzīvrettas, 11 Ntikoudīs, 12 Tsartsarīs, 13 Diamantidīs, 14 Papadopoulos, 15 Kakiouzīs, All. Panagiōtīs Giannakīs\n4 Papaloukas, 5 Mpourousīs, 6 Zīsīs, 7 Spanoulīs, 8 Vasilopoulos, 9 Fōtsīs, 10 Printezīs, 11 Glyniadakīs, 12 Tsartsarīs, 13 Diamantidīs, 14 Schortsianitīs, 15 Pelekanos, All. Panagiōtīs Giannakīs\n4 Vasileiadīs, 5 Mpourousīs, 6 Zīsīs, 7 Spanoulīs, 8 Calathes, 9 Fōtsīs, 10 Printezīs, 11 Papanikolaou, 12 Bramos, 13 Mauroeidīs, 14 Mantzarīs, 15 Kaimakoglou, All. Īlias Zouros\n5 Athīnaiou, 8 Calathes, 9 Mpourousīs, 17 Mantzarīs, 18 Agravanīs, 19 Papapetrou, 25 Charalampopoulos, 31 Mpogrīs, 33 Perperoglou, 34 G. Antetokounmpo, 41 Koufos, 43 T. Antetokounmpo, All. Fōtīs Katsikarīs\n1 Rogkavopoulos, 2 Chrysikopoulos, 4 Katsivelīs, 5 Larentzakīs, 6 Kavvadas, 8 Calathes, 10 Sloukas, 14 Papagiannīs, 31 Giannopoulos, 37 Antetokounmpo, 41 Kaselakīs, 44 Mītoglou, All. Rick Pitino\n4 Galīs, 5 Stauropoulos, 6 Giannakīs, 7 Kampourīs, 8 Pedoulakīs, 9 Karatzas, 10 Rōmanidīs, 11 Filippou, 12 Andritsos, 13 Dīmakopoulos, 14 C. Christodoulou, 15 F. Christodoulou, All. Kōstas Politīs\n4 Gasparīs, 5 Patavoukas, 6 Giannakīs, 7 Kampourīs, 8 Nelson, 9 Galakteros, 10 Papadopoulos, 11 Lypīridīs, 12 Andritsos, 13 Fasoulas, 14 Iōannou, 15 Christodoulou, All. Efthimis Kioumourtzoglou\n4 Mpakatsias, 5 Patavoukas, 6 Giannakīs, 7 Mpountourīs, 8 Sigalas, 9 Mylōnas, 10 Galakteros, 11 Papapetrou, 12 Tsekos, 13 Fasoulas, 14 Rentzias, 15 Christodoulou, All. Makīs Dendrinos\n4 Kalaitzīs, 5 Mpalogiannīs, 6 Mpountourīs, 7 Papanikolaou, 8 Sigalas, 9 Korōnios, 10 Alvertīs, 11 Oikonomou, 12 Tsakalidīs, 13 Fasoulas, 14 Rentzias, 15 Karagkoutīs, All. Panagiōtīs Giannakīs\n4 Kontos, 5 Gkoumas, 6 Kokolakīs, 7 Giannouzakos, 8 Raftopoulos, 9 Sakellariou, 10 Korōnaios, 11 Giatzoglou, 12 Papageōrgiou, 13 Kastrinakīs, 14 Diakoulas, 15 Fōsses, All. Vaggelīs Nikītopoulos\n4 Galīs, 5 Stauropoulos, 6 Giannakīs, 7 Kampourīs, 8 Linardos, 9 Karatzas, 10 Rōmanidīs, 11 Filippou, 12 Andritsos, 13 Fasoulas, 14 Iōannou, 15 Christodoulou, All. Kōstas Politīs\n4 Galīs, 5 Patavoukas, 6 Giannakīs, 7 Kampourīs, 8 Nelson, 9 Aggelidīs, 10 Korfas, 11 Filippou, 12 Andritsos, 13 Fasoulas, 14 Papadopoulos, 15 Christodoulou, All. Efthimis Kioumourtzoglou\n4 Galīs, 5 Patavoukas, 6 Giannakīs, 7 Kampourīs, 8 Aggelidīs, 9 Mylōnas, 10 Gasparīs, 11 Lypīridīs, 12 Andritsos, 13 Fasoulas, 14 Papadakos, 15 Papadopoulos, All. Efthimis Kioumourtzoglou\n4 Kalaitzīs, 5 Patavoukas, 6 Mpountourīs, 7 Papanikolaou, 8 Sigalas, 9 Korōnios, 10 Alvertīs, 11 Oikonomou, 12 Myriounīs, 13 Giannoulīs, 14 Rentzias, 15 Christodoulou, All. Panagiōtīs Giannakīs\n4 Sloukas, 5 Mpourousīs, 6 Zīsīs, 7 Spanoulīs, 8 Perperoglou, 9 Fōtsīs, 10 Papanikolaou, 11 Kavvadas, 12 Maurokefalidīs, 13 Kaimakoglou, 14 Bramos, 15 Printezīs, All. Andrea Trinchieri\nArvanitīs, Cholevas, Christoforou, Karalīs, Manias, Matthaiou, Mīlas, Papadīmas, Spanoudakīs, Stefanidīs, Taliadōros, All. Vladimīros Vallas\nCholevas, Eutaxias, Karamanlīs, Manias, Matthaiou, Mourouzīs, Papadīmas, Roumpanīs, A. Spanoudakīs, G. Spanoudakīs, Stefanidīs, All. Nikos Nīsiōtīs\nAmerikanos, Mparlas, Mpazios, Chaikalīs, Diamantopoulos, Kolokythas, Larentzakīs, Maglos, Politīs, Trontzos, Tsavas, Zoupas, All. Missas Pantazopoulos\nMparlas, Christoforou, Diamantopoulos, Giannouzakos, Iordanidīs, Katsafados, Kontos, Mpogatsiōtīs, Politīs, Raftopoulos, Stamelos, Trontzos, All. Themīs Cholevas\nAlexandrīs, Diakoulas, Fōsses, Giannouzakos, Giatzoglou, Kastrinakīs, Kokolakīs, Korōnaios, Papageōrgiou, Papazoglou, Petropoulos, Stamelos, All. Dick Dukeshire\nAndritsos, Gkekos, Giannakīs, Karatzoulidīs, Kastrinakīs, Katsoulīs, Kokolakīs, Korōnaios, Paramandīs, Petropoulos, Sakellariou, All. Dick Dukeshire\nAndritsos, Christodoulou, Dīmakopoulos, Fasoulas, Filippou, Gkekos, Giannakīs, Kokolakīs, Mallach, Petropoulos, Rōmanidīs, Stauropoulos, All. Kōstas Politīs\nAlexandridīs, Ellīniadīs, Giannopoulos, Kalampakos, Kampourīs, Kountourakīs, Papadīmītriou, Papagiannīs, Patavoukas, Sōtīriou, Tzigopoulos, All. Efthimis Kioumourtzoglou\nAggelidīs, Gkagkaoudakīs, Chōlopoulos, Korōnios, Logothetīs, Mōraitīs, Mpountourīs, Mylōnas, Myriounīs, Oikonomou, Papagiannīs, Tampakīs, All. Giōrgos Poestos\n4 Kikilias, 5 Sioutīs, 6 Giannouzakos, 7 Līmniatīs, 8 Tsopīs, 9 Paulidīs, 10 Chrysanthopoulos, 11 Nikakīs, 12 Vetoulas, 13 Yfantīs, 14 Soulīs, 15 Dakos, All. Giōrgos Tsitskarīs\nAsīmakopoulos, Diamantidīs, Dorkofikīs, Falekas, Kouvarīs, Marmarinos, Misiakos, Papaiōakeim, Paulidīs, Spanoulīs, Tapoutos, Zīsīs, All. Nikos Stauropoulos\nCharismidīs, Charitopoulos, Dedas, Geōrgalīs, Īliadīs, Kafkīs, Koumpouras, Mparlos, Papanikolopoulos, Siamandouras, Tapoutos, Tsiakos, All. Athanasios Papadīmītriou\n6 Kalaitzidīs · Karadolamīs · Koumpouras · Kyritsīs · Lolas · Mauroeidīs · Milošević · Noeas · Papanikolaou · Skordilīs · Toutziarakīs · Vougioukas, All. Ioannīs Giannapoulos\n(EL) Sito ufficiale della federazione, su basket.gr.\nEstratto da "https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Nazionale_di_pallacanestro_della_Grecia&oldid=122500337"\nQuesta pagina è stata modificata per l'ultima volta il 17 ago 2021 alle 10:34.


Outi Sadenius Psycholog. Psychotherapeut – Magdeburg.Rocks\nOuti Sadenius Psycholog. Psychotherapeut\nBreiter Weg 228, 39104 Magdeburg, Germany\nClaim Listing : Outi Sadenius Psycholog. Psychotherapeut


LaKuGa – 2012 – June – 13\nDīnys arhivs: 13/06/2012\nKūrs „Austra” – stabila vierteiba\nLaKuGa 13. Juņs, 2012. gods\nSīvīšu kūrs „Austra” turpynoj godu desmitūs kūptū dzīduošonys tradiceju Mērdzinis pusē. Ratai kurs nu lauku cīmu Latgolā i vysā Latvejā var lepuotīs ar sovu kūri vairuok nakai 40 godu garumā. Dzīduošonys tradiceju suokums MērdzinēSkaiteit vaira »\nŠudiņ 12 stuņdēs LR Saeimys nomā tyka attaiseits Latvejis Satversmis 90 godu jubilejis izdavums ostoņuos volūduos, kur cytu storpā ir tulkuojums ari latgalīšu rokstu volūdā. Tulkuojuma tapšonā ar tulkuošonys, korekturys i redigiešonys dorbu, konsultacejomSkaiteit vaira »\nVakar, 12. junī, Latvejis Universitatis Humanitarūs zynuotņu fakultatē nūtyka latgalītis, LU profesoris i Latvejis Republikys Saeimys deputatis Janinys Kurseitis-Pakulis (Janīnas Kursītes-Pakules) gruomotys „Virtuves vārdene” atkluošonys svātki. Gruomota ir vuordneicys formata bīzs izdavums par vysaidom arSkaiteit vaira »\nPar Latgolu runojLatgola runojSkaidriiteM: RT @ievagra: Nākamreiz uz Erovīziju jāsūta @ZalaisKoris Latgalieši sabrauks pāri robežai un iebalsos tikai tā :-) 6 hours agoreply\nBedFoo: RT @ievagra: Nākamreiz uz Erovīziju jāsūta @ZalaisKoris Latgalieši sabrauks pāri robežai un iebalsos tikai tā :-) 8 hours agoreply\nRezeknesPilseta: RT @JaunzemeGrende: Šodien Rēzeknē aizsācies jauns laikmets, kura centrā - investīcijas kultūrā, jaunā koncertzāle Gors. Ieguvums rēzekniešiem, reģionam, LV. 8 hours agoreply\nZalaisKoris: RT @spruktem: arī es wakar beidzot dabūju papriecāties, klausījos @ZalaisKoris muzeju nakts ietwaros @RezeknesPilseta 12 hours agoreply


Podkāsts i LgSC – Latgolys Studentu centrs\nPosted on 21.03.2010.\nPodkāsts i LgSC\nKa par tradicejom, tod par tradicejom! Kotra mieneša pādejuo trešdine varātum kliut par jaunu tradiceju LgSC aktivitašu pīduovuojumā. Pasludynojom tū par LgSC podkāsta īroksta dīnu! Na vīnam viņ nūteikti ir vaicuojums: Kas tys par zvāru – podkāsts? Vuords “podkāsts” ir salikteņs, kas rodīs nu vuordim “iPod” i “broudcasting”. Vīnkuoršim vuordim skaidrojūt – tys ir entuziastu taiseits audio raidejums, kuru var klauseitīs škārsteiklā, īluodēt sovā meiļuokajā muzykys atskaņuotuojā i klauseitīs pa ceļam iz sātu, dorbu, školu ci jebkur, kur atsarūn. Tai ari pagaidom tys varātu izavērt – ite poš Skreinē ir sadaļa, kur ir audio faili ar dažaidim īrokstim – zinis, ailis, puorsokys, reportažys, sveicīni itt. Nu sova veida LgSC radeja! Ka ari Tu gribi pīsadaleit ituos dzelys realizacejā – gaideisam Tevi Tonis birojā iz īrokstu seseju!\n24. martā nu 18:00 LgSC podkāsta īroksts. Dublis Nr. 2.\nSvareigs paziņuojums! Vysys tehniskuos nabyušonys ir atrysynuotys i LgSC podkāsta īroksts Dublis Nr. 2 var nūtikt! Ituo eksperimenta īroksta seseja 24. martā nu 18:00 Tonis birojā. LgSC ziņu īroksts (varbyut Tu esi taišni tys, kam tuos vādzātu īrunuot), ailis, puorsokys i sveicīņi (sābrim, babai, kačam, muosai i vēļ, i vēļ!). Tovs sveicīņs voi sokomais nadreikst palikt naīraksteits! 😉\nZemis stuņde kūpā ar LgSC\nPyrmais kačalāns. Klausīs, kai beja!\nOne Reply to “Podkāsts i LgSC”\n24.03.2010. at 03:44\npaļdis, ka tik izsmeļūši apskaidruoji, kas tys par zvāru! 🙂\nes varātum viņ 4diņ vokorā. bet ceru, ka iz tū laiku jau byus kasnaviņ gotovs i klausoms 🙂\nLeave a Reply to sauve Cancel reply


Tape box label: 1. docs. 30" ; 2. docs + minidocs. 60"\nTape reel label: BORE Promos (4). 30 and 60 sec.s ; Mono. 7 1/2 IPS. Tails.


Syuteituojs: Armands Kūceņš <kucens_N@N_latgola.lv> (81.7.105.33)\nData: Svātdiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 18 dīnys 19 stuņdēs 54 mynotūs\nAtsaceišona iz: Re: ir voi nav latgaliskai? (Juons Grigals)\n>bet cik es zyny,\n>tod Varakļuonūs napazeist sakni "sliut" i vuordu\n> "attikt" ( bet soka\n>gon "atdžist" ).\n>Voi Armands "sliut" nav sajaucs ar cytu vacu, reši lītuotu,\n>pazeistamu vuordu "svuit" voi "suit" ar nūzeimi\n> "cīši daudz"\n>ari tī napazyna, bet saceja "telviečs" voi "talerka".\nVuords "sliut" nu Varakļuonu dūts Mu"lenbacha-Endzelīna vuordineicā.\nFormu "slivēt" pīminiejuse i lītuojuse L.Leikuma "Tāvu zemis kaleņderī" 1992 godam. Tok vuorda "izslivēt" lītuošonys myuslaiku rokstūs tradiceju aizsuoce O.Seiksts ar sovim dorbim. Vysā jau juopīzeist (jāatzīst), ka itys vuords dreižuok irā poetizmys, na kasdīneiga leksikys vīnine (ikdienišķa leksikas vienība).\nDrūši zynu, ka "attikt" soka niulejuo Preiļu rajona lelajā daļā. Ka i Varakļuonūs taida vuorda nabyutu bejs, literariskajā volūdā tok labvīn pīdar vysaidu Latgolys nūvodu vuordi, kurim pa zeimeibai (pēc nozīmes) navā leidzeigu cytuos latgaļu vītrunuos (izloksnēs), na tai?\n"Graidūs" beja daudzi pīstuovu nu Preiļu rajona, partū itys vuords acimredzeigi i aizavede literariskajā raksteibā. Vuords "attikt", sūplok "atmaneit", dieļ sovys zeimeibys irā cīši lobs lītuot filosofiska pagrīzuma (ievirzes) tekstūs.\n"Atdžist" maņ izaver pa letonizmam, na vacam latgaļu vuordam, tok naasu drūss par 100%, vēļ vajadzātu patēmēt (papētīt).\nNu, a "svuit" irā vuords par sevi i Jyus, Juoņ, jū labi aprakstejot,\ntī vaira navā kuo dasaceit (piebilst).\nLatgolā irā cīši daudzi poliskys i krīviskys izaceļšonys pasauku škeivam apzeimuot (nosaukumu šķīvja apzīmēšanai), tok par latgaļu literariskū normu latgaļu lingvisti pīzeist vuordu "ŠKEIVS".\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1072 reizis)\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 993 reizis)\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1076 reizis)\nRe: ir voi nav latgaliskai? (apsavārta 1036 reizis)\n> >bet cik es zyny, > > > >tod Varakļuonūs napazeist sakni "sliut" i vuordu > > "attikt" ( bet soka > > > >gon "atdžist" ). > >Voi Armands "sliut" nav sajaucs ar cytu vacu, reši > lītuotu, > > bet > > > >pazeistamu vuordu "svuit" voi "suit" ar > nūzeimi > > "cīši daudz" > >Šķeivi" > >ari tī napazyna, bet saceja "telviečs" voi > "talerka". > SLIUT, SLIVĒT > Vuords "sliut" nu Varakļuonu dūts > Mu"lenbacha-Endzelīna vuordineicā. > Formu "slivēt" pīminiejuse i lītuojuse L.Leikuma > "Tāvu zemis kaleņderī" 1992 godam. Tok vuorda > "izslivēt" lītuošonys myuslaiku rokstūs tradiceju > aizsuoce O.Seiksts ar sovim dorbim. Vysā jau juopīzeist > (jāatzīst), ka itys vuords dreižuok irā poetizmys, na kasdīneiga > leksikys vīnine (ikdienišķa leksikas vienība). > ATTIKT, (ATDŽIST) > Drūši zynu, ka "attikt" soka niulejuo Preiļu rajona > lelajā daļā. Ka i Varakļuonūs taida vuorda nabyutu bejs, > literariskajā volūdā tok labvīn pīdar vysaidu Latgolys nūvodu > vuordi, kurim pa zeimeibai (pēc nozīmes) navā leidzeigu cytuos > latgaļu vītrunuos (izloksnēs), na tai? > "Graidūs" beja daudzi pīstuovu nu Preiļu rajona, partū > itys vuords acimredzeigi i aizavede literariskajā raksteibā. > Vuords "attikt", sūplok "atmaneit", dieļ > sovys zeimeibys irā cīši lobs lītuot filosofiska pagrīzuma > (ievirzes) tekstūs. > "Atdžist" maņ izaver pa letonizmam, na vacam latgaļu > vuordam, tok naasu drūss par 100%, vēļ vajadzātu patēmēt > (papētīt). > SVUIT > Nu, a "svuit" irā vuords par sevi i Jyus, Juoņ, jū labi > aprakstejot, > tī vaira navā kuo dasaceit (piebilst). > ŠKEIVS > Latgolā irā cīši daudzi poliskys i krīviskys izaceļšonys pasauku > škeivam apzeimuot (nosaukumu šķīvja apzīmēšanai), tok par > latgaļu literariskū normu latgaļu lingvisti pīzeist vuordu > "ŠKEIVS". > Armands