Re: Leopolds Kemps\nSyuteituojs: Armands <armands_kucens_N@N_yahoo.com> (server.lukrecija.lt)\nData: Trešdiņ, 2004 gods seņtebra (rudiņa) mieneša 29 dīnys 17 stuņdēs 32 mynotūs\nAtsaceišona iz: Leopolds Kemps (Jureits)\nKa turi laiku i vari, paleidzi Leopoldam Kempam pīraksteit dasacejumu Kulturkapitala fondam, kab jam īdūtu stipeņdeju Fraņča Kempa laseitim rokstim sastateit. Pyrma tuo, zynoms, vajag dazynuot, kaidi "sovyskuoki" cylvāki KKF niule sēd.\nKazy vysulobuok tū dareit car LKC laistivi. Rēznē byudams pavaicoj nu Eļkšņa, ci jam vēļ nasalūbe dabuot naudys nu KKF Kempa gruomotai izlaist? Ka dabuotu, nu tuo tok daļa tyktu i Leopoldam par sastateišonu?\nKa naizīt car laistivi, to kazy Rēznis muzejs (LKM) varātu byut vidinīks itamā lītā(?)\n> Iz LRAA atguo itaida viestule:\n> "Reģionālās attīstība kopumā ir arī zinātnes un kultūras\n> attīstība. latgales vēsturei Latvijas 20.gadsmita vēstures\n> kontekstā maz vietas, jo izziņas pirmavoti, varām un ideoloģijām\n> mainoties, nav apkopoti un sistematizēti un daļa no tiem ir\n> pazudusi no kultūras aprites. Latgaliešu modernās literatūras un\n> preses pamatlicējs Francis Kemps ir atstājis plašu vēstures\n> izziņas klāstu.\n> Apzinoties F.Kempa darbu nozīmību pēdējo 40 gadu laikā esmu\n> sameklējis, sistematizējis un apkopojis tos digitālā formā -\n> datora kompaktdiskā. Visi darbi, ieskaitot datora iegādi, par\n> personīgajiem un aizņemtajiem līdzekļiem. Sakarā ar ārstēšanās\n> izdevumiem esmu finansiālā kraha priekšā. Draud elektrības,\n> telefona u.c. komunālo pakalpojumu atslēgsana.\n> (..) Lūdzu attīstības aģentūru sniegt man materiālu pabalstu\n> pārskaitot kādu summu manā kontā.\n> Ar cieņu (paroksts) L.Kemps"\n> Meiginuošu dabuot tū CD. Tikai sirds osoroj, ko Latgolys viesturis\n> pietnīkim, kuļturys darbinīkim itai juostruodoj i juodzeivoj...\n> Kluot beja pīvīnuota viestule nu LR Saeimys, tymā Jānis Strazdiņš\n> roksta: "Domājams, ka Rēzeknes augstskola vai Rēzeknes\n> pilsētas vai rajona dome, vai varbūt VĒL KĀDA CITA INSTITŪCIJA\n> kultūras plānos ir iecerējusi arī novadnieku kultūrvēsturiskā\n> mantojuma aktualizēšanu un saglabāšanu. Vienvārdsakot, mēs\n> aicinām kultūras, izglītības un pašvaldības darbiniekus apvienot\n> savus spēkus un radošās ieceres, lai L.Kempa paveiktā darba\n> rezultāts iekļūtu aktīvā apritē."\n> komentarus itū reizi naraksteišu.\n> Kū jius par tū sokit?\nLeopolds Kemps (apsavārta 1353 reizis)\nRe: Leopolds Kemps (apsavārta 1160 reižu)\nRe: Leopolds Kemps (apsavārta 1237 reizis)\nRe: Leopolds Kemps (apsavārta 1316 reižu)\n> Jureit, > Ka turi laiku i vari, paleidzi Leopoldam Kempam pīraksteit > dasacejumu Kulturkapitala fondam, kab jam īdūtu stipeņdeju > Fraņča Kempa laseitim rokstim sastateit. Pyrma tuo, zynoms, > vajag dazynuot, kaidi "sovyskuoki" cylvāki KKF niule > sēd. > Kazy vysulobuok tū dareit car LKC laistivi. Rēznē byudams pavaicoj > nu Eļkšņa, ci jam vēļ nasalūbe dabuot naudys nu KKF Kempa > gruomotai izlaist? Ka dabuotu, nu tuo tok daļa tyktu i Leopoldam > par sastateišonu? > Ka naizīt car laistivi, to kazy Rēznis muzejs (LKM) varātu byut > vidinīks itamā lītā(?) > Arm. > > Iz LRAA atguo itaida viestule: > > "Reģionālās attīstība kopumā ir arī zinātnes un kultūras > > attīstība. latgales vēsturei Latvijas 20.gadsmita vēstures > > kontekstā maz vietas, jo izziņas pirmavoti, varām un > ideoloģijām > > mainoties, nav apkopoti un sistematizēti un daļa no tiem ir > > pazudusi no kultūras aprites. Latgaliešu modernās literatūras > un > > preses pamatlicējs Francis Kemps ir atstājis plašu vēstures > > izziņas klāstu. > > Apzinoties F.Kempa darbu nozīmību pēdējo 40 gadu laikā esmu > > sameklējis, sistematizējis un apkopojis tos digitālā formā - > > datora kompaktdiskā. Visi darbi, ieskaitot datora iegādi, par > > personīgajiem un aizņemtajiem līdzekļiem. Sakarā ar ārstēšanās > > izdevumiem esmu finansiālā kraha priekšā. Draud elektrības, > > telefona u.c. komunālo pakalpojumu atslēgsana. > > (..) Lūdzu attīstības aģentūru sniegt man materiālu pabalstu > > pārskaitot kādu summu manā kontā. > > Ar cieņu (paroksts) L.Kemps" > > Meiginuošu dabuot tū CD. Tikai sirds osoroj, ko Latgolys > viesturis > > pietnīkim, kuļturys darbinīkim itai juostruodoj i > juodzeivoj... > > ;-( > > Kluot beja pīvīnuota viestule nu LR Saeimys, tymā Jānis > Strazdiņš > > roksta: "Domājams, ka Rēzeknes augstskola vai Rēzeknes > > pilsētas vai rajona dome, vai varbūt VĒL KĀDA CITA INSTITŪCIJA > > kultūras plānos ir iecerējusi arī novadnieku kultūrvēsturiskā > > mantojuma aktualizēšanu un saglabāšanu. Vienvārdsakot, mēs > > aicinām kultūras, izglītības un pašvaldības darbiniekus > apvienot > > savus spēkus un radošās ieceres, lai L.Kempa paveiktā darba > > rezultāts iekļūtu aktīvā apritē." > > komentarus itū reizi naraksteišu. > > Kū jius par tū sokit?


Quetebe | Latiguillo Cat 6 UTP 0,25mts. Blanco | 0,50 €\nLatiguillo Cat 6 UTP 0,25mts. Blanco\n0,41 € IVA no inc.\nLatiguillo RJ45 UTP Cat.6 macho - macho


Latgalīšu volūdys piecpušdīne Kuorsovys vydsškolā | Kārsavas novads\nLatgalīšu volūdys piecpušdīne Kuorsovys vydsškolā\nJau tradicionali Kuorsovys vydsškolā Dzymtuos volūdys dīnys pasuokumu ītvorūs teik reikuota Latgalīšu volūdys piecpušdīne ar mierki popularizēt latgalīšu volūdys lītuošonu ikdīnā. Šūgod piecpušdīne nūtyka 31. martā.\nPasoukumu īsuoce Kuorsovys vydsškolys 8.a klasis škoļneica nūskaitūt A.Vējāna dzejūļi „Jūka rindeņis”. Juopībilst, ka Šarlote jau nu pyrmuos klasis kotru godu pīzadoluos dažaidūs skotuvis runys konkursūs – gon latvīšu literaruos volūdys, gon latgalīšu volūdys, īgiustūt gūdalguotys vītys.\nItū godu pasuokums nūtyka 7. – 8. klašu školānim. Šūreiz školāni pa klašu komandom minēja latgalīšu meiklis, centēs nūskaidruot sanū latgalīšu vuordu nūzeimis, dažaidu agruokūs laiku omotu nūsaukumus latgalīšu volūdā, izdūmuoja un izteiksmeigi nūlaseja pošu sacereitū puorsokys turpynojumu. Arī komandu leidzjutiejim beja aizdavums – krustvuordu meikļis mineišona, kurā školāni atpazyna filmys „Cylvāka bārns” varūņus un nūtykumus. Juoatzeist, lai ari filma ir daudzis reizis skatāta, aizdavums, kai izaruodeja, školānim našķita vīgls.\nŠkolāni ar interesi un aizrauteibu izpiļdeja sagatavotūs aizdavumus, un mes vēļreiz poursalīcynuom, cik skaneiga un boguota ir latgalīšu volūta, un, prūtams, vielātūs, lai nuokūtnī latgalīšu volūdys runuotuoju skaits kļiust arvīn leluoks.\nIlona Cibuļska, Anita Lele,\nlatvīšu volūdys školuotuojis


Feimaņu bazneicys vacūs prīškmatu kolekceja - lakuga.lv\nTemys: A12, Feimani, Žurnals "A12"\nFeimaņu sv. Juoņa Kristeituoja Rūmys katuoļu bazneicu (1760) generali sakuortuojuši i izgluobuši nu trupis 250 godu jubilejai, oltors guozīs uorā, kūka āka draudiejuse sabrukt. Sateireits pagrobs, bazneicā atrostī liturgiskī tārpi eksponāti pogosta nomā, bet sūpluok ambonai, muzejtelpeņā, salyktys vysaidys nu agruokūs laiku bazneicā salaseituos lītys.\nPamateiguo bazneicys sakuortuošona nūtykuse, pasasokūt projektu raksteituojai i tolkā sauciejai Silvijai Assarei. Jei lobu pruotu paruoda i pastuosta par salaseitū montu. Vysu laiku, cauri karim i padūmu laikim, bazneica dorbuojusēs, partū tik daudz kas nūsorguots.\nVacuo monstraņce sovu jau nūkolpuojuse, niu atsapyuš kūka muojeņā. Vacūs durovu unikaluo sliedzine apdyluse, cik ļaužu jū taisejuši vaļā. Vēļ juopalauza golva, kai juos mehanisms dorbojās. Andreja Paulāna taiseitai trauks ar svieteitū iudini pi īejis. Bazneicā vyspuor na cīš pīzyna muola traukus, bet itei draudze pīderēja Sylajuoņu pogostam, partū te ituos keramikys puorstuovu dorbi. Tī ir duovynuojumi.\nPyrma kuopt augšā iz ambonu, zam trepu juoapsaver miļzeigs grobs, kū izmontuoja simboliskajam kopam Dvieseļu dīnu aizlyugumūs. Pa treis riņči suonūs, kaidus styprus veirus vajadziejs, kab jū puornastu i nūlyktu oltora prīškā. Niule vyss nūteik vīnkuoršuok. Niule ari prīsteri narunoj nu ambonys, bet, pret tautu pasagrīzuši, nu oltora prīškys. Trepis teik izmontuotys tikšonai iz sūpluok ambonai asūšū muzejtelpeņu. Te nikuo nu remonta laikā atrostuo nav svīduši uorā, bet kuorteigi salykuši vīnā vītā.\nKaladu capamuo ponna, interesants krystomais trauks ar zvāru golvom suonūs, vacu vacais bazneicys krysts nu jumta. Varams, ka leluos klabatys taidys ir vīneiguos Latvejā. Pat prīsters Imants iz pusi mozuokys redziejs koč kur dzili Leitovā. Klabatys lītuoja Klusajā nedeļā zvaneņu vītā, myusu dīnuos lītoj pavysam mozenis klabatenis. Lukturi, kū nese procesejā, nav piec svora gryuti, taiseiti nu bļakys, vydā kruosainais styklys i guņteņa varēja degt. Cīš kūši procesejā izavēre. Taišni jezuiti īvīse kruošņūs procesejis guojīņus apleik bazneicai ar karūgim, lukturim. Var saceit, jezuiti prota izmontuot šova elementus.\nNūlykts vacuos sejis fragments, kab paruodeitu, kaidi miļzeigi izmāri garumā i plotumā bejuši bazneicys byuvei izmontuotajim kūkim. Sejis lyka četrkanteigys, taitod pamateigi apstruoduotys. Vysi kūkmateriali vylkti par Feimaņu azara ladu. Stuostejuši, ka bejs vīns taids calms, iz kura zyrgs variejs nūstuot iz vysom četrom. Bet kas par kūku tod tys bejs! Zam sejis nūlykts miļzeigs poštaiseits ceglys.\nNu kapinem pagluobts groba uzroksts, ka paglobuota 18 godus vaca meitine Kateržina, dzymuse 1790. godā i 1808. godā myruse. Te nūlykts ari Felherzanu dzymtys gierbūņs, vandali jū beja nūplāsuši. Pagrobā, piec golvyskausim skaitūt, 22 paglobuotī, tymā skaitā pīci bārni i vīns mini suneits, vīns miļzs ar lelim, lelim kaulim. Tī vysi muižnīceibys puorstuovi, bazneickungus globuoja bazneicys duorzā.


Izstuode "Pilsētas Daugavas krastos" - lakuga.lv\nIzstuode “Pilsētas Daugavas krastos”\n26/06/2022 vysu dīnu\nIzstuodē “Pilsētas Daugavas krastos” pīsadola 18 gleznuotuoju: Dzintars Adienis (Jiurmola), Laima Akmentiņa (Reiga), Ziedonis Bārbals (Jākubpiļs), Kaspars Bērziņš (Reiga), Gunta Brakovska (Reiga), Nadežda Demidova (Reiga), Juris Ģērmanis (Reiga), Oskars Jansons (Daugovpiļs), Laine Kainaize (Reiga), Rolands Krišjānis (Reiga), Vita Merca (Reiga), Valda Mežbārde (Daugovpiļs), Ieva Muzikante (Reiga), Emīls Kristiāns Muzikants (Reiga), Aleksejs Naumovs (Reiga), Velta Riekstiņa (Ūgre), Juoņs Streičs (Reiga), Ilgvars Zalāns (Reiga) i seši tieļnīki: Ģirts Burvis (Reiga), Līga Čible (Daugovpiļs), Vija Ilze Dzintare (Reiga), Ivo Folkmanis (Daugovpiļs), Tālivaldis Muzikants (Reiga), Jānis Strupulis (Reiga).\nMuokslinīkus apvīnoj kūpeiga tema – Latvejis liktiņupe Daugova i piļsātys tuos krostūs. Tei jūs dorbūs roduse daudzveideigu atspīgeļuojumu, suocūt nu reali zynomu vītu da filozofiskys nūsaceiteibys. Izstuodis gleznuos attāluota Kruoslova, Daugovpiļs, Siline, Jākubpiļs, Ūgre, tok vysvaira autori pīsavārsuši Reigai.\nIzstuodē “Pilsētas Daugavas krastos” īkļautys puorsvorā naseņ radeituos ainovys, gleznīciskuos kompozicejis, medalis i skulpturys ar Daugovys regiona piļsātu arhitekturys tektoniskū daudzveideibu, linearajim ritmim i kruosaineibu. Muokslinīki ar sovu daiļradis plašumu gryb veiduot dialogu ar skateituoju. Itaida muokslys interešu mejīdarbeiba rodūši boguotynuos izstuodis skateituojus i muokslinīkus. Muokslinīki kotrys sovā veidā filozofiski rysynuojuši cylvāka eseibu laikā – paguotnē i niu, tautys i individa vītu pasaulī. Dorbi īmīsoj tīksmi iz gaismu.\nReigys Latvīšu bīdreibys, Daugovpiļs Latvīšu bīdreibys i Daugovpiļs Nūvodpietnīceibys i muokslys muzeja kūpeiguo izstuode “Pilsētas Daugavas krastos” byus apsaverama da 26. juņa.


1996 Oldsmobile Cutlass Latch. Instrument panel compartment door lock and console compartment door - 22585947 | Wholesale GM Parts Online,\nBuy 1996 Oldsmobile Cutlass LATCH. Instrument Panel Compartment Door Lock and Console Compartment Door LATCHFFLR - OEM Oldsmobile Part # 22585947\nCOULD NOT CONFIRM FITMENT. 1996 Cutlass 1996 Cutlass: Other Products\n1996 Cutlass: All Products 1996 Cutlass: Other Products Search "LATCH Instrument Panel Compartment Door" for 1996 Cutlass


Latvejis televīzeja Archives - lakuga.lv\nTV raidejumā “Īstās latvju saimnieces” div saimineicys nu Latgolys\n“Cytaidi latviskais” gostūs pi Slišānu saimis\nJuoņa dīnys vokorā LTV1 varēs vērtīs izruodi “Latgola.lv 2”\n14 Juņs 2017\nRedzīņs: Latvejis televizejis osorys latgalīšim\n26 Janvars 2016\n“Klūgu mūks” sajiems bolvu “Kilograms kultūras”\n22 Februars 2015\nPi myusim Latgolā! – 28.06.2013.\n28 Juņs 2013\nAndris Baltacis i “Palādas” īskandynoj Dzīšmu i deju svātkus\n4 Juņs 2013


Raksts publicēts: 2020.04.06. 13:55:49\nTāpat dīkstāves pabalstu VID nevar piešķirt, ja darba devējam iepriekšējo triju gadu laikā un iesnieguma izvērtēšanas brīdī nodokļu revīzijas (audita) vai datu atbilstības rezultātā ir noteiktas valsts budžetā papildus iemaksājamās summas vai samazināts nepamatoti palielinātā no valsts budžeta atmaksājamā nodokļa apmērs.\n0.6192409992218 56(0) - 0.40331745147705 2020.08.15. 16:55 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=48799 ip: 18.233.111.242 usememcache: 1


Pi myusim Latgolā! – 31.05.2013. - lakuga.lv\nTemys: Juoņs Krivtežs, Kopu draudze, NEPLP, Pi myusim Latgolā, Rēzekne, Roksts, SIA „Lietišķā Latgale”, vacticeibnīki, Vladimirs Nikonovs\ntiks runuots ar uznāmuma „Teirs” vadeituoju Juoni Krivtežu, kurs piec braucīņa iz Ameriku ir gotovs sovā pīredzē daleitīs ar cytim jaunajim Latgolys uzniemiejim; tiks nūskaidruots, kaidu pīredzi Latgolys uzniemiejim atveds uzniemiejs Robbie Vitrano nu ASV;\ntiks gasteits pi aizrauteiga Latgolys vacticeibnīku viesturis pietnīka, Saeimys deputata Vladimira Nikonova, kur ari tiks izvaicuots par Rēzeknis vacticeibnīku Kopu draudzi, kurys dīvnomam itūnedeļ tyka atzeimāts 150 godu jubilejs;\ntiks apsavārts, kai Latgola atsakluoj motociklistu acim, kuri aizvadeitajā nedelis nūgalī apcīmuoja Latgolys pusi.


VIRTUVE SOFIA CENA | 220.lv\nPreces apraksts: Virtuve Sofia\nKomplekts sastāv no augšējiem un apakšējiem skapjiem;\nkrāsa: riekstkoks, kremkrāsas;\nplastmasas rokturi, sudraboti;\nKomplektā tiek piegādāts izjauktā veidā.\nVisi apakšējie skapīši tiek piegādāti ar galda virsmu (izņemot skapi, kas ir domāts izlietnei)\nJūs varat izvēlēties vienu no 4 komplektiem:\nKomplekts 1 (kopējais garums 2,2 m): Aukšejie skapji: platums - 40 cm 80 cm 60 cm 40 cm, augstums 72 cm, dziļums 32 cm. Apakšejie skapji, platums - 40 cm 80 cm 40 cm, augstums 85 cm, dziļums 60 cm (kopā ar galda virsmu).\nKomplekts 2 (kopējais garums 2,4 m): Aukšejie skapji: platums - 40 cm 80 cm 60 cm 60 cm, augstums 72 cm, dziļums 32 cm Apakšejie skapji: platums - 40 cm 80 cm 60 cm, augstums 85 cm, dziļums 60 cm (ar galda virsmu);\nKomplekts 3 (kopējais garums 2,6 m): Aukšejie skapji: platums - 40 cm 80 cm 60 cm 80 cm, augstums 72 cm, dziļums 32 cm Apakšejie skapji: platums - 40 cm 80 cm 80 cm, augstums augstums 85cm, dziļums 60cm (kopā ar galda virsmu);\nKomplekts 4 (kopējais garums 2,8 m): Aukšejie skapji: platums - 60 cm 60 cm 80 cm 40 cm 40 cm, augstums 72 cm, dziļums 32 cm. Apakšejie skapji: platums - 60cm 80 cm 40 cm + 40 cm , augstums 85 cm, dziļums 60 cm (kopā ar galda virsmu);\nPreces ID: 566407\nPreces svars ar iepakojumu: 144.0000 kg


Klizmas baloniņi | InternetAptieka.lv\nMedrull Klizmas baloniņš ar mīkstu uzgali Nr.1, 1 gb.\nMedrull Klizmas baloniņš ar cietu uzgali Nr.6, 1 gb.\nOlko Klizmas baloniņš ar cietu uzgali Nr.6, 1 gb.\nOlko klizmas baloniņš ar mīkstu uzgali Nr. 15, 1...\nOlko Klizmas baloniņš ar mīkstu uzgali Nr.1, 1 gb.\nOlko Klizmas baloniņš ar mīkstu uzgali Nr.6, 1 gb.\nMedrull Klizmas baloniņš ar mīkstu uzgali Nr.15, 1 gb.\nOlko Klizmas baloniņš ar mīkstu uzgali Nr.12, 1 gb.\nOlko Klizmas baloniņš ar mīkstu uzgali Nr.9, 1 gb.\nMedrull Termofors gumijas, 2 gb.


Šudiņ suoksīs TV raidejumu cyklys “Vīnuoti, tok na vīnaidi!” (papyldynuots ar raidejumu) - lakuga.lv\nŠudiņ suoksīs TV raidejumu cyklys “Vīnuoti, tok na vīnaidi!” (papyldynuots ar raidejumu)\nLatgolys Regionaluo televizeja (LRT) ar Vaļsts regionaluos atteisteibys agenturys finansialu atbolstu, realizejūt mierkprogramys “Regionalūs i vītejūs medeju atbolsta programa” projektu “Mums Latvejā juobyut vīnuotim, bet na vīnaidim”, gatavej 10 raidejumu cyklu “Vīnuoti, tok na vīnaidi!”, informej raidejuma veiduotuoja Evika Muizniece. Pyrmais raidejums jau šudiņ, 10. oktobrī.\n2017. gods paīt Latgolys kongresa symtgadis zeimē. Lai ari 4. pasauļa latgalīšu saīts ir nūtics ituo goda majā, dorba pījimtuos rezolucejis eistynuošonai ir vēļ daudz. Ari vaicuojumu, kas patīši ir steidzams, kas pakuortuots sūļs ekonomiskūs, izgleiteibys i volūdys politikys, kulturys i medeju telpys sakuortuošonys problemu rysynuojumā, ir gona.\nLRT pīduovoj 10 raidejumu cyklu “Vīnuoti, tok na vīnaidi!”, kur kūpā ar Latgolys pošvaļdeibu puorstuovim, nūzaru ekspertim, Saīta rezolucejis izpiļdis komitejis i atbiļdeigūs ministreju puorstuovim sprīss par prioritarajim vaicuojumim Latgolys regiona atteisteibā, par atbiļdeibom i atbiļdeigajim, lai īcarātī mozuokī i leluokī mierki suoktu eistynuotīs.\nPyrmajā raidejumā tiks atsavārts iz Latgolys kongresu 1917. godā i 4. pasauļa latgalīšu saītu 2017. godā, saprosts, kai obeji pasuokumi ir saisteiti i kas pamudynuojs Latgalīšu kulturys bīdreibu reikuot saītus, kuru sastuovdaļa ir ari akademiskys konfereņcis, kongresi jau nu 1992. goda.\nSvareigi, ka raidejumūs tiks diskutāts par vysim obejūs kongresūs apsprīstajim i rezolucejā īraksteitajim vaicuojumim. Skateituoji aicynuoti atbiļdēt iz raidejumā izskaniejušū vaicuojumu, īgiut bolvys, aktivi komeņtēt voi īsnīgt elektroniski sovus vaicuojumus iz e-posta adresi lrt.zinas@inbox.lv voi ari vītnē Facebook.\nRaidejumu translēs kotru ūtrū ūtardīni (suocūt ar 10.10.2017.) kanalā Re:TV LRT lūgā 21.00; gotovī raidejumi tiks publicāti ari kanala LRT sātys lopā i youtube kontā.


Das Meisterstück von Fallersleben & Haydn bleibt ein unzerstörbares historisches deutsches Werk – freies Nachrichtenblatt\nDeutsche Hymne – Das Lied der Deutschen\nText: August Heinrich Hoffmann von Fallersleben am 26. August 1841\nMelodie: Joseph Haydn 1797\nDeutschland, Deutschland über alles, Über alles in der Welt, Wenn es stets zu Schutz und Trutze Brüderlich zusammenhält, Von der Maas bis an die Memel, Von der Etsch bis an den Belt — Deutschland, Deutschland über alles, Über alles in der Welt!\nEinigkeit und Recht und Freiheit Für das deutsche Vaterland! Danach lasst uns alle streben Brüderlich mit Herz und Hand! Einigkeit und Recht und Freiheit Sind des Glückes Unterpfand — Blüh im Glanze dieses Glückes, Blühe, deutsches Vaterland!\nNationalhymne – Verfassunggebende Versammlung


Ausma Sprukte: grybu motivēt ari cytus runuot latgaliski - lakuga.lv\nKarteņa: Dagnija Bernāne\nTemys: Ausma Sprukte, interveja, LRT, medeji, Sandra Ūdre, televizeja\nVīna nu “Boņuks 2019” sajiemieju AUSMA SPRUKTE ir Latgolys Regionaluos televizejis latgaliskuokuo seja, pyrmuo TV raidejuma bārnim latgaliski “Žik” autore. Saruna par sova sirdsdorba entuziasmu, baiļu puorvariešonu, prestiža ceļšonu vysam latgaliskajam.\nCik dzilis latgaliskuos saknis tu sevī apjaut?\nTys jau ir nu bierneibys – vacuoki latgalīši, vacuoku vacuoki latgalīši. Latgaliskais i latgalīšu volūda ir īsaguojuse jau munā saimē. Muna pyrmuo volūda beja latgalīšu, tikai piec tam latvīšu literaruo. Vysai myusu saimei, tyvuokajim rakstureigs patriotisms palikt sovā vītā, kur tu esi pīdzims, kur tu dzeivoj, na kur tuoli aizbraukt. Taidys dūmys nav bejs, ka vajadzātu kur cytur sevi paruodeit. Latgaliskais ir vystyvuokais, partū itamā jūmā ari ir juodora.\nEs gribieju studēt žurnalistiku, tūlaik izvieleju Rēzeknis Augstškolys Filologejis programu, kam tys tepat iz vītys. Aprokstā īraudzeju, ka ir ari medeju prakse, ari cytys – muzejā, bibliotekā. Saprotu, ka tepat ari var tū vysu izavuiceit.\nCik latgaliskais ir pīpraseits TV ekranā? Voi cylvāki grib runuot latgaliski kadrā?\nAr tū ir dažaidi bejs. Struodoju jau sešus godus, suokumā gryuši guoja. Cylvāks, apsazynojūt, ka jū redzēs plaša auditoreja, pasoka: “Mani taču rādīs visā valstī, jārunā valsts valodā!” Ar laiku dabuoju uzticeibu nu cylvāku, varbyut īvāruoja, ka cyti runoj latgaliski, ka es poša kamerys prīškā runoju latgaliski, lai jī radzātu, ka es asmu taida poša kai jī, ka maņ nav īrūbežuojumu runuot latgaliski. Tys ir vīns nu golvonūs motivatoru intervātajam runuot latgaliski. Maņ grībīs, lai tei volūda izskaņ, ka jei palīk leidzvierteiga latvīšu literarajai volūdai. Svareigi ir paruodeit, ka mes runojam na tikai saimē, bet ari sabīdryskuos vītuos, kai uorstnīceibys īstuodē, pošvaļdeibā.\nVīnu reizi LTV izlyka titrus, veirīts beja nu Cyblis, specifiski runuoja ar -ļa izskaņom. Es poša nūruodeju, lai līk titrus. Izlyka. Aizruoda, lai es kamerys prīškā narunuotu, kod praseju, parkū, tai ari naatbiļdeja. Šūbreid nikaidus aizruodejumus naasmu dzierdiejuse. Paruodeit, ka latgalīšu volūda skaņ ari medejūs. Motivēt ari cytus runuot kamerys prīškā latgaliski.\nAri pa nūvodim ir atškireiba. Zīmeļlatgolā vide ir taida, ka, suocūt īlu intervejis, cylvāki juouzrunoj latgaliski ar “Lobadīna!” Tod jī ir atsauceiguoki, redz, ka esi sovs, na kaida Reigys televizeja.\nVoi omotpersonys runoj latgaliski?\nKai kurs. Tī, kas kategoriski pasoka, ka nā, atsasauc iz vaļsts volūdu, ka jī puorstuov sovu jūmu, ka jī nadreikst tū dareit. Tī, kas pīkreit runuot latgaliski, dora tū bez vysaidu papyldargumentu.\nKurys ir latgaliskuokuos pošvaļdeibys?\nBaļtinova, prūtams, Kuorsova, Rēzeknis nūvods – ar itim ļaudim nikod nav bejs problemu. Ludzā prīšksādātuojs runoj latgaliski, ari Rēzeknis mērs tīšraidēs sasavasaloj: “Lobs vokors!”\nLatgola ir multikulturals regions. Maņ nav nikas pretim Daugovpiļs nūvodā dzierdēt krīvu volūdu. Tagad jau golvonais, ka Latgolā vyspuor ir cylvāki.\nTī, kas poši ir aktivuoki, syuta par sevi informaceju, tī ari bīžuok pasaruoda myusu sižetūs. Iz tū pošu Viļakys nūvoda Upīti mes bīži braucam, puorejī daudz kū nūklusej. Partū Latgolā cylvākim vajadzātu palikt pošpuorlīcynuotuokim, vajadzātu lapnuok par sevi stuosteit, naslēpt sovus panuokumus. Vysai Latgolai tuo tryukst. Pādejā laikā kulturys cylvāki līk informaceju par sovom aktualitatem vairuok socialajūs teiklūs.\nKai tev ir izadevs dabuot TV skateituoju uzticeibu?\nVajag identificētīs ar puorejim. Cylvākim pateik, kod tu īsasaisti tymā, kū vysi dora. Filmejam tolku, suocu dareit tū pošu, jī radz, ka naasmu prosta molā stuovātuoja… Reiz filmējom nīdru pļaušonu, dobys aizsardzeibys specialiste pīduovuoja runuotīs iudinī. Namuoku peļdēt, baile, kod teiku dziļuok iudinī. Īdeve kombenzonu, bet teikūt jau puori celim, saprotu, ka kombenzons ir ar caurumu. Kuojis beja slapnis, bet izturieju. Interveja saguoja teišom unikala, fonā braukuoja nīdru pļuoviejs. Ari bailis nu augstuma nav trauciejušys izkuopt skotu tūrnī. Pasateicūt itam dorbam, liduots ar helikopteri, braukts ar kuterim. Vysys bailis puorvarātys, dūmojās, ka vaira nikas napuorsteigs. Taipat goduos pa puorsteigumam.\nTys cylvākus ari uzrunuoj, ka žurnaliste poša ir aktiva. Kod cylvāki jau soka, ka jī mani zyna i zyna, cikūs kaids raidejums, tys motivej tuoļuok struoduot. Taišni laukūs myusu zinis verās vysvairuok. Tei uzticeiba struodoj ari piec tam. Kod beja plyudi, socialajūs teiklūs īlyku paziņuojumu, ka mums vajag laivu. Piec pusstuņdis beja. Caur daudzim cylvākim ziņa izguoja. Kod tikkū suoču, gon beja cīš gryutai. Kai Anna Rancane stuosteja Latgalīšu kulturys goda bolvys “Boņuks” padūšonys ceremonejā, nivīns napadūmuoja, ka variešu struoduot par žurnalisti.\nTelevizejā jau smejamēs, ka mums kotrai ir “sovs klientu lūks”. Cylvāki zvona i soka, ka jī sižetā grybātu redzēt taišni Beatrisi, Svetlanu voi Ausmu. Kai kolektivs asam cīš labi sasastruoduojuši. Kotrys ūtru papyldynoj. Svetlana ir vairuok krīvyski runojūša, Beatrise viņ televizejā īsavuiceja latgaliski. Eists komandys dorbs, materiali kvalitativuoki palīk. Partū pošim prīca īt iz tū dorbu. Jaunīšim ari īsoku īt tī, kur pošim gribīs, i naklauseit vacuokus, ka jī soka kū cytu.\nTu sovūs raidejumūs sabīdreibu natīši izgleitoj. Kai roduos raidejumu cyklys par medejprateibu?\nVīns nu SIF Medeju atbolsta fonda projektu konkursa tematu ari beja medejprateiba. Izdūmuojom, ka vajag braukt iz pīrūbežu pi vītejūs īdzeivuotuoju, na pratynuot augstys omotpersonys. Ari cylvākus vajag izgleituot caur taidim pošim kai jī – cylvākim nu tautys, cylvāks identificejās ar jim. Ka tei apkūpieja voi tys muojtureibys školuotuojs spiej saškiruot medeju informaceju voi vysmoz saprast, kas ir tycama, kas nav, es ari variešu. I maņ redzīs, ka situaceja pīrūbežā nimoz nav tik švaka, kai jū propogandej. Nav tai, ka pīrūbežys krīvu īdzeivuotuoji zyna tikai Putinu.\nTu muoki īinteresēt ari bārnus…\nBārnu raidejumam “Žik!” taids personiski savteigs īmeslis. Muoseicai pyrms četrim mienešim pīdzyma dieleņš, palyudze mani par krystamuoti. Drauga muosai Leņdžūs treis bārni, tī mozī Leņdžu bārni runoj latgaliski. Tys izaklausa skaisti. Adriana, kurai tiuleņ byus 10, pīsadaleja munā raidejumā. Pošai tei sajiuta, kod laikam gribīs jau byut par mamu. Itys raidejums suocēs ar dūmu, lai munim tyvuokajim bārnim i vysim latgalīšu bārnim byutu, kū vērtīs pa televizoru. Mozūs jau nauzrunuos ziņu sižeti voi pīaugušūs raidejumi.\nKarteņa: Andrejs Vasjukevičs\nNazkod tu raksteji dzeju…\nIte īsadarātu eiss krīvu teicīņs “давно и неправда” (S. Ū: tys beja seņ i vairs nav taisneiba). Tys laikam beja filologiskais radūšums. Školys laikā es raksteju dūmrokstus, pīsadaleju konkursūs. Reiz vīnā nu konkursu golvonuo bolva beja braucīņs iz Briseli, tai aizceļuoju. Padsmit godūs ceņšūs dzeju raksteit, bet tys pīryma.\nMuns radūšums aizīt televizejis tekstim. Vīns sižets ir kai vīns dūmroksts, vajag radūšu dzierksteli, lai teksti, vuordi sasalīk ar biļdi. Muokslinīciskim sižetim vajag pīīt poetiskuok, tys pošam nu seve juoroda. Vīns raidejums ir 10 puslopom juosaroksta. Bet kod naviņ grybātūs kū vīnkuorši taipat pīraksteit. Varbyut kod na viņ varātu apkūpuot televizejā pīdzeivuotū.\nTei kasdīna mums taida, ka vysi skrīn, skrīn, skrīn. Vīnkuorši atsasēst ar pyldspolvu rūkuos voi kū telefonā īraksteit na vysod saīt. Breivā dīnā ceņšūs mežā pastaiguot ar suni i atsalēgt nu vysa.\nBreineiga atsasliegšona nu uorpasaulis ir svātceļuojums iz Aglyunu. Varbyut naasmu tik ticeiga, kai maņ vajadzeiga atsasliegšona nu ituo skriejīņa. Vīnu godu ceļa laikā maņ salyuza telefons, es beju tik laimeiga. Tu naktsmītnē redzi, kai vysi salein telefonūs. Bet es beju nu tuo breiva.\nKaidi ir tyvuokī radūšī plāni?\nIdeju jau gona, juos realizejamys ar atbaļsteitajim projektim plus entuziasmu. Mums itamā ziņā ir tuos pošys problemys, kas vysim regionalajim medejim. Maņ byus vēļ pīci raidejumi bārnim, turpynuošu medejprateibys temu par cylvāku saskari ar dezinformaceju. Beatrise gatavej raidejumu par mozuokumtauteibom ar cylvākstuostim, Svetlana par viesturi – par ākom, kū agruok izmontuoja, tagad juos ir pamastys.\nIr dūma sataiseit raidejumu cyklu par profesejom – īdūmys pret realitati. Pīmāram, kū jaunīši zyna voi nazyna par guņsdziesiejim, policistim, influencerim, dizainerim. Par munu žurnalista dorbu reizem ari ir napareizs prīškstots – tikai mikrofons juopajam. Kod tu suoc stuosteit, breinojās, cik dorba juoīlīk.


Latgalīšu kulturā nūzeimeiguokī kūki (II) - lakuga.lv\nKarteņa: Evija Godiņa, momenti.lv\nTemys: Bārzs, kļovs, kūki, latgalīši vuordi, latgalīšu kūki, ūzuls\nIzaruoda – vīns kubikmetrs kūksnis augšonys laikā savuoc tonnu kaiteiguos ūgļskuobuos gāzis i izdola 0,7 tonnys skuobekļa. A kulturys leidzīnī kūku tālu uztverē cauri laikim saglobuoti arhaiski prīkšstoti. Itūšaļt par veiriški uztveramim kūkim.\nŪzuls (Quercus robur)\nVeiriškeigais ūzuls ir dižciļteigs kūks īpretim bārzam, jis ir vaļdinīku leidzinīks. Jimā sper zibiņs, partū ka te ir Pārkiuņa muojūklis. A pasauļa centru i siermuo vīduma īmīsuojumu ūzulā var īraudzeit i myusu dīnuos, kai Ilzis Spergys stuostā “Marabeju kolns”: “Tys eistais ūzuls aug iz poša teiruma vyds i vēļ šudiņ. Tuo vysi zyna. Rasnys kai baile i zori pa pusteiruma izaplātuši. Pusē nūkaļts i taids vysā na sevī, a vēļ dzeivs. Kai pavasars, tai stuov plyks i kai nūspruodzs, a vysleidza izdzan zalis lapenis. Koč jam i škidrys tys vaiņuks, zemē nakreit vys. Tik vīna golūtne nagaisa laikā nūlyuzuse, zibsnis īspiers taišni ūzulā. Nu tuos golūtnis pyrms kara, a mož i vēļ seņuok izgrabta Jezus mūka. Seņ jau tys beja, niule pi ūzula vairs i redzēt navar, ka tī kas lyuzs voi krits. Stuov vyss kai apsalaids iz mieršonu, a vys dzeivuoks par dzeivu.”\nPiec datubāzis daba.dziedava.lv, Latgolys rasnuokais dižūzuls ir Orenīšu ūzuls ar apleikmāru 6,90 m (93. Latvejā) Rēzeknis nūvoda Nagļu pogostā, iz solys zivu audzietovys prūda vydā. Vaļsts aizsardzeibā nu 1928. gods ir Piļoru ūzulu bierzs Ješa azara krostā, jei ir vīna nu ratūs teirūs ūzulu audžu Latvejā. Itim ūzulim ir ap 200 godu. 1981. godā Latvejis sakūpšonys entuziastu grupa ar dzejnīku Imantu Ziedoni prīšgolā Pītera Miglinīka Miglinīkūs īstateja 35 ūzulus ar tuoluoku perspektivi, ka Zaļmuižys parks tiks izveiduots par Andryva Jūrdža i P. Miglinīka memorialū parku, bet tuolaika vītejuo pošvaļdeiba Reigys inteligeņcis īsuoktū tuoļuok naatteisteja.\nŪzuls ir aristokratisks ari praktiskuos lītuos. Ūzula buca derēs stypruo alkohola izturiešonai, ari olam. Tok īskuobātūs kuopustus nūkruosuos bryunus i padareis naādamus garšys ziņā. Partū kubulus kuopustu i ogūrču skuobiešonai i pīna kērneitis taisa nu vīnkuoršuokys, bet antiseptiskys kūksnis – eglis. Kod ūzulu nūgrīž, iz reizis nikuo taiseit nadreikst. Omota meistari pastreipoj, ka deļ kvalitativu mebeļu, kam līk styklu, materialam vajag nūstuovēt 12 godu, dabeigā veidā izkolstūt. Iz reizis īlyktu styklu ūzuls vīnkuorši puorplieš.\nŪzulam ir nazcik dzeiveibu. Taids kūks jau izpyvušu vydu i gudrys kai pats pasauļs gaida cyta myuža – “Izpraulejs ūzuleņš/ Gaida bišu īlīnūt.” A bišu spītus Latgolā sauc ari par ūkstūnem.\nLai ari kaidus liktiņus sevī nas vacī Latgolys ūzuli, latgalīša apziņā saistuos ar vysu idealū i ar dabasim savīnojūšū vertikali, kai Ontona Kūkuoja dzejā: “Dāls kai ūzuls./ Ūzuls kai dāls./ Vysvīns,/ Ari 18. novembra/ Karūgam kōts/ Ūzulam leidzeigs./ Dāls,/ Bet tu tok vēl naījimts?”\nIndoeiropīšu volūduos bārza nūsaukumi ir substantivāts adjektivs ar senejuokū nūzeimi ‘spūdrys, bolts’. Bārzi ir Dīva kūki, ari taidā ziņā, ka ar sovim tīvajiem stumbynim moz traucej Saulis nūvāruojumūs. Vysvairuok bārzu bieržu, sauktom par Dīva duorzim, ir Sauliskolna apleicīnē, kas piec senatnis pietnīku dūmom, bejuse nacionalys nūzeimis Saulis ritualu vīta. Bet uora bārzi var sasnēgt ari dižkūku apmārus, Latgolys rasnuokais bārzs aug Zylupis nūvoda Zalesjis pogostā – tys ir Sļadzevys bārzs 3,18 m apleikmārā (11. Latvejā) 20 m pa labi nu Sļadzevys–Grivkys kopu ceļa.\nVītuos, kur blūds vodoj, parosti bārzu zorūs karinej ari rogonys. Tūmār latgalīšam bārzs ir Svātuo Gora īmīsuojums, bārzu meijis Vosorys svātkūs sanas ustobuos i bazneicuos. Tuos ir atskanis nu Eiropā gūdynuotuo pavasara simbola – Maja kūka. Varbyut vīnkuorši dzeivs bārza zors īnas dzeiveibu, kai tū aproksta Annele Slišāne 39. deča stuostā: “..šudiņ ļāve salikt bārza zorus aiz gultuom, māma to beistuos, ka kukači saleiss gultuos, vokorā, īdūt guliet, ilgi klausūs, kuo pa lopuom i zorīm nūteik dzeive, kuods ād, kuods staigoj, kuods izpurynoj spuornus, kuods zumzynoj. Nu reita da poduškas teiklys sataiseits.”\nPraktiskā ziņā latgalīši bārzus izmontoj vysam: tacynoj sulu, sīn piertei slūtys, lopuos kruosoj dzeju, taisa čubeleitis – tuoss skalineitis, bārnus paboroj ar “bārza putru” – dūd pierīni ar reiksti (itys myusdīnuos nav pīļaunams!). Nu bārza saīt lobuokuo molka, vīnu strēči padūmu laikā beja izguojuse mūde iz gūdu golda likt “bārzus”: saimineicys soldonū biskvita ruletu apzīde ar ūlboltuma kremu, tuoss malnumim streipeitēs pabēre mogonys.\nA kas ir “bārza pīns”? Itys juosaprūt poetiskā leidzīnī, kai Vitys Viļumys dzejūlī: “Taida muna zeme,/ Taids muns Dīvs/ nu dīnys dīnā garšojams,/ nu goda iz godu aizrunojams.// Tu esi zaļš kei bārza pīns – vylynoi i sauc,/ I musynoj ar syltu myglu, kaismeigu tyveibys sajiutu./ Tu tik tīvs – storp rosu i pasauli sliepīs./ Esi kei pyrmīs snīgs – kei sajiuta piec svātdīnis.”\nKļovs (Acer platanoides)\nDižuokais Latgolys kļovs aug Ludzys parka DA styurī, pi bārnuduorza “Pasaciņa” vuortim, pyrma 10 godu juo apleikmārs nūmiereits 4,68 m (5. Latvejā). Kļovs pi latgalīšu plašuokā saimnīcyskā izmontuošonā nav īsaguojs: ratais tacynoj sulu, saimineicys plotuos lopys palīk zam maizis kukuleišim ceplī. Partū latgalīša kūku sarokstā kļovs nav augšgolā: “Ūši, ūši, kļovi, kļovi/ Vysu kūku pakalē.”\nKļovs ir sātys rūta, juo “zvaigžņu stuņde” atīt rudiņ. Kļova lopys ir pošys izteiksmeiguokuos, jūs kruosu saleidzynoj ar dzyndru – pūdnīceibys bryunū vuopiejumu. Ir ticiejums: ka kļovs rudiņ sasorkst pyrmais nu kūku, tod sātā byus kuozys. Bet tys nasaturpynoj ilgi, kai tū paruodejs Jōņs Keičs dzejūlī “Dag rudiņs”: “ Brodoj ūzuls pa byrušom zeilem,/ Kļovam kēneņa krūņs zemē rauts…/ Krōšņōs drēbes plāstas pa veilem,/ Niule byus tikai palākums ļauts…”\nLatgolā pīraksteitajuos tautysdzīsmēs atsakluoj kļova lopys i cylvāka myuža paralelisms – lai cik formā i kruosā īspaideiga lopa, taipat īkreit dubļūs ci iudinī; lai cik cereiga dzeive redzīs jauneibā, taipat dzeve īsagrīzs švakuokajā scenarejā: “Tai saceja kļova lopa/ Iudinī īkryzdama:/ Taidys dīnys īguotņam,/ Kai itymā iudinī.” Voi “Gona plota kļova lopa,/ Kreit zemē grīzdamuos;/ Gon boguota bruoļu muosa,/ It tautuos rauduodama.”’\nKūku nūsaukumi Latgolys vītvuordūs i latgalīšu uzvuordūs nav ratums, tok padūmu godūs par Latgolys Miseņu sauktuo Stepona Seiļa (1909–1979) “Kļovu” sāta (Rēzeknis nūvoda Makašānu pogosts) palyka par naoficialu latgaliskūs gruomotu i cytu materialu kruotivi. Iz teni pietnīki i radūši cylvāki, kai Aleksejs Apīnis, Voldemārs Ancītis, Saulcerīte Viese, Andris Vējāns, Leonards Laganovskis i cyti, brauce kai iz biblioteku voi arhivu.


Jauna bārnu gruomota latgaliski – „Meikuleņš īpazeist omotus” - Kultūra, māksla - Latvijas reitingi\nJauna bārnu gruomota latgaliski – "Meikuleņš īpazeist omotus"\n31. maijs 2018 14:56\nBīdreiba "Latgolys Studentu centrs" izdavuse daudzbārnu mamys Meldrys Gailānis stuostu gruomotu bārnim "Meikuleņš īpazeist omotus". Tei ir ilustrāta stuostu sereja par luocāna Meikuleņa i juo draugu – meitineitis Martys, začineitis Pūdzenis i ezeiša Pukšātuoja pīdzeivojumim, īpazeistūt dažaidus omotus. Gruomotys ilustracejis veiduojuse muokslineica Līga Munda. Gruomota "Meikuleņš īpazeist omotus" paradzāta pyrmškolys i suokumškolys vacuma bārnim skaiteišonai pošim voi kūpā ar vacuokim, atkluojūt dažaidus omotus i tū nūslāpumus.


Tampo E Arremates P/ Lat. Gelad. Nozes Gourmet - Tok Stok\nDe: R$ 719,99Por: R$ 579,99ou 5 X de R$ 115,99\nGOURMET TAMPO E ARREMATES P/ LAT. GELAD. - NOZES


30 godu jubileju nūsvietiejs Škilbanu etnografiskais ansamblis - lakuga.lv\nTemys: Rekova, Roksts, Škilbanu etnografiskais ansamblis, Šķilbēni\n19. maijā iz svineigu koncertu Vileks nūvoda Rekovys kulturys centrā sasapuļcieja Škilbanu etnografiskuo ansambļa draugi, atbaļsteituoji, saimis i tradicionaluo kulturys montuojuma interesenti.\nItymā dīnā Škilbanu etnografiskais ansamblis simboliski svieteja sovu 30 godu jubileju i cauri dzīsmem pasateica atbaļsteituojim, izguoja ansambļa viesturis stidzenis, kai ari prīcuojās par sveicienim i draugim.\nŠkilbanu etnografiskais ansamblis dybynuots 1980. goda rudinī i vysus darbeibys godus ness Latvejā i sābru vaļstīs latvīšu tradiceju viesti. Ansamblī iz itū šaļti dzīž 11 dzīduotuojis nu tyvejuos apleicīnis. Kai smejās pošys sīvys – ka nabyutu dzīduojušys, ni dzīsmis zynuotu, ni pasauļs apsavārtu, tik sātā sādātu – a tū paspēt var vysod.\nŠkilbanu etnografiskais ansamblis ir pīsadaliejs vysūs Latvejā bejušajūs folklorys festivalūs „Baltica” i ari itymā godā kūpā ar Upeitis etnografiskū ansambli ness Škilbanu pogosta vuordu festivalā.\nKoncerts īsasuoce ar ansambļa himnu – Rozālijis Slišānis teiktū dzīsmi „Es apsieju lynu dryvu”, ar kurū pyrma daudzim godim ari aizasuokuse ansambļa darbeiba. Koncerta laikā tyka izdzīduotys 11 ansambļa repertuara dzīsmis – kotra ar eipašu veļtejumu kaidam etnografiskajam ansamblim itūs darbeibys godu laikā nūzeimeigam cylvākam, atbaļsteituojam.\nAnsambli sveikt beja sabraukuši tyvuokī sābri – Upeitis etnografiskais ansamblis, Medņovys etnografiskais ansamblis kai ari Baļtinovys etnografiskais ansamblis. Dzīduotuojis sajieme ari atzineibys rokstus par tradicionaluos kulturys saglobuošonu nu Kulturizgleiteibys i namaterialuo montuojuma centra.\nSveicieji vielieja ansamblim vēļ ilgu dzīduošonys myužu i skaneigys dzīsmis!\nKarteņuos – Škilbanu etnografiskuo ansambļa 30 godu jubileja koncerts, foto LaKuGa


Īsuoc akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta” – Bīdreiba "LgSC"\nPosted on 21.02.2020.\nStorptautiskajā Dzymtuos volūdys dīnā, 21. februarī, latgalīšu portals lakuga.lv īsuoc akceju “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, aicynojūt sajimt eipaša dizaina uzleimi. Akcejis mierkis ir mudynuot latgalīšus kasdīnys saziņā izmontuot dzymtū volūdu, kai ari veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdys vierteibu i pozitivu attīksmi pret jū.\n“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” radejs eipaša dizaina uzleimi “Latgalīšu volūdai draudzeiga vīta”, pīduovojūt jū bez moksys sajimt uzjāmumim, organizacejom, vaļsts i pošvaļddeibu īstuodem, kuruos teik lītuota latgalīšu volūda i kuru klientim, pakolpuojumu sajiemiejim ir vareiba sasazynuot latgaliski, kai ari vītom, kuramuos pīīmami resursi latgaliski. Uzleimis dizainu veiduojuse Inese Krivmane.\n“Ar itū akceju mes gribim mudynuot latgalīšus kasdīnys saziņā vaira izmontuot sovu dzymtū volūdu, kai ari vīnlaikus veicynuot sabīdreibys izpratni par latgalīšu volūdys vierteibu i pozitivu attīksmi pret jū. Kasdīnys saziņā latgalīšu volūdu izmontoj 8–9% Latvejis īdzeivuotuoju, i volūdai ir cīši lela nūzeime latgaliski latvyskuos identitatis saglobuošonā ,” soka akcejis organizatore i portala lakuga.lv redaktore Vineta Vilcāne.\nAkcejai atsasaukušys jau vairuokys latgaliskuos vītys – Latgolys viestnīceiba GORS, Baļtinovys vydsškola, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys īstuodis, kopejneica “Ausmeņa Kebabs”, Latvejis Radejis Latgolys studeja, Daugovpiļs Universitate i c., tymā skaitā ari uorpus Latvejis – Adama Mickeviča universitate Poznaņā (Pūleja) i Latvejis gūda konsulats Hjūstonā (ASV).\nPortals lakuga.lv aicynoj uzleimi sajimt īstuodis, organizacejis, uzjāmumus, kuri grib paust pozitivu attīksmi pret latgalīšu volūdu, i pīlikt tū radzamā vītā, pīmāram, iz īejis durovu. Uzleimis sajimšona nauzlīk nikaidus pīnuokumus i saisteibys. Tū sajāmušuos vītys ir atzeimuotys eipašā kartē.\nAkceja ir daļa nu projekta “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (projekta leigums Nr. 778384) aktivitašu.\n“Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv” ir pasaulī vīneigais tikai latgalīšu rokstu volūdā saturu rodūšs medejs. Tymā var skaiteit par Latgolys i latgaliskuos kulturys aktualitatem, intervejis ar sabīdreibā zynomim cylvākim, kai ari atrast vierteigus materialus latgalīšu volūdys raksteitprasmis uzlobuošonai. Portalu lakuga.lv uztur bīdreiba “Latgolys Studentu centrs”, bīdreibys dorbu 2020. godā atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds profesionalu navaļdeibys kulturys organizaceju atbolsta programys ītvorūs.\nLgSC aktivitatis 2020. godā atbolsta VKKF\nInformaceja par LgSC kūpsapuļci\nŠudiņ vīns padūms par nūruodomajim vītnīkvu


Par lelu Latveju! – Naktineica\nPrevious Previous post: Puču volūda latgaliski\nNext Next post: A nikuo svareiga iz pasauļa. Tik vosora i Tievanānu nakts


Rezultāti: 31 - 40 no 93\nIk vokora gauži raud,\nIk vokora gauži raud\nSlaùka gaužis (gaudys) asareņis;\nGaru skolu ìdaguse,\nGaìda krùga dzáròjeņa.\nVoì, Dìveņ, navar vaìra\nNi rùceņu pacylót!\nTò vòrdeņa nadzèrdèju:\nMuna vaca mòmuļeņa.\nAs savai mameņai\nPats pádejs reita mòlş\nPiķim kryta sejójùt.\nKuļu, kuļu, pasaklaùsu,\nVeļik cíši reibèjós.\nZaļi rudzi, nakoltuši,\nSausa kùka spriguļeņš.\nJiùs, bogóti boļeļeņi,\nKù jiùs man ìdevet?\nTàva perktù skreini vadu,\nMòtes austas vyllnòneitis.\nKù dor' loba, bòļeļeņ,\nŠmuìdra, raga ļaùdaveņa?\nKai ņìdreite lùcèjós\nPi gryùtùs dzèrnaveņu.\nSokós maņ mòmuļeņa\nĻelu teìni pìlykuse:\nPìtraukuse ìvys zídu,\nIzsadz bolltu vyllnòneiti.\nKòjeņis, munys kòjeņis\nMoksoj tautu kumeļeņu:\nCykóm tautas zyrgu jiudza,\nEs sovûs bòļeņûs.\nTav gaìgula capurieta.\nKur tu jèmi, kas tav dava,\nUz iudiņa ļeìgòjùt.\nKó pyut gryùši, syla prìde,\nNa tev vínu vèji lùka?\nKó raud gauži, tautu meita,\nAs mòtei vína meita,


“LgSC” struodoj pi bīdreibys aktivistu leluokys komandys sajiutys radeišonys – Bīdreiba "LgSC"\nBīdreiba “LgSC” ar Aktivūs īdzeivuotuoju fonda (AIF) atbolstu turpynoj struoduot pi organizacejis kapacitatis styprynuošonys. 31. oktobrī ūtrū reizi nūtyka “LgSC” bīdru sasatikšona, kab struoduotu pi bīdru i bīdreibys izaugsmis i leluokys kūpeibys sajiutys.\nSvātdīnis, 31. oktobra, reitā vīnpadsmit “LgSC” aktivī i itūšaļt bīdreibys dorbā mozuok īsaisteitī bīdri sasatyka ūtrajā bīdru i bīdreibys izaugsmis i kūpeibys styprynuošonys programys reizē, kab ar dažaidim vingrynuojumim i aizdavumim struoduotu pi tuo, kai, kūpā dorūt i sasadorbojūt, kaidai idejai, dorbam voi lītai dadūt vēļ leluoku vierteibu i sasnēgt piec īspiejis lobuoku rezultatu.\n“LgSC” apvuiceibu programys vadeituoju, izaugsmis platformys MeYou.One treneri Ieva i Henriks (Henric) Johansoni (Johansson), vadeibā sasatikšonys dalinīkim ar teoretiskim i praktiskim aizdavumim, kab sasnēgtu izvierzeitūs mierkus, tyka atguodynuots, ka:\njuorauga byut proaktivim, juoizavielej dareit lītys i spert pyrmū sūli;\njuozyna mierkis, iz kurū teik kūpeigi īts;\nnav gona viņ ar lobom idejom, juosasarunoj i kūpā juosavīnoj par konkretim mierkim;\njuoplanavoj dareišona i sūli mierku sasnīgšonai;\nSasatikšonys laikā kai pa puorim, tai leluokuos grupuos dalinīki struoduoja ar konkretom idejom, kuruos bīdreiba varātu eistynuot kūpeigā dorbā. Taipat kai sātys aizdavums itūreiz sasatikšonys dalinīkim tyka aizdūts sagataveit vizeju par kaidu poša ideju, kū bīdreiba varātu eistynuot, i precizi juoatbiļd iz vaicuojumim, kod ideja tiks eistynuota:\nKai izavērs lītys tī apleik?\nKai pīpiļdeita ideja izaklauseis?\nKaidys byus sajiutys, kod ideja tiks eistynuota?\nApvuiceibu programys sasatikšona nūtykuse jau majā, tū paradzāts turpynuot decembrī i janvarī, kai ari julī bīdreibys bīdri izmontuoja īspieju pīsadaleit individualajuos koučinga sesejuos. “LgSC” bīdru i bīdreibys izaugsmis i mentoringa programā var īsasaisteit kotrys “LgSC” bīdrys voi potencialais interesents sevkurā breidī. Vaira dazynuot var, rokstūt Edeitei edeite@lgsc.lv.


Datum tisku: 24. 9. 2020 07:50


Sūpluok Latgolai” – tys ir jauns desmit raidejumu cykls par Latgolys reģiona cylvākim, par aktualū i nūteikūšū taišņi ite i tagad, kū veiduos SIA “Latgales reģionālā televīzija”. Desmit raidejumu laikā tiks skateitys piļneigi sovā storpā nasaisteitys i atšķireigys temys suokūt ar arhitekturu i viesturi leidz pat lauksaimnīceibai, muzykai i jaunuokuom inovacejom.\nLRT žurnaliste, raidiejuma “Sūpluok Latgolai” veiduotuoja


oremus - Arhivs\nIzvītīšonai Jyusu draudzē, bazneicā vai cytā vītā ir pīejama mōsu karmelišu veidōtō ceļojūšō izstōde (stendi) par prīsteri, mūcekli V. Litaunīku. Izstōde topuse ar Gulbenes Rōmas katōļu draudzes finansialu atbolstu un ir pīejama bez moksas. Lai sajemtu stendus, lyudzu, sasazynojit ar mums.\n"Katoļu Baznīcas Vēstnesis", roksts veļteits pr. V. Litaunīka 110. godadīnai izlosoms šeit.\nMadonas Kristus Karaļa draudzes avīze "Kalnā", roksts par pr. V. Litaunīku izlosoms šeit.\nVladislavs Litaunīks mynāts ASV vaļdeibas izmeklēšonas komisijas ziņōjumā par Baltijas vaļstu īkļaušonu PSRS sastōvā (publiceits 1954. g.), kur dokumentāta čekistu agresija pret Baltijas vaļstu īdzeivōtōjim, tai skaitā goreidznīkim. V. Litaunīks mynāts dokumenta 254. un 650. loppusē. Ar pylnu dokumenta tekstu (angļu vol.) varit īpasazeit šeit.\nLaikrokstā “Ezerzeme” publiceits G. Gontmahera un V. Dubovska roksts par V. Litaunīku izlosoms šeit. (Г. Гонтмахер, В. Дубовский, "Имена, которые не забудут", “Эзерземе”, 29.06.1991., No. 75 (6747) 2. стp.).\n"Vladislavs Litaunieks - Kristus kviešu grauds"\nKALA Raksti, 2012.\nĪsagōdōt grōmotu varit šeit, vai jautōjit sovas draudzes bibliotekā vai grōmotu goldā.\nZaiga Melkerte, Maneta Anševica "Priesteris, moceklis - Vladislavs Litaunieks"\nRēzeknes-Aglonas diacēzes Kūrija, 2005.\nJautojit sovas draudzes bibliotekā vai grōmotu goldā.\nHimna Vladislava Litaunīka pīmiņai\nVeļtējums Latvijas prīsterim - mūcekļim\nRežisora Jōņa Logina dokumentalō filma par prīsteri, mūcekli Vladislavu Litaunīku, "Mācītājs".


Research | Jayapataka Swami\nJayapataka Swami Research\nWho is Tulasī Devī?\nThe worship of Tulasī Devī\nWhy Do We Worship Tulasī Devī?\nBenefits of worshiping Tulasī Devī\nTranscendental Anatomy of Tulasī Devī\nTulasi - Sri Vrindadevy-ashtaka\nTulasi Glorification - Hari-bhakti-vilasa\nTulasi Glorification - Patalakanda - Padma Purana\nTulasi Glorification - Sri Caitanya Caritamrta\nTulasi Glorification - Sri Garga Samhita\nTulasi Glorification - Sri Naradiya Purana\nTulasi Glorification - Srimad Bhagavatam\nTulasi Glorification - Sristikanda - Padma Purana\nŚrīla Prabhupāda on Tulasī Devī | Part 1\nŚrīla Prabhupāda on Tulasī Devī | Part 2\nŚrīla Prabhupāda on Tulasī Devī | Part 3


Gigoteuse bleue 70 cm Kaloo Bliss Kaloo - Kaloo\nGigoteuse bleue 70 cm Kaloo Bliss\nMarque : Kaloo. Référence 969526.\nGigoteuses garçons bleue 70cm Kaloo Bliss turbulettes douillettes sacs couchages bébés cadeaux naissances lits literies