Itei vīta ir pošā upis Jašys krostā. Te sūpluok muzejs, kurs ir kai nu 19. g. s. Pi lūgim uorā aug flokši i jurginis. Te naredz ni jaunlaiku skujiņu, ni cidoneju kryumu. Kūka dranku jumts. Te celeni ar rupu smiļkti, a ni ar betona pliteņom. Ruodīs – tiuleņ nu aiz pakša raitu iz zyrga Juoņuks izskrīs!\nJaunūs dīnu zeme. Itei vīta ir pīsuotynuota ar sapynim i intelektualom pīpyulem, nagulātom naktim i metaforu streipuošonu i otkon pīraksteišonu.\nTaišni te sieļu pusis puiškins Plīkšāns atroda sev pseidonimu. Taidu sprostu, daudzim nikū naizsokūšu. Rainis.\nKai ba iz stabeņa (kai vacī latgalīši saceitu – stuļpeņa) ceļa molā īraudziejs.\nDūmoju, ka te lela nūzeime beja ari fonetikai – skaņai r suokumā, plyustūšam divskanim ai, divom zilbem, kur pyrmuo pamūdynoj i paceļ, a utrei smuki nūlaiž.\nLela nūzeime Raiņa poezejā ir skaņu i zilbju sabolsuojumim, puorliecīnim, atstotumim. Tys kitinoj bunguodenis i raisa asociacejis.\nRaiņa latgaliskuošona. Tys zamaškuok ir nu tīm Raiņa dzejūlim, kuri navā publiceiti dzejis kruojumūs1. Maņ ruodīs, ka ituos ailis cīši atbiļsteigys Juosmuižys pariodam, partū taišni itū Raiņa tekstu puorlyku latgaliski.\nCeleņš pa zuoli i labeibu lūžņoj,\nLānai šyupojūt zyrgs mani nas.\nSīns guļ sauleitē nūpļauts vuolūs –\nVēļ i nūpļauts tu smaršoj, muns meilais sīn,\nEk, byut maņ kai tev i nūpļautam smaršuot!\nSoka sīns: „Mudri byus!”\nSpeid akmiņs sauleitē, ceļa molā nūsvīsts –\nVēļ i nūsvīsts tu speidi, muns meilais akmiņ,\nEk, byut maņ kai tev i nūsvīstam speidēt!\nSoka akmiņs: „Byus.”\nDvašoj zeme sauleitē aportom vogom –\nTu aporta dvašoj, tu meiluo zeme,\nEk, byut maņ kai tev, kas aporta dvašoj!\nSoka zeme: „Byus.”\nCeleņš pa zuoli i labeibu lūknās,\nLānai šyupojūt zyrgs mani nas\nPi tevs, pi tevs!\nDūmuos i jiutuos sasabolsojūt ar tū Raiņa dzejūli, es sarakstieju sovu:\nPavasarī, kod nabeja\nbucys ar olu.\nPuiškins vīnu reizi\nAizguoja ar švunku.\nDrusku tyka i ižbuonā.\nSēdēja jis uorā pi\nVyss vēļ prīškā!\nAr tū gaisu\nTāvs i muote\nVērēs pa lūgu.\n2021. goda 9. septembrī es, Arņs Slobožanins i Liena Šmukste konvertējom Raiņa dzeju gitarys akordūs i melodejuos, kusteibuos i mimikā, cytā leksikā i sintaksē.\nŠkolānim patyka, myusim ari. Dūmoju, ka i Raiņam ari.\nI na jau pyrmais es tai doru. Gazetys „Gaisma” 1906. goda 8. janvara numerī publicāts Raiņa dzejūļa „Labdaris” atdzejuojums latgaliski2.\nKod Juoņuks te dzeivuoja3, tei latgalīšu volūda te skanēja i tolku bolsūs, i pajiugu vērtinē iz patmalem, i nu kolnim Juoņu naktī.\nInteresanti, a kai Plīkšānu Juoņs svinēja Juoņus? Voi lēce puori guņskuram? Ar vysu vaiņuku golvā?\nJuosmuižys muols. Maņ tys beja lels puorsteigums, kod 1990. goda pavasarī Juosmuižā baudeju, nui – Latgolys keramiku. „Skaistu pārsteigumu Latgales keramikas cienītājiem sagādāja J. Žugovs, sarīkojot izstādi „Latgolas keramika”, kurai ne vien liela mākslas, bet arī izziņas vērtība. Jānis Žugovs, profesionāls mūziķis, keramiķis, Tautas lietišķās mākslas studijas „Latgale” vadītājs un Valsts Daugavpils muzikāli dramatiskā teātra direktors, var lepoties ar patiesi bagātu Latgales keramikas kolekciju, kas izveidota ilgākā laika posmā. Tajā ietilpst ap 600 keramikas izstrādājumu, 235 no tiem šobrīd skatāmi Jasmuižā.”4\nKeramikai pīstuov, ka apleik lauku vide! Skaiški tī vuoraunīki, madaunīki, svečnīki i sviļpaunīki beja!\nBet Atmūdys godi nav Juosmuižys muzeja Latgolys keramikys ekspozicejis suoki, tī beja daudz agruok. „Pirmsākumi datējami ar 1969. gadu, kad toreizējā Raiņa Litaratūras un mākslas vēstures muzeja nodaļas vadītāja Līvija Volkova kopā ar mākslas vēsturnieku, Latgales keramikas speciālistu noorganizēja braucienu pie Silajāņu meistariem. Vairākās muzeja darbinieku ekspedīcijās tika savākti ap 200 dažādu podnieku darinātie priekšmeti un 1972. gada 22. jūlijā Jasmuižā tika atklāta Latgales keramikas ekspozīcija. Līdz mūsdienām keramikas kolekcija ir ievērojami augusi, pašlaik tajā ir 130 autoru vairāk nekā 1 700 darbi.”5\nPasaulē ir tikai divys tik apjūmeigys i sistematiskys Latgolys keramikys kolekcejis – muzejūs Rēzeknē i Juosmuižā. Ka apsaver tī i šite, var dabuot teju vysu redzislūka piļneibu!\nLatgaliskuma kužynuotuoji. Apmāram nu 1988. leidz 1995. godam Juosmuižā nūtyka izstuodis, pasuokumi, te izdeve gruomotys. Kas tik te nabeja!\nBeja taida muzejam sūpluok asūša instituceja – Latgolas lauku kulturas komplekss „Jasmuiža”. LLKKJ logo beja uobeļs ar acteni ci muti i divom lapeņom pi kuota. Tys Lauku kulturys komplekss izdeve vairuokys gruomotys, skaiški cēle gaismā i popularizēja latgalīšu drukuotū vuordu.\nLatgolys atdzimšonys lelū svātku gods beja 1992. Tod „Cylvāka bārns” plaši izguoja pi skateituojim. I Pyrmais Pasauļa latgalīšu saīts, i Latgolys Muorys svineiga atkluošona! A Latgolys lauku kulturys komplekss „Jasmuiža” izdūd pīcys gruomotys latgaliski! Lobuos tiražuos i smuki nūformātys – tymūs laikūs, kod i papeirs beja deficits!\nEs i Juosmuiža. Pyrmū reizi es uzastuoju Juosmuižā 1991. godā. Kūpā ar Juoni Ryučānu i Leonu Briedi. Beja sylta i saulaina rudiņa dīna. Napaseņ izbyuvātuo leluo estrade beja cylvāku pylna. Na tikai školāni, bet arī pīaugušī, kuri nav školuotuoji! Rūkuos asteris i gladiolys – Dzejis dīnu botaniskī simboli.\nDatumu napīmiņu, bet atrast ir vīgli. Kod mes iz estradis runuojam, vīna muzeja darbineica izskrēja iz skotivis i pasaceja, ka ari beidzūt PSRS Vaļsts dūme atzynuse Latvejis naatkareibu. Nu tān ir vyss! Piečuok sēdējom pi kamina ar muzeja darbineicom, a Leons Briedis filozofēja par Viesturis beigom i bezkonfliktu tuoļuokū dzeivi.\n1998. goda 18. septembrī Juosmuižā Dzejis dīnuos gastēja Anna Rancāne, Linda Kilevica, Egita Terēze Jonāne i es. „Dzejai, tāpat kā gaismai, nav šķēršļu un robežu. Tā ir brīva un līdz krūts attālākajam stūrītim kā eksplozija, kā saules stars un lietus šalkas aizejoša,”6 par itū pasuokumu roksta Egita.\n2016. goda 10. septembrī Dzejis dīnuos Raiņa muzejā „Jasmuiža” sovu dzeju skaiteja literati nu Daugovpiļs i Reigys: Inga Sokolova, Juoņs Ryučāns, Valentins Lukaševičs, Linda Kilevica, Faina Osina, Anna Jonāne, Aleksejs Solovjovs, Stanislavs Volodjko, Tatjana Ruskule, Stanislavs Januškevičs i c. Ka byutu vēļ vuocyski, tod skanātu vysys volūdys, kas skanēja Juoņuka laikūs Juosmuižā!\n1 http://www.korpuss.lv/klasika/Senie/Rainis/Rnepdz/1dala.htm (skat. 15.05.2021)\n2 Drūši viņ ka Franča Kempa dorbs.\n3 Juosmuižys foļvarku Raiņa tāvs nūmuoja nu 1883. leidz 1891. godam. A muzejs te nūdybynuots 1964. godā.\n4 Kučinska V. Latgales keramikas saulgrieži // „Cīņa", 29.05.1990.\n5 Kleinarte S. Latgales keramiķim Jānim Backānam – 95 // „Vietējā Latgales Avīze", 26.06.2020.\n6 Jonāne E. T. Līvānos, Preiļos un Jasmuižā skanēja dzeja // „Latgales Laiks", 02.10.1998.


Kora - Cashmere Silk Scarf by Maja Vukina Bogovic ...\nDesigned By: Maja Vukina Bogovic | Zagreb, Croatia\nMaja Vukina Bogovic\n1996 - 2000 Academy of Fine Arts Zagreb, Department of Graphic Arts; 1991. - 1995. High school for textile, leather and design in Zagreb, Participated in about 15...\nReport on product: kora


keine Auswahl 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 40 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 90 x 30 cm 120 x 40 cm 120 x 90 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg. 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Gustav Klimt - Mohnfeld abgegeben worden. –


Materiāls skaņu izrunas pārbaudei (2016.) – Valmieras Gaujas krasta vidusskola – attīstības centrs\nMateriāls skaņu izrunas pārbaudei (2016.)\nSkaņa A šeit.\nSkaņa Ā šeit.\nSkaņa B šeit.\nSkaņa C šeit.\nSkaņa Č šeit.\nSkaņa D šeit.\nSkaņa Dz šeit.\nSkaņa Dž šeit.\nSkaņa E šeit.\nSkaņa Ē šeit.\nSkaņa F šeit.\nSkaņa G šeit.\nSkaņa Ģ šeit.\nSkaņa H šeit.\nSkaņa I šeit.\nSkaņa Ī šeit.\nSkaņa J šeit.\nSkaņa K šeit.\nSkaņa Ķ šeit.\nSkaņa L šeit.\nSkaņa Ļ šeit.\nSkaņa M šeit.\nSkaņa N šeit.\nSkaņa Ņ šeit.\nSkaņa O šeit.\nSkaņa P šeit.\nSkaņa R šeit.\nSkaņa S šeit.\nSkaņa Š šeit.\nSkaņa T šeit.\nSkaņa U šeit.\nSkaņa Ū šeit.\nSkaņa V šeit.\nSkaņa Z šeit.\nSkaņa Ž šeit.


“koč autors pazuds bez viests.” Saruna ar dzejnīku mygluoju - lakuga.lv\nTemys: dzeja, Ilze Sperga, latgalīšu literatura, literatura škārsteiklā, Mygluojs\nViersrokstā šārsteikla literata mygluoja dzejis rynda, tok ni autora eistuo vuorda, ni cytys informacejis par autoru nabyus. Skaitit sarunu ar jū i juo dzeju ITE.\nPyrms kaida laika beja mūdē draugiem.lv likt dzejūļus dīnysgruomotuos, piec tam tys jau beja banalai i līcynuoja lobuokajā gadīnī par dzejis nasaturiešonu. Tod pasaruodeja taida kai fikceja par itū temu – vyltuotī voi paralelī socialūs teiklu profili, kas publicej tikai tekstus. Kaida ir tova pīredze ar tekstim i teiklim?\nIzaver, ka draugus.lv puorstuoju lītuot ap tū laiku, kod tys suoce palikt banalai, pats vysod prīcuojūs par cylvāku radūšumu i tekstim. Pyrms godu ostoņu deveņu beja populari likt sovus apceriejumus ask.fm, tī ari praktiski nivīns nalītuoja sovu eistū identitati. Vāluok maņ pasaruodeja profils wattpad.com, dažreiz beja nazkaidi teksti latvīšu i angļu volūdā, tymā laikā mygluoja vēļ nabeja.\nDzejnīks i literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs naseņ sarunā lakuga.lv saceja: “I Dzeislys, i mygluoja eksistence pīruoda, ka nu trokūs latgalīšu vajag slēptīs aiz pseidonimim. Tod i poezeja eista i loba saīt, ka nav baiļu nu kolegu, sābru i cytu.”\nVoi mygluojs ir radīs, globojūtīs nu sābru i kolegu? Voi anonimitate ir breiveiba? Voi ar eistū vuordu byutu cyti teksti?\nMaņ ir taidys aizdūmys, ka ar eistū vuordu teksti vīnkuorši turpynuotu kruotīs kārmana kalinderūs, iz papeira maiseņu i gruomotzeimu, ar kaidu rešu prīšklasejumu tyvuokim draugim. mygluojs ir sovu puordzeivuojumu sliepšona nu daudz leluokys cylvāku kategorejis. Na tik prīceigs i rūžains saturs, i mentalīs stuovūklis raksteišonys breidī ir tī īmasli, deļkuo sovus dorbus naasocieju ar sovu vuordu i uzvuordu.\nVoi mygluojam ir dzymums? Voi atsaškir veirīšu i sīvīšu dzeja? I kaida, tovupruot, ir latgalīšu myusu dīnu dzeja, voi tī ir nūzeime dzymumam? Voi ari varbyut anonimitate ļaun atsabreivuot nu slūga, kū izlīk autora vacums, dzymums, publikaceju skaits i sajimtī Boņuki? 🙂\nVyspuor mygluojs ir mygluojs. Voi mes varim pīdūmuot dzymumu kosmiskam objektam, pīmāram, Kača Acs mygluojam ci Gradzyna mygluojam? Nūteikti var, tok kotrys tī saredz nazkū pavysam cytu, taipoš kai vīns prīkšmats vīnā volūdā var byut veirīšu dzimtis vuords, ūtrā sīvīšu, trešajā vyspuor skaiteitīs nakatrā dzimtē. Tys pats ari ar mygluoju.\nAgruok maņ nabeja taida vīdūkļa par “veirīšu dzejis” i “sīvīšu dzejis” atškireibom, tok piec “Pādejuo modeļa” skaiteišonys juoatsazeist, ka ir kontrasts storp dzejnīkim. Vys tik nasagrib mygluoju likt taiduos kasteitēs kai “veirīšu dzeja” i “sīvīšu dzeja”. Atļaunit jam vīnkuorši eksistēt kaidā cytā dimensejā. I vyspuor – tys cylvāks, kas stuov aiz mygluoja, iz sevi attīcynoj taidu breineigu konceptu kai genderpunk. Pat poši konservativuokī pazinis dreiž piec īsapazeišonys vysbīžuok ir saprotuši, ka dzymumu stereotipus attīcynuot pret mani nav jāgys – asmu puoruok bezcereigs gadejums. 😀\nDeļkuo mygluojs roksta latgaliski? Deļkuo pasauļa teiklā raksteit latgaliski?\nNazkod ir raudzeits raksteit prozveideigus tekstus angliski, dzejūli ari jau nu bierneibys beja gon krīvu, gon latvīšu volūdā, tok vysod nazkuo tī datryuka; storp dorbim, kas atīt poši, vysod beja garys pauzis. Kai suoču raksteit latgaliski, tai teksti poši vīnmār atīt; jī jau kai gosti, kurī nav speciali aicynuoti, bet kurus vysod laipni sagaida.\nDeļkuo taišni “Instagram”? Kaida ir vizualitatis nūzeime tovā dzeivē?\nGribieju platformu, kur byutu vairuok jaunu cylvāku. “Facebook” nav tik daudz jaunīšu, “Twitter” vītys puoruok moz, palyku pi “Instagram”. Vizualais kai svareiguo sastuovdaļa atguoja vāluok, pavysam naseņ atsuoču breivajā laikā redigēt biļdis. Dažreiz tī izlīku ari sovus zeimiejumus i glaznuojumus, bet par tekstim maņ ir leluoka puorlīcynuoteiba. Tān suoču aizadūmuot ari par “TikToku”, tik jū ir gryušuok atkūst, i auditoreja ir pavysam cyta.\nVoi vari īsadūmuot sovu skaiteituoju? Voi ir kaida konkreta persona, kam adresej? Voi ļaužu grupa?\nJauns cylvāks, kurais īt cauri dzeivis pyrmajai lelajai suopei. Tod muni teksti varātu byut kai īdrūsynuojums: “Ir gryuši, bet tu naesi vīns! Piec bedrem byus lobuokys dīnys, es apsūlu.”\nVoi esi “Facebook” latgalīšu grupuos i pīsadoli diskusejuos?\nFeisbuks pats pa sevi ir puoruok toksiska vide deļ mane, tuos grupys vēļ jū vaira, puoruok vīglai tikt aplītam ar syudim. Sova mīra deļ ceņšūs tī vyspuor naleist, tik dažreiz losu kaidys interesantuokys volūdnīceibys diskusejis.\nKa tev byutu juozeimej voi juopasyuta, juoīdvasmoj lels grafiti iz plykys sīnys, kura Latgolys voi varbyut pasauļa piļsāta tei byutu i kas tī byutu attāluots i kaidu ziņu nastu?\nLatgolys golvyspiļsātā Reigā varātu varaveiksnys kruosys burtim “Mes asam tepat!” voi kū leidzeigu. Tod tei byutu duala ziņa – gon latgalīšim, gon cytim Latvejis īdzeivuotuojim tys byutu viestejums par LGBT+ puorstuovim apleik, bet latvīšim tys byutu vaira par tū, ka latgalīši nav tikai nazkaidi zemnīki i amatnīki nazkur dziļūs laukūs, ka latgalīts ir ari izgleituots i progresivs kolega i sābrs.\nKuru latgaliski rokstūšu autoru tu grybātu skaiteit lakuga.lv? Vysleidza, voi zynomu voi vēļ nikod nadzierdātu.\nGrybātūs redzēt literaturu nu/deļ jaunīšu. Myusim ir bārnu literatura, ir pīaugušī, kas roksta, nav nikuo pa vydam.\nKurus dzejnīkus, rakstnīkus niu tu skaiti i īsoki cytim?\nNaseņ izskaiteju Slišānis “Tuoraga stuostus”, pasasmieļu īdvasmys. Tān ūrbūs cauri Tolkīnam. Jaunīšu literatu tryukumu kompenseju ar īsaisti JMP.P (jaunīšu literarū dūmubīdru grupeņā, ITE), vīneigi žāļ, ka es tī vīneigais rokstu latgaliski. Vyspuor ite grybu ari pībiļst, ka latvīšu jaunīši daudz lobuok uztver i mozuok beistās nu latgaliskuo nakai vacuoki puornūvadnīki, tys beja gondreiž kai kulturšoks.\nKaida muzyka tev pateik, īdvasmoj?\nNu cytu vaļstu izpiļdeituoju vysvaira pateik Eivør, juos muzyka pylna ar tymsu magiskumu. Pandemejis laiku klauseituokī ir “Twenty One Pilots” – tymsys dūmys prīceigā apvaļceņā.\nNu latgalīšu maņ cīši pateik “Trešīs Ņutona Lykums”, jūs originaldzīsmis. Vēļ vyss, kas ir saisteits ar tautyskuos muzykys jaunradi, pīmāram, “Rikši”. I itei DakhaBrakha & Tautumeitas kolaboraceja (ITE) ir tik breineiga!\nPādejā laikā suoču klauseitīs ari matematiskū roku, postroku, “shoegaze” i vysu leidzeigū.\nKa nu paguotnis varātu pajimt tikai vīnu kūrpu kasti, kas tī byutu vydā?\nVarātu nu kaidys bibliotekys, kas nazkod sadaguse, izgluobt kaidu skaudzeiti tekstu; moš varātu ari kaida autora sadadzynuotūs i nu jauna nasaraksteitūs tekstus. Voi, pīmāram, koč daļu nu Emīla Dārziņa izneicynuotūs notu.\nTu i literatura piec desmit godu. Tu i latgalīšu literatura.\nNūteikti turpynuošu byut latgalīšu literaturys patārātuojs. Voi vēļ byus, kū raksteit, voi byus vēļme izlikt publiskai apsavieršonai – tys jau ir cyts vaicuojums.


Muols nu četru Latgolys dabasu pušu - izstuodē Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: Evija Vasilevska, Iesākumā bija māls, Latgolys keramika, Latgolys kulturviesturis muzejs, Latgolys muols, muols, Rēzekne\nLatgolys Kulturviesturis muzejā leidz 30. apreļam apsaverama izstuode “Iesākumā bija māls”. Izstuode ir daļa nu pūdnīku leluokuos pavasara nūtikšonys – Latgolys pūdnīku dīnu.\nIzstuode ir eipaša ar tū, ka vysi eksponati veiduoti nu pošu pūdnīku īvuoktu muolu tepat Latgolā. Kvalitativa muola dabuošonys process nav vīnkuoršs, tys ir laikītiļpeigs i skrupulozs dorbs, deļtam myusu dīnuos daudzi pūdnīki izavielej struoduot ar jau īprīšk ryupnīcyski sagataveitu muolu. Itamā izstuodē apsavīnuojuši tī, kas struodoj piec, tai sauktūs, senejūs metodu.\nIzstuodis idejiskais autors ir Preiļu pūdnīks Raivo Andersons, sovpus vysa veida organizatoriskuos lītys uzajāmuse pūdneica Evija Vasilevska kūpā ar Latgolys Kulturviesturis muzeja Muokslys nūdalis vadeituoju Inesi Dunduri. Interesanti, ka izstuodis dalinīki i dabuotais muols īt nu četru dažaidu vītu Latgolā – Raivo Andersons daboj muolu Preiļūs, Evija Vasilevska – Rēzeknis nūvoda Kaunatys pogostā, olyuksnīts Kristaps Braslis ir tics pi muola Bolvu nūvoda Kuprovā, sovpus pūdnīki ar leluokū pīredzi ir Olga i Valdis Paulini, kuri daboj Daugovys muolu Kruoslovys pusē.\nEvija Vasilevska pīzeist, ka byutu cīši breineigi, ka vys vaira pūdnīku pīsavārstu muola dabuošonai. Jei, pīmiņūt Olgys Paulinis saceitū, atstuosta: “Tod, kod tu Daugovys muolu pajem rūkuos, tei ir piļneigi cyta energeja i cytys sajiutys. Kai puornastā nūzeimē, tai ari teiri fiziskā – ka ryupnīcyskais muols sausynoj cylvāka uodu, tod nu Latgolys zems izroktī muoli nasausynoj, a pat baroj.”\nIzstuodē var apsavērt deveņu autoru dorbus: Olgys Paulinis, Līgys Krasnikovys, Valda Pauliņa, Raivo Andersona, Evijas Vasilevskys, Dacis i Imanta Losānu, Allas Silovys i Kristapa Braslys dorbus. Ekspoziceja ir papyldynuota ar fotografejom, kurys atspīgeļoj muola sagataveišonys procesu.


Latvejis akteri apsavīnuojuši romana “Klūgu mūks” radejis lasejumūs - lakuga.lv\nTemys: Klūgu mūks, lasejumi, Latgolys Radeja, radeja, Roksts\nLatgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadis zeimē radeits Latgolys radejis lelīskaņuojums – Ingys Ābelis romana “Klūgu mūks” verseja radejā. Nu 12. maja da 24. septembra Latgolys radejā skanēs 19 lasejumi, kurymūs lūmuos dorbojās divdesmit četri Latvejis teatru akteri, informej producente Ilona Rupaine.\nLatvejā labi zynomais i ari lītaunīku volūdā tulkuotais Ingys Ābelis romans “Klūgu mūks” ir kai pylns alfabets, kurā Latvejis viesture ir fons dramatisma i tragisma puorpylnam patīsam i dziļam stuostam par personeibu, par grybu i izvieli, par mīlesteibu i cīšonom, kū izdzeivoj cylvāks. Tys ir stuosts par pyrmū Latgolys latvīšu gareidznīku i pyrmū liduotuoju dabasu olkom, par cylvāka sirds i sapruota celim, par grāku i pīdūšonu. Golvonuo varūņa prototips ir Fraņcs Trasuns – katuoļu prīsters, teologejis magistrs, īvāruojams vaļstsveirs i sabīdrisks darbinīks. Romanā apjimts lels viesturis periods, geografeja i tematika. Ābelis volūda ir bīza, barokala, tei labi dapas apraksteitajam laikam i katuoļu kulturai. 2014. godā romanam “Klūgu mūks” pīškierta Dzintara Suoduma bolva par novatorismu literaturā, 2015. godā Latvejis Literaturys goda bolva nominacejā “Lobuokais prozys dorbs” i Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks” nominacejā “Par latgalīšu kulturys populariziešonu Latvejā i pasaulī”.\nProjekta idejis autore ir radejis i televizejis diktore, žurnaliste i sovys dzymtuos Latgolys vierteibu sorguotuoja Anta Rugāte, jei ari teiciejis – romana autoris bolss. Romana “Klūgu mūks” varūņu lūmuos dorbojās Latvejis teatru akteri – Zane Aļļēna, Indra Burkovska, Aija Dzērve, Daiga Kažuociņa, Akvelīna Līvmane, Inga Misāne, Katrīne Pasternaka, Lidija Pupure, Ainārs Ančevskis, Uldis Anže, Muorteņš Brūveris, Raimonds Celms, Uldis Dumpis, Muorteņš Egliens, Gints Grāvelis, Jurs Kalniņš, Mihails Karasikovs, Juoņs Kirmuška, Pīters Liepiņš, Zigurds Neimanis, Kaspars Pūce, Kristaps Rasims, Artis Ruobežnieks, Voldemārs Šuoriņš. Lelīskaņuojums īraksteits Jura Puodnieka studejā. Īroksta režisors Jurs Kalniņš, skaņu režisors Anrijs Krenbergs, komponists Jurs Vaivods.\nSkonūšais romans “Klūgu mūks” 19 lasejumūs tiks raideits Latgolys radejā nu 12. maja da 24. septembra kotru pīktdīni 11 stuņdēs ar atkuortuojumu tuos pošys nedelis svātdīnē 18.00. Rudinī romana “Klūgu mūks” radejis lasejumus puorraideis ari Radejis teatris Latvejis Radejā 1. Projekts paradz, ka tiks izdūti ari lasejumu audio īroksti, kas sadarbeibā ar Nacionalū biblioteku tiks duovuoti Latvejis publiskuom bibliotekom, školom, Latvejis Naredzeigūs bīdreibai i cytim interesentim.\nProjekts eistynuots pasasokūt Vaļsts Kulturkapitala fonda mierkprogramai “Latvijai – 100”, AS “Latvijas Gāze”, Latvejis meža eipašnīku bīdreibai, SIA “Bergvik Skog” i vairuoku privatūs zīduotuoju atbolstam.


Rēzeknē byus apsaverama daļa nu ituogods Pīguožņa bolvys izstuodis - lakuga.lv\nOsvalds Zvejsalnieks “Rudens vēji”, audaklys, akrils, 60×70 cm, 2020\nTemys: Ingrīda Burāne, J. Pīgožņa bolva Latvejis ainovu gleznīceibā, Latgolys kulturviesturis muzejs, Osvalds Zvejsalnieks\nNu 22. decembra da cytagods 5. februara Latgolys Kulturviesturis muzejā apsaverama daļa nu 2021. gods konkursa “Jāzepa Pīgožņa balva Latvijas ainavu glezniecībā” izstuodis, kas atceļuojuse iz Rēzekni nu Preiļu, viesteits Rēzeknis vaļstpiļsātys dūmis sātyslopā.\nIzstuodis mierkis ir īpazeistynuot vys plašuoku sabīdreibu Latvejā ar konkursa daleibnīku i it eipaši nominantu veikumu. Kai tyka atzeimuots izstuodis atkluošonys pasuokumā Preiļu Viesturis i lītiškuos muokslys muzejā ituogods 25. septembrī, ainovu gleznīceiba pošlaik ir iz atdzimšonys viļņa, i tys ir ari ituos izstuodis nūpalns, popularizejūt dobys attāluojumu tik daudzveideigajā muokslys jūmā Latvejā.\nItūgod konkursam pavysam tyka padūti 103 muokslinīku 174 dorbi. Izstuodis atkluošonā 11. augustā Reigys Sv. Pītera bazneicā tyka paziņuoti 2021. gods golvonuos bolvys nominanti: Meldra Bula par dorbu “Jūlijs”, Jānis Ziņģītis par dorbu “Janvāra sākumā”, Osvalds Zvejsalnieks par dorbu “Rudens vēji”, Agnija Ģērmane par dorbu “Sapnis, kas atkārtojas 2”, Ērika Kumerova par dorbu “Pavasara jūtoņa”, Inga Jurova par dorbu “Svētdiena. Kailsals”. 2021. gods golvonū bolvu sajēme riezeknīts O. Zvejsalnieks.\n“Jāzepa Pīgožņa balvas Latvijas ainavu glezniecībā” izstuode i bolvys padūšona nūteik jau nu 2015. gods. Tūreiz golvonū bolvu sajēme Latvejis Universitatis profesors, muokslinīks Roberts Muzis, 2016. godā – muokslineica Silva Linarte, 2017. godā – muokslinīks Aldis Kļaviņš, 2018. godā – muokslinīks Jānis Plivda, 2019. godā par konkursa laureatu –muokslinīks Nugzars Paksadze, 2020. godā – Agra Ritiņa.\nMuokslys zynuotneica i ituo konkursa vairuokkuortejuo žurejis komisejis lūcekle Ingrīda Burāne par “Jāzepa Pīgožņa balvu Latvija ainavu glezniecībā” soka tai: “Preiļu nūvoda dūmis i Reigys dūmis kūpdorbs, atbolstūt muokslinīka Jezupa Pīgožņa (1934–2014) draugu Jāņa Anmaņa, Juoņa Streiča i Juoņa Strupuļa iniciativu sadarbeibā ar Latvejis Muokslys akademeju i Latvejis Zynuotņu akademeju, faktiski ir vīneiguo itaida veida oficialu instituceju leidzdaleiba muokslys procesu veicynuošonā, izviertiešonā i tuoļuok vierzeibā. Sovā ziņā itei ir pošlaik Latvejā demokratiskuokuo i atvārtuokuo muokslys dzeivis nūtikšona, kuramā pīsadola autori nu vysu nūvodu. Nav leidzeiga sovā apjūmā i autoru rūkrokstu vysaideibā ūtra taida muokslinīciskuos kūpainys redziejuma, kas vīnuotu piļneigi atškireigys izgleiteibys, tauteibys, muokslinīciskūs tīksmu i variešonys, paaudžu pīdereibys i cytu sovrupu pazeimu personeibys.”\nĪejis moksa: školānim i studentim – 0,50 eiro, pīaugušajim – 2,00 eiro, ar Riezeknīša karti – bez moksys.


Sātyslopys latgaliski – Latgolys Studentu centrs\nBirka: Sātyslopys latgaliski\nKruoslovā ituo goda 1. martā nūtiks Sibira dīna. Tiks paruodeiti storptautiskajuos etnolingvistiskajuos ekspedicejuos iz Sibiri īgiutī materiali - kinys, kartenis, īroksti, stuosti i sarunys. Ekspedicejis ar Vaļsts Kulturkapitala fonda i…\nAr Latvejis Universitatis Filologejis i muokslys zynuotņu fakultatis vuiceibspāku entuziasmu, kai ari ar Vaļsts Kulturkapitala fonda finansialū atbolstu no ituo goda 16. janvara da 2. februara nūtyka Catūrtuo latgalīšu volūdys…\nPosted on 18.02.2009.


Pīškierts finansiejums Latgolys bazneicu atjaunuošonai - lakuga.lv\nTemys: bazneica, Roksts, sakraluo montuojuma programa\nVairuokom Latgolys bazneicom sakraluo montuojuma finansiešonys programys 2018. godam ītvorūs pīškierts finansiejums, paradzūt dīvnomu konservaceju, restrauraceju i atjaunuošonu, kai ari izpieti i restauracejis dokumentacejis sagataveišonu. Kūpumā programā finansiejums 1 miļjona eiro apmārā pīškierts 28 Latvejis bazneicom.\nLeluokais finansiejums 100 000 eiro apmārā pīškierts Leiksnys katuoļu bazneicys jumta atjaunuošonai. 3 000 eiro izlītuos Daugovpiļs Sv. Borisa i Gleba pareizticeigūs bazneicys fasažu kruosuojuma izpētei i atjaunuošonys metodikys izstruodei. 11 500 eiro pīškierti Kruoslovys katuoļu bazneicys kruosns restauracejai. Par 33 900 eiro veiks Landskornys katuoļu bazneicys zīmeļu fasadis i parapeta gluobšonys dorbus. Nagļu katuoļu bazneicys jumta remontam pīškierti 15 000 eiro, Rikavys katuoļu bazneicys fasadis remonta dorbus veiks par 5 000 eiro, Viļakys katuoļu bazneicys vitražys restrauracejai pīškierti 16 000 eiro, sovpus Vīksnys pareizticeigūs bazneicys atjaunuošonys projekta dokumentacejis izstruodei – 4 000 eiro.\n2017. godā pījēme Sakraluo montuojuma saglobuošonys finansiešonys lykumu ar mierki nūdrūsynuot vaļsts aizsorgojamūs kulturys pīminekļu statusā asūšu kulta celtņu, tymā skaitā Latvejis dīvnomu, i religiskūs ritualu prīkšmatu, kai nacionali nūzeimeigys kulturys montuojuma dalis saglobuošonu nuokušajom paaudzem. Sakraluo montuojuma saglobuošonys programā sajimtūs dasacejumus izvērtēje Vaļsts kulturys pīminekļu aizsardzeibys inspekcejis eksperti i sagataveja programu, par kuru diskutēje i apstyprynuoje Sakraluo montuojuma padūmē.\nKarteite: Viļakys bazneica, portals lakuga.lv


Parnassia palustris — Wikispecies\nFor more multimedia, look at Parnassia palustris on Wikimedia Commons. (en) – (Please translate this into русский.)\nИсточник — https://species.wikimedia.org/w/index.php?title=Parnassia_palustris&oldid=7389062\nЭта страница в последний раз была отредактирована 14 февраля 2020 в 10:51.


Piec kūpsapuļcis – Bīdreiba "LgSC"\nKūpsapuļce paguojuse i dalykts punkts īprīkšejam godam ar vysim dorbim i nadorbim, veiksmem i nabyušonom, padareitū i atlyktū. Niu laiks jaunam dorba cielīņam. Kab jū īsuoktu, eisi par padareitū i LgSC niu.\nLgSC niu ir 59 bīdri, nu tim 38 bolstīseigi i vaira voi mozuok pīsadola bīdreibys dzeivē. Iz kūpsapuļci beja īsaroduši 23 bīdri, leidza ar tū jei beja lemttīseiga.\nSvareiguokī kūpsapuļcis lāmumi:\ntyka apstyprynuots 2009. goda puorskots i īvālāta jauna vaļde.\nLai ari niu Latvejā ir gryuts laiks i paguojušā godā cīši reši izadevs nu jauna pīsaisteit leidzekļus LgSC projektim, īmesļa vaideišonai eisti nav. Projekti teik raksteiti, idejis dzymst, tok acimredzejūt vaira viereibys juodagrīž bīdru apvuiceibai, kab projektu pīsacejumi saītu konkurēt spiejeiguoki. Lobys idejis bīži tai ari nagiust atbolstu konkursūs, reizem palīkūt tiuleņ aiz streipis.\nAtbolstu givušī projekti:\njaunīšu seminars “Atzolys” (KKF, projekta vadeituoja Linda Orole),\nzīmys školys Sibirī projekts „Krasnojarskas apgabala latvieši: valodas un kultūrvēstures izpēte, kultūrvides attīstības veicināšana (III)” (KKF, projekta vadeituoja Lideja Leikuma),\nsibirīšu braucīņs iz Latveju „Pasākumu kopa – Ceļš uz mājām” (KKF, projekta vadeituoja Kristīne Zute),\nVitys Briškys rodūšais braucīņs iz Sibiri (KKF),\nlatgalīšu bazneickunga Aigara Bernāna 3 braucīni iz Sibiri„Latgaliskās apziņas veicināšana Krievijas Federācijas latgaliešu diasporā” (LRAA, projekta vadeituoja Ilona Zaiceva),\ngruomotys izdūšonys projekts „Latgaliešu pasaku izlases “Tu soki. Es soku. Puosokys par krīzi” izdošana” (KKF, projekta vadeituoja Marita Papiņa).\nPuorsteidz, ka nu tim daudzajim īsnīgtajim i nabyut na švakajim projektim gondreiž vysi, kas givuši atbolstu, ir saisteiti ar Sibiri – pietnīceibu, kulturvidis kūpšonu, sibirīšu gasteišonu Latvejā. Acimredzejūt naudys deviejim latgaliskuma kūpšona, izpiete Sibirī ruodīs aktuala vajadzeiba i LgSC jī redz īspieju jū apmīrynuot, piļdeit.\nNasaverūt iz vysu, 2009. godā LgSC dorbuojuos na tikai Sibirī. Ari itepat Latvejā voi dreižuok – taišni Latvejā ir daudz vajadzeibu i īspieju latgaliskom aktivitatem, dorbim i pasuokumim.\nSvareiguokī 2009. goda aizdavumi:\neistynuot projektus, kas veicynoj latgalīšu kulturys atteisteibu, atpazeistameibu sabīdreibā i seviški jaunīšu vydā;\npīsaisteit jaunus bīdrus, kai ari daleibnīkus i apmaklātuojus LgSC organizeitajim pasuocīnim;\nsasadorbuot ar medejim i snīgt informaceju par LgSC padareitajim dorbim;\nregulari informēt bīdrus par vaļdis lāmumim i cytom bīdreibys aktivitatem, pasuocīnim;\nnūstyprynuot organizacejis darbeibu ar stabilu finansiejumu;\natteisteit regionalūs biroju darbeibu i īsaisteit LgSC darbeibā vairuoku augstškolu studentus.\nCerīs, ka bīdru i sabīdreibys informeišona ir palykuse lobuoka – informaceja par svareiguokajim pasuokumim teik izsyuteita medejim, presis relizis giust īviereibu, informaceja pasaruoda i portalūs, i avīzēs.\nIr sataiseits itys dīnroksts, tvitera konts, LgSC lopa portalā draugiem.lv. Kai ari teik izsyuteiti e-posti ar byutiskuokū informaceju.\nRegionalī biroji nav spiejuši pīsaisteit jaunus bīdrus, laikā nu pādejuos kūpsapuļcis februarī īsastuojs tik 1 jauns bīdrs. Niu Rēzeknē i Reigā struodoj jaunys biroja vadeituojis: Anna i Edeite. Ari Daugovpilī teik maklāts jauns biroja vadeituojs.\nSvareiguokī 2009. goda projekti:\nLiterari muzykalūs pasuokumu cikls LaLaDra Daugovpilī, Reigā i Rēzeknē\nKoncertu cikls “Taiseits Latgolā”\nSātyslopys lakuga.lv uztureišona\nLatgalīšu rokstu volūdys kursi (03-06)\nBārnu i jaunīšu rodūšūs dorbu konkurss\nLeluo tolka Dagdā (04)\nSeminars par gūdu latgalīšu drukys aizlīguma atceļšonys 105. godadīnai (05)\nAutoru nakts “Tievanānu pavasars” (05)\nLatgolys dīna Breivdobys muzejā (05)\nLatgaliskuos apzinis veicynuošona Krīvejis Federacejis latgalīšu diasporā (05-12)\nLeigū svieteišona Bukmuižā (06)\nJaunīšu seminars “Atzolys” Preiļūs (08)\nNūvodu dzejis dīna Breivdobys muzejā (09)\nStudentu orienteišonuos saceņseibys (09)\nJaunūs autoru skaitiejumi “Tehnodzeja” (09)\nPeintbola turnirs (10)\nBārnu stuostu konkurss (11-12)\nČyguonūs īšona Aglyunā (12)\nPuosoku gruomotys sastateišona\nKūpsapuļcē tyka apsprīsti ari LgSC plani iz prīšku.\nSvareiguokuos tendencis – bīdru leidzdaleiba na tikai reizi godā vaļdis vieleišonuos, a ari izsokūt vīdūkli par svareiguokajim vaicuojumim i pīsadolūt aktivi bīdreibys darbeibā ar sovom idejom i dorbu. Partū ka taišni bīdri nūsoka i akceptej bīdreibys vierzeibu, na nazkas nu molys voi augšys.\nTaipat tyka izsaceita vajadzeiba piec lobuokys sadarbeibys ar cytom leidzeigom Latvejis i uorvalstu bīdreibom, kas veicynuotu īspiejis padareit vaira i kvalitativuok.\nRezumejūt – kotram bīdram i latgalīšu studentam ir juobyut īspiejai zam LgSC kai juridiskys organizacejis jumta atrast vītu sovom latgaliskajom aktivitatem, kas atbylst LgSC statutim i namaitoj juo vuordu.\nTyka īvālāta jauna bīdreibys vaļde. Vaļdē ir 5 lūcekli: Anna Briška, Vita Briška, Vineta Grigāne, Muora Mortuzāne, Ilze Sperga.\nPar LgSC vaļdis prīšksādātuoju vaļde īvēlēja Ilzi Spergu, par juos vītneicu – Vinetu Grigāni.\nSvareiguokī aizdavumi iz prīšku:\nizveiduot LgSC atteisteibys vizeju, strategeju i mierķus, izstruoduot koncepceju jūs sasnīgšonai;\nveicynuot bīdru sadarbeibu, sasapazeišonu i kūpeigu dorbu dareišonu;\npadareit LgSC saistūšu jaunajim studentim, īpazeistynuot jaunīšus ar bīdreibys sasnīgtū i pīsaisteit jaunim dorbim, idejom;\nvaira sasadorbuot ar leidzeigom NVO Latvejā i uorvaļstīs kūpeigu mierķu sasnīgšonai;\nnūturēt i paceļt latgaliskūs aktivitašu i pasuokumu kvalitati;\nsaglobuot veiksmeigūs darbeibys vierzīņus i asūšū projektus, meklēt jaunus;\nmeklēt stabilus sadarbeibys partnerus i ari sevi veiduot kai stabilu partneri;\nsasadorbuot ar augstškolom i studentu pošpuorvaļdem;\ndefinēt LgSC politiskū nūstuoju, apolitiskumu;\nmeklēt jaunys īspiejis, jaunus ceļus i nasabeit rūbežu.\nKas tuoļuok nūtiks ar LgSC?\nTys atkareigs tikai nu Teve:\nTys ir Tovs laiks i Tova interese\nTī ir Tovi draugi i dūmubīdri\nTuos ir Tovys idejis, cereibys i azarts\nPartū ka LgSC ir kai Leigū – pats leigoj, esi i pīsadoli, na verīs i gaidi. Svātkus nivīns atness, ka pats nasvieteisi i NVO nivīns Teve navarēs īļustynuot i podturēt, ka pats nadareisi, napīsadaleisi, naļusteisi i nasatureisi.\nNav laika? Drystynam nikod nav laika gona.\nBais, ka nasaīs? Ar acim teiruma naaparsi, ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.\nA kū ta es vīns? Gribi pazeit drauga, pasauc paleigā pi dorba.\nVoi ta tys vyspuor ir īspiejams? Kūks nakreit ar pyrmū ciertīni.\nPaļdis vysim par atbolstu, par īguļdeitū laiku, prīcu, energeju i kūpā padareitajim dorbim!


Latvia | CEDEFOP\nThe legal basis for WBL as an apprenticeship scheme is in place since 2016 when the regulation on the “Procedures for Organisation and Implementation of Work-based Learning was adopted - Cabinet of Ministers’ Regulation of No. 484 of 15 July 2016), http://likumi.lv/ta/id/283680-kartiba-kada-organize-un-isteno-darba-vid… (Regulation No 484)\nOn the same date the 8.5.1 specific objective “To increase the number of qualified VET students through their participation in work-based learning or training practices at an enterprise” was adopted under the “Regulation on the implementation of the Operational Programme “Growth and Employment”, Cabinet of Ministers Regulation No 483. of 15 July 2016, http://likumi.lv/ta/id/283736-darbibas-programmas-izaugsme-un-nodarbina…... (Regulation No 483)The Regulation No. 484 serves as an ‘umbrella’ regulation, whereas Regulation No 483 has been adopted to support the activities under 8.5.1 specific objective during its lifetime (determining certain incentives for the involved parties).


“Kapļi” izdūd debeja albumu “Ašņa Dasys” - lakuga.lv\nTemys: "Ašņa dasys", albums, Kapļi, latgalīšu muzyka, Roksts\nPoetiskuo roka apvīneiba “Kapļi” izdavuse debeja albumu “Ašņa Dasys”. Nu 9. augusta albums elektroniski pīejams muzykys straumiešonys vītnēs (Spotify, Deezer, iTunes u.c.), kai ari soundcloud.com. Tyvuokūs nedeļu laikā albumu ar eipaši veiduotu dizainu byus vareiba īsaguoduot ari CD formatā.


Raidejumā „Gondreiž idealys vakarenis” pīsadaleis Rēzeknis pusis ļauds - lakuga.lv\nRaidejumā „Gondreiž idealys vakarenis” pīsadaleis Rēzeknis pusis ļauds\n10 Decembris 2012\nTemys: Diāna Zirniņa, Gandrīz ideālas vakariņas, Guntis Rasims, Inga Laizāne-Šarova, Normunds Zušs, Rēzekne, Roksts, Sandija Sarkane\nKotru vokoru 18:00 TV3 pīduovoj TV šovu „Gondreiž idalys vakarenis” (Gandrīz ideālas vakariņas), kurs itūnedeļ nu 10. da 14. decembram gastej Rēzeknis piļsātā i nūvodā.\nItuos nedelis vakareņu šovā sovu ēst taiseišonys i gostu izklaidiešonys prasmi ruodeis ari vairuoki Latgolys sabīdreibā zynomi ļauds – Rēzeknis nūvoda jaunatnis lītu specialists, grupys „Bez PVN” muzikis i Latgalīšu kulturys Goda bolvus „Boņuks” reikuotuojs Guntis Rasims, grupys „Galaktika” solists Normunds Zušs, SIA „Austrumlatvijas koncertzāle” volda lūcekle Diāna Zirneņa, taipat šovā pīsadaleis imidža dizainere Sandija Sarkane, kas struoduojuse pi jaunuos latgalīšu kinys „Vīna vosora deļ vysu” i Sovvaļnīka video klipa „Latgola” akteru tāla, i uzjiemieja Inga Laizāne-Šarova.\nTelevizejis šovs radzams nedelis dorba dīnuos 18:00 ci piečuok nūsaverams TV3 sātyslopā http://www.tv3play.lv/program/gandrizidealasvakarinas\nKarteņā – šova daleibnīki nu Rēzeknis pusis, foto Aleksandrs Lebeds\nKū jaunīši grybātu dzierdēt i redzēt škārsteiklā latgaliski? Septembris 30, 2020\nJaunīši apvuiceibuos styprynoj sovu latgaliskū identitati Augusts 26, 2020


Provoc PROVOC lūpu zīmulis Nr. 47\n> PROVOC lūpu zīmulis Nr. 47


Radiotuits. Identidad en 140 caracteres. Tweet 4\n<iframe src="https://radioteca.net/media/cyclope/mediaelement/media_player_embed.html?media_url=https://radioteca.net/media/uploads/audios/%Y_%m/radiotuit-4_md_4235752_1.mp3&file_type=mp3&radioteca_url=http://radioteca.net/audio/radiotuits-identidad-en-140-caracteres-tweet-4/" style="border: 0px;" width="325px" height="50px"></iframe>


Snowline Lodge #88 by RedAwning - Glečera - Hotels.com\nKooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba - Balkons[1/24]\n1 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Balkons\n2 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Dzīvojamā istaba\n3 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Numurs\n4 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Dzīvojamā istaba\n5 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Numurs\n6 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Dzīvojamā istaba\n7 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Vannasistaba\n8 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Naktsmītnes teritorija\n9 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Naktsmītnes teritorija\n10 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Ārpuse\n11 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Interjers\n12 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Interjers\n13 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Spēļistaba\n14 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Spēļistaba\n15 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Veļas mazgātava\n16 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Numurs\n17 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Numurs\n18 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Numurs\n19 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Privāta virtuve\n20 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Numurs\n21 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Ārpuse\n22 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Ārpuse\n23 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera, Kooperatīva tūristu mītne, viena guļamistaba, Skats no numura\n24 - Snowline Lodge #88 by RedAwning, Glečera\nGreat little option in glacier. Hot water a little flakey and facilities are aged, but comfortable enough. 2018. g. 30. marts\nBieži uzdotie jautājumi par naktsmītni „Snowline Lodge #88 by RedAwning”


keine Auswahl 30 x 40 cm 30 x 90 cm 40 x 50 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 40 x 120 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 50 x 160 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 60 x 80 cm 90 x 120 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 3 tlg. 60 x 90 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg. 90 x 150 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Jean Siméon Chardin - Die Rübenputzerin abgegeben worden. –


Medal XX Lat Teatru im. L. Kruczkowskiego , Towarzystwo Przyjaciół Zielonej Góry - 인터넷 경매 / 온라인 입찰 - 가격 - OneBid\nMedal XX Lat Teatru im. L. Kruczkowskiego , Towarzystwo Przyjaciół Zielonej Góry\n경매품 309 | Medal XX Lat Teatru im. L. Kruczkowskiego , Towarzystwo Przyjaciół Zielonej Góry 사용자 메시지


Datum tisku: 29. 3. 2020 11:30


Tīšsaistē varēs nūsavērt Alberta Budžis pīmiņai veļteitūs nūvodpietnīceibys lasejumus - lakuga.lv\n26. janvarī 11.00 stuņdēs Bolvu Centralajā bibliotekā nūtiks Albertam Budžem veļteitī nūvodpietnīceibys lasejumi, informej Bolvu Centraluos bibliotekys bibliografe nūvodpietnīceibys laseitovā Sarmīte Vorza. Klauseituojim byus vareiba dasaslēgt tim tīšsaistis platformā Jitsi.\nLasejumi, kurī nūtiks jau ūtrū reizi, ir veļteiti pravesta Alberta Budžis (1930–1957–2017) atcerei. Tūs mierkis ir veicynuot pietnīku interesi par Bolvu nūvoda kulturviesturiskū izpieti, kai ari popularizēt jau topušus pietejumus par itū arealu.\nLasejumūs pravests Mārtiņs Klušs stuosteis par latgalīšu volūdu 21. gs. suokumā Rūmys katuoļu bazneicā bazneicā Latgolā, profesore Lideja Leikuma i profesors Aleksejs Andronovs – par Mikeļa Bukša dorbu bibliografeju, profesore Skaidreite Kalvāne – par naseņ atrostū Puordaru rūkroksta gruomotu. Bolvu Centraluos bibliotekys vacuokuo bibliotekare Ināra Bobrova īpazeistynuos ar informacejis īgiušonys i datu apstruodis metodem, veidojūt Bolvu regiona kulturviesturis datu bazi, Bolvu nūvoda muzeja viesturneica runuos par tielnīku Leo Jāni Briedīti (1922–2007), nūvodpietnīks Ivars Logins stuosteis par Bolvu regiona vītvuordim i ar tim saisteitim artefaktim. Nūvodpietnīks Aldis Pušpurs īpazeistynuos ar zynomim cylvākim nu Susaju pogosta, nūvodpietneica Līga Delvere runuos par Bonifacovys muižys viesturi, bet Škilbānu viesturis pietneica Mārīte Šakina – par Škilbānu muižu. Lasejumu nūslāgumā – viesturneicys i muzejneicys Ritys Gruševys prīšklasejums par naformalū izgleiteibu muzejā kai pietnīceibys sastuovdaļu i tuos rezultatim, kai ari Baļtinovys vydsškolys školuotuojis Valentīnys Kašys stuostejums par Brīžucīma pogosta školu viesturi.\nDasasliegšonys saite klauseituojim: https://meet.jit.si/Novapetniecibaslasijumi


centrist | Independent Political Report\nThe Alliance Party is currently holding its first presidential nomination convention live on YouTube. It is considering nominating a ticket of businessman Rocky De La Fuente for President and historian Darcy Richardson for Vice President. 2014 independent U.S. Senate candidate and 2018 gubernatorial candidate Greg Orman of Kansas is the keynote speaker.… Read more ...


Tiļžā nūtiks saceņseibys aizjiugu braukšonā - lakuga.lv\nTiļžā nūtiks saceņseibys aizjiugu braukšonā\n7 Augusts 2014\nTemys: aizjiugi, aizjiugu braukšona, Roksts, saceņseibys, Tilža, zyrgi\nDivejis dīnys – 9. i 10. augustā Bolvu nūvoda Tiļžā zyrgu sātā “Kapulejas” nūtiks saceņseibys aizjiugu braukšonā i trauciekļu puorvariešonā. Atseviškā klasē saceņseibuos pīsadaleis ari bārni vacumā nu 10 leidz 16 godim.\nBīdreiba “Sudraba pakavi” i Latvejis Juotnīku federaceja jau sastū godu organizej zyrgu aizjiugu braukšonys Latgolys pūsma saceņseibys Tiļžā, kurys ir vīneiguos oficialuos saceņseibys Latgolys regionā. Tamuos pīsadaleis braucieji nu vysu Latvejis regionu, kai ari braucieji nu Igaunejis i Lītovys.\nUnikalys Latgolys regiona saceņseibys, dzeivuo muzyka i breineiga atmosfera, saskarsme ar zyrgim i saceņseibys gors vylynoj iz pasuokumu symtim saimu ar bārnim. Organizatori sūlej ari bezmoksys īīšonu, ītiļpeigu sporta laukumu i ārtu izvītuojumu, vareibu vīglai tikt leidz saceņseibu nūrisis vītai ar sevkura veida transportu.


Kluot Annys – Saimineicu dīna - lakuga.lv\nTemys: Anna Adijāne, Anna Danča, Annys dīna, kulinārais montuojums, kulinareja, omoti\n26. julī katuoļu bazneicuos svietej sv. Annys – Jaunovys Marijis muotis – dīnu. Kuramā bazneicā atlaidys – tī leluoki svātki ar tiergu i zaļumballi (myusu dīnuos ari plašu pasuokumu). Tautys tradicejuos itei dīna eipaša ar jaunuos ražys paraudzeišonu, pi tuo ari golda kluošona i saimineicys teikšona. Par Saimineicu dīnys tradicejom i sovu vuordu stuosta treis Latgolys Annys.\nAnnys muižys saimineica ANNA DANČA Kuorsovys nūvoda Saļņovā pazeistama ar zuoļu čajim, latgaliski raksteitom lugom i tradiceju zynuošonu: “Nikaidu eipašūs ticiejumu voi dobys vāruojumu Annys dīnai nav. Vīneigi, ka piec Septeņu bruoļu dīnys īilgušais leits lej ari piec Annys dīnys, tod kaidu laiceņu leis vēļ. Piec Annys dīnys byutu laikam juonūsastuoj. Tikkū pļautu sīnu var likt zuordā, i jis momentā izkolst. Vysi uorstnīceibys augi pļovā jau nūvuokti, palīk vīneigi sātī.\nAr Annys dīnu duorzā jau suocās jaunuos buļbis, saimineica var goldā izlikt jaunū maizi. Myusu saimis Annys dīnys iedīņs byutu – pameikstais. Izvuoreja jaunuos agreimuos buļbis, tod ar soli bez kriejuma sameiceja bīzpīnu, salyka škeivī, viersā kuorteigu svīsta kuortu. Nu boltūs myltu taiseja kļockys – zacirku. Pīns vyspuor beja vosorys iedīņs. Seipuli i špeks jau nūāsti nu pavasara pusis, piec tam guoja pīna iedīni. Zacirka – iz myltu izlēja suoleja iudisneņa, sajauce, kotlā sadrupačuoja, savuoreja pīnā. Muna bierneiba nabeja nu buoguotuokūs.\nTaišni ar Annys dīnu maņ saistuos juoņūgys. Tod juos laseja i vuoreja morsu. Laiks beja taids, ka vyss vieļuok īsaguoja, ūgys suocem ēst nu Annys dīnys. Doba tai nasasteidze kai tān. Saleidzynojūt ar bierneibu, vyss par div nedeļom pasasteidzs iz prīšku. Nu čaju ar Annys dīnu saistuos soltuos mātrys (piparmētras), tān jūs vuocamais laiks. Ari melisa, raudine, vyrši gatavejās.\nTūmār tei eistuo Annys dīnys sviniešona vysod vairuok bejuse pa tureigū Vydzemi. Latgolā ari Jākuba dīnu nasvieteja, maņ kai Rogovkys pusis cylvākam svareiga Bārtuļa dīna (24. augustā). Annys dīnā vysi brauce iz Bieržgali, Bārtuļa dīnā – iz Rogovku.\nCaru, ka naizzuss myusu dzymtys tradiceja, ka pa muotis linejai rodu rokstūs vysod kotrā paaudzē ir Anna. Maņ taņte beja Anna, vacvacmameņa Anna. Tai tys vuords ir īsaguojs, taipat kai daudzim Juoni veirīšu linejā. Myusu dzymtys Annom bejuši skaisti, gari moti, gona špetnys raksturs. Asmu īvāruojuse, ka Annys ir ar raksturu.”\nBīdreibys “Sidrabrasa” vaļdis lūcekle, sabīdryski aktiva viļānīte ANNA ADIJĀNE: “Annys dīna ir Saimineicu dīna, maņ baba ari ir Anna. Kod baba beja dzeiva, vysod iz Annys dīnu ceņtēs izcept maizeiti nu jaunūs gryudu. Ūgys i vysi duorzini jau ir, priyncyps taids, ka goldā līk tikai vysu nu jaunuos ražys. Mums golvonais iedīņs saimē beja jaunūs duorziņu sautejums – zierni, kuopusti, būrkuoni, buļbis ar soldonū kriejumu. Cīš, cīš gords. Tagad mes ari taidu vys taisom.\nTradiceja ir Annu sveikšona, mozu mani ari vuorda dīnā sveice. Tagad sveic caur telefonim ar eisziņom, caur internetu. Agruok ari zvaneja, bet vairuok guoja, brauce cīmā. Tagad mozuok tai dora. Daudzi nu vacuokuos paaudzis tamā saulē, ar jaunuokajim laikam nav tik styprys saitis, lai praseitu cīmā.\nPazeistu daudzys Annys, zynu Annu pat ar taidu pošu uzvuordu, Anna Adijāne Bieržgalī beja muna veira skūluotuoja. Annys ir ar speitu, kurys zyna, kuo juos grib. Var dabuot vīgli, var dabuot gryši, bet Anna sovu daboj. Styprys sīvītis. Baba Anna ari beja stypra. Kod jei navarēja staiguot, taipat vysam sekuoja, zynuoja daudz, jai varēja praseit padūma, vysus uzklauseja. Vuords “Anna” tulkuojumā nūzeimoj žālsirdeiba, tai ir. Es labi izaturu pret vysim cylvākim, cikom kaids naparuoda eistū dobu.”\nBieržgaļa folklorys kūpys vadeituoja ANNA ADIJĀNE: “Kaidu eipašu tradiceju Annys dīnai nav, nav ni dzīšmu, ni ticiejumu. Annys dīna skaituos Saimineicu dīna, ar Annu dūmuota saimineica. Agruok jau Jākuba dīnā vajadzēja pyrmū maizi izcept, Annys dīnā likt iz golda, duorzā jau nūteikti beja gurki, kuopustu golvys jau sasagrīzušys.\nBieržgaļa bazneica Annys vuordā, partū mes eipaši svynom. Bazneicā – leluos atlaidys, pi bazneicys agruok ari tiergs. Bieržgalī mums četrys golvonuos dīnys: Pītera dīna, Annys dīna, t. s. Šestinci (Kristus Dabasu braukšonys dīna – S. Ū.), Mateuša dīna. Jau kaidus 15 godus Annys dīnai taisam kaidu pasuokumu. Kod beju moza, pi myusu sabrauce rodi iz Annys dīnys atlaidom, guoja iz bazneicu. Vuorda dīnys agruok tai nasvinēja.\nMuna mama gribēja maņ likt vuordu Lūcija. Kod mani iz bazneicu vede, beja nūlamts, ka byus Lūcija. Maņ jau beja bruoļs Leonards i muosa Lidija, mama i trešajam bārnam gribēja vuordu iz tuo poša burta. A muna krystamuote, mamys muosa, beja Anna, jei īlyka sovā vuordā. Jei viņ pasaceja: “Aizvedem bierneņu, atvedem Anneiti.” Es jai asmu cīš pateiceiga, maņ vuords pateik. Kod es pasaveru, kaidys ir Annys, pateik vēļ vaira. Vysys Annys ir lobys saimineicys, lobsirdeigys sīvītis. Nivīnys švakys Annys napazeistu.”\nTepat sābrūs, katuoļticeigajā Leitovā, Annys (Oninės) taipat ir pyrmuos ražys svātki. A interesanti, ka bernardiņu, kas aktivi izplateja sv. Annys kultu, īspaidā tautys muokslā i svātūs nūstuostūs par golvonū sižetu nūsastyprynuoja Marijis vuiceiba – jei stuov ci sēd Annai kliepī i vuicuos skaiteit gruomotā. Eipaši populars sižets palyka piec 1863. gods pūļu sasaceļšonys, drukys aizlīguma laikā itys motivs simbolizēja muotis školu pi rateņa. Tai lītuvīšim sv. Anna saistuos ari ar dzymtuos volūdys saglobuošonu, jei ir sīvīšu, atraišu, jiurnīku, kolnraču i cytu amatnīku patronese. (“Lietuvių šventinis kalendorius”, 2014.)


7. A. 530. A. Gari-Juone no 65 g. vecas S. Zaščerinskas, Domopolē. Latvju kultūras kr.\nVīna kēneņa meita grib precētīs, jei sataisa uz augsta, augsta kolna bazāru un izsludynoj pa vysu valsti, ka kas izlēks uz tuo kolna, tam jei īdūs sovu zalta gradzynu un paliks par tuo sīvu. Kēneņa meita sēd uz kolna un gaida.\nVīnam tāvam bejuši treis dāli: divi gudri un vīns glups. Gudrī bruoli aizjuoj uz kolnu, a muļkīts palik sātā, jam bruoļi līk izteirēt auzas, sajauktas ar palanim. Muļkītis ari izteirej auzas, sarauš vīaā pusē, palnus ūtrā un prosa muotei: "Mam, palaid mani uz mežu sēņu palasītu!"\n"Ej vīn, ej, dāls!"\nMuļkīts pajem skalinīti, aizīt uz mežu pi tāva dūbes, pajem atslāgu, uzsveļp - atskrīn skaists lels zyrgs. Jis īlein zyrgam pa vīnu ausi īškā, pa ūtru izlein uorā taids skaists kungs, kaida ūtra nav vysā valstī. Vīnā ausī palyka juo nateiruos drēbes a ūtrā jis apvylka skaistus svuorkus. Sāstās jis zyrgam mugurā, juoj, dadzan sovus bruoļus - kai līk vīnam ar zūbynu par ausi, tam auss nūst. Pats aizskrīn uz kolnu, izlāc tikai treisdesmit septiņas ass, a gradzyna nadaboj. Atjuoj uz mežu, īlein pa vīnu ausi īškā, pa ūtru uorā -- otkon vacajuos drēbēs, aizīt uz sātu un pajem tukšū skalinīti.\n"Kam ta tu sēņu napīlasīji?" valcoj muote muļkīšam. "Staiguoju, staiguoju pa mežu, nivīnas sēn's naatrodu," atsoka muļkīts.\n,,Kū tod jyus, bruolj, loba redzējuot?" vaicoj muļkīts sovim bruolim.\n"A kū tī ioba redzeisi? Myusus ceļā dadzyna vnns kēneņa dāls - kai metja ar zūbvnu. atcierta ausi. Aizskrēj's pi kolna, izlēcja treisdesmit septiņas as's augšā un pazuda," atsoka bruoļi.\nŪtrat dīnā obēji gudrī bruoļi sasataisa ceļā, a muļkīti atstuoj sātā, īdūd jam izlasīt mīžus nu palnim. Bruoļi sāstas zyrgim mugurā un aizjuoj. Muļkīts izlosa mīžus nu palnim, sarauš palnus vīnā gubiņā, mīžus ūtrā un prosa muotei, lai jū palaiž uz mežu sēņu palasītu.\n"Ej, vīn, dēliņ! tikai atnes sēnes, napadori kai vakar!" soka muote. Muļkīts pajem skalinīti i aizīt uz mežu, daīt pi tāva dūbes, pajem atslāgu, uzsveļp -- atskrīn zyrgs. Jis tyuliņ īlein zyrgam vīnā ausī, tī atstuoj malnuos drēbes izlein pa ūtru uorā, taids kungs, kaida ūtra nava vysā valstī. Sāstās sovam zyrgam mugurā un dzanās pēc bruoļim, dadzan bruoļus, mat vīnam ar zūbynu par dagunu, daguns nūst. Pats aizskrīn uz kolnu, dajuoj pi kolna, lāc zyrgs, izlāc symtu osu, bet gradzyna vēj nadaboj. Atjuoj uz mežu, pa vīnu ausi īlein īškā, pa ūtru uorā, otkon taids pat kai bejis, appliss, lanckarains. Pajem tukšū skalinīti un atīt uz sātu. Muote prosa: "Kur tad sēnis?"\n"Lasīju, lasīju, pīlasīju pylnu skalinīti, nasūt skalinīts izkrita nu rūkas un izbyra sēnis," muonej muļkīts.\n"Kū, bruci, lciba redzējuot?" vaicoj muļkīts.\n"A kū tī loba redzēsi? Mes braucēm, juoj vīns kēneņa dāls, "\ndadzyna myusus - kai cierta man par daunu, tai daguns nūst, a pats aizskrēja uz bazāru, izlēcja symts osu iz kolna un pazuda," atsoka bruoli.\nMuļkīts izkuop uz cepļa un guļ. Trešā dīnā bruoļi vēļ sazataisa braukt uz bazāru, muļķīšam līk izteirēt kvīšus nu palnim un paši aizbrauc. Muļķīts izteirej kvīšus nu palnim, sarauš kvīšus vīnā gubiņā, a palnus ūtrā un prosās nu muotes, lai palaiž uz mežu sēnēs\nKuo tu īsi uz mežu sēnēs, ka tu nikuo navari pīlasīt?" soka muote.\n"Šūdiņ es pīlasīšu, palaid, muot," lyudzās muļkīts. "Ej tikai, pīlosi sēņu!" pasoka muote.\nMuļkīts, pajēmis skalinīti, aizīt uz mežu. Jis daīt pi tāva dūbes, pajem atslāgu, uzsveļp un zyrgs tyuliņ kluot. Pa vīnu ausi jis īlein īškā, pa ūtru izlein uorā taids kungs kaidu ūtru pamēklēt. Sāstās zyrgam mugurā un dzanās pec bruoļim. Trešā dīnā, dadzin's bruoļus, naaizteik jūs, bet paskrīn garum, ka zeme vīn nūdimd. Daskrīn pi bazāra kolna, lāc zyrgs, izlāc pašā kolna viersyunē kēneņa meita īdūd jam gradzynu, jis pajem gradzynu, nūlāc nu kolna un aizjuoj uz mežu. Mežā jis pasaver, ka gradzyns bezgola speidīgs, taids speidīgs, ka pasavērt navar. Jis īlein zyram pa vīnu ausi īškā, pa ūtru izlein uorā un otkon savuos pat sapleisušajuos drēbēs, bet gradzyns speid kai agruok. Muļkīts nūraun lopu, aptyn gradzynu, bet tys i caur lopu speid. Tad jis izplēš sovam pindzjukam ūderis gobulu, aptyn pierstu, pajem skalinīti un īt uz sātu.\n"Kur tad senis?" prosa muote.\n"Guoju pa mežu, daskrēja vylks un apēdja sēnis," muonej muķīts.\n"Kū ,bruoļi, lobu redzējāt?" vaicoj jis.\n"A kū tī redzēsi? Mes braucjam pa ceļu, kēneņa dāls paskrēja garum ar cīši lelu, skaistu zyrgu, daskrēja pi bazāra kolna, izskrēja pašā kolna viersyunē, pajēmja gradzynu un pazuda," atsoka bruoļi. "Bet kas tev tī rūkai?"\n"Vakar mežā puorgrīžu ar nazi, šūdīn aptynu, lai asnis natak," atsoka muļkīts un izkuop uz cepļa gulātu.\nPusnaktīs duraciņam gribīs pasavērt uz gradzyna, jis atraisa lupotu nu gradzyna spūdruma palīk vysa ustoba gaiša. Bruoļi atsamūst i soka: "Kū tu tī dori uz cepļa?"\n"Fs nikuo nadoru, es mīrīgi guļu," atsoka muļķīts, teidams pierstu ar lupotu.\nŪtrā dīnā kēneņa meita pasoka, lai vysi : boguoti, nabagi, klybi, okli - īt uz pili. Bruoļi aizīt pi kēneņa meitas un vaicoj: "Voi myusim sovu bruoli muļkīti ari vest?"\n"Vedīt vīn," atsoka kēneņa meita.\nKad atvedja muļķīti uz kēniņa pili, kēneņa meita pamanīja, ka muļkīšam piersts apsīts ar lupotu, un soka: "Atraisi lupotu vaļā!"\nMuļķīts atraisa un kēneņa meita pazeist sovu spūdrū gradzynu. Kēneņa meita līk izkurinuot pierti, izmozgoj muļkīti, apvalk jam teiras drēbes, sataisa brangas kuozas. Tamuos kuozuos beja ari gudrī bruoli, vysi ēdja, dzēŗa un prīcuojās.


AmarisRoy - fantastic4xxx jasmin video\nCheryTaylor livejasmin RositacalientitaAfreeDitta livejasmin 1ChiefMasterMisssJuliya livejasmin KimberleyFoxChrissGoldSmile livejasmin tsPRECIOUSofLOVEHannaWatts livejasmin foxxxy01CUTEG1RL livejasmin AbbyColinss\ncasalsafado3 livejasmin tinaaahotChrissGoldSmile livejasmin Rositacalientitajeneva9898 livejasmin KattieShineJacknEmmy livejasmin MayaBaxtercronoss18 livejasmin AlejaQuinkiAnnaZetaJones livejasmin ZaraLopez\nAmarisRoy fantastic4xxx jasmin. KateeSexy. ryoudown. InfernalTrio.\nDivineAlexxiaAdelleBennetxcandyhottCourtneyBayX .01HotSandraataboothingsSensualLuciaSexyBadTony .pleassurequeennJuliaFoXXXIsabelePervQueenJenaXlove .AmeliayaWonderMeMannAlejaQuinkiLizaLuvX .Nicki1DiamondMilenaLaneLizaLuvXInfernalTrio .AnnaZetaJonesRositacalientitataboothingsInfernalTrio .tsPRECIOUSofLOVEcaandyluciaCHICOXLATINOcasalsafado3 .AmberKingAbbyColinssAmeliayaSophieOrchidGirl .casalsafado3GuntarsmusclejeraylatinAdelleBennet .GuntarsZaraLopezNicki1DiamondSinthyJack .BlondyBBy4UJacknEmmytsPRECIOUSofLOVEDARWINANDISABEL .\nSpecialMolly Videogolozotohot VideoSexyBadTony VideoxTreaToHeAveNx Video01HotSandraa Videocasalsafado3 Video\nBabyRuthApples Videojeneva9898 Videoagelofcum VideoBigStyck4U Videomusclejeraylatin VideoChrissGoldSmile Video\n01HotSandraaJennyHeavenlyMilenaLaneKimberleyFox .MrthailandboiMeganBrownAdelleBennetMecosaurio .TamaraPrinceAlissaAndAlecInfernalTrioSexyBadTony .EmmaShemaleparadisemyaagelofcumAlejaQuinki .AlejaQuinkiBigStyck4UAmeliayaagelofcum .AndreaBlondieJenaXloveNikkiFirrexcandyhott .jessejames251ChiefMaster2TSSexLIVEcumtinaaahot .InfernalTrioDanieleVanesaAlejaQuinkiPinkLemonade .pleassurequeennNinaGomezzpleassurequeennJennyHeavenly .CHICOXLATINOChrissGoldSmileMayaBaxterCHICOXLATINO .JacknEmmySexyBadTonyAmeliayaPrinceHookerXXX .


Kaidys gruomotys latgaliski i par Latgolu izguoja 2021. godā - lakuga.lv\nTemys: bārnu dzeja, dzeja latgaliski, gruomotys latgaliski, latgaliski, Latgolys viesture, literatura latgaliski, muoksla, proza, viesture\nRokstu sagataveja: Laura Melne, portals lakuga.lv\nGrybātūs saceit, ka 2021. gods latgalīšu gruomatnīceibā ir bejs lobs i kvantitativā, i kvalitativā, i daudzveideibys ziņā. Izdūti vairuoki dzejis i prozys kruojumi, gruomotys bārnim, pietejumi par Latgolys viesturi i kulturviesturi, natryucs ari humora izdavumu. Ceru, ka vīnam itys apkūpuojums byus atguodynuojums par pārņ izdūtajom gruomotom, cytam īrūsme koč kū vēļ puorskaiteit, bet vēļ kaidam varbyut izadūs atkluot sev koč kū jaunu.\n2021. gods latgalīšu gruomatnīceibā īsasuoce ar div spieceigim dasacejumim prozā. Gondreiž reizē izguoja Annelis Slišānis “tuoraga stuosti” i Sandrys Ūdris “Tīsys syla bolsi”. Obejus stuostu kruojumus vīnoj tematika – teik īdūti bolsi sīvītem, kuruos latgalīšu literaturā apraksteitys mozuok. Tī bīži sastūpamys dažaidys vardarbeibys – i emocionaluo, i fiziskuo. Tok gruomotom ir terapeitisks efekts, kaidai sīvītei tuos nūteikti var īdūt spāku i ticeibu, ka var dzeivuot cytaižuok.\nAgnesis Zarānis stuostu kruojums “Laba meitene” ir cīši leidzeigys tematikys. Ari tī ir pīaugšonys stuosti, ar tū saprūtūt īškejū izaugsmi, kū varim pīdzeivuot sevkurā vacumā, aicynuojums sīvītem dzeivuot tai, kai pošys gryb, na prosa sabīdreibys standarti. Itū gruomotu, kas pamatā ir latvīšu literarajā volūdā, pi latgaliskūs izdavumu pīskaitu stuosta “Babeņa” dieļ, kurs ari pīraksteits latvīšu literarajā volūdā, tok tuo varūņu babenis i juos mozmeitys dialogi atstuoti latgaliski. Nav ari nikaida zemstreipis tulkuojuma, kas izraisejs puors skaiteituoju atsauksmis, ka “ite tok nikuo navar saprast”. Tok prīca, ka latgaliskais organiski suoc īsakļaut ari latvīšu literarajā volūdā pīraksteitūs tekstūs.\nPārņ izguojuši četri jauni dzejūļu kruojumi latgaliski. Janvara suokumā izdūtais Valentina Lukaševiča kruojums “Pādi navā svāti” sajiems gona daudz viereibys, suocūt ar dzejūļu citiešonu socialajūs teiklūs i drukuošonu iz kraklu i postkaršu, leidz pat atdzejuošonai latvīšu literarajā volūdā, kas lyka aizdūt vaicuojumus par tū, voi eistyn cytaiž teksti latgaliski nav saprūtami. Izaver, ka vys tik ir – na veļti žurnala “Ir” goda pādejā numerī “Pādi navā svāti” tyka žurnalistis i literaturys apskatneicys Andys Buševicys 2021. goda interesantuokūs originalliteraturys nūtikšonu TOP3.\nGoda beiguos apmāram vīnā laikā izguoja divejis cīši atškireigys gruomotys. Oskara Seiksta dzejis i eisprozys kruojums “Vokora vuordi draugim”, tuo redaktora Valentina Lukaševiča vuordim runojūt, ir pats skumeiguokais i pesimistiskuokais na tik latgalīšu i Latvejis, tok varbyut pat Baļtejis mārūgā. Tai varātu byut, tok ilgi gaideitū Seiksta atsagrīsšonu latgalīšu literaturā nūteikti ir vārts puorskaiteit. I pīraksteits tys vyss SMS tekstu formatā, navar aizabyldynuot, ka “tik garu jau slynkums skaiteit”. Sovpus Ineta Atpile-Jugane kruojumā “Spuornu golu šolks” turpynoj eksperimentēt ar gruomotys vizualū izskotu, kas varbyut na vysod skaiteituojam ruodīs praktiski, tok cīši pīstuov juos liriskajai varūnei. Romantiski i sīviškeigi, tok na solkoni teksti, kū eipaši skaisti byutu skaiteit laikā, kod esi cīši īsamīļuojuse. Ineta latgalīšu literaturā ir atroduse sovu vītu i tamā jiutās labi.\nTaipat goda beiguos izdūts ari nūslāpumainuo(s) latgalīšu autora/is Marijis Dzeislys kruojums “Vysta smierts”. Itū izdavumu pagaidom sovūs rūkuos turiejuši tik izradzātī, tok skaidrys, ka tei vys jau byus vīna nu 2022. goda latgalīšu literaturys apsprīstuokūs gruomotu. Voi mes beidzūt izzynuosim, kas globojās aiz ituo pseidonima?\nEipaša prīca par tū, ka aizvadeitajā godā papyldynuojumu sagaidejuse latgalīšu bārnu literatura. Vysupyrma izdūta Inetys Atpilis-Juganis i muokslineicys Ievys Širinis “Burtu vuoceleite” – kruosaina skaitamgruomota latgaliski. Dīvamžāļ gruomotu navar atrast veikalūs, tei tik tyka duovuota bibliotekom, školom i pyrmsškolys izgleiteibys īstuodem.\nTok īsaguoduot var obejis puorejuos bārnim adresātuos gruomotys, kas izguoja pošuos goda beiguos. Ilzis Spergys dzejūli atrūnami Līgys Romančukys kruošni ilustrātajā gruomotā “Vuškeņa iz pļovys”. Kluotyn pi tuo ari taida poša nūsaukuma digitalais dzīšmu albums, kura autors ir muzikis Kristaps Rasims. Var skaiteit i var dzīduot leidza. Tok vacuokus vaira sasarunuot ar sovim bārnim aicynoj Ieva Johansson, kura godu gaitā pīrakstejuse sova dāla Jēkaba izsaceituos gudreibenis i aizdūtūs vaicuojumus, niu tūs apkūpuojuse i papyldynuojuse ar vysaiduokim tematiskim vaicuojumim, kū saimē sovā storpā puorrunuot. “Jākuba citati” izdūti i latvīšu literarajā volūdā, i latgaliski.\nGruomotys par Latgolys viesturi itūreiz pīsavierš da šam nūklusātim voi pretruneigim tematim. “Mēs visi esam gūstekņi” ir Rēzeknis karagiustekņu nūmetnis “Stalag 347” īslūdzeituo Sorkonuos armejis karaveira Aleksandra Orehova dīnysgruomota viesturnīka Kaspara Stroda redakcejā. Itei gruomota i vaicuojums par pošu nūmetni “Stalag 347” jau vaira kai godu ir raisejs diskusejis, daļai sabīdreibys nateikūt puori atmiņā īsādynuotajai padūmu propagandai. Kaspars Strods itūgod izdevs ari sovu pietejumu par Varakļuonu ebreju kūpīnu “Pagātnes nospiedumi”. Kaspara talants ir raksteit par viesturi tai, ka tys ir saprūtams plašai auditorejai, tok napagaisynoj zynuotniskumu. Jis nasabeist nu sarežgeitu tematu i storp lelajom personeibom i politikys veiduotuojim napagaisynoj cylvāku, kurs tuos vysys nūtikšonys ir pīdzeivuojs.\nCaur cylvāka pīredzi pīdzeivuot Latvejis i Latgolys viesturi var ari div cytūs nūzeimeigūs izdavumūs. Gruomota “Abrahams Edelmans. 20. gadsimts. Vēstule”, kas izdūta latvīšu, krīvu i angļu volūdā, kūpā ar tuos autoru, holokaustu puordzeivuojušū Abrahamu Edelmanu, izvad cauri 20. godu symta viesturei, kur lela lūma ir Kuorsovai – vītai, nu kuruos īt juo dzymta. Sovpus gruomotā “Es gribētu par kaut ko kļūt” publicātys treis ebreju meitiņu, kuruos vysys tyka nūgalynuotys holokaustā, dīnysgruomotys. Vīna nu jūs ir Šeina Grama nu Preiļu, kura dokumentej taišni pošu holokausta laiku.\nVēļ vīns vaicuojums, kas mādz izsaukt pretejis reakcejis ir nacionalī partizani. Pārņ sagaideita viesturnīka Zigmāra Turčinska gruomota “Ziemeļlatgales “Neatkarības vienība”. Pretošanās padomju okupācijai 1946.-1954. gads”. Tys ir dokumentūs i līceibuos baļsteits pietejums par Zīmeļlatgolys nacionalajim partizanim, kas atspākoj daudzus pījāmumus, kas vys vēļ teik tiražāti literarūs i pusliterarūs dorbus.\nAr Rūtys Kaminskys i Anitys Bisteris gruomotu “Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums vēsturiskajos Balvu un Ludzas rajonos” serejā “Mākslas pieminekļi Latvijā” pabeigts Latgolys kulturviesturiskuo nūvoda dīvnomu apskots. Kai jau cytys ituos serejis gruomotys, ari itei ir cīši vierteiga i peļnejuse atsarast kotra Latgolys kulturviesturis interesenta gruomotu plauktā. Var pieteit bazneicu kruošnūs interjerus i eksterjerus, izzynuot vaira par tim teoretiski, kai ari īsapazeit ar bazneiču i draudžu viesturis pamatim.\nVēļ vīns cīši lels i monumentals dorbs ir Igora Pliča i Pētera Korsaka sagataveitais izdavums “Latgales fotogrāfi laika ritumā XIX-XXI gadsimtā”, kas ir unikals pietejums par Latgolā struodojūšajim fotografim. Tamā atrūnamys vaira kai 2000 fotografejis.\nItūgod izdūts ari muokslys albums “Akvarelists Vladislavs Paurs”, kas ir myužeibā aizguojušuo muokslinīka dorbu apkūpuojums. Anotacejis tymā dūtys latviski, latgaliski i angliski.\nLatgalīšu humora cīneituoji pārņ tykuši pi diveju jaunu gruomotu. Pošā goda suokumā izguoja Anitys Graudinis “Plōciņu Mase roksta”, kurā apkūpuotys autoris vaira kai 25 godu laikā pīraksteituos humoristiskuos viestulis, kuruos regulari var skaiteit laikrokstā “Rēzeknes Vēstis”. Taipat izdūts ari kuortejais Cybuļu Jura i dūmubīdru (itūreiz Krapacu Ļucis, Krakopu Zinta i Zalta Ubaga) anekdotu kruojums “Vieļ pa vīnai i da dybuna!”, kas papyldynoj jau īprīšk izdūtuos i labi zynamuos gruomotys “Īdzer veina, lai dzeive ira feina”, “Īdzer ols, lai bāduom ira gols!”, “Byusi vasals!” i “Ka dzersi šnabi, moš byus labi!”\nPar daudzveideibu latgalīšu gruomatnīceiba aizvadeitajā godā navar žāluotīs. Vēļ izguojs pietejums par Ūzulainis pogostu “Ozolzīles zīmē”, kū veiduojuši Sandra Ūdre i Edgars Blinovs. Taipat latgalīšu ābecis ceļu vairuoku symtu godu garumā, ābeču tipus i veidus, sastateišonus i ilustriešonys principus var īpazeit Jura Cybuļa “Latgaliešu ābeces (1768-2020)” papyldynuotajā izdavumā. Sovpus dzīsminīka Andra Eriņa vaira nakai 60dzīšmu notys apkūpuotys kruojumā “Pasaukums. Ceļš”.\nTaipat navar aizmierst par klasiskom vierteibom. Goda beiguos otkon kluotyn beja literaturys almanaha “Olūts” jaunuokais laidīņs ar plašu dzejis autoru dorbu kluostu, ari “Tāvu zemes kalendars” ar rokstim par kulturviesturi i sovu tradicionalūs literaturys autoru publikacejom. Vēļ 2021. godā izguojs jaunuokais “Latgalistikys kongresu materialu” laidīņs, kas veļteits Mikeļa Bukša symtgadei 2012. godā i apkūpoj piec 5. storptautyskuos latgalistikys konferencis “Mikeļa Bukša montuojums” referatu veiduotūs rokstus.


notes: Lat. parallel: (Dist. I, 16) Multorum cum facta senex et dicta reprendas, / fac tibi succurrant, iuvenis quae feceris ipse ‘When, having grown old, you censure the deeds and sayings of many, let those things come to your mind that you yourself did as a youth’. The content is quite similar to Has 42.


Latgolys īla Daugovpilī: gaisa tyltu akcenti - lakuga.lv\nKarteite: Sandra Ūdre.\nTemys: Daugovpiļs, Latgolys īla, Latgolys īlys, Sandra Ūdre\nLatgolys īla Daugovpilī ir poša jaunuokuo nu vysu sovu vuorda muosu, jamā nav nivīnys ākys, jū izbraucūt, deļ gaisa tyltu i tuneļa dažam rūnās na viņ eiropeiska, pat amerikaniska sajiuta. Īla izcalta viņ 21. godu symtā kai ceļa puorvods, kas savīnoj Jaunū Forštati, Jaunbyuvi i Kimiku rajonu, satiksmei attaiseita 2011. gods 30. septembrī.\nLatgolys īla – vierīneiga projekta produkts\nItuo puorvoda byuvi Daugovpilī īcerēja vēļ 20. godu symta 80. godu beiguos. Padūmu laika projekts bejs cīš sarežgeits, koč voi deļ byuvejamuo tuneļa stuovūs molu, deļ naatrysuotuotuos iudiņa nūvadeišonys, deļ ūrbšonuos cauri vacu āku pamatim. Juku laiki tam puorvylka strepi. Par jaunim transporta mozgim Daugovpilī damīdze dūmuot “Latvijas dzelzceļa” nūdūmi slēgt puorbrauktuvis piļsātā. Tai Daugovpiļs mikrorajoni varēja palikt izolāti. 1998. gods nūgalē Daugovpiļs dūme piec Ekonomikys ministrejis īsacejuma tūreiz padeve dasacejumu par transporta mozga byuvnīceibys īkļaušonu Vaļsts Investiceju Programā, tai suocēs ceļu puorvodu projektiešona. 2003. godā Daugovpilī izbyuvēja pyrmū transporta mozgu Kraujis i Kuorklu īlā.\n2009.–2011. godā realizejūt Eiropys Savīneibys Kohēzejis fonda projektu, izbyuvēja niulenejū Latgolys īlu ar transporta kusteibys riņčim obejūs golūs, tuneli zam slīžu celim (dobā izaver piec diveju gaisa tyltu), gaisa puorvodu (Pīkrastis īla) i pat projekta shemā napīmynātū komunikacejis tiļteņu.\nByuve sova vierīneiguma deļ tyka nūsaukta pat par vysa godu symta byuvi, jei ir nūzeimeiga vysys Baltejis mārūgā. 2011. godā Latvejis Byuvnīku asociacejis reikuotajā skatē itei byuve dabuoja 1. vītu ar nominaceju “Gada labākā būve Latvijā 2011”.\nApkūpojūt plašū presis informaceju, juosecynoj, ka dorbi padareiti, īvārojūt vysys ES praseibys. Paradzāta leita kanalizaceja, trepis i pandusi cylvākim ar eipašom vajadzeibom, guojieju i veloceleni, apgaismuojums, specialys aizsorgbarjerys, kas guojieju celeņus nūrūbežoj nu braucomuos dalis, ka bārni sadūmoj ar ragaveņom laistīs nu nūguozis. Ir sagataveita speciala vīta, kur var izbyuvēt slīdis i palaist tramvaju. Īkluotais asfalts ir ar granita vierskuortu, kū izmontoj iz cīš augstys intensitatis celim.\nDiskuseja par īlys nūsaukumu\nProjekta dokumentūs byuvejamuo īla vīnkuorši apzeimuota par “jaunu īlu, kas savīnoj Vydzemis i Vyšku īlu”. Pa jū jau atkluoja satiksmi, a Daugovpiļs dūme vēļ gaideja īdzeivuotuoju prīšklykumus, kai nūsaukt jaunū īlu. Jūs izavēre Pylsātbyuvnīceibys komiseja i oktobrī pījēme lāmumu.\nBeja gona daudz īrūsynuojumu jaunū īlu nūsaukt par Latgolys īlu, bet beja ari taidi: Saskanis ci Vīnuoteibys īla. Piļsātys apbyuvis golvonajam byuvinžineram bejuse ideja nūsaukt jū par Jaunbyuvejamū īlu, tok Daugovpiļs golvonuo arhitekte ībylduse, ka itei tok nabyuškute pādejuo jaunuo īla piļsātā.\nJau oficialajā atkluošonā 27. oktobrī iz jaunuo Pīkrastis tylta, iz kuru īsaroda ari tuo laika vaļsts prezidents Andris Bērziņš, svineigajuos runuos tyka pastreipuots īlys simboliskais nūsaukums – pošu Latgolu gaidūte tikpat vierīneiga nuokūtne.\nTylts ar rekordu\n2010. gods 8. oktobrī tūpūšuos īlys pamatūs tyka īmyurāta tradicionaluo kapsula ar viestejumu nuokušajom paaudzem. Juos īmyuriešonu atlyka da tylta pamatu izbyuvis suokšonys, kab pastreipuotu taišni tylta konstrukcejis unikalitati. Puori Latgolys īlai izbyuvātais Pīkrastis īlys tylts ar kūši sorkonajom margom ir pats garuokais bezbolstu lūkveida tylts vysā Latvejā i ūtrais garuokais Baltejā. Juo garums ir 65 m (presē nūsaukti ari 75,9 m), jis atpalīk viņ nu leidzeiga 67 metrus gara tylta Igaunejā.\nTyltam juokolpoj piļsātai, mozais, 150 godus. Konstrukcejis pamatim zemē iz 22–24 metriem īdzyna 600 pāļus – pa vasalam metram diametrā. Projektā izmontuoja ari eipaši iztureigu betonu nu Pūlejis, ar kū varēja struoduot ari soltuma apstuokļūs.\nSaprūtams, Latgolys īla piec īceris i piec byuteibys ir bracamuo īla. Tok, kod jamā esi tykuse kuojom guojiejis lūmā vīna pret vīnu ar īlys naapdzeivuoteibu i boltū snīga klajumu (dreizū mašynu aizatraukšonu vaira napamoni), tevi suoc puorjimt radūšys izjiutys. Kur ir īlys dvēsele i dzeivis kruosys? Tu pasaver augšuok – iz nūguozis viersa kaids izlics krāslu. Voi tys tī nūlykts filozofiskam nūteikūšuo vāruotuojam ci dekorativai pūstuma aizpiļdeišonai?\nIzkuopūt pa tylta trepem, atsakluoj vītys dzeivuos dvēselis kruosys. Daudzuos slīdis izškārsuotys izmeideitom stidzeņom. Nasaverūt, ka ik piec šaļtenis aizducinej vasals viļcīņa sastuovs ci vīna poša “kukuška”. A baļseiguok par dzeļžaceļa skonim gaisu aizvaiņuojumā iz vysu pasauli pīvibrej agresivs suņu kors nu tyvejuos dzeivnīku patversmis. Datryukst viņ smuordu. Miļzeigi apetiteigais kukuļs “Latvijas Maiznieka” reklamā sūlej ari niu kai captys maizis smuordu. Bet gaisā nikas par maizis captuvys tyvumu nalīcynoj.


World of Primers and ABC Books - Jaunumi\nGruomotys pyrmuo daļa īpazeistynoj ar niulejuo Bolvu nūvoda Lozdulejas pogosta i juo teritorejā asūšuos apdzeivuotuos vītys Purlovys rasšonuos viesturi, juos īdzeivuotuojim i jūs atseviškim nūsadarbuošonys veidim. Itū iņformaceju papyldynoj dažaidi arhiva dokumenti i fotografejys.\nŪtrajā daļā apraksteitys Purlovys izlūksnis raksteibys i izrunys sovdabeibys, skaidruotys golvonuos atškireibys saleidzynuojumā ar latgalīšu literarū volūdu, vītom ari ar latvīšu volūdu. Gramatikys sadaļā eisi raksturuotys vysys vuordu škirys. Ir īlykta vuordineica, kurā atrūnomi sovpateiguokī Purlovys izlūksnis vuordi ar tulkojumu latvīšu volūdā, taipoš Purlovys izlūksnis vuordi Storpkontinentaluo vuordineicu serejis Intercontinental Dictionary Series (IDS) datu bazē i piec skaņu metodis sastuodeitais lementars.\nDaziņu kruojumā dūta informaceja par lementaru kolekcioniešonu angļu, boltkrīvu, bulgāru, dāņu, esperanto, franču, igauņu, itālīšu, ivritā, īru, krīvu, kīnīšu, latgalīšu, latvīšu, lītaunīku, mandžūru, nīderlandīšu, norvegīšu, pūļu, portugāļu, rumāņu, sūmu, spāņu, turku, ukraiņu, vuocu i zvīdru volūdā. Tymā ir īlykti kolekcejā puorstuovēto volūdu i vaļstu, taipoš ar lementarim i jūs kolekcioniešonu sasaiteigu publikaceju, izstuožu i cytu pasuocīņu saroksti.\nStorptautyskuos vuiceibu gruomotu i vuiceibu leidziekļu izpētis bīdreibys kasgadejuo koņference sadarbeibā ar Graubindenis Pedagogiskū augstškolu [Pädagogische Hochschule Graubünden (PHGR)] Kurā (Šveice) nu 2019. goda 4. da 6. oktobra.\nŽurnalā „Li letro de Font-Segugno” (Franceja) ir publicieti muni roksti franču volūdā:\nSUR EVENTUEL FUTUR STATUT DE LA LANGUE LATGALIENNE [Par latgalīšu volūdys varamū nuokūtnis statusu] (2018, Nr. 28, 20.–24. pl.)\nLES ABÉCÉDAIRES LATGALIENS [Latgalīšu lementari] (2018, Nr. 29, 34.–41. pl.)\nLES ABÉCÉDAIRES LATGALIENS [Latgalīšu lementari] (2019, Nr. 30, 35.–39. pl.)\nIZSTUODE „PASAUĻA TAUTU ĀBECIS”\n2018. goda 26. aprelī Boltkrīvejis Nacionalajā bibliotekā nūtyka storptautyskuos izstuodis „Pasauļa tautu ābecis” attaiseišona.\nPyrmū reizi Boltkrīvejā izstuodē apsaveromys aptyvai 1400 ābecis gondreiž 600 volūduos nu pīcu pasauļa daļu – Eiropys, Azejis, Amerikys, Afrikys, Australejis i Okeanejis. Sevkura ābece ir miniatura enciklopedeja, kurā vizualā i aizdedzeigā veidā teik padūtys zynuošonas par sovys tautys viesturi, geografeju i kulturu.\nEkspozicejis pamatā ir latvīšu pedagoga, ābeču i gruomotu par pasauļa tautom i jūs volūdom autora, kolekcionara Jura Cybuļa unikaluo privatuo kolekceja, kurā ir aptyvai 10 000 vīneibu 1132 volūduos. Itei ir leluokuo šaida veida kolekceja pasaulī.\nIzstuodē eipašu vītu aizjam boltkrīvu ābecis laseit prasmis vuiceišonai 16.–21. godsymtā nu Boltkrīvejis Nacionaluos bibliotekys kruojumim. Dažaidys piec satura, muokslinīcyskuo nūformejuma, vuiceibys pedagogiskajim pajiemīnim, juos ruoda boltkrīvu ābecis 400 godu garū viesturi.\nIzstuode dorbuosīs Boltkrīvejis Nacionaluos bibliotekys Gruomotys muzejā da septembra.\n2017. goda apreļa beiguos Latvīšu volūdys agentura izdeve latgalīšu volūdys vuiceišonys komplektu – ābeci, raksteišonys burtneicu i dazinis materialu par itū ābeci deļ školuotuoju. Latgalīšu ābecis „Skreineite“ sataiseišonā vārā jimti 2007. godā apstyprynuotī jaunī „Latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumi“.\nJaunuo ābece ir klasyskuo tipa pyrmvuiceibys gruomota, kas ir paškierta vuiceišonai laseit latgalīšu volūdā. Jū var lītuot vuiceišonai sātā, bārnuduorzā voi suokumškolā.\nPar vysu vairuok pīmāruotū vuiceišonys laseit metodi baltu volūduos ir atzeita skaņu metode, kurai ir vairuoki varianti. Ābece „Skreineite“ sastuodeita piec analitiski sintetiskuos skaņu metodis.\nLementaru izstuode Latgolys Kultūrviesturis muzejā Rēzeknē nu 2017. goda 4. janvara da 6. febraļa. Jura Cybuļa prīškāstatīņs „Pasauļa tautys, jūs volūdys i lementari” 21. janvarī.\nGruomotā dūta daudzveideiga iņformaceja par daudzom tautom (jūs dzeivisveidu, tradicejom, paražom, ticiejumim, taipat par volūdu, raksteibu i lementarim) jūs nūsaukumu alfabeta seceibā: abhazi, čelkani, desano, Etiopejis tautys, Kanadys tautys, karamodžo, korejīši, kurdi, Kīnys tautys, seti, toda, tuvīši i uiguri.\nAtseviška nūdaļa paškierta sazinis paleigvolūdom i lementarim dažaidom cylvāku grupom – naredzeigajim, nadzierdeigajim, māmulim, kaireišim, bārnim ar eipašom vajadzeibom, kai ari religiskajom koņfesejom i migrantim.\nSovpateigi apsavērtys vysu tautu lementarūs apruodeituos kasdīnys dzeivis paruodeibys i nūtykšonys (tāvs i muote, radinīki, drēbis, iedīni, dzierīni, tiveimā apleicinē sateikamī auguoji i dzeivinīki, īrastuos aizajimšonys, svātki).\nGruomotys īvoda daļa īpazeistynoj ar tagadejuo Bolvu nūvoda Lozdulejis pogosta i juo teritorejā asūšuos apdzeivuotuos vītys Purlovys rasšonuos viesturi.\nPyrmajā daļā snīgts vyspuorejs puorskots par latgalīšu volūdys Purlovys izlūksnis fonetiku i gramatiku. Fonetikys sadaļā apraksteitys Purlovys izlūksnis raksteibys i izrunys sovdabeibys, skaidruotys golvonuos atškireibys saleidzynuojumā ar latgalīšu literarū volūdu, vītom ari ar latvīšu volūdu. Gramatikys sadaļā eisi raksturuotys vysys vuorduškirys.\nGruomotys ūtrajā daļā davīnuoti vairuoki dalykumi, ari dažaidi arhivu dokumenti, teksti par Purlovys rasšonūs, juos īdzeivuotuojim, atseviškim nūsadarbuošonys veidim i vuordineica, kurā atrūnomi sovpateiguokī Purlovys izlūksnis vuordi ar tulkojumu latvīšu volūdā, taipoš Purlovys izlūksnis vuordi datu bazē Intercontinental Dictionary Series (IDS) [Storpkontinentaluo vuordineicu sereja] piec skaņu metodis sastuodeitais lementars.\nLatgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks 2014“ nominacejā „Literatura: Lobuokais izdavums/gruomota“ sajēme Jurs Cybuļs par gruomotu „Purlovas grāmata“.\nGruomotā „Tautu breineigī pasauli” dūta dažaida iņformaceja par 60 tautom (jūs dzeivisveidu, tradicejom, īrodumim, ticiejumim i tml.) jūs nūsaukumu alfabeta seceibā latvīšu volūdā: aini, aleuti, arabi, baski, burjati, bušmeni, čečeni, čyguoni, čukči, dajaki, dolgāni, enci, eskimosi, eveni, evenki, egiptīši, hanti, havajīši, Brazilejis indiani, iņdīši, itelmeni, ižori, jakuti, janomami, jukagiri, karaimi, kareni, kereki, keti, kopti, korjaki, kumandīši, Kīnys tautys, lakota, makedonīši, mansi, melanezīši, mingreli, mokeni, nanaji, negidali, nganasani, nivhi, nenci, oroči, papuasi, pičančačara aborigeni, piraha, pomaki, rapanui, sāmi, seļkupi, sorbi, tibetīši, tofalari, udegejīši, uiļta, uļči, vepsi i voti.\nDorba burtneica „Skreineite“\nDazynuošonys materials par latgalīšu ābeci „Skreineite“


Meklēja pagastu bikava\nVìgļi lìču lozdu kryùmu,\nLai rìksteņi nanùbèrst;\nMìļi lyùdžu tós maitiņis:\nGuļ ar manim vysu nakti.\nSuņam ésti tù zóļeiti,\nKur' aug çeļa maļeņâ;\nKollpam jimt tù meitiņi,\nKura vína mamiņai.\nKur tu augi, daìla meita,\nKa as tave naredzèju?\nVoj tu augi pi màmeņis,\nVoj màmeņis pyùreņâ?\n-As izaugu pi màmeņis\nKai tej syla bryùkliņeite,\nBolltóm díjgu zečeitém,\n-Snídz rùçeņu, dúd muteitis,\nPalìç muna sadareita.\n-Velti, velti tu, puìşeiti\nAp manim dorbòjís,\nVoj ej motus skryùveidams,\nVoj capuri grùzeidams.\nTaišni soku, namalòju,\nTu jau maniş nadabósi,\nCytam tàva déleņam\nRùku snídžu, sùlejús.\nTam pasnídžu, tam atdevu\nSovu zalta gredzineņu;\nTò puìşeiša kumèļeņi\nStallti mani vyzynò.\nAvots: 424_1c Viss no avota»\nCytys meitys gaiļa klaùşej',\nAš klaùšeju mòmuļeņis;\nCytys meitys molltu gòja,\nAš atgòju, samoluşe.\nKùkļes škéļu mežeņâ.\nKùkļes ņešu şèteņâ.\nJau trešdiņ,jau trešdiņ\nKùkļei muna ļaùdaveņa.\nNùmèrst muna ļaùdaveņa.\nJau pìktdiņ,jau pìktdiņ\nJau sastdiņ,jau sastdiņ\nJau svàtdiņ,jau svàtdiņ\nJau es patş krùdzeņâ,\nKrùga golda gaļeņâ.\nMan nùmyra ļaùdaveņa;\nVoj dzídót,voj raudót,\nVoj jimt jaunu ļaùdaveņu?\nLobók dzížu,na kai raužu,\nJemu jaunu ļaùdaveņu.\nCar kòrklími upe tak,\nKòrklu lopys braùçeidama;\nCar bròļím mòsa ít,\nRikšņim bèreiti palaižu\nPa garú syla molu.\nTeci, munu kumèļeņ,\nTeva gaìda, maņa gaìda:\nTeva gaìda auzu siļe,\nMaņa jauna ļaùdaveņa.


August 2008 – Naktineica\nPosted on 31.08.2008 Author saprgeCategories muzykys atrodumiTags muzykaLeave a comment on Gribi?\nPosted on 31.08.2008 Author saprgeCategories www.diena.lvTags cylvāki, diena.lvLeave a comment on Kai mozi bārni\nPosted on 31.08.2008 Author saprgeCategories kinysTags atrodumi, kinaLeave a comment on Dāls\nPosted on 31.08.2008 Author saprgeCategories muzykys atrodumiTags kinaLeave a comment on ļūbisteiba\nCik labi, ka nav juoīt školā\nCik labi, ka 1. septembris ir tikai napadareitūs dorbu termeņš, na suokums jaunom mūceibom. Nu labi, ar pyrmūdīni stuojās spākā vēļ vīns dorba leigums, tok tys tai. Puordzeivuosim vysu.\nBet vairs nivīnys školuotuojis. Nivīna saceriejuma par Raini. Nivīna kontroldorba fizikā. Nivīna paragrafa viesturē. Nivīnys īskaitis matematikā. Nivīnys puču izstuodis. Nivīna debila prīšknasuma. Nivīnys dežurys klasē. Nivīns vaira naizsauks ni pi tāfelis, ni skaiteit dzejūli.\nAleluja. Tuo deļ vīn beja vārts sagaideit jaunu godu symtu i tyukstūšu.\nA ite kartenis nu paguojušuo laika. Storp jom ari vīna, kai nazkod beja školā.\nWashington, D.C., circa 1922. “Maret French School.” The book: “Fables la Fontaine.”\nPosted on 30.08.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags dzeive, školaLeave a comment on Cik labi, ka nav juoīt školā\nPosted on 30.08.2008 Author saprgeCategories www.lv.lvTags cylvāki, cyrks, lv.lvLeave a comment on Laika zaglis\nPosted on 28.08.2008 Author saprgeCategories nūtykumiTags info, latgaliski, pasuokumi, sābriLeave a comment on Vokora styga "LATGALISKUO MEKLIEJUMI REIGĀ"\natrosts, na zogts\nApsveicu vārda dienā visus Gangrenādijus un Leprobertus!\nBet te pats vārda dienu kalendārs.\nPosted on 27.08.2008 Author saprgeCategories seikumiTags atrodumiLeave a comment on atrosts, na zogts\nnav ni mozuokuos īdvasmys i gribeišonys koč kū raksteit. saceisim tai – mane ir par moz, kab es buoztūs prīškā. da i kam vajadzeigs. na jau maņ.\npuorbaude ar cuolim ir interesna i dūd īmesli puordūmom. par ļaudim i jūs sirsneibu.\nasu slyma. da i nafig vysu.\ntycu tam, ka fotografeja nūzūg dali dvēselis, varbyut pat vaira. navaru cīst fotografeišonūs. a kur vēļ likt teiklā biļdis, piļneigs napruots…\nka tai, Veidenbaumam navajadzēja nūmiert tik jaunam.\nPosted on 26.08.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags dīnroksts, dzeiveLeave a comment on tai\nbreiveiba laikam byutu atsabreivuot – vysu izdzēst i suokt nu suokuma ar cytu vuordu i zam cyta viersroksta.\nbreiveiba ir nūsašpļaut par vysu i turpynuot.\nPosted on 25.08.2008 Author saprgeCategories par dzeivi i par cylvākimTags ceļš, dīnrokstsLeave a comment on breiveiba


Relishing My Papis by F.R.E.A.K. Of Nature\nF.R.E.A.K. Of Nature • By Sara Contreras • Jun 24, 2020


LaKuGa – Myusu dīnu muokslys galerejā atkluos sadarbeibā ar leivuonīšim radeitu izstuodi\nLaKuGa 28. Oktobris, 2016. gods Comments Off on Myusu dīnu muokslys galerejā atkluos sadarbeibā ar leivuonīšim radeitu izstuodi\n29. oktobrī 16.00 Myusu dīnu muokslys galerejā tiks atkluota Aijis Bley fotoizstuode “Sapņotāji”, kas radeita sadarbeibā ar Leivuona dzeivuotuojim, informej galerejis puorstuove Lāsma Vindule. Izstuode byus apsaverama da 10. decembra.\n21. – 23. oktobrī Leivuonā nūtyka Aijis Bley Portretu darbneica “Sapņotāji”, kurymā pīsadaleja 10 leivuonīši. Cylvāki tyka aicynuoti atsaukt “kerminiskajā atmiņā” atbreivuoteibys i snauda stuovūkli. Apstuodynuot iz šaļti laiku. Nūstopēt kasdīnys rutinu. Pīfiksēt i apstuodynuot kaidu sev rakstureigu darbeibu, kusteibu, žestu. Datikt ituo stuovūkļa meditacijā. Fotografa aizdavums ir nūfiksēt itū modeļa i telpys sirreālo sovstarpeigū īdarbeibu.\n“Kod cylvāks īsasnauž, juo kermiņs atsabreivoj. Tys izaver tai, it kai tū byutu iz šaļti pamets gors. Tok tys nav mirs kermiņs. Gors nikur nav pagaiss. Atbreivuojs kermini, tys uzluodej i nūsprīgoj telpu ap tū. Veidojūt “snaudūšūs” portretus, gribieju dabuot ituo mīra i reizē uzluodeituos telpys sajiutu,” darbneicu komentej muokslineica.\nIzstuodis ekspozicejā byus apsaveramys kartenis nu darbneicys “Sapņotāji” i Aijis Bley seņuok radeitī portreti.\nAija Bley ir kinu režisore i fotografe, kas veiduojuse vaira par 25 video. Muokslineicys personalizstuode “Vēlāk” Latvejis Fotografejis muzejā tyka nomināta Purvīša bolvys pusfinalam 2013. godā. Jei ir beiguse Latvejis Muzykys akademeju svātku režejis specialitatē, Latvejis Kulturys akademeju kinys režejis specialitatē, studej Latvejis Muokslys akademejā vizualū komunikaceju, pīsadalejuse storptautyski atzeituos fotografejis meistarklasēs i ISSP fotoškolā.\nMyusu dīnu muokslys galereja atsarūn Reigys īlā 108a, Leivuonā, tuos apmekliejums – bez moksys. Galerejis dorba laiks – nu trešdīnis da sastdīnis 12.00-18:00. Myusu dīnu muokslys galerejis darbeibys vierzīni ir izstuožu darbeiba, naformaluos i tuoluokizgleiteibys jūma i inovativu kulturys pasuokumu organiziešona. Galerejis mierkis ir sekmēt vysaidys muokslys izpausmis regionā i veicynuot tūs daīmameibu vītejim dzeivuotuojim, nūdrosynojūt kvalitativu i inovativu kulturys pasuokumu pīduovuojumu.\nATSLĀGVUORDI » Aija Bley, Fotoizstuode, izstuode, Leivuons, Myusu dīnu muokslys galereja, Roksts


Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways - Panamasitijbīča - Hotels.com\n6627 Thomas Drive, Panamasitijbīča, FL, 32408, USA\nPanamasitijbīča: kooperatīva tūristu mītne pie pludmales ar virtuvēm un balkoniem\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Balkons\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Dzīvojamā zona\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Skats no numura\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Dzīvojamā istaba\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Vannasistaba\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Numurs\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Numura ēdamzona\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Apkalpošana numurā — ēdināšana\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501) - Privāta virtuvīte\n1 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Pludmale\n2 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Āra baseins\n3 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Āra baseins\n4 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Baseins\n5 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Balkons\n6 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Balkons\n7 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Dzīvojamā zona\n8 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Skats no numura\n9 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Skats no numura\n10 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Dzīvojamā istaba\n11 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Dzīvojamā zona\n12 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Vannasistaba\n13 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Vannasistaba\n14 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Ārpuse\n15 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Naktsmītnes priekšskats\n16 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Vingrošanas telpa\n17 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Sanāksmju telpa\n18 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Skats no naktsmītnes\n19 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Skats no naktsmītnes\n20 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Skats uz apkārtni\n21 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Naktsmītnes ērtības\n22 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Naktsmītnes ērtības\n23 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Naktsmītnes ērtības\n24 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Āra baseins\n25 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Āra spa vanna\n26 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Dzīvojamā istaba\n27 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Numurs\n28 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Numurs\n29 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Numura ēdamzona\n30 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Apkalpošana numurā — ēdināšana\n31 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Vannasistaba\n32 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Vannasistaba\n33 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Skats no naktsmītnes\n34 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Skats uz apkārtni\n35 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Skats uz apkārtni\n36 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Naktsmītnes ērtības\n37 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Naktsmītnes ērtības\n38 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Privāta virtuvīte\n39 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501), Numurs\n40 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Skats uz apkārtni\n41 - Sterling Beach Resort by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča\nSv. Endrjūsa pavalsts parks — 4,8 km\nPirātu salas golfa klubs — 4,8 km\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas (501)\nPanama, Florida (ECP-Northwest Florida Beaches Intl.) — 34 min. brauciens (35 km)


Car Hire Kurzeme, Latvia. Best Prices Guaranteed! - Rentalcars.com\nCar Hire Latvia Kurzeme\nCar Hire in Kurzeme\nComplete the search form below to find cheap car hire in Kurzeme\nRentalcars.com is part of Booking Holdings Inc. ID: 72A82


Preču datu lapa Philips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi Monitori (190B4CG/PH)\nSākt Monitori Philips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi\nPhilips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi\nInformācija tika modificēta: 02 Dec 2020 14:58:59\nShort summary description Philips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi:\nThis short summary of the Philips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi data-sheet is auto-generated and uses the product title and the first six key specs.\nPhilips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ, 48,3 cm (19"), 1280 x 1024 pikseļi, LCD, 25 ms\nLong summary description Philips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi:\nThis is an auto-generated long summary of Philips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ 48,3 cm (19") 1280 x 1024 pikseļi based on the first three specs of the first five spec groups.\nPhilips 19IN 28MM 1280X1024 82HZ. Displeja diagonāle: 48,3 cm (19"), Ekrāna izšķirtspēja: 1280 x 1024 pikseļi. Ekrāns: LCD. Atbildes laiks: 25 ms, Skata leņķis, horizontāli: 170°, Skata leņķis, vertikāli: 170°\nsb3g1819 philips sb3g1819/00 monitora stiprinājums un statīvs melns\nfpma-d1330silver newstar fpma-d1330 762 cm 30 pievienojams ar skavām/skrūvēm sudrabs\n8717371442811 newstar fpma-d850 686 cm 27 brīvi stāvošs melns


Party trubice Looney Tunes 6 kom. 310721 - Prodaja, Cena\nKarakteristike proizvoda: Party trubice Looney Tunes 6 kom. 310721\nOpis proizvoda: Party trubice Looney Tunes 6 kom. 310721\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 75731\nSifra 75731, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 75731, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


SexySkyAngel1 - SelenaLuvXXX jasmin video\nwildjuicyTYRA livejasmin RayssaLoveeAmateus6 livejasmin JodyGamerFaeryFranz livejasmin XShaira24XBBHOTCOUPLE4YO livejasmin KAZANNDRACuteSiera livejasmin StanupbeutyVSbeastXXX livejasmin KlayreSpicy\nNeonDeon livejasmin BeautyPaulaJaydenMaze livejasmin xxxaliicexxxMartineBianchi livejasmin AdamSeducerDarKali666 livejasmin secretrose20secretrose20 livejasmin VERYHARDCOUPLE69MissNadiaPayne livejasmin wildjuicyTYRA\nSexySkyAngel1 SelenaLuvXXX jasmin. Ryan4Peta. VERYHARDCOUPLE69. MissCally.\nYourLittleHarlotXShaira24XMartineBianchiKlayreSpicy .DarKali666JaydenMazeAlishaLovelyangelyxhot .LilyMillaMissCallyLovemedirtyGentlepassion4u .XShaira24XPatriciaAdamsJayPowell1BeautyPaula .BrooklynFoxxLatincat4UMartineBianchixxxaliicexxx .sweetangel1xxKikiRosekimxhie26RyanMack .ViolettMoonAliciaCruzJoeyStoneScarletteAndJax .ElieAndersonAndreJhonsKhloeMurrayCourtneyDoll .Amateus6AzumiHOTAlishaLovelyAndreJhons .xHOTladyFOXYxsecretrose20CuteSieraKattyxSexy .RebelLoversAmateus6KikiRoseJohn09 .\nDanielleVanesa VideoKlayreSpicy VideoDarKali666 VideoRyan4Peta VideoYoungnClassy VideoBlakeSantos Video\nangelyxhot Videozekos VideoAdamSeducer Videosweetangel1xx VideoKAZANNDRA VideoStanup Video\nSexyEchoLilyMillaYoungnClassyVERYHARDCOUPLE69 .sweetangel1xxBarbieBlondyeMissCallyRebelLovers .CodyWannaPlayVERYHARDCOUPLE69VickyMouneNeonDeon .amberhotmaturCarterHardAndreJhonsPatriciaAdams .AndreJhonsElieAndersonxxxaliicexxxSwetySophie .BrooklynFoxxLyusichkaAlishaLovelySaidAndAllen .SwetySophiezekosRoySexyLatinBBHOTCOUPLE4YO .FaeryFranzYoungnClassyLatincat4URebelLovers .AdamSeducerFaeryFranzPatriciaAdamsCodyWannaPlay .MollyXRemyScarletWatsGentlepassion4uYoungnClassy .SwetySophieAmateus6FancyEbonysweetciara1 .


Vīteri Archives - lakuga.lv\nFolklorys kūpa “Vīteri” radejuši skaneigu videostuostu legendai par Rēzeknis Rūzi\nFestivalā “Rijas balle” byus vareiba pīsadaleit bubyna spēlis meistarklasē\n“Vīteri” vaicoj jaunu doncuotuoju!\n„Vīteri” svieteis 10. jubileju\n„Vīteri” meklej doncuotuojus\n11 Septembris 2013\n„Vīteri” meklej muzykantus\n3 Septembris 2013\nVarakļuonūs folklorys kūpys nu Reigys i Rēzeknis vuiceisīs Latgolys folklorys boguoteibys\nZivu zupa i muols Īdeņā ci Eiropys kulturys montuojuma dīna Lubuona krostā\nLelys acs i gribiešona dzīduot latgalīšu dzīsmi. Interveja ar Sandru Stari\n29 Apreļs 2012


Aicynoj īsnēgt pretendentus Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” - lakuga.lv\nTemys: Boņuks, Boņuks 2015, Gors, Latgalīšu kulturys Goda bolva, Latgalīšu kulturys goda bolva „Boņuks 2015”, Roksts\nSuokusēs pretendentu dasaceišona Latgalīšu kulturys goda bolvai „Boņuks 2015” par sasnāgumim i padareitū latgalīšu kultūrā 2015. godā. Bolvu sajiemieji tiks nūskaidruoti svineigā ceremonejā 2016. goda 28. februarī, pasnādzūt tuos jau ostoitū reizi. „Boņuks” ir vīneiguo bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē.\nKasgods Latgalīšu kulturys goda bolvys padūšonys ceremonejā sasateik aktivuokī ļauds, kurūs darbeibys, dzeivis aicynuojuma i rūseišonuos laiks ir latgalīšu kultura voi ar tū saisteituos nūzaris. Kotru godu bolvu padūšonys ceremoneja teik kuplynuota ar latgaliskim muzykalim prīšknasumim voi pārnejuo goda spylgtuokajim izvadumim. 2016. goda 28. februārī ceremonejis pyrmajā daļā byus vareibā ūtrū reizi pīdzeivuot festivalā „ORGANismi” topušū muzykalū izvadumu „Saule. Bērni. Rainis”, bet ūtrajā daļā byus svineiga bolvu padūšona. Iz apbolvuošonys ceremoneju kluotīnē ir gaideits kotrys interesents.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks” mierkis ir veicynuot latgalīšu kulturvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kultūrā pārnejuo goda grīzumā. Bolvys aizsuocieji 2008. godā beja bīdreibys „Kukuži” i „Latgolys Producentu Grupa”, bet 2013. godā bolvys organiziešonu puorjieme Latgolys viestnīceiba GORS. 2015. goda bolvai pretendentu dasacejumi teik padūti 19 nominacejis, kas atsatīc iz sabīdryskūs aktivitāšu, muzykys i literaturys laukim.\nAizpiļdeitys dasacejuma anketys bolvai „Boņuks 2015” elektroniskā formatā, pa postu voi aizpiļdeitys tīšsaistis dasacejuma veidā Latgolys viestnīceiba GORS gaideis da 2016. goda 11. janvara. Dasacejumus izvērtēs kompetenta žureja sovu sferu profesionaļu sastuovā.\nPārn bolvys par padareitū, sasnāgumim voi aktivitati latgalīšu kulturā 2014. godā sajieme rakstneica Inga Ābele par romanu „Klūgu mūks”, dzīsminīks Kārlis Kazāks, muokslinīks Osvalds Zvejsalnieks, literāte Ilze Sperga, Viestura Kairiša dokumentaluo kina „Pelikāns tuksnesī”, komponists Rihards Dubra, grupys „Bez PVN”, „Dabasu Durobys”, „Laimas Muzykanti”, „Elektrofolk” i cyti, bet bolva par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā tyka pasnāgta žurnālistei Marutai Latkovskai.\nLatgalīšu kulturys goda bolvys „Boņuks 2015” nūtikšonu atbolsta Vaļsts kulturkapitala fonds, Kulturys ministreja, Rēzeknis piļsātys dūme i Latgolys regiona pošvaļdeibys.\nTīšsaistē anketys aizpyldomys: ej.uz/Bonuks_2015. Saziņai i vaicuojumim: bonuks@rezekne.lv\nNūlykums i vaira dazynuošonys: latgalesgors.lv\nLatgolys viestnīceiba GORS (SIA “Austrumlatvijas koncertzāle”)\nMarketinga nūdalis vadeituoja\nKarteņa: Gora publicitatis foto\nJuosmuižā Dzejis dīnuos gastēs dzejneica Ineta Atpile-Jugane i muzikis Ingars Gusāns Septembris 3, 2020


Raksts publicēts: 2020.07.08. 13:04:16\n0.6033091545105 56(0) - 0.37919330596924 2020.08.11. 00:26 http://www.jelgavniekiem.lv/?l=168&act=4&art=49491&lnk_src=popular ip: 3.235.45.196 usememcache: 1


Latgolys Vuords nu Reigys - 30.08.2012. - lakuga.lv\nTemys: Bronislavs Sprydzāns, Gundega Rancāne, Latgolys Vuords, Roksts\nSarunys ar Makašānu omotu vydsškolys direktori Gundegu Rancāni par školu i latgalīšu saītu, Rēzeknis nūvoda Bieržgaļa pogosta puorvaļdnīku Arvīdu Dunski par školys goda izsuokšonu, ar Drycanu pogosta puorvaļdis vadeituoju Skaidreiti Melni par jaunū Drycanu vydškolys sporta zalu i Nautrānu pogosta puorvaļdis vadeituoju Līveju Plavinsku par dzeivi Latgolā, Ontonu Kūkuoju i latgalīšu saītu. Dzīž Andis Ereņš – īroksts nu Viļānu i Rēzeknis nūvodu gruomotu svātkim.\nKarteņā – Drycanu vydsškolys jaunais sporta zals


Kolnasāta 10. decembrī - lakuga.lv\nTemys: Andra Čudare, Fraņcs Kemps, Kolnasāta, LR1, Roksts\nAndra Čudare naseņ atsagrīzuse nu Tadžikistanys, kur pavadeja treis mienešus, dzeivuoja Širinbeku saimē, kuope kolnūs, vuoce uorstnīceibys augus i fotografēja tūs gruomotai, gataveja aptīkā čajus, kai ari fiļmēja video par tradicionalajim iedīnim Pamirā. Tadžikistanys braucīņs ir navaļstiskuos organizacejis GLEN globaluos izgleiteibys apvuiceibys programys projekts, kurymā nūsadorboj ar kulturys montuojuma i medicinys prakšu saglobuošonu. Andra stuosta, ka tū saprotuse kai vareibu pagaist nu Latvejis i izdūmuot, kū dareit tuoļuok dzeivē.\nVuordineicā Arņs Slobožanins i Valentins Lukaševičs runoj par latgalīšu politiki i publicistu Fraņci Kempu, kuram 24. decembrī byus 140. pīminis dīna. Sprīž, kai mainejīs redzīņs par tū, ka Kemps bejs “slyktais” – pretinīks idejai par Latgolys apsavīnuošonu ar puorejim Latvejis nūvodim.\nIzguojuse ari jauna gruomota par Fraņci Kempu “Aizlauztais spaits”. Gruomotu sarakstejuši Sandra Ūdre i Juoņs Ryučāns. Sandra skaidroj, parkū gruomota daudzim liks viļtīs.


Aaron Opoku - Oyuncu profili 19/20 | Transfermarkt\nOyuncu (1) Daniel Heuer Fernandes (33) Julian Pollersbeck (12) Tom Mickel (4) Rick van Drongelen (27) Josha Vagnoman (21) Tim Leibold (28) Gideon Jung (2) Jan Gyamerah (5) Ewerton David Bates (34) Jonas David (35) Stephan Ambrosius (6) David Kinsombi (8) Jeremy Dudziak (14) Aaron Hunt (32) Moritz-Broni Kwarteng Amadou Onana (10) Sonny Kittel (18) Bakery Jatta (17) Xavier Amaechi (16) Lukas Hinterseer (7) Khaled Narey (11) Bobby Wood (19) Manuel Wintzheimer Aaron Opoku\nDoğum tarihi/Yaş: 28 Mar 1999\t(21)\nTarih: 5 Tem 2020\n19/20 5 Tem 2020 FCH Hansa Rostock HSV Hamburg 400 Bin € Kiralıktan geri döndü\n19/20 1 Tem 2019 HSV Hamburg FCH Hansa Rostock 100 Bin € Kiralık\n18/19 1 Tem 2018 HSV Hamburg U19 HSV Hamburg - -\n16/17 1 Tem 2016 HSVU17 Hamburg U17 HSV Hamburg U19 - -\n15/16 1 Tem 2015 Hambur Hamburg U16 HSVU17 Hamburg U17 - -\n14/15 1 Tem 2014 HSV Ju Hamburg Alt. Hambur Hamburg U16 - -\n11/12 1 Tem 2011 HT 16 HT 16 Alt. HSV Ju Hamburg Alt. - Bedelsiz\nToplam: 33 5 6 426 2.129\n3. Lig 33 5 6 426 2.129\n3. LigLandespokal MV\n17 Almanya U20 26 Mar 2019 6 -\n11 Almanya U19 25 Nis 2018 1 -\nChristian Conteh Sol Kanat Feyenoord\nEtienne Amenyido Sol Kanat VfL Osnabrück\nKevin Lankford Sol Kanat St. Pauli\nAaron Opoku başka oyuncu ile karşılaştır


knelson cd10 centrifugal gold concentrator SKD Mining. Jul 01, 2013· Knelson Centre Discharge (CD) Concentrator. The Knelson KC-CD (Centre Discharge) concentrator is the industry standard centrifuge concentrator model of the batch concentrator series, utilized for gold recovery and The CD10 and CD12 are suitable for primary concentration in low tonnage The CD20 and CD30 model centrifugal ...