Vertikalais un horizontalais cylvāka dzeivē. Saruna ar stiernīti Īvu Zepu - lakuga.lv\nĪva Zepa. Foto Edeite Husare/lakuga.lv\nTemys: Aloizijs Broks, Boleslavs Sloskāns, Celīs bruoļ, Īva Zepa, Juoņs Gruduls, Saļmes Stiernīnē, saļmu dzīduošona, Stiernīne\nStiernīnē Īva Zepa realizej Latgolys kulturtelpai vierīneigus projektus – 2018. godā nūtyka storptautyski veiskupa Boleslava Sloskāna 125 godu jubilejis pasuokumi, pārņ izguoja jam veļteits kruojums “Bīskaps Boļeslavs Sloskāns – gaisma šodienas pasaulei” un ilgu godu dorba rezultats “Saļmes Stērnīnē” – gruomota ar divim CD, itūgod par saļmem Stiernīnē sagataveits un īsnāgts pīteikums Namaterialuos kulturys montuojuma sarokstam, kai ari izguojs veiru kora “Olūts” dirigenta Juoņa Grudula jubilejis disks “Pīmiņ, brōļ!”. Tys, nasaverūt, ka Varakļuonu nūvoda Stiernīne pīdar Vydzemis plānuošonys regionam. Īva ir ari varganiste. Sasateikam Stiernīnis sv. Laurenceja Rūmys katuoļu bazneicā, kura vysod atvārta kotram kluot daguojušam. Īva nūsoka: “Bazneicai ir jāga tod, kod durs ir vaļā i cylvāks teik tyvuok pi Dīva.”\nVoi Varakļuonu nūvoda Stiernīnē jiutatēs kai Latgolā?\nIkdīnā jau redzīs, ka asam vīneigi un tikai Latgolā. Tod, kod suocās kaida dokumentu kuortuošona voi saisteiba ar pošvaļdeibu, pasaruoda “pīrūbežys zonys” nakonkrieteiba daudzuos lītuos un vītuos, puorprotumi – pozitivi un na tik pozitivi. Reizem itei situaceja ir cīši duala. Kod veramēs iz cylvāka dziļū un īškejū byuteibu, tod caur zamapziņu daudzys darbeibys, izsacejumi, naapzynuotuos reiceibys izavierš latgaliskys. Kod teik izsaceiti oficiali apgolvuojumi, tī pīsaslīn ārtuokajam vīdūkļam, dažkuort ari uzspīstajam. Un vys tik tei arhetipiskuo lineja īt cauri, tys ir genetiskais ašņa bolss, kū pat grybādams navar izkaseit uorā nu mīsys un ari dvēselis, aiz ekonomiskim īmeslim voi sovu dziļu īkšejū kompleksu deļ cylvāks var dūmuot, ka jam lobuok byutu byut koč Ventspilī, a voi vēļ lobuok – varbyut pi Izraeļa. Faktiski, Varakļōnu gadejums ir antropologiska pietejuma vārts, kai teritorialuo marginalitate ītekmej cylvāku un veidoj juo byuteibu vysuos dzeivis jūmuos.\nVīnlaiceigi taids pietejums varātu atsegt tū trauslū un gona sensitivū momentu, kai mainuos īdzeivuotuoju pīdereibys izjiuta, kod jū ceņšās īspaiduot nu molys, veicūt dažaidys administrativi teritorialuos reformys.\nVarakļuonu nūvodam pošlaik ir dūta viesturiska īspieja vysys padūmu laika klaidys izlobuot, kod ar kompartejas lāmumu pogosts tyka sadaleits storp Latgolu i Vydzemi. Asam tū gaidejuši, kūpš Latveja atgiva naatkareibu.\nJius snādzat projektus Latgolys kulturys programai, koč piec plānuošonys jiusu vīta pīkreit Vydzemei. Voi te nav pretrunys?\nMes labi saprūtam, cik nalogiski nu Valmīrys byutu gaideit ryupis par latgaliskumu Varakļuonu pusē. Nu kai projektu par saļmem īsnēgt Vydzemei, ka jim tei ir sveša, piļneigi cytys kulturtradicejis un religiskuos kulturtelpys vierteiba. Tys ir normali un saprūtams. Ka tī byutu ar saimnīciskom lītom saisteiti projekti – taidi poši cylvāki te i tī, bet cylvāks jau nadzeivoj nu maizis vīn. Un mes struodojam ar teiri specifiskom Latgolys lītom. Taipat veiskups Sloskāns ir Latgolys dāls. Deļ pasauļa jis ir taida mārūga cylvāks, kod vairs nav svareigys vaļsts un tauteibys rūbežys, Vydzemis voi Latgolys pīdereiba, bet juo saknis ir un palīk Latgolā.\nAri iz prīšku byus ar latgaliskū saisteiti projekti. Myusu nūvadnīks, dirigents Juoņs Gruduls vairuok nakai divus godu desmitus Rēzeknē vadeja veiru kori “Olūts” – vīnu nu izcyluokūs veiru koru Latvejā. Maestro itymā godā jau ir nūsvietejs 75. jubileju. Izceļūt juo īguļdejumu Latgolys un Latvejis kulturys dzeivis lobā, kai ari aicynojūt atsagrīzt veirus pi dzīduošonys tradicejis, izdūdam audio disku “Pīmiņ, brōļ!” ar koncertīrokstim nu “Olūta” darbeibys 20 godim. Projekts ir realizāts ar VKKF, AS “Latvijas valsts meži” un Latgolys regionaluos atteisteibys agenturys atbolstu.\nDzeive paruoda, ka vītys vierteibu nūsoka cylvāks. Ir vītys, kur eisti nav nivīna, kas juos izcaltu, ir vītys, par kurom dzierdim vēļ un vēļ. Kai atīt apziņa, ka kvalitativi juopuorstuov sova vīta?\nVyss nūteik gona naapzynuoti, pasaļaunūt dzeivis plyudumam, nūtikšonom, pījamūt koč kaidys lītys, kū Dīvs pīduovoj, voi nu jūs atsasokūt. Tys kotram cylvākam nūteiktuos reizēs byutu juospiej sadzierdēt. Nu jau 31. vosora, kai spieleju Stiernīnis bazneicā. Kod maņ beja 14 godu, cīnejamais dekantāvs Ontons Boldāns paaicynuoja spēlēt Dvieseļdīnuos. Nu suokuma nivīnu breidi pruotā naīguoja dūma, ka te byus leli kori. Pyrmais, kū zynuoju tamā pyrmajā spieliešonys dīnā – maņ te byus eists vargans. Nīka 17 godu laikā mes pi juo tykom. Deļtuo drūši varu apgolvuot, ka Dīvam vyss ir īspiejams.\nVarganiste Īva Zepa. Foto Edeite Husare/lakuga.lv\nPa vydu beja studejis Reigā, un, napuortraucūt dorbu Stiernīnē, maņ vysu laiku beja apziņa, ka muna izvēle bejuse ļūti apzynuots lāmums. Dīvs maņ ir pīteikami īdevs, un ar šom duovonom ir juoatsagrīž Latgolā. Dzeivē bejuši pīduovuojumi dorbu un dzeivis gaituos dūtīs ari vēļ kur daudz tuoļuok – aiz Latvejis rūbežom. Dīveņš mani ir atgrīzs ar vysom dūmom, dorbim, īcerem Stiernīnē. Lai ari muna dzymtuo vīta ir nalela dzerauneite Kozsola, dziļūs laukūs aiz Varakļuonu, atsaļaunu sevi skaiteit par stiernīti. Te jau aizvadeiti muna myuža daudzi godi, te koč kū jau asu padarejuse. Svāta vīta nastōv tukša – te vysūs laikūs bejuši un byus breineigi ļauds, kas dorbojās kai tivīnē, tai atbolsta nu tuolīnis. Un paveiktais ir lela kūpeiga dorba rezultats. Ka byutu cyts dareituojs munā vītā, jam byutu sovys stypruos pusis, sovaižuok dareitu. Nivīns nav naaizvītojams un myužeigs, bet kotrys ir sovā, Dīva paradzātajā, vītā un laikā. Un dažkuort tik piec lela laika var saprast, voi iz lobu dareits, voi škārsom. Laiks izvietej un salīk vysu pa vītom. Es dzeivē doru tū, kas maņ ļūti pateik, tei ari ir ļūti lela Dīva duovona.\nIzplēt tik rūkys, un Dīvs tev dūd. Tai kotra cylvāka dzeivē reiz pasaruoda krysts – kod ir svareigs kai horizontalais, tai vertikalais – kai laiceigais, tai myužeigais.\nAsu Dīvam pateiceiga par Stiernīni, par daudzajim sastoptajim lobajim cylvākim myuža garumā – par munu dižū Dzeivis Skūluotuoju Grudulu Juoni, par koristim, par jaunīšim, kuri spūži dūdās sovā muokslinīciskajā ceļā – Ilzi Grēveli-Skaraini, Agnesi Pauniņu (Urku), Amandu Vingri, Guntu Greisli, Ediju Strušelu, Aināru Kiserovski un daudzim, daudzim cytim. Asu poruodneica – nikod leidz golam naizteicamu pateiceibu.\nKai suocet jimtīs ar saļmem?\nKod 1992. godā vēļ muocejūs Varakļuonu vydusskūlā, devūs ar diktofonu pi vīnys nu izcyluokūs Varakļuonu draudzis un vysys apkaimis dzīduotuojis un teiciejis Zinaidys Raģelis. Jei beja bazneicys kora soliste, saļmu dzīduotuoja, daudzu Dīva un tautys dzīšmu zynuotuoja. Pi juos guoju tikai ar vīnu dūmu, ka īraksteišu melodejis un labi īsavuiceišu, tai kai jei dzīd nu vacuos gruomotys. Tam vēļ nabeja tuoļuok nūdūmu. Tikai īsavuiceit skaistūs meldeņus.\nLaika gaitā tys mozais īsvīstais akmisteņš vērse aizvin leluokus iudiņa riņčus pa dzeivis azaru. Sasalaseja materiali, tod, jau Stiernīnē asūt, apzynuoti pīraksteju nu vacūs dzīduotuoju saļmu melodejis, ar bērem saisteituos dzīsmis taišni taidys, kaidys tuos dzīd Stiernīnē, un kluot vysu, kas itai vītai rakstureigs. Asu studiejuse filologeju un folkloristiku, gona daudz asu ar muzyku saisteita. Vyss nūtyka daudz vīnkuoršuok un dabiskuok, kai byutu tod, kod cylvāks ir tikai teologs voi folklorists, voi tikai muzikis. Maņ ir zynomys īstruodis kotrā nu itūs jūmu, varu veiksmeiguok saviļkt kūpainu.\nTai nu 1992. goda pamazeitem kruojuos materiali – fotografejis, vacūs teicēju īroksti, vāluok tyka veiduoti audio īroksti un video īfilmiejums. Pārņ tys vyss rezultējuos lelā Kulturkapitala fonda projektā, kas ītvēre saļmu dzīduojumu atšifriešonu, notu digitalizaceju (paļdis Bernadetai Eversei). Tepat Stiernīnis draudzē interesentim, koristim un bārnu kora dzīduotuojim nūtyka apmuoceibys, Latvejis Radio skaņu inžiners Normunds Slava veice dubultdiska īrokstu. Tyka izdūta gruomota “Saļmes Stērnīnē”, kur ir teksti ar notom, tradicejis aproksts, apkūpuoti Stiernīnis senejūs saļmu dzīduotuoju vuordi, pīlyktys fotografejis, ari vacvuordu skaidruojums. Saļmēs atrūnam vuordus, kū ikdīnā latgalīši vaira nalītoj. Tai nu mozys aizaraušonys saguoja apjūmeigs pietejums. Pat, ka kaidā šaļtī itei tradiceja paneiks, ar gruomotu un disku paleidzeibu tū byus īspiejams revitalizēt. Paļdis Dīvam, Stiernīnē, nasaverūt ni iz kū – karim, represejom, varu maiņom voi sārgom – saļmis ir dzīduotys. Dūd, Dīvs, ari tiks dzīduotys.\nBolstūtīs iz itū pietejumu, šūgod ar Kulturkapitala fonda atbolstu asam īsnāguši “Saļmes Stērnīnē” Namaterialuo kulturys montuojuma sarokstam. Caram, ka pīteikums tiks nūvārtāts. Ar tū tūp radzams, ka saļmis dzīd na viņ Zīmeļlatgolā i Dīnvydlatgolā, bet ari Vydslatgolys zonā. Myusu saļmis ir vēļ vīns pīruodejums, ka šei ir vysai Latgolai rakstureiga kulturtradiceja.\nAr kū atsaškir saļmu dzīduošona Stiernīnē nu ituos tradicejis cytuos Latgolys vītuos?\nSaļmis dzīd vysā Latgolys teritorejā, tū viesturiskū izcelsmi un atteisteibu pyrmais ir pietejs muzikologs Mārtiņš Boiko. Šei fenominaluo tradiceja ir datejama ar 200 godu viesturi, nu laikim, kod Latgolā 17. un 18. godu symtā īsaroda, dzeivuoja, kolpuoja un sludynuoja jezuitu misionari.\nAri Stiernīnē suokūtneji beja jezuitu miseju punkts. Leidz ar tū varim dūmuot, ka jī ir īvuicejuši vītejim saļmu dzīduošonu. Jezuiti beja intelektuaļu ordiņs – ļūti gudri veiri, labi izgleituoti, teicami diplomati, psihologi un pedagogi, ari muzikali apduovynuoti. Kur jī guoja sludynuot, tī ceņtēs pīsamāruot vītejuos tautys tradicejom, tuos gudri transformejūt un aizstuojūt ar kristeigajom. Itī misionari prota latgalīšu volūdu, dūmoju, ari nūvāruojuši, ka latgalīši ir gona leli dzīduotuoji, jezuiti izmontuoja vīnu nu myusu mentalitatis pazeimu, lai taidā veidā vīnkuoršuok un efektivuok veiktu evaņgelizaceju. Pāvests Jans Puovuls II ir rakstejs, ka muzyka ir mīlesteibys volūda. Ļūti gudruo jezuitu reiceiba ir duovynuojuse mums breineigu lyugšonu par myrušajim, kas palykuse par folklorizātu fenomenu, byuteibā par latgalīšu tautys tradiceju. Bez saļmu nav īdūmojamys bēris Latgolā, faktiski, nav īdūmojams pareizs dzeivis ritiejums. Tys ir laiks, lyugšona un mīlesteiba, kū duovynojam sovai myužeibā aizguojušajai dzymtys daļai, sasīnam sairušuos saitis, vīnojam dzeivūs ar senejom paaudzem un dzīdynojam sovys saknis.\nKotrā apdzeivuotajā vītā cauri šim divim godu symtim saļmem ir pasamainejušys melodejis. Ka stiernīši aizbrauktu iz Leiksnu, jī tī navarātu pylnā bolsā dzīduot. Voi ari pīsavīnuot Zīmeļlatgolys dzīduotuojom. Pat kotrā dzeraunē jau pasaruodeja melodeju atškireiba. Piec dzīduojumim sekuoja vēļ kaidys dzīsmis – kaidys konkreti, nu kaida perioda, kaidim svātajim veļteitys – tuos kotrai vītai specifiskys lītys. Un saļmu dažaideiba tikai ruoda kruošņumu un boguoteibu, kas rakstureigs kotrai konkretajai vītai.\nSaļmu gruomota. Foto: Edeite Husare/lakuga.lv\nStiernīši vysūs laikūs bejuši ar lobu humora izjiutu. Vacuokuo puotoru gruomota draudzē ir nu 1856. gods, poša asu nu ituos dzīduojuse. Ari munā saimē sasaglobuojuse vacvacmamys gruomota. Jamā daudz drukys klaidu, jo tūlaik gruomotys īspīde Viļņā voi Krakovā. Saļmem ir treis dalis, piec jom nūslāgumā sekoj Dīva slavynuojums “Ad Laudes”. Te stiernīši nūsprīde, ka nav izlykta garumzeime un eistineibā vajadzātu laseit “Ād ļaudis”. Nu, a ka gruomotā raksteits, tod juoād – itamā vītā saļmu dzīduošona tyka puortraukta, vysi kuorteigi paēde i tod turpynuoja dzīduot. Tai kotrai vītai īsazeimej nūpītnys voi mozuok nūpītnys paralelys lītys, kas pīsavīnoj lelajai dzīduošonas tradicejai. Ļūti juosaceņš, lai mes varātu tū saglobuot.\nSaļmis cīš saisteitys ar cylvāka svareigim dzeivis nūtykumim. Kai pīdzimšona, tai aizīšona vysod saisteita ar lelajom rūbežsituacejom, ar kardinalom puormaiņom saimis, tyvuokuos apleicīnis dzeivē. Jebkura cylvāka aizīšona īnas tukšumu kotra tuo cylvāka dzeivē, ar kū jis bejs pazeistams. Saļmu dzīduojumi ar rānū, trāpū mīru vārsti iz tū, lai sovys bādys izdzīduotu, varbyut puordūmuotu, varbyut kluseibā izrauduotu sovys emocejis. Ar taidu psihoterapeitisku efektu.\nNu vīnys pusis tei ir ļūti lela lyugšona par myrušajim, nu ūtrys – dora lobu dzeivajim. Tys ir breids, kod saime voi dzymta atsasāst kūpā un var izleidzynuot suopis, rātys, īvainuojumus… Ar myrušū tu vari apsarunuot saļmu laikā. Patīsa lyugšona ari naprosa operys dzīduotuoja bolsu. Kai myusu dirigents Grudulu Juoņs soka: “Golvonais, ka nu sirds.” Lyudzūtīs par myrušajim, mes dūdam īspieju myusu aizguojējim paleidzēt ari mums pošim.\nVoi tamā īsasaista jaunuo paaudze?\nVaru saceit, ka Stiernīnis kulturtelpa nanūlīdzami ir saisteita ar bazneicu, te vysod puļcejušīs gon bārni, gon jaunīši. Varbyut tagad gryušuok tū izdareit. Saļmu īrokstā bārnu kors ir pīsadalejs, Sloskāna dīnu pasuokumūs tyka īsaisteiti bārni, ari bazneicys ikdīnā. Nu jau divdesmit godus bārni un jaunīši puļcejās goreigajim dzīduojumim Stiernīnis Dzīdūšajuos dīnuos.\nBazneica mums ir tei goreiguo vertikale, ap kuru laika gaitā jauši un najauši puļcejās ari jaunuo paaudze. Daudzi ir izavielejuši muziķa voi cytus izgleiteibys ceļus, bet piec tam jī atrūn ceļu atpakaļ iz Stiernīni. Daļa te uzastuoj kai izpyldātuojmuokslinīki, tehniskūs profeseju puorstuovi atbrauc un īdūt mums kaidu sovys jūmys padūmu, uzjiemieji atbolsta ar zīduojumim. Atgrīzeniskuo saite mums ir. Un lai Dīvs dūd, ka otkon atītu laiki, kod Stiernīnis draudzē byutu tyukstūšys dvēseļu ari viers šuos zemis, na tikai zam. Bazneicys ceļtnīceibys laikā, 19. un 20. g. s. mejā, Stiernīnis draudzē beja ap 6000 īdzeivuotuoju. Jebkurā lītā, kurā mes spiejam īsadzilinuot, atrūnam interesantumu un pamateigumu, tū, kas myus kotru uzrunoj. Cik dzili mes asam, tik ari sajamam. Svātuo Tereze jau raksteja, ka vysi trauki tiks pīpiļdeiti – gon uzpierkstiņa lelumā, gon moza krūzeite, gon lela krūka. Gribīs cylvākus aicynuot jebkurā dzeivis jūmā dzeivuot ar interesi, ar baudu, ar skaistumu, ar prīcu.\nKai par dzeivi var saceit, ka garlaiceigi? Kotru dīnu kas jauns atīt, bet dūmuotuo bāda na reizi puorsavierš prīcā. Ar taidu filozofeju juoīsaista jaunīši, ar taidu bārna puorsteigumu par šū Dīva pasauli juodzeivoj leidz piedejam elpys vilcīņam.\nMaņ te ir sajiuta, ka Boleslavs Sloskāns ir kluot myusu sarunā. Voi juo portrets ar tik lobvieleigu skatīni ir apzynuotai te nūlykts?\nDīvnomā ir jiutams, ka veiskupa Sloskāna vieleigais ocu skots vysu laiku sekoj. Na par veļti mes izavēlējam itū fotoattālu, kurā veiskups ir ar sovu rymtū smaidu, varātu ari saceit – puorlaiceigū smaidu. Taids pasaruoda cylvākam, kurs izdzeivuojs eļnis lūkus zemis viersā, bet spiejs tū puordzeivuot, puoraugt, transformēt. Kurs nu myusu varātu pasaceit, ka “muni skaistuokī godi beja īslūdzejuma godi, kod es īsamuoceju mīlēt arī tūs, kas mīlesteibys nacīneigi”? Varim vuiceitīs un lyugt, lai Sloskāns myus voda šai ceļā nu augšys.\nBoleslava Sloskāna porterts. Foto Edeite Husare/lakuga.lv\nPat pusaudžus uzrunoj stuosts par veiskupu. Ir kaidys čekys viersnīku atminis. Jī Sloskānu sasyta, pīseja pi golda, kailu un asiņainu pamete nalelā kamerā ar ļūti augstu gaisa temperaturu. Piec trejom dīnom, atvarūt durovys, pretim vajadzēja sistīs vysim cylvāka izdalejumu smuordim. Taču jim pretim uzviejuoja rūžu smarža… Reiz cītumsorgs praseja pazamuotajam Sloskānam, deļkuo jis smaida. “Es asu breivs, jius taidi naasat,” atbiļdēja mūceklis. Tū klausūtīs, sasamynstynoj pat tuoli nu ticeibas asūšī.\nVeiskupa Sloskāna paleidzeiguo rūka mums sekuojuse daudzuos lītuos, arī itūs gruomotu un CD tapšonā. Ir breinumaini momenti, kod saprūti, ka Sloskāns tam vysam stuov aiz mugurys. Jis, kai Latvejā, tai trymdā dorbojūtīs, ir ryupejīs ari par goreigū literaturu. Vysod ir uzsviers, ka vysam, kū izdūd, vajadzātu byut pateikamam pajimt rūkā; izcylam kai satura, tai materialuo izpiļdejuma ziņā. Mes patīsi ceņšamēs sekuot ari šai gūdojamuo veiskupa nūruodei.\nGruomotai par Sloskānu interesanti topa vuoks. Veļ 2019. goda vosorā muokslineica Zane Ernštreite, piļneigi najauši, ceļuodama pa Latgolu, īguoja pa atvārtajom Stiernīnis bazneicys durovom, foto kadrā nūgiva breineigu pēcpušdīnis saulis storu, kas caur vitražom kreit iz greidys. 2020. goda augusta pyrmajōs dīnōs Sloskāna gruomota jau beja tipografijā nūdrukuota, bet vuoka vēļ nabeja – ideju daudz, bet nivīnys eistuos. Tod Zanei, ar kuru mums ir izaveiduojuse izcyla sadarbeiba, īguoja pruotā biļde ar kruošņū saulis storu. Dīmžāļ tī beja radzami ari vodi un mikrofoni, kū izteireit ar datorprogramu navarēja, lai biļdi varātu izmontuot. Bet ideja palyka. Pādejā momentā Zane speciali atbrauce iz Stiernīni. Drusku grybādams pajūkuot i myusus puorbaudeit, Dīveņš beja devs dīzgon muokūņainu un šaubys raisūšu dīnu. Taču, īīmūt bazneicā, roduos sajiuta, ka dabasūs kaids aizkorus atvylktu, cik pieški puorsteidze spūdrys saulis storuojums. Mes mudri atlūcejom pakluojus, mudri nūslaucejom saulē izagaismuotūs putekleišus, mudri klikškēja fotoaparats, un topa biļdis. Dorbs beja paveikts, un “aizkori” dabasūs tyka aizvylkti. Gruomotys vuoks topa skaistuoks, kai myusim suokūtneji beja īguojs pruotā. Tys myusim taids mozais Sloskāna breinums.\nStiernīnis draugu bīdreibys sagataveitī izdavumi. Foto Edeite Husare/lakuga.lv\nPi Stiernīnis bazneicas ekskursantim stuostat ari kaidus amizantus stuostus?\nBazneica ir svāta vīta, un tur stuosti ir nūpītni un svātsvineigi – par Dīva mīlesteibu, Juo duovonom un žēlesteibom, par svātbiļdem un svātūs dzeivis guojumim, par myusu bazneicā izlyugtom breineigom lītom, par dīvnoma un draudzis viesturi. Ekskursantim stuostu par veiskupu Sloskānu un juo dzeivi, par prīsteri un mūcekli Aloiziju Broku, ruodu juo “Jaunōs Dereibas” tulkuojumu breineigā latgalīšu volūdā un Treju zvaigžņu ordini. Bet bazneicas duorzā ir vīta ari laiceiguokim stuostim.\nFilmā “Cylvāka bārns” izmontuotuo epizode par tū, kurs dreizuoks – zyrgs voi mašyna, ir patīss nūtykums. Prīsters Aloizijs Broks dzimis Silinīku dzeraunē pi krystceļu, kur grīžās iz Modūni. Vosoruos jis braucs iz tāva muojom nu Aglyunys ar sovu malnū BMW mašynu, kū jam duovynuojuse Latvejis vaļdeiba par nūpalnim vaļsts lobā – jis beja obeju Aglyunys gimnazeju direktors, pēc juo projektim Aglyunā izbyuvātys div hidroelektrostacejis, atjaunuota Aglyunys bazneica un klūsters, pa naktim nu originala tulkuoja Svātūs Rokstus utt. Ļūti daudzpuseiga un harismatiska personeiba. Dzymtajūs Silinīkūs jis vyzynuojs apkaimis bārnus spūžajā mašynā, ka putekli viņ grīzušīs pa sādžys celim, i dalejs kampetys spūžūs papeireišūs. Brokam ir patics cīš dreizai braukt. Reiz braucs iz kaimiņu bērem ar cytim bazneickungim mašynā, un tuo laika presē itys nūtykums pīmynāts – pi Stiernīnis muižys ir nūtykuse mašynys i zyrga pajiuga sadursme. Ari bieru biļdēs vīns nu prīsteru radzams ar puorsītu pīri. Tys patīsais stuosts par bazneickunga mašynu gruovī ir tics Juoņa Klīdzēja romanā un tod ari iz ekranim.\nBazneicys cāluojs, lītuvīšu bazneickungs Pāvils Virketis bejs izgleituots, stolta auguma, lobu lītu cīneituojs, volūdu zynuotuojs un lobu veinu puorzynuojs. Bazneicys ceļtnīceibys laikā muižā bejs rauts, muižkungs kartuos paspieliejs Stiernīnis muižu. Kū dareit, kai sīvai pasaceit? Obejs acs var byut zylys. Pīcēle kučeri, tys sajiudze karīti, brauce piec bazneickunga. Virketis sēdēs karītē, aizbrauce iz muižu i atkartuoja muižu atpakaļ. Viesture klusej, kū jis lyka pretim. Muiža palykuse vītā, a vysūs laikūs Stiernīnē laiceiguo vara sasadorbuojuse ar goreigū.\nPēc II pasauļa kara, kod kaujuos smogi cīte dīvnoms, atjaunuotajā bazneicys fasadē palics nalogisks boltūs kīgeļu laukums (jo cytu vīnkuorši tūlaik nabeja), kai zeime, ka, nasaverūt iz kolektivizaceju i represeju laikim, nabadzeibu un vojuošonom, cylvāki atjaunuoja sovu bazneicu. Latgolā pyrma Dīvam, tod poša vādaram.\nStiernīnis bazneica. Foto Edeite Husare/lakuga.lv\nVacais uzroksts par arhitekturys pīminekli krīvu volūdā nav nūjimts par līceibu, ka padūmu varys laikā bazneica beja arhitekturys pīmineklis, bet atjaunuotajā Latvejis vaļstī daudzys bazneicys, ari Stiernīnis, izsvīde nu ituo saroksta. Rakstejom trejom vaļdeibom, cikom jū dabuojom atpakaļ sarokstā, tod ari ūtrā pusē tyka pīlykta myusdīnu zyli boltō zeime. Myusu laiku paradokss.\nUn tai krystu veidojūšuo horizontaluo un vertikalo tīceiba ik dīnas ir cylvāka dzeivē – goreigais un vādara tīsa, pīdzimšona un aizīšona, prīca un vysuleluokuo nūpītneiba. Mes poši tūpam par krystu – plešūt rūkas pretim pasauļam, vīnolga, pīkaļs krystā voi duovuos mīlesteibu.


iColor Dalat Hostel i Da Lat, Vietnam : Boka nu!\n* Please keep quiet after 10:00 PM and before 9:00 AM to provide a better environment for sleep. Visa regler för boendet


Vente Maison 5 pièces et plus Lattes (34) - page 2\nMaison - Lattes (34970) - 165 m² / 6 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 169 m² / 7 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 120 m² / 5 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 125 m² / 5 p. / 3 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 510 m² / 14 p. / 8 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 165 m² / 5 p. / 4 ch.\n888 000 € FAI(1)\nMaison - Lattes (34970) - 210 m² / 6 p. / 6 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 153 m² / 5 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 195 m² / 6 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 106 m² / 5 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 140 m² / 6 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 220 m² / 6 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 170 m² / 5 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 190 m² / 5 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 180 m² / 6 p. / 5 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 213 m² / 8 p. / 7 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 185 m² / 8 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 200 m² / 6 p. / 4 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 216 m² / 8 p. / 7 ch.\nMaison - Lattes (34970) - 175 m² / 5 p. / 4 ch.


Austrumlatvejis Literaruo akademeja izsludynoj dalinīku papylduzjimšonu - lakuga.lv\nAustrumlatvejis Literaruo akademeja izsludynoj dalinīku papylduzjimšonu\n12 Janvars 2013\nTemys: Austrumlatvejis literaruo akademeja, Roksts, VKKF\nAustrumlatvejis Literaruo akademeja sovu dorbu suoce 2012. godā Daugovpiļs Universiteta paspuornē, tuos darbeibu finansēja Latgolys Kulturys programma. Itamā godā akademeja turpynuos sovu darbeibu i izsludynoj dalinīku papylduzjimšonu. Pīsateikt var leidz 2013. goda 25. janvarim elektroniski pa e-postu aladu@inbox.lv. Pīteikumā juonūruoda itaidys zinis: telefona numers, e-posta adress, dzeivis vīta, vacums, kai ari pretendetam vālams īsyuteit vīnu sovu tekstu latvīšu, krīvu, latgalīšu ci pūļu volūdā breivā nūformiejumā. Nūdarbeibys paradzātys 1–2 reizis mienesī pīktdinēs ci sastdinēs, nūdarbeibu apmekliejums bez moksys.\nAkademejis darbeibys mierkis ir izveiduot instrumentu rakstnīceibys īmaņu populariziešonai Daugovpilī i Austrumlatvejā, kai ari īpazeistynuot Latvejis kulturtelpu ar talanteigim Austrumlatvejis literatim.\nDa šam Literarū akademeju ir apmekliejušs dažaida vacuma tūpūšī rakstnīki nu Daugovpiļs, Rēzeknis, Preiļim, Bieržgalis, Maļinovys, kas jau īprīkš izapaudušs ar sovu rodūšū potencialu. Jaunūs autoru dorbi tūp gon latvīšu i latgalīšu, gon pūļu volūdā.\nVaira par Austrumlatvejis Literarū akademeju var skaiteit Daugovpiļs Universitatis sātys lopā.\nPapyldus informaceju var sajimt pi Maijis Burimys (tel. 65424238; e-posts: maija.burima@du.lv).\nKarteņa: DU sātys lopa


Saruna ar jaunū raidejuma “5 breinumi” seju Baibu Baltaci-Saukāni - lakuga.lv\nKarteņa: Kristīne Laizāne\nTemys: "5 breinumi", Baiba Baltace-Saukāne, interveja, Latgolys studeja, Latvejis Radeja, Sintija Augustova\nBaiba Baltace-Saukāne ir latgaliskuo jaunīšu raidejuma “5 breinumi” jaunuo seja. Piec studejom i dorba dzeivis Reigā jei atsagrīzuse dzymtajā Rēzeknē. Ar Baibu ik pa laikam sasateikam radejis viļņūs, kūpā vodūt “5 breinumus”. Sarunā par juos atsagrīzšonu Latgolā, izaicynuojumim raidejuma veiduošonā i regionalajim medejim.\nKai tev saguoja pīsavīnuot Latvejis Radejis Latgolys studejai i jaunīšu raidejuma “5 breinumi” komandai?\nStudieju magistranturā i myusim beja praktikums, kurā vajadzēja dareit kaut kū vītejūs medejūs, maņ tyka Latvejis Radejis Latgolys studeja. Sajiemu e-postu, ka ir forša īspieja pīraksteit projektu jaunim žurnalistim i eistynuot tū kai sovu praktikumu. Nu suokuma maņ tam nabeja laika, projektu saraksteju pādejā nedeļā, i tai sasagadeja, ka es i vīna meitine nu Kūrzemis uzvarējom i dabuojom finansiejumu projekta eistynuošonai.\nPoša naseņ beju atsagrīzuse nu Reigys iz Rēzekni. Vītejī draugi tū uztvēre normali, bet Reigys draugim tys beja šoks i naizpratne, vairuok ar nagativu pīskaņu. Tai roduos ideja par multimedialu projektu “Uzdrīkstēties. Atgriezties”. Tūreiz es pyrmū reizi sasatyku ar Renāti (Renāti Lazdiņu – Latvejis Radejis Latgolys studejis vadeituoju – aut. pīz.) i radūšū komandu.\nParaleli es struoduoju cytu dorbu, kas beja vairuok birokratisks, ar styngruokom ramom. Projekts beja īspieja izīt uorā nu kastis. Vysaidi dzeive grīzēs, i beja breids, kurā maņ beja breiveiba, deļtam, ka audzynuoju meitu, i navarieju struoduot pylnys slūdzis dorbu. Izdūmuoju, ka grybu puorškirt jaunu lopu, paraudzeit nazkū jaunu, palaižu ituos dūmys kosmosā i vīnā pyrmūdīnē sajiemu zvonu nu Renātis ar pīduovuojumu producēt jaunīšu raidejumu “5 breinumi”. Ilgi dūmuoju par tū, kaidam vajadzātu izavērt raidejumam, i saprotu, ka maņ byutu gryuši vadeit jaunīšu raidejumu, deļtam, ka skaitūs jau vairuok kai Y paaudze (daudzūs alūtūs Y paaudzis vacums atsaškir, bet puorsvorā tī ir jaunīši, kas pīdzymuši storp 1981. i 1996. godu – aut. pīz.), bet tagad ir Z paaudze, kuru maņ ir gryuši saprast i uzrunuot.\nLeidz ar tū suoču dūmuot, kai “Breinumu” komandai pīsaisteit jaunus bolsus. Roduos ideja par “WhatsApp” korespondentim. Pajiemu teleponu, pīzvaneju sovai bejušajai klasis audzynuotuojai Vēsmai Poplavskai ar vaicuojumu, lai īsoka jaunīšus, kas interesejās par žurnalistiku. Jei maņ īdeve Ralfa (Ralfs Bilinskis – aut. pīz.) kontaktus i tai mes atrodom myusu pyrmū “WhatsApp” korespondentu, kuram vyss, munupruot, izadūd par 120 procentim. Juo bolss atdzeivynoj raidejumu. Maņ līkās – kū vaira jaunīšim teik dūta īspieja īsasaisteit satura veiduošonā, tū vaira ir īspieja jūs profesionali īvierzeit, īdūt īspieju atteisteit medejprateibu, īkruot dorba pīredzi.\nParkū tu izdūmuoji atsagrīzt Latgolā, Rēzeknē?\nKaidu laiku kūpā ar munu tūreizejū draugu, tagadejū veiru dzeivuojom Reigā. Maņ beja skaidrys karjerys plans, bet kaidu breidi vajadzēja peļdēt pa straumi deļtam, ka dzeivuoju kūpā ar cylvāku, kuram cīši napatyka Reiga. Maņ pret lelpiļsātu nabeja nikaidu ībyldumu, bet ikdīnā saguoja dzeivuot ar cylvāku, kuram acimradzami pītryukst Latgolys, sovu cylvāku, sovys saimis. Suoču saprast, ka vīta nav tik lels i nūzeimeigs punkts, raudzeju byuvēt sovu karjeru sovaižuok. Maņ beja dorba pīduovuojums, kurā beja īspieja ari sevi atteisteit profesionali, kuru es pījiemu. Tys beja lels lāmums, bet beiguos izlēmem braukt atpakaļ iz Latgolu.\nKas ir bejs vysleluokais izaicynuojums raidejuma veiduošonā?\nEs nabeju gotova runuot eterā. Beju gotova producēt, kas ir piļneigi kas cyts. Dzierdēt munu bolsu radejā, pi tam vēļ latgaliski, beja lels izmetīņs nu laivys. Par sevi es jiutūs puolīcynuota latvīšu, angļu, varbyut pat krīvu volūdā, bet na latgaliski.\nCovid-19 laikā nasagribēja jaunu, napīredziejušu cylvāku pieški īsvīst raidejumūs, a pa tū laiku Edgars (Edgars Provejs “5 breinumūs” dorbojās jau nu 2018. goda – aut. pīz.) raidiejumu vadieja vīns. Tai i nūliemu pīsavīnuot kai leidzvadeituoja.\nKas ir ness leluokū gondariejumu?\nStruodojūt radejā, ir gryuši just klauseituoju atgrīzeniskū saiti. Vīneigais, kai tū izadūd sajust, ir caur socialajim teiklim. Ir pateikamai redzēt, ka myusu saturam ir daudz skatejumu, ka atsarūn dzierdeigys auss. Gondariejumu snīdzdūd vēļ tys, ka ir īspieja pasarunuot ar daudzim foršim cylvākim i nūdūt viestejumu klauseituojim.\nMaņ vēļ pateik dažaidi eksperimenti, multimedialī projekti. “5 breinumim” byutu vaira juobyun video i audio formatūs dažaiduos platformuos. Covid-19 laiks ir izlics myusim īrūbežuojumus, bet ar “Zoom” paleidzeibu raugom tikt golā, ar aplikaceju varim iz raidejumu pasaukt gostus nu dažaidu pasauļa molu.\nPar kū tu struoduoji pyrms dorbuošonuos “5 breinumūs”?\nEs beju uorejūs sakaru organizatore i sabīdryskūs attīceibu specialiste.\nVoi nazkod dūmuoji, ka struoduosi medejūs?\nEs pīdzymu žurnalistikā. Muna mama (Skaidrīte Baltace – aut. pīz.) beja TV ziņu diktore, muns tēte (Andris Baltacis – aut. pīz.) beja operators un režisors. Jī struoduoja Latgolys Televizejis sabīdreibā. Piečuok obejim beja ari radiostaceja (“Radio Latgalei” – aut. pīz.), kurā es augu, grīzdamuos krāslā. Tuos ir munys spylgtuos bierneibys atminis.\nKod pabeidžu školu, nadūmuoju, ka dorbuošūs žurnalistikā. Studieju tīseibys i diplomateju. Maņ tys patyka, bet saprotu, ka myus veiduoja par Eiropys Savīneibys īriednim. Daudzi muni draugi struodoj storptautyskos organizacejuos, ES institucejuos, ministrejuos, advokatu birojūs.\nEs suoču struoduot kai uorejūs sakaru organizators, sabīdryskuos attīceibys guoja kluot. Saprotu, ka, īspiejams, naasmu tik spieceiga presis reližu raksteišonā, sātys lopu satura veiduošonā. Gribieju nazkū apgiut kluot, īraudzeju, ka Rēzeknis Tehnologeju akademeja pīduovoj programu “Reģionālie mediji un komunikācija”, īgivu magistra grādu. Tagad jau nadaudz puorlīcynuotuok jiutūs medeju nūzarē.\nVai plānoj ar medejim saisteit nuokūtni?\nAsmu atvāruse sevi vysom īspiejom, kas maņ īt pretim. Medeji mani pīsaista. Eipaši interesanta i kvalitativa satura veiduošona. Latvejā sabīdryskī medeji struodoj ļūti augstā kvalitatē – gon Latvejis Televizeja, gon Latvejis Radeja. Pateik ari tys, kū jī dora socialajūs teiklūs, bet regionalajim medejim ir juosper sūļs iz prīšku. Kas cyts tū dareis, ka na jaunī profesionali?\nKuo, tovupruot, regionalajim medejim pītryukst vysvaira?\nRegionalīm medejim juosuoc dūmuot uorpus kastis. Attaisūt dažus regionalūs medejus, radzūt, ka tī ir ziņa par zuolis pļaujis suokumu, kas nūteiktom auditorejom, prūtams, ir aktuala, izreiz gribīs pavaicuot, vai tei ir kvalitativa i objektiva žurnalistika. Byusim gūdeigi, daudzi regionalī medeji struodoj mierķauditorejai četrdesmit plus, bet jaunīšim ari vajag sovu saturu. Prūtams, ir juoapsazynoj, ka mes nadzeivojom slāgtā sabīdreibā. Sovu magistra dorbu raksteju par Eiropys identitati laikrokstūs. Tī ir ļūti interesanta nūstuoja. Kod iz tū pasaver, var saprast, ka regionūs laikroksts pauž leluoku pīdereibu padūmu, na Eiropys Savīneibys identitatei, tys jau ir drauds drūšeibai. Komer nabyus jaunu profesionaļu, kuri var īdvest jaunu elpu, nikas, īspiejams, ari nasamaineis.\nVai tys, ka esi nu žurnalistu saimis, tevi ir īspaiduojs?\nMuni vacuoki vysuor mani ir cīši stypri ītekmiejuši. Maņ ir cīši lobys i draudzeigys attīceibys ar jim, jī var dūt padūmu vysur. Cyti vacuoki, īspiejams, prīcojās par plyku faktu, ka jū bārns skaņ radejis viļņūs, bet muni vacuoki tū vaira uztver par pošsaprūtamu i ceņšās analizēt, paleidzēt ar konstruktivu kritiku.\nIr gryuši, kod vacuoki medeju jūmā ir izgleituoti i aizruoda par intonacejom, bolsa tembrim, tempim, saturu. Daudzim varbyut nav taidys īspiejis pavaicuot vacuokim, lai jī pasvīž interesantys idejis, kai aizraujūšuok padūt informaceju ēterā. Tys ir pluss, ka maņ taida īspieja ir, bet ir juosariekinoj, ka tei īspieja, bonuss īt ari ar minusu sovā ziņā.\nTu struodoj, lai dzeivuotu, vai dzeivoj, lai struoduotu?\nŠūbreid es dzeivoju, lai struoduotu – es doru tū, kas mani īprīcynoj. Tys ir daudz svareiguok par dzeišonūs piec naudys. Tū var dareit vysod, bet dīnys beiguos tu byusi nalaimeigs cylvāks. Ir svareigi, kai tu jiutīs, ka tu dori dorbu, kas dūd gondarejumu. Kotram nūvieleju atrast taidu dorbu.\nKaida ir tova attīksme pret latgalīšu volūdu?\nGūdeigi – es jū principiali nalītuoju. Es dzeivoju ar latgalīti, asmu nu latgalīšu saimis, bet vacuoki ar mani runuoja latvyski. Latgalīšu volūdu īsavuiceju bārnuduorzā. Piečuok laukūs ar mani taņte runuoja latgaliski. Babai beja lels puorsteigums, ka vyspuor varu pasaceit nazkū latgaliski.\nMunys attīceibys ar latgalīšu volūdu ir interesantys. Ar bārnu i veiru es runoju latvyski. Dūmoju, ka latgalīšu volūdai nūteikti ir juobyun, bet nauzskotu, ka tys ir kaut kas uzspīžams. Volūdai ir juoīt pošai nu seve.\nMaņ napateik, ka pastuov uzskots, ka Latgolai ir napīcīšama speciala, eipaša attīksme. Mes asam latvīši. Maņ vaira grybātūs, lai ir tai, ka, izzynojūt, ka esi na nu Līpuojis, bet nu Rēzeknis, attīksme nasamaina. Pret mani tei attīksme beja dīzgon skorba. Paguoja treis godi, komer es varieju Reigys kursabīdrim pīruodeit, ka es ari varu.\nTys, ka es pabeidžu Rēzeknis 1. vydsškolu nanūzeimej nikū pret Reigys 1. gimnazeju. Beiguos svareigs ir na materialais stuovūklis voi izceļsme, bet gon tys, cik daudz vari izdareit, cik daudz laika esi gotovs veļteit.\nMaņ ir biedeigi, kod saprūtu, ka es naasmu vīna taida, pret kuru ir tei “eipašuo” attīksme. Ari akcenta deļ, kas veidojās, ilgu laiku runojūt latgaliski. Muna baba guoja tam cauri daudz gryutuokā formā, kod jei sešdesmitajūs godūs brauce vuiceitīs iz Reigu. Deļtam jei ari myus vuiceja vairuok latvyski. Es jū saprūtu.\nVoi sekoj leidza nūtikšonom latgalīšu kulturys telpā?\nGrybūt nagrybūt saīt sekuot deļtam, ka vysa informacejis telpa ir apleik. Ir ari GORS. Maņ ir prīca, ka muna mama dalyka pierkstu pi tuo, lai koncertzale byutu.\nJau piec tuo, kod maņ izstuosteja projektu, naticieju, bet kod atguoju iz atkluošonys koncertu, beju puorsteigta. Vēļ vaira naticieju tam, ka tymā pūrainajā vītā, kur tagad atsarūn GORS, byus nazkaida guojieju īla (smejās). Paļdis cylvākim, kas pi tuo struoduoja i ceinejuos par tū, lai projekti tūmār byutu eistynuoti.\nVoi piec pīsavīnuošonys “5 breinumu” komandai jiutīs slovona?\nNā. Taidys lītys nav. Muns tāvs ir atpazeistama skotuvis personeiba, koč maņ tai nimoz nasalīk. Jis ir muns tēte. Maņ tys nav nikas naparosts.\nVīnu reizi mes ar draudzini braucem svinēt Leigū svātkus iz Vuorkovu. Jai beja namūde mani saukt uzvuordā. Pi manis daīt kaids puiss i soka: “A Baltacis tev ir kāds radinieks?” Es atbyldu, ka tys ir muns tāvs. I puiss soka: “Tu esi slavenība!”\nEs uzskotu, ka Latvejis leiminī nav taidys lītys kai slaveneibys. Varbyut uorzemēs, kur ir cylvāki, kas atpazeistameibai skrīn nu pakalis kai troki.\nKurs ir bejs vysinteresantuokais vīss raideejumā?\nMan cīši patyka raidejums, kuru taisiejom par Covid-19 uorzemēs, kur atkluojom, ka latgalīši ir Kolumbejā, Vjetnamā i cytur. Kotrys gosts ir pīness kaut kū sovu.\nVēļ patyka raidejums par školuotuojim. Ļūti patyka runuot ar Ilmu Kupcovu, kas ir Īspiejamuos misejis školuotuoja Daugovpilī. Maņ gribīs jai aplaudēt. I vysim cytim jaunajim školuotuojim, kuri ir izavieliejuši sev itū miseju, kas ir super apsveicami. Uzskotu, ka itī školuotuoji radeis spieceigu paaudzi.\nKuo tev vysvaira pītryukst Covid-19 laikā?\nPasuokumu i koncertu, kulturys deļtam, ka vysu puorejū var kompensēt. Vīnu breidi aizmiersu, ka ir Covid-19, i dūmuoju, ka varātu ar veiru aizīt iz kaidu kinu, i tod atceriejūs, ka koronaviruss nikur nav pazuds. Cīši prīcojūs, ka GORS ir atjaunuojs kino seansus leidz 25 cylvākim.\nKū tu dori breivajā laikā?\nMaņ pateik laiku pavadeit ar saimi. Breivajā laikā skrīnu, tys maņ saguodoj prīcu. Tei ir ari ir vīna nu tūs lītu, kuru es nikod nadūmuoju, ka dareišu. Sports nikod nav bejs muns. Vysūs prīkšmatūs školā maņ guoja labi, izjamūt sportu. Kod suoču struoduot, maņ prīškā sēdēja kolega, kura ar veiru skrīn dažaidys distancis. Tai saprotu, ka es ari varu tū dareit. Smīkleiga beja muna pyrmuo saskarsme ar 10 km distanci. Janvarī varēja pīsasaceit iz Rēzeknis pusmaratonu, dūmuoju, ka pīsasaceišu iz 5 km. Nazkū spaideju, samoksuoju, piec tam verūs, ka 5 km skriejieju sarokstā muna vuorda nav. Pasavierūs pi 10 km – tī muns vuords. Tymā laikā es vēļ tikai mieginuoju skrīt. Tai mes ar veiru suocem trenētīs. Jis ari dasasacēja 10 km distancei. Nūskrējomm. Tod maņ tys lykuos lels sasnāgums, a tagad kotru sastdīni pa 10 km skrīnu. Kai reiize var nūsaklauseit “5 breinumu” raidejumu tymā laikā. Ka nu kaids nazyna, kū dareit kaidu stuņdi, var nūsaklauseit raidejumu.


Putns vēl mežā, iesmu jau drāž.\n5. A. 1430 V. Z a c h a r s k a n o 80. g. v e c ā J. G a d z ā n a O z o l m.\nDzeivuoja vīnā cīmā vīns nabogs bobuļs. Jis vysu laiku struoduoja par struodnīku pi boguotu saimnīku. Vīnu reizi sadūmuoja itys bobuļs : "Kam man tai gryuti struoduot? Lobuok es nūpierkšu par rubli stykla trauku un puordūšu par divi. Tai tiergūšūs, byus nauda tūlaik precēšūs uz boguotas sīvas un dzeivuošu labi, turēšu lobus zyrgus. Vysi boguotī saiminīki braukuos pi manis vīsūs un es pi jūs."\nKai sadūmuoja bobuļs, tai padarīja. Atstuoja gryutū dorbu. Pajēmja bobuļs un nūpierka uz vīna rubļa stykla trauku, izstatīja uz galdiņa un suoka tierguotīs. Vēj jis napuordevja ni par vīnas kapeikas. Atīt pi juo vīns pazeistams zemnīks un suoka vaicuot: "Nu, kū tu te iztatīji traukus?"\nBobuļs jam atbildēja: "Es tagan sadūmuoju pavysam lobu darīšonu un byušu dreiži boguots."\n"Nu, kai tai dreiži vari palikt par boguotu?"\nBobuļs suoka runuot un ar rūkoim un kuojom ruodīt, kai byus. "Es tagan nūpierku trauku par vīnu rubļi, puordūšu par divi; nūpierkšu par divi, puordūšu par četri; nūpierkšu par četri, puordūšu par astoņi. Tūlaik precēšūs un pajemšu sev sīvu boguotu un smuku, bet jo manis naklausīs, es kai speršu jai ar kuoju."\nKai spēŗa bobuļs runuodams un ruodīdams uz sovu galdiņu, galdiņš pasaguozja un stykla trauki sasasitja smolkūs gobolūs. Zemnīks pasasmēja un nūguoja uz sovu sātu, bet bobuļs nūguoja otkon pi sova vacuo saiminīka prasīt, lai jū pajemtu par struodnīku.


Svātdīņ Breivdobys muzejs aicynoj iz maja dzīduojumim - lakuga.lv\nTemys: Latvejis Etnografiskais breivdobys muzejs, Maja dzīduojumi, Roksts\nSvātdīņ, 13. majā, Latvejis Etnografiskajā breivdobys muzejā nūtiks maja dzīduojumi pi krysta.\nEleonorvillys muižys kapelā nūtiks Svātais Mišs i pi Gutu solys krysta skanēs Marejis dzīsmis. Suokums 12.00 stuņdēs.


'''Persian:''' "Dūstuyūvskī" in . [[Si ustād-i sukhan: biyūgrāfīhā-yi Dūstuyūvskī, Balzāk, Dīkins]] [Tihrān (Tehran), 195-], 105p // "Dāstāyifsk" in . [[Si ustād-i sukhan Bālzāk, Dīkinz, Dāstāyifsk]] [Tihrān (Tehran), 2005]. 208p.\nRevision as of 15:27, 1 July 2020


Tukums Municipality - Wikipedia\n(Redirected from Tukums municipality)\nTukums Municipality (Latvian: Tukuma novads) is a municipality in Zemgale, Latvia. The municipality was formed in 2009 by merging Degole parish, Džūkste parish, Irlava parish, Jaunsāti parish, Lestene parish, Pūre parish, Sēme parish, Slampe parish, Tume parish, Zentene parish and Tukums town; the administrative centre being Tukums.\nWikimedia Commons has media related to Tukums Municipality.\nCoordinates: 56°58′N 23°09′E / 56.967°N 23.150°E / 56.967; 23.150\nRetrieved from "https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Tukums_Municipality&oldid=771740546"\tCategories: Zemgale geography stubsMunicipalities of LatviaHidden categories: Articles containing Latvian-language textAll stub articlesCoordinates on Wikidata\tNavigation menu\nБеларускаяБеларуская (тарашкевіца)CatalàDeutschEestiEspañolFrançais한국어ItalianoქართულიLatviešuLietuviųМакедонскиNederlandsPolskiРусскийScotsУкраїнська中文\tEdit links\tThis page was last modified on 23 March 2017, at 07:08.


Verlustliste - HISTRIA\n23/10/2018 15/04/2019 Dean Krmac\nNovi naslov serije Histria Documentum / Nuovo titolo della collana Histria Documentum:\nVerlustliste – Popis gubitaka – Seznamek izgub – Lista delle perdite (1914-1919). ISTRIEN | ISTRA | ISTRIA (ed. Robert Matijašić)\nPromocija / promozione:\nsrijeda / mercoledì, 14-11-2018, 18.00 h (Buzet / Pinguente) u sklopu Mjeseca Hrvatske knjige\nFoto: I. Pletikosić; M. Nežić\nPredstavljanje / Presentazione:\npetak / venerdì, 02-11-2018, 18.00 h (Pula / Pola)\npozivnica – invito – vabilo – Einladung\nDvorana / Sala Tegetthoff\nR. Matijašić, D. Dukovski, A. Kalc, D. Krmac\nFoto: L. Krmac, Glas Istre\nKonferencija za novinare / Conferenza stampa:\nsrijeda / mercoledì, 31-10-2018, 11.00 h (Pazin / Pisino)\npriopćenje za medije – comunicato stampa\nTuttoggi (TV Capodistria): https://4d.rtvslo.si/arhiv/tuttoggi/174572583?jwsource=cl\nLa Voce del Popolo (02/11/2018)\nV središču (Radio Koper):\nKupi / Acquista / Kaufen\nhome, home-new, Oznanila / Segnalazioni, PRIREDITVE, PROMOCIJA, PUBLIKACIJA permalink


Nūtiks konfereņce “Ebreju Rēzekne” - lakuga.lv\nNūtiks konfereņce “Ebreju Rēzekne”\n4 Februars 2016\nTemys: Creative Museum, ebreji, ebreji Latgolā, ebreji Rēzeknē, konference, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts\n18. martā Rēzeknē, Latgolys viestnīceibā GORS, nūtiks akademiska konfereņce par ebreju viesturis aspektim Latgolā.\nKonfereņcē tiks analizāti da šam naapsavārti i mozzynomi tematiskī bloki, kas saisteiti ar Rēzeknis i ari Latgolys ebreju viesturi: nu ituos kūpīnys īīšonys Latgolys teritorejā i situacejis raksturuojuma (apsamesšonys vītys, nūsadorbuošona i sadzeive, īzeimejūt ebreju tradicejis Latgolā i Rēzeknē) da 20. godu symta tragiskajom viesturis nūtikšonom, myusu dīnu situacejis raksturuojuma i socialuos atminis pietnīceibys aspektu.\nKonfereņci organizej dūmneica “Creative Museum” sadarbeibā ar Rēzeknis piļsātys dūmi.\nKonfereņci atbolsta Frīdriha Eberta fonds.


Camping Village Dionysus i Korfu, Grekland : Boka nu!\nDassia , Korfu, Grekland\nNo credit cards accepted. Visa regler för boendet\nVisa alla Korfu Campingplatser


Latgolys Studentu nedeļa 13.-18. septembris! | Latgolys Studentu centrs\nCategories: info LgSC, informaceja bīdrim, Latgola i latgalīši, LgSC pasuokumi, pasuokumi, studentim\nLatgolys Studentu centrs pīduovoj vysim jaunajim (i varbyut na tik jaunim) studentim nu Latgolys i cytom Latvejis vītom nedeli nu 13. leidz 18. septembram aizvadeit studentiski Latgaliskā gorā!\n13. septembrī 16:00-20:00 Atvārtūs durovu piecpušdīna LgSC birojā Antonejis īlā 8-3/6 (tautā saukts par Tonis biroju). Tī variesi izzynuot par latgaliskom aktivitatem i pasuocīnim Reigā, par īspiejom pošam dareit i dorbuotīs, kai ari piecpušdīnis gaitā nūsavērt kinys “Par sevi, draugim i Latgolu” obejis dalis, aizpiļdeit aizdavumus par Latgolu, latgalīšu muzyku i volūdu!\n14. septembrī 18:00 Vokora styga “Atzolīšim pa pādom jeb piparmātru čaja kauss”! Starts nu t/c “Olimpeja”, kur dalinīki tiks sadalāti pa komandom (jim leidza draugus) i kausa izceinis laikā pīdzeivuos ekstremuos puorvierteibys kai ari īspieja paruodeit sovys zynuošonys par Latgolu Reigā, sportiskū formu i cytys prasmis! Leidza (piec vareibys) vari pajimt fotoaparatu! Eipaši aicynuoti atsasaukt vysi atzolīši! Pārnejuo goda biļdis\n15. septembrī 18:00 Muzykali akustiski latgalisks koncerts “Rudiņs skanis” Latvejis Universitatis Mozajā aulā. Pīsadola Latgolys jaunīšu kuors “Sono juvenis”, vokali instrumentaluo grupa “Rudiņs Steigys” i dzīsminīks Kārlis Strūbergs.\n16. septembrī 22:00 Pyrmū reizi muzykals pīdzeivuojums – studentu festivals “Studiņs 2010” klubā NABAKLAB (Z.A.Meierovica bulv. 12). Pīsadola grupys: Dabasu Durovys, ak69, Sovvaļnīks, New Buzz, Crust i Green Novice.\nVysys nedelis laikā, apmeklejūt pasuocīņus, ir īspiejis pīsadaleit konkursā i sajimt atlaižu kuponus iz “Studini”!\n13. septembrī 14:00-19:00 Atvārtūs durovu dīna LgSC Daugovpiļs birojā Varšavys īlā 4-13. Vysa informaceja par studentu latgaliskom aktivitatem Daugovpilī.\n14. septembrī 16:00 Muzykali literars pasuocīņs “La-la-dra” Dagdys Tautys nomā\n15. septembrī 19.00 Latgalīšu kinu vokors LgSC Daugovpiļs birojā\n15. septembrī 20:00 “Studentu večerinka” Rēzeknis Augstškolys studentu vīsneicā Moskovys īlā 22.\n18. septembrī 19:00 Meilys aiļu i muzykys festivals “Upītes Uobeļduorzs”. Vacuokais latgalīšu festivals!\nParaleli vysim pasuocīnim – kotru dīnu nu pyrmudīnis leidz pīktdīnai www.lgsc.lv tiks publicāts kaids vaicuojums par Latgolu, studentim i LgSC. Leidz dīnys beigom atsyuti pareizū atbiļdi i, nedelis laikā savuocūt vysvaira punktu – sajim bolvu!


Uzgaļi TORX - Gitana TN, SIA\nSkrūvgrieža uzgalis WERA 867/4 Z 50mm\nSkrūvgrieža uzgalis KS TOOLS TORX 75 mm\nSkrūvgrieža uzgalis WERA 867/1 Z TORX 25 mm\nSkrūvgrieža uzgalis WERA 867/2 Z TX30x35mm\nSkrūvgrieža uzgalis TORX WERA 867/1Z\nUzgalis TORX (75 mm garš) KLANN\nPiecstūru uzgalis WERA 873/1\nSkrūvēšanas uzgalis FESTOOL TX 30-100 CE/2\nSkrūvēšanas uzgalis TX 30-100 CE/2 FESTOOL\nSkrūvēšanas uzgalis MAKITA Torx 25 mm, 25 gab.\nSkrūvgrieža uzgalis WERA 867/1 IMP DC TORX 25mm\n060131_WER Skrūvgrieža uzgalis WERA 867/4 Z 50mm 3,33 €\n066500_WER Skrūvgrieža uzgalis TORX WERA BO 867/1Z 2,89 €\n975.2040_ks Skrūvgrieža uzgalis KS TOOLS TORX 75 mm 4,08 €\n420000_HiK Skrūvgrieža uzgalis MFT TX15 100mm Ø5mm 4,31 €\n066450_WER Skrūvgrieža uzgalis WERA 867/1 Z TORX 25 mm 2,40 €\n066905_WER Skrūvgrieža uzgalis WERA 867/2 Z TX30x35mm 4,89 €\n066493_WER Skrūvgrieža uzgalis TORX WERA 867/1Z 1,13 €\nKL4044-7120_kla Uzgalis TORX (75 mm garš) KLANN 4,46 €\n066602_WER Piecstūru uzgalis WERA 873/1 3,10 €\n500850_FES Skrūvēšanas uzgalis FESTOOL TX 30-100 CE/2 19,95 €\n492536_FES Skrūvēšanas uzgalis TX 30-100 CE/2 FESTOOL 18,89 €\nKL4044-7020_kla Uzgalis TORX (30 mm garš) KLANN 3,27 €\nB-24636_MAK Skrūvēšanas uzgalis MAKITA Torx 25 mm, 25 gab. 12,71 €\n057626_WER Skrūvgrieža uzgalis WERA 867/1 IMP DC TORX 25mm 4,21 €


Kas nūteik ar Latgolas kongresa symtgades pīminekli? - Radio raidījumi - Rēzeknes ziņas\nKas nūteik ar Latgolas kongresa symtgades pīminekli?\nPaguojuši divi godi, kai Rēzeknē, gatavojūtīs Latgolys latvīšu kongresa simtgadei, tika izbyūvāta pīmiņys vīta, kas Rēzeknes pošvaldeibai izmoksuoja vasalus 680 tyukstūšus eiro. Pīmineklis velteits nūzeimeigajam kongresam, kurā tyka pījimts lāmums par kūpeigas Latvijas valsts veiduošonu.\nPar tū kaidā stuovūkli ir Latgolas kongresa symtgades pīmineklis losamas diskusejas socialajūs teiklūs:\nRēzeknīts Vjačeslavs Dubovskis roksta Facebook: „Man arī bijis tas gods piedalīties piemenekļa atklāšanā. Tolaik tas pabeigts nebijis. Sēdējām uz šķembas. Pēc tam, kaut kā pabeidza, bet redzam kā. Mūsu frakcijas iebildumi, ka piemineklis ir izbūvēts nekvalitatīvi un neatbilstoši projektam, bija noraidīti. Redzam tagad rezultātu."\nVoldemārs Ivdris pībilst: „Man kā gidam ari bieži kauns rādīt pieminekli tuvāk, tāpēc nostādu grupu tālāk, stāstu un rādu galvenos objektus Rēzeknes vēsturiskajās krustcelēs, bet to kongresa pieminekli rādu - no attāluma, jo tad tos defektus tūristi īpaši neredz. Tas vispār ir liels jautājums Rēzeknē (un ne tikai, arī novadā) par tūrisma objektu uzturēšanu pienācīgā estētiskā kārtībā. Vēl lielāks kauns par Latgales kongresa pieminekli man ir kauns no Izraēlas, Amerikas ebrejiem, kad viņi lūdz apskatīt Ančupānu memoriālu."\nŽurnalistim ir pīnuokums reagēt, i deļ tam raidejums „Pi myusim Latgolā" devēs nūskaidruot, kurš par radūšus stuovukli Rēzeknē ir atbildeigs i kū dūmoj tūrisma eksperti. Sovu vīdūkli izsoka Aivars Provejs, bīdreibas "Latgalieši" puorstuovis Pīters Keišs.\nPar pīminekļa, kai ari laukuma tehniskū stuovūkli vīdūkli izsoka pīminekļa byuvnīka „Rivjera L" puorstuove Gunta Letjaga. Rēzeknes pilsātys dūme komentēt situaceju uzaticieja atteisteibas puorvaldis vadeituojam Georgijam Orlovam.\nRaidejums "Pi myusim Latgolā" gatavuots ar Nacionaluos elektroniskūs plošsaziņas leidzekļu padūmes (NEPLP) atbolstu.\nPi myusim Latgolā: 3.raidijums


Aktīvā pozīcija: Sākumlapa Skaiti latgaliski Cylvāki Naaizmierstule (Rozālija Tabine). 29.10.1890. – 17.03.1965.


latgale.lv - Ziņas - Latgolys Radejis zinis (10.11.2008.)\nLatgolys Radejis zinis (10.11.2008.)\nJākubpilī, Pils īlys mikrorajonā, nūbeigumam tyvojās syltumtrasis renovacejis dorbi, kurus veic SIA „Hektors”. Atbylstūši planuotīm dorbim, 11. novembrī tiks uzsuokta puorzasliegšona nu dorbojūšuos syltumtrasis iz jaunū, renoveitū syltumtrasi, deļ tuo, laikā nu 11. leidz 15. novembram Pils īlys mikrorajonā daudzdzeivūkļu muojom daleji atsliegs syltumapguodi leidz attīceigūs āku pīvīnuošonai jaunajai syltumtrasei. SIA „Pils rajona Nomu puorvaļde” aicynoj Pils mikrorajona īdzeivuotuojus byut saprūtūšim i atsavainoj par saguoduotuom nairteibom.\nJākubpiļs Golvonajā bibliotekys Bārnu literaturys nūdaļā akcejis „Latvejai 90” laikā nu 10. leidz 15. novembram nūtiks vairuoki pasuokumi, kas veļteiti vaļsts dzimšonys dīnai. Pyrmsškolys izgleiteibys īstuodē „Zvaniņš” 14. novembrī nūtiks informativi izklaidejūšā viktorina "Pi zynuotkuoruo Spreideiša", bet konkurss školānim par Latvejis viesturi paradzāts, akcejis izskaņā - ituo goda 20. novembrī, pulkst. 16.00.\nNu 2009.goda 1.janvara SIA "Leivuonu dzeivūkļu i komunaluo saimnīceiba" planoj palelynuot iudiņsapguodis pakolpuojumu i kanalizacejis pakolpuojumu tarifu, - tai līcynoj inpormaceja Leivuonu nūvoda pošvaļdeibys sātyslopā. Tarifu projekta apstyprynuošonys gadīnī par iudiņsapguodis pakolpuojumu īdzeivuotuojim i juridiskom personom byus juomoksoj 0,293 lati par vīnu kubikmetru, bet par kanalizacejis pakolpuojumu - 0,643 lati par vīnu kubikmetru.\nNu šudinis leidz 21.novembram Latgolys Kulturviesturis muzejā 6.-12.klašu školāni varies apmekleit muzejpedagogiskū programmu "Latvīšu breiveibys ceinis". Nūdarbeibys laikā školāni varies padzilinuot zynuošonys viesturē par Latvejis vaļsts dybynuošonu i latvīšu breiveibys ceiņom, kai ari tiks īsaisteiti diskusejuos i dorba grupuos, izspielies pruota spieli "Mozgls", īsapazeis ar Latvejis vaļsts simbolim i.t.t. .Nūdarbeibys nūtiks Latgolys Kulturviesturis muzeja centraluos ākys lektoreja zalā.\nLuočplieša dīnys pasuokumūs Preiļu nūvodā AS "Preiļu sīrs" vaļdis prīšksādātuojam Jāzepam Šņepstam i Tilžys Rūmys katuoļu draudzis bazneicys prīsteram Albertam Budžem tiks pasnīgtys Latvejis vaļsts aizsardzeibys fonda "Luočpliess" gūda zeimis. Šudiņ plkst.16.00 Preiļu Viesturis i lītišķuos muokslys muzeja ekspoziceju zalā nūtiks Luočplieša dīnai veļteits pasuokums. Pkst.17 Preiļu Kulturys nomā nūtiks Preiļu 2.vydsškolys reikuotais Luočplieša dīnai veļteits sareikuojums "Lai leigoj lapna dzīsme Tev, breivā Latvejā!".\nRēzeknis Augstškolā 13.novembrī nūtiks Studentu dīnai i Latvejis Republikys 90.godadīnai veļteits pasuokums. Plkst. 18.00 Atbreivuošonys alejā 90 aktu zalā – svineiguo daļa. Tiks sumynuoti studenti, kuri paruodiejušs sevi kai aktīvus pasuokumu organizatorus i daleibnīkus, rodūšus zynuotniskajā dorbā i uzcīteigus studejuos, kai ari sportā. Plkst. 19.30 Atbreivuošonys alejā 90 aktu zalā nūtiks „Popīla”. Tuos tēma : „Latvīšu zalta kino”. Vokora izskaņā RA Sporta nomā byus bals, spielies grupa „Nakts ekspresis”.\nNu šudinis leidz 16.novembram Daugavpiļs bibliotekā nūtiks Zīmeļvaļstu biblioteku nedelis pasuokumi. Šudiņ plkst.12.30 Latgolys Centralajā bibliotekā nūtiks literars pasuokums i izstuode "Īpazeisim Zvīdreju literaturā i Norvegeju ceļuojumu īspaidūs", kurā kluotasūšī varies īpasazeit ar Zīmeļvaļstu literaturys pierlem, nūzaklauseit Daugavpiļs universitatis pasnīdzieju prīkšlasejumus, kai ari īpasazeit ar literaturys kluostu, kū pīduovoj biblioteka. Pasuokumā eipaši teik gaideiti školu jaunīši i studenti.


"Pi myusim Latgolā" – Kai atteisteit Latgolu? - Radio raidījumi - Rēzeknes ziņas\nUz raidejuma “Pi myusim Latgolā” vaicuojumim atbild bīdreibas “Latgolys Saeima” puorstuovis Guntis Rasims, Upeitis Kulturas noma direktors Andris Slišāns, NEPLP sabīdriski konsultateivuos padumes lūceklis, tūrisma specialists Aivars Masckevičš i advokats Agris Bitāns.\nPasavērsam par kū teik diskutāts socialajūs teiklūs Latgolas kontekstā.\nPi myusim Latgolā 11.10.2019


Pīteram Strodam - 120 - lakuga.lv\nTemys: jubilejs, Pareizraksteibas vōrdneica, Pīters Strods, Roksts\nItymā dīnā pyrma 120 godu – 1892. goda 1. majā Varakļuonu pogosta Lelstrodu dzeraunē Eisāku sātā dzims īvārojamais latgalīšu veiskups, volūdnīks, dramaturgs, filozofs i Latgolys sabīdriskais darbnīks Pīters Strods.\nPīters Strods vuicejīs Varakļuonu pogosta školā, piečuok Rēzeknis piļsātys školā, piec kurys izsuoktys studejis Pīterpiļs katuoļu Gareigā seminarā. Piec seminara sliegšonys, studejis turpynuojs Pīterpiļs Keizariskajā katuoļu Gareigajā akademejā. Izgleiteibu īgivs i zynuošonys papildynuojs ari studejūt Austrejā gon Insbrukys Universitatē, gon Vīnis Universitatē. 1926. godā piec disertacejis „Par dzeiveibu i tuos pyrmasuokumu” (“De vita eiusque prima origine”) i težu aizstuoviešonys īgivs filozofejis doktora gradu tai kliustūt par pyrmū filozofejis zynuotņu doktoru Latvejis katuoļu prīsteru vydā.\nPiec studeju beigšonys iz eisu šaļti kolpuojs Aglyunā, nu 1926. goda beiguos klivs par Reigys Gareiguo seminara profesoru, piečuok rektoru – ar seminaru Strods bejs saisteits da myuža golam. 1938. godā Latvejis vaļsts daškeirusi Strodam Treju Zvaigžņu III pakuopis ordeni. 1938. godā dybynuota Teologejis fakultate i Strods izsuocs sovys dorba gaitys tī – nu suoku kai Kristeiguos filozofejis katedrys vadeituojs, nu 1940. godā klivs par dekanu. 1947. godā Pīters Strods konsekrēts par veiskupu. Taipat piečuokūs godūs Strods veics Līpuojis diecizis i Reigys arhidiecizis vadeibys dorbus.\nNasaverūt iz kolpuošonu i dorbim bazneicā, Strods bejs ari aktivs literats, žurnalists, publicists, zynuotnisku i religiski filozofisku dorbu autors. Literarajā darbeibā izmontuojs pseidonimu Latgalāns. Pīrakstiejs lugys „Aizdzereibys” (1924), „Dzeivis viļņūs” (1926). Rakstejs religiska i filozofiska satura gruomotys (Sv. Augustins i Sv. Akvinys Toms (1936) i c.). Ilgus godus bejs jaunīšu žurnala „Zīdūnis” redaktors (1922. – 1923. i 1927. – 1930.). Nu dorbs, ar kuru Pīters Strods ījam nanūviertejomu vītu Latgolys kulturviesturē, ir darbeiba latgalīšu volūdys ortografejis sataiseišonā. Strods bejs latgalīšu ortografejis komisejis vadeituojs, daudzi rakstiejs par latgalīšu ortografeju, kai ari sastatiejs „Latvīšu volūdas gramatiku latgalīšim” (1922) i 1933. godā sastatiejs i publiciejs latgalīšu „Pareizraksteibas vōrdneicu”. Stroda īsuoktais i padareitais dorbs ir ari myusdīnu latgalīšu rokstu volūdys pamatā.\nPīters Strods myužeibā nūguojs 1960. goda 5. augustā i apbedeits Reigys Kristus Karaļa kopūs.\nIzmontuota informaceja nu Varakļānu nūvoda sātys lopys, latvīšu i latgalīšu škārteikla vuordineicys Vikipedeja škirklim par P.Strodu.\nOlūts: Jaunais Vōrds. – Reigā, 1933. g. 11. majā. – Nr. 10. – 4. pl.


Descargar Los mineros de polignies. traducción j. miró folguera. ilustrada con 9 magníficas láminas por gaspar camps TXT\nDescargar Los mineros de polignies. traducción j. miró folguera. ilustrada con 9 magníficas láminas por gaspar camps TXT Gratis\nEnlace de descarga : Los_Mineros_De_Polignies_Traducción_J_Miró.txt\nInformación del archivo: los_mineros_de_polignies_traducción_j_miró.txt\nherodoto los nueve libros de la historia tomo viii fb2 to excel , marianos medina libros online , herodoto los nueve libros de la historia tomo viii fb2 to excel


Kulturys īsacejumi nedeļai Apjumeibu zeimē - lakuga.lv\nTemys: Aņss Ataols Bierzeņš, Apjumeibys, Cārmyukša, Gaļāni, Iveta Seimanova, Roberts Mūks, Vydsmuiža\nItuos nedelis īsacejumi šudiņdīnys dzeivis jubilaris – školuotuojis, rūkdarbneicys, Latgolys etnografiskūs tārpu darynuotuojis i popularizātuojis Ivetys Seimanovys – ziņā. Juos šyupeļa svātki īkreit Apjumeibu laikā, partū Iveta pīduovoj izdzeivuot itū nūzeimeigū rūbežlaiku, prīcojūtīs par nūjimtū ražu, meditejūt pi dzīsmis “Cārmyukša”, īsadvasmojūt nu rudiņa kruosu Gaļānu (Vydsmuižys) parkā – tārpu meistaris dzymtajā vītā.\nSeptembra pādejuo nedeļa paīt Mikeļa dīnys, Apjumeibu zeimē. Itī godskuortu īražu svātki īzeimej rūbežu goda ritiejumā – aiztaisa durovys vosorai, attaisa vuortus iz zīmu. Nakts stuov vīnā garumā ar dīnu. Rudiņam pīstuov kruosu kūšums, pylns pogrobs ar lobumim, meditativys puordūmys, sylta čaja i adejumi nu vuškys vylnys vītejūs rokstūs.\nKarteņa: Ivetys Seimanovys personiskais arhivs\nIzej uorā, pasaver vysapleik, varbyut īraudzeisi kur Jumeiša zeimi. Varbyut jis sliepās zylajūs mikeleišūs, a voi cārmyukšā, kura teicās ar sorkonom ūgom. Salosit cārmyukšu ūgys, saīs eistyn gords cārmyukšu džems. Savuoriejs cārmyukšu zapts, izcep buļbu blīnu, lobuok – iz dzeivys guņs. Kaids sakars blīnim ar kulturu? Apjumeibuos – vystaisnuokais, partū ka tys ir myusu kulinarais montuojums.\nAņša Ataola Bierzeņa dzīsme “Cārmyukša”\nCikom losi cārmyukšys, pasaklausi Aņša Ataola Bierzeņa dzīsmi “Cārmyukša”. Maņ tei ir vīna nu meikuokūs. Moš i tev īs pi sirds.\nTurku folklorys kūpys 40 godu jubilejis koncertā 2019. g. 3. augustā\nPastaiga Gaļānu (Vydsmuižys) parkā\nPiec rudiņa navajag braukt da Siguldys, tys pats muokslinīks sakruosuojs Gaļānu parku. Apjumeibys ir ari dziļūs puordūmu laiks. Palosi R. Mūka puordūmys voi dzeju. Izstaigoj R. Mūka filozofejis stygu, īrūsmei kaids juo dzejūļs.\nMums nav lemts pazust no šī laika un telpas –\nPārvērsties tēlos, kuru viela\nIr rada sapnim un dziļāka par īstenību.\nStarp sapņiem un īstenību mums ir jāatrod Sava vieta –\ntas “klusais punkts”, kas nav\nTikai pieturas punkts, bet – atvēzēšanās.\nKā zemes lodes atvēzēšanās,\nGriezties ap savu asi.\nParkā atrassi symtim tūņu kruosuos i skaņuos. Voi atguodoj, kai smuordoj sakrytušuos lopys? Paej gobolu iz prīšku, īraudzeisi, kai vacajā gūdeibā Vydsmuižys muiža snauž. Vari nūsavērt tikū izguojušū muižys vizualizacejis video ITE.


Uora galerejā Daugovpilī apsaverama Lilijis Zeilis personalizstuode “Nejaušība – dabiska kārtība” - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, izstuode, keramika, Lilija Zeiļa\nNu 3. novembra stykla galerejā “4METRI” Daugovpiļs cītūksnī, Hospitaļa īlā 8, apsavieršonai daīmama Lilijis Zeilis personalizstuode “Nejaušība – dabiska kārtība”, informej Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra marketinga specialists Aivars Baranovskis.\nLaikā, kod jau otkon ir īrūbežuota puļciešonuos īšktelpuos, a tymsī vokori palykuši daudz garuoki, Latvejis Laikmeteiguos keramikys centrs sadarbeibā ar Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centru apsavieršonai nūdūd vysim daīmamu, uora galerejā eksponātu izstuodi, kurai dorbus radejuse daugovpilīte Lilija Zeiļa.\nLilija Zeiļa – pūdneica, keramike, muokslineica. Dzymuse 1958. godā Daugovpilī. Muols i keramika muokslineicai ir dzeivisveids, kas veidoj juos kasdīnu i pasadūd meistaris grybai. Interese par keramiku Lilijai pasaruodeja jau školys godūs piec slovonuo Latgolys pūdnīka Stanislava Vilcāna darbneicys apmekliejuma. Pabeiguse Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolu, 80. godu suokumā jei aktivi īsasaisteja jaunizveiduotuo Daugovpiļs keramiķu kolektiva radūšajā dzeivē. Izstuodēs pīsadola nu 1981. goda, tūstorp sareikuojuse ari vairuokys personalizstuodis Latvejā i uorvaļstīs. Nu 1996. gods voda Daugovpiļs keramiķu studeju “Latgale”. Lilija ir īdvasmuojuse i vadejuse vairuokus ar keramiku saisteitus storptautyskus projektus, a dorbs studejā ir padarejs juos veikumu radzamu Latvejis mārūgā, kai ari īpazeistynuojs ar Latgolys keramiku pasauļa auditoreju. Pošlaik muokslineica aktivi pīsadola izstuodēs i storptautyskūs keramikys simpozejūs, duovojūt sovu pīredzi naskaitomim uorvaļstu muokslinīkim, kuri apbreinoj juos dorbus, i lobu pruotu nūdūd sovys prasmis jaunajai keramiķu paaudzei.\nMuokslineicys plastiski veiduotajim keramikys objektim ir izteiksmeigi lūcejumi i dobys fakturu rūtuojumi, kurus paspylgtynoj plyustūši, tūņkuortuos malnpalāki, zylgoni i sarkoneigi zamglazuru i glazuru glaznuojumi, veidojūt dzilis, tyvu kai treisdimensionalys dobys ainovys ar poetisku nūskaņu. Muokslineicys virtuozais kruosu dasadyurīņs pastreipoj dorbu iluzorū najaušeibu, formalū ekspreseju i glaznīciskū jutekliskumu.\nIzstuode “Nejaušība – dabiska kārtība” Daugovpiļs cītūksnī, Hospitaļa īlā 8, ir apsaverama vysu dīnnakti (prūtams, īvārojūt itūšaļt spākā asūšū komandantstuņdi). Jei topuse, pasateicūt Vaļsts kulturkapitala fonda atbolstam.


Modern Wall Mirrors - Latv.info\nModern Wall Mirrors. Modern Wall Mirrors Fractal Mirror Eurway Furniture Inside Ideas 3. Large Modern Royale Square Multi Faceted Wall Mirror Brilliant Intended For Mirrors Idea 15. Wrought Studio Logan Modern Wall Mirror Reviews Wayfair Pertaining To Mirrors Inspirations 0. Beautiful Modern Wall Mirrors Mirror Ideas Decor For Remodel 11. Modern Mirror Elegant Lighting Contemporary Wall Mirrors Pertaining To Idea 13. Modern Wall Mirrors Designs Doherty House Decorate With Regarding Inside Decorations 5. Wall Mirror Mz Fractal Modern Mirrors Home Imageneitor Throughout Plans 4.\nModern Wall Mirrors Style Mirror Ideas Decor Intended For Plans 18. Modern Wall Mirrors Decorative Foter Intended For Idea 1. Good Modern Wall Mirrors Mirror Ideas Decor Pertaining To Remodel 2. Utilizing Wall Mirrors In Your Modern House Victoria Homes Design Throughout Inspirations 12. Emerald Modern Wall Mirror By Cattelan Italia Regarding Mirrors Inspirations 9.\nmodern wall mirror on top of the fireplace cheap modern wall mirrors modern italian wall mirrors modern wall mirrors canada daybeds with pop up trundle bed modern wall mirrors australia modern wall mirrors for sale flat fireplace screens modern wall mirrors for dining room modern bathroom wall mirrors home depot closet design abstract mirrors modern wall art modern wall mirrors uk


Muzejpedagogiskuos programmys | futureofmuseums.eu\nLekcejis, ekskursejis i nūdarbeibys nūteik nūsaceitā mienesī, atbylstūši sezonys beletam, pyrma saskaņojūt apmekliejuma laiku. Muzejs pīduovoj bezmoksys īeju kai duovonu iz kaidu nu pagaidu izstuodem muzejā sevkuram, kurs ir īsaguoduojs sezonys beletu.\nMuzeja darbinīki ir izstruodovuši 2.–8. klasis školānim pilotprogramu „Grodnis pietejumi”, kas veidota, bolstūtīs iz bārnu auditorejis vacuma i psihologiskūs soveibu. Jī ir nūsacejuši viuceibu metodis, dorba formys, problemys, kas ir atbylstūšys školānim zynomā vacuma grupā. Izveiduotuos programys, kas īpazeistynoj ar Grodnis viesturi i kulturu nu senejūs laiku da myusu dīnu, mierks ir dzymtuos piļsātys pylsūņu-patriotu goreiguo pasauļa redzīņu kuļtiviešona i apzinis veiduošona, ka jī naviņ lapnojās ar viesturiskū i kulturys montuojumu, tok ari jū aizsorgoj.\nVysa pamatā teik izmontuota muzeja vidis efektivitate. Muzejam ar sovim eksponatim i izstuodem, piļsātys kulturys i viesturis pīmineklim ir juopalīk par pamatu školānu zynuošonu apgiušonā. Itei ir taida vide, kas paleidz apzynuot paguojušūs godu symtu lītu pasauli, roda vyslobuokūs emocionalūs apstuokļus ceļuojumim paguotnē, roda interesi zynuošonu īgiušonai. (Pīmāram, „Stuosts par vacū piļsātu”, „Grodnis zemis aizstuovs Davyds Garadzenskis”, „Grodnis īdzeivuotuoji ceiņā pret krystnešim”, „Vītauts Lelais, Grodnis gubernators”, „Stefans Batorejs i Grodņa”, „Myusu zemis putni”, „Vacais dzeivūklis”, „Maksima Bagdanoviča sāta Grodņā”, „Grodnis Arhitekturys škola” i c.).\nPrograma sastuov naviņ nu tradicionalu kulturys i izgleitojūšu aktivitašu, pīmāram, ekskurseju, lekceju, nūdarbeibu, a tai ir atsevišks cyklys, kas ir izstruoduots speciali vydsškolānim. Programys „Ekskurseja pa Grodņu” mierks ir īpazeistynuot školānus ar unikalim arhitekturys pīmineklim i veiduot holistisku sapratīni par Grodnis viesturi i kulturu, staigojūt pa piļsātys īlom i laukumim.\nEipašu interesi pyrmsškolys vacuma bārnūs, pamatškolys školānūs i cytūs muzeja apmeklātuojūs roda „Batleikys” (Vaļsts leļu teatris) izruodis. Sūpluok tradicionalajom Beibelis ainom „Zīmyssvātku laiks” i „Kieneņš Herods” zynuotniskī darbinīki ir sagatavejuši ari cytus uzvadumus: „Leldīnis breinums”, „Svātais Huberts”, „Guņsgrāks Vītauta pilī”. Pādejuo mynātuo izruode pyrmū reizi nūtyka 2012. g. Pyrmuo Nacionaluo foruma „Boltkrīvejis muzeji” laikā.\nTeatra ekskurseja „Mareja Apanasauna aicynoj” nūtyka literaturys nūdaļā (Maksima Bagdanoviča muzejā). Aktīriski izspālātais dzejnīka muotis tāls īpazeistynoj apmaklātuojus ar Maksima bierneibu, Bagdanoviču saimis dzeivi Grodnis laikā, ar Adama Jagoraviča (dzejnīka tāva) paziņu lūku, ari 19. g. s beigu pūsma–20. g. s. I pusis saimisteibys lītom.\n2013. g. muzeja zynuotniskī darbinīki izstruodova muzeju cyklu – pedagogiskuos apvuiceibys „Zīmyssvātku saīšonys muzejā”. Juos ītver nūdarbeibys pyrmsškolys i suokumškolys bārnim ar vacuokim ci školuotuojim, juos veidoj itaidys nūdarbeibys: „Kas ir Jaunais gods?”, „Zīmys roksti: papeira grīzšona”, „Zīmyssvātki muzejā”, „Zīmyssvātki” („Batleikys” izruode), „Puorsokys par dzedu Marozu (Soltumu)”.\nNu 2014. g. muzejs pīduovoj jaunu animacejis programu ar ekskursejis elementim pa Jaunū pili „Nominis Umbra” (nu latiņu ‘slovona vuorda āna’). Viereibys centrā atsarūn 18. g. s. Jaunuo piļs i Pūlejis Sadraudzeibys pādejuo karaļa Stanislava Augusta Poņatovska dzeivis stuosts. Stuostu stuosta Juo Majestatis Stanislava Trembecka personeigais sekretars.\nProgramys apmaklātuoji ir naviņ skateituoji,tok ari tīšī dalinīki: īsajiutūt augstuokuos sabīdreibys gostu lūmā, jī var pīsadaleit 18. g. s. daņčūs.\n2014. g. muzejs suoce ari izzynūšū spēli „Duorgumu vaicuojumūs”. Itei komandys spēle ir paradzāta vydsškolys školānim, koledžu studentim i školānim. Komandai teik dūts aizdavums atrast daļu Stefana Batoreja duorgumu, kas saskaņā ar legendu ir apglobuota Vacajā pilī. Spēlis laikā dalinīki īsajiut viesturnīku, etnografu, arheologu i detektivu lūmā.\nVysys muzeja izgleitojūšuos programys, ekskursejis, lekcejis i nūdarbeibys ir interesantys, tai rodūt muzejā boguotu viesturiskuo i kulturys montuojuma vidi, kas pīsaista plašu apmaklātuoju skaitu naviņ nu Boltkrīvejis, tok ari nu cytu tyvuoku i tuoļuoku vaļstu.


Paprika Korps : 400 Lat - Levykauppa Äx\nPaprika Korps / R.u.t.a. : 400 Lat\nPaprika Korps / R.u.t.a.\nReggae - Bäst Säljaret 13.6.2018 - 20.6.2018


Izvēlies cenas diapazonu: 4 - 330 €\nKopējais platums: 36 - 116 cm.\nKopējais augstums: 7 - 109 cm.\nKopējais dziļums: 40 - 9400 cm.\nPreču kopskaits 350\nsarkanā krāsā-pelēki beicēts\nStandarta cena 138,99 €\ntumši dzeltenā krāsā-tumši dzeltenā krāsā\nStandarta cena 228,98 €


Svātceļuojums kai lobuo atkareiba - lakuga.lv\nTemys: Aglyuna, Ilmārs Tolstovs, Īva Jokste, Laura Melne, Modesta Lukša, Roksts, Svātceļuojumi, Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki\n15. augustā Aglyunā teik svieteiti Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātki. Jau juļa izskaņā ceļā iz Aglyunu dūdās pyrmī svātcelinīki nu Kūrzemis i Reigys. Ar kotru augusta dīnu jūs skaits vys pīaug, cylvāki īt nu leluoku i mozuoku, tyvuoku i tuoluoku draudžu. Dažaidi ir svātcelinīku nūdūmi, taipat atsaškir ari jūs pīredze – kaidam itūgod byus pyrmais svātceļuojums, nu cyti īt jau godim i pat godu desmitim. Par sovu svātceļuojumu pīredzi stuosta Reigys Kristus Karaļa draudzis prāvests Ilmārs Tolstovs i divejis jaunītis Īva Jokste i Modesta Lukša.\nSvātceļuojums kai vysvysaidu šaļteņu vērtine\nViesturis studente Īva Jokste sevi daskaita pi svātceļuojumu veteranu. Jei pīsadalejuse jau sešūs svātceļuojumūs, gondreiž kotru reizi sovu ceļu suocūt nu cytys Latvejis piļsātys. Kas Īvai lics 13 godu vacumā izlemt pyrmūreiz dūtīs svātceļuojumā? “Kaida muna muoseica īprīkšejā godā beja guojuse, partū ari es sagribieju īt. Tai kai jai nabeja nikaidu ībyldumu pīsavērt mani ceļā, es varieju dūtīs. Parkū maņ beja tei gribiešona īt iz Aglyunu, gryuši pasaceit. Vīnkuorši gribieju, partū ka izaklauseja piec interesantys padariešonys. Tys nu nūteikti nabeja kaids cīši puordūmuots i izsvārts lāmums,” stuosta Īva. Pyrmais svātceļuojums juos atmiņā ari palics kai vyseipašuokais. “Tymā roduos atskuorsme, ka gareigums var byut kas eists i personisks. Ka tī ir kas vaira par tradiceju. Tei beja pyrmuo reize, kod varēja tai vaira īpazeit ari, kaida tod tei Bazneica i tuos cylvāki ir.” Īvys tuo laika prīškstoti par Bazneicu stypri atsaškir nu šudinejim. “Tūlaik vyss ruodejuos koč kas nu tik tuols i mistisks. Kod pyrmajā svātceļuojumā īraudzeju bazneickungu pyrmū reizi normaluos drēbēs, gondreiž apkrytu. Maņ tok ruodejuos, ka jī bez moz voi pīdzymst sutanuos,” smejās Īva.\nPa reizei Īva guojuse nu Rēzeknis, Valmīrys, Jelgovys i Kruoslovys, nu kuruos ceļu suoks ari itūgod, bet divreiz svātceļuojuma suokuma punkts bejs Preiļūs. Tai nu garuokais svātceļuojums bejs divejis nedelis, bet eisuokais – tik divejis dīnys. “Pyrmajūs godūs izīšonys vītys saguoja maineit vysaiduoku blokusapstuokļu deļ. Niu itaida “migriešona” ir personeiga izviele. Kotru godu, izavielejūt cytu maršrutu, tu piļneigi nūteikti pīdzeivoj kū jaunu. Tu boguotynojīs vysaidā ziņā. Tys maņ paleidz lobuok pīdzeivuot tū svātceļuojuma byuteibu, lai svātceļuojums saīt kai izīšona nu kasdīnys, nu komforta zonys, na tik kai puorguojīņs ar draugim,” stuosta Īva i dasoka, ka kotrys svātceļuojums ir bejs cytaiduoks. Grupys, ar kurom jei īt kūpā, parosti Īvai ir dīzgon svešys, tok kotru reizi ir ari kaids lobuok zynoms ceļabīdrys.\nCylvāki reizem sev vaicoj attaisnuojumus, kab naītu tik garā ceļā, dūmoj, ka jim var tam napītikt spāka. Vai ari Īva ir pīdzeivuojuse uztraukumu pyrms svātceļuojumu? “Nalela nadrūšeiba i nagribiešona jau ir pyrms kotra svātceļuojuma. Nu taids jau tys cylvāks ir – gryuši kustynojams i cīši slynks. Byus daudzi juoīt, leis, byus korsts, byus juosateik ar nasaticeigom taņtem i napaklauseigim bārnim i vēļ symtu i vīns īmeslis, parkū īt nasagryb nu nimoz. Tod vīneigais, kū var dareit, ir tikt itom dūmom puori, sasīt kedys, sapakuot sūmu i dūtīs ceļā. Īmūt izaruod, ka vysys tuos gryuteibys i nagribiešonys, kas pyrma izīšonys ruodejuos miļzeigys, štrunts viņ ir.” Ari tei asūt vīna nu svātceļuojuma prīcu – satikt vysdažaiduokūs cylvākus ar vysdažaiduokū pasauļa redzīni i dzeivisstuostim.\nKū Īva skaita par sovim leluokajim īgivumim nu svātceļuojuma? “Eistineibā maņ pošai ir dīzgon gryuši nūdefinēt, kas tod tymā svātceļuojumā tik eipašs, kas taišni ir tys, kas mani uzrunoj. Es laikam saceitu, ka vyslobuokais svātceļuojumā ir vareiba dasavērst tam, kam kasdīnā nasaīt laika voi, vēļ precizuok, apjiemeibys. Tai eistyn “vērtīs” i īraudzeit sevi, leidzcylvākus i Dabasus. Nav jau cīši vīgli tū izdareit ari ceļā, nu bez itūs ceņtīņu svātceļuojums taida pastaiga maņ viņ saītu. Taipat pi īgivumu nūteikti juopīmiņ Latgolys īpazeišona. Svātceļuojums ļaun pabyut vītuos, kuruos cytaiž palyktu maņ nazynomys. Vysbeidzūt, svātceļuojums ir nūtikšona, kurā saīt smeļtīs cīši daudzi prīcys. Ceļā ir daudzi, daudzi mozu, skaistu šaļteņu, kas līk smaideit,” stuosta Īva, dasokūt, ka svātceļuojums kotru godu vys ir breineiga īspieja īpazeit lobuok tū Bazneicu, kuruos daļa ir ari jei poša.\nSvātceļuojumā nav ni paguotnis, ni nuokūtnis\nSvātceļuojumi vysod ir bejuse nūzeimeiga kuorsavītis Modestys Lukšys dzeivis sastuovdaļa. Jei itūgod jau septeņpadsmytū reizi dūsīs garajā ceļā iz Aglyunu. Nu itys skaitlis naizsoka vysu, Modesta skaita, ka “ari nalela šaļteņa kūpā ar svātcelinīkim ir cylvāka mozais svātceļuojums” i doluos ar vysagruokajom bierneibys atmiņom itymā sakarā: “Pyrma tuo, kod vysu ceļu māruoju poša sovom kuojom, sovys vacuokuos muosys nu bazneicys pavadeju viņ nalelu ceļa gabaleņu. Vāluok, ateimūt iz sātys pogolmu, nu sovys mugorsūmys izjiemu svīkstmaizis i izatāluoju, ka tuos ir munys svātcelinīka brūkaškys. Tai es jutūs tyvuok puorejim svātcelinīkim.” Modesta vēļ pat nav guojuse školā, kod sekuojs ari pyrmais lelais svātceļuojums nu Kuorsovys iz Aglyunu. Nu tuo laika Modesta svātceļuojumā guojuse kotru godu. Vīnu reiz gon bejuse dūma atsapyust i svātceļuojumu izlaist, partū ka attīceigajā godā nu Kuorsovys īšona nav organizāta. “Munys dūmys mainejuos, i sirdī īsastuoja tukšums, kod Kuorsovā satyku kaidu veirīti, svātcelinīku-gondareituoju. Beja cīši žāļ, ka es itūgod nasajusšu ituos naaprokstomuos emocejis, kaidys sajem svātceļuojumā iz Aglyunu. Pavysam najauši es izzynuoju, ka myusu grupys cylvāki īs iz Aglyunu nu Rogovkys, tok itūreiz daudzreiz šauruokā lūkā, tik tī, kas pa eistam olkst byut kūpā itymā ceļā,” stuosta Modesta, dasokūt, ka pādejūs godūs nu Kuorsovys svātceļuojumā pīsadalejuši vaira kai 100 cylvāku, kas apgryutynuojs grupys vadeišonu.\nNu jau puors godu tei poša svātcelinīku grupa sovu ceļu suoc Sarkaņūs, eimūt nu Sarkaņu Dīvamuotis da Aglyunys Dīvamuotei. “Pateikamuokais ir tys, ka jau daudzus godus, mainūtīs vītom, leluokuo daļa svātcelinīku nav mainejusēs. Tei ir palykuse kai saime, kas kotru godu gryb sasatikt, pasarunuot, lyugtīs vīns par ūtra nūdūmim i dūtīs ceļā ar sevi, sovu īkšejū “es”, kurū kasdīnys steigā naspiejam ni saredzēt, ni saklauseit,” sovu svātcelinīku grupu raksturoj Modesta. “Varbyut kaidam skaņ sovaiži, ka ceļš spiej sakuortuot dūmys, nu tai ari ir. Ka vēļ itys ceļš ir kūpā ar Dīvu, tod tu sajiuti, ka dzeive nimoz nav tik nataisneiga, kai mes dūmojam. Mes navarim lemt par cytu cylvāku liktinim, dūmojūt, kai variejs byut lobuok, mums ir īspieja dareit vysu, lai es pats i kotrys munā dzeivis ceļā satyktais cylvāks šudiņ byutu nadaudz laimeiguoks kai vakar.”\nModesta soka, ka taišni tys, kū cylvāki skaita par gryuteibom, svātceļuojuma beiguos ari roda vysleluokū gondarejumu par sovim spākim. “Eimūt ceļu i skaitūt rūžukrūni, vātrys palīk mīreiguokys, leits syltuoks i ceļš – eisuoks.” Jei īsoka nasabeit nu ceļa gryuteibu, partū ka vysod ari asūt īspieja atsapyust. Modesta skaita, ka lobuok ir, ka cylvāks svātceļuojumā īt ar konkretu nūdūmu, nu ari bez tuo tei ir breineiga īspieja satikt pošam sevi. “Svātceļuojumā nav ni paguotnis, ni nuokūtnis. Ir tagadne, esi tu i cylvāki tev kluotyn. Svātceļuojumā tu it kai atsaslēdz nu uorpasauļa, partū ka tevi na cīši interesej tys, kas nūteik tī, kur tevis nav.”\nPādejūs godūs Modestai vairs nasaīt nūīt vysu ceļu, tok kotru godu vysmoz puors dīnys jei pīsavīnoj svātcelinīkim. Tei jau asūt sova veida lobuo atkareiba. Modesta svātceļuojumu uztver kai goda nūslāgumu i svieteigu suokumu koč kam jaunam. “Ir cīši gryuši paskaidruot izjiutys, kod tu īej Aglyunys bazilikā i īraugi Aglyunys Dīvamuoti. Itei ir vīna nu sajiutom, parkū svātceļuojumā gribīs īt vēļ i vēļ. Tik daudz cylvāku, tik daudz lyugumu i pateiceibu vīnuvīt,” stuosta Modesta.\nSvātceļuojumā vyss ir taipat kai dzeivē\nReigys Kristus Karaļa draudzis prāvesta Ilmāra Tolstova svātceļuojumu pīredze ir jau gondreiž 20 godu gara. Piec tam, kod 1996. goda decembrī 19 godu vacumā nūsakristiejs, jis saprats, ka koč kaidā veidā vajag īpazeit ticeibu, īīt Bazneicys dzeivē. Kab tū eistynuotu, par pīmāru, abonāti vysi pīeejamī presis izdavumi. Tymā laikā izzynuots ari par kasgadejū īšonu iz Aglyunu, tok pyrmūreiz iz Vyssvātuokuos Jaunovys Marejis Dabasūs uzjimšonys svātkim jis nūbraucs ar autobusu. Obeji ar tāvu tūreiz nakšņuojuši tīpat bazilikā iz greidys, kas agruok bejuse dīzgon bīži izplateita paruodeiba, nu, kai soka prīsters, niu laikam tai vairs dareits nateik. 1998. godā Ilmārs Tolstovs bejs gotovs īt iz Aglyunu ar kuojom, bet Ūgris prāvests Bojārs pīduovuojs vadeit smogū mašynu. “Tuo vītā, lai normali ītu, iz reizis tyku organizacejis grupā,” stuosta prīsters, kurs vēļ piec goda jau pats vadejs svātcelinīku grupu. “Tai kotru godu maņ ir lykts vadeit, partū ka koč kai Dīvs ir devs tuos organizatora duovonys,” stuosta prīsters Ilmārs, kurs vadejs svātcelinīkus, eimūt nu Ūgris, Ierglim, Modyunys, kai ari Reigys Sv. Franciska bazneicys i Sv. Jākuba katedralis. Itūs godu laikā jis svātceļuojumu ir izlaids tik vīnu reizi, bet vairuokus godus ir nūguojs tik pusi, partū ka pīsadalejs Pasauļa Jaunīšu dīnuos.\nCylvāki, kuri kūpā ar prīsteri Ilmāru guojuši svātceļuojumūs, stuosta, ka jam pateikūt kotru godu īt pa cytu maršrutu. Prīsters tū nanūlīdz, nu vaira saista ar tehniskū aspektu, par pīmāru, naktsmītņu atrasšonys īspiejom. Eimūt nu Sv. Jākuba katedralis, jī gribiejuši piec īspiejis vaira nakšņuot pi cylvāku, na školuos voi kulturys nomūs, tai padorūt procesu personiskuoku. Maršrutu maiņa ļaun kotru godu nanūslūguot tūs pošus cylvākus i reizē ari īpazeit jaunus. “Beja cīši interesanti, ka, eimūt pa dažaidim maršrutim, tu sateic cytaiduokus cylvākus i nanakšņoj vīnuos i tamuos pošuos vītuos. Suokumā cylvāks ir bejs skeptisks i pret, tok piec svātcelinīku ir pavysam cytaids,” stuosta prīsters. Jis gon nūsoka, ka niu vairs naspiej īsadūmuot kaidu ceļu nu Reigys, pa kuru vēļ nabyutu guojs iz Aglyunu, koč i īts ari ar vysaiduokim leikumim.\nPrīsters Ilmārs Tolstovs nav latgalīts, ari myusu saruna nanūteik latgaliski, tok jis soka, ka Latgola ir juo sirdī. Tū jis īmīļuojs taišni svātceļuojumu laikā. “Latgola ir zeme ar dvēseli. Tī dzeivoj cylvāki, kas vysu dora cīši patīsai, bez līkuleibys. Cīši lela sirsneiba, atvierteiba, cylvāki, kuri tevi naatstuos vīnu pošu. Tū es saprotu jau pyrmajā godā. Kai tu puorej Latgolys rūbežu, tu jau jiuti tūs cylvākus.” Tok bez prīcys par Latgolu ir ari skumis, divdesmit godu garumā sekojūt puormaiņom ainovā, verūtīs, kai pagaist sātys i solys. Vītuos, kur nazkod svātcelinīki laipni uzjimti, gasteiti ar vysaidim gordumim, niu palykušs tik tukšys sātys.\nReigys Kristus Karaļa draudze, kur naseņ suocs kolpuot prīsters Ilmārs Tolstovs, ceļu iz Aglyunu kuojom suoks nu Ludzys. Ari vairuokys cytys golvyspiļsātys draudzis nu Reigys mādz braukt iz Latgolu, lai suoktu guojīni iz Aglyunu. Prīsters stuosta, ka palykušs tik divejis draudzis, kas īt nu Reigys iz Aglyunu – bez Sv. Jākuba katedralis tei vēļ ir Sv. Alberta draudze. Myusu dīnuos cylvākim lelys gryuteibys saguodoj diveju nedeļu izbreiviešona, taipat tik ilgs laika pūsmys apgryutynoj ari draudzis darbeibu. Itūgod prīsters Ilmārs apsajiems pīsadaleit svātceļuojumā tuo suokumā, tok piec tam pīnuokumi liks jam atsagrīzt draudzē.\nPrīsters īsoka kotram svātceļuojumā īt kūpā ar sovu draudzi. Ka nu draudzis naīt, tod var raudzeit vaicuot kaidu cytu draudzi, kas byutu gotova svātcelinīku pījimt. Svātceļuojums nav vīglys pasuokums, tys prosa i draudzis, i finanšu resursus, partū niu asūt tendeņce cylvākus nu molys nauzjimt. Tok ir draudzis, kuruom var pīsavīnuot sevkurs interesents. Taipat prīsters Ilmārs īsoka ari pošim organizēt nalelys grupenis, par pīmāru, 5–10 cylvāku sastuovā, kū gon, prūtams, pyrma īšonys vajadzātu saskaņuot ar sovys draudzis prāvestu.\nReizem dzierd, ka atseviški jaunīši svātceļuojumu skaita par kuortejū tuseņu. Kū par tū dūmoj prīsters? “Vyss ir atkareigs nu kūdula, kas organizej svātceļuojumu. Ka 2/3 apsazynoj, kur i parkū jī īt, tod ari 1/3, kas pīsavīnoj nu molys, naspiej maineit svātceļuojuma klimatu. Nu, ka puse ir, par pīmāru, bārni, kas savuokti nu školys, lai tik ir kas īt svātceļuojumā, voi ari svātceļuojumam pīsavīnoj jaunīšu grupa, kas nagryb pasakļaut vadeibai, tod ir gryuši. Grybu pastreipuot, ka svātceļuojumam vajadzātu suoktīs jau rudinī, iz reizis kai beidzīs īprīkšejais svātceļuojums. Byutu normali, ka svātceļuojums byutu kai draudzis dzeivis voi aktivitatis turpynuojums.” Leluo svātceļuojumu pīredze prīsteram Ilmāram Tolstovam lykuse izdareit ari cytus pīzynumus: “Daudzi, kuri suokumā nav ticeigi, kas īt tik tuseņa deļ, svātceļuojumā izamaina i palīk par ticeigim cylvākim. Reizem ir vārts uperētīs puors napaklauseigu jaunīšu deļ, lai jim īdūtu tū ticeibu. Daudzi, kuri svātceļuojumā ir bejuši nacīšami, piec tam ir prīškzeimeigi ticeigī, kurūs radzu bazneicā. Navajag gaideit, ka svātceļuojumā vyss byus perfekti. Tī vyss ir taipat kai dzeivē.”


“Sajūti LATGALI”. Naparostī latgalīši - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Sajūti Latgali, Studeja 3KM\nRaidejums gastej pi naparostu personeibu, kuru kasdīnys gaitys i dzeivis uztvere, dūmuotīs, īvārojami atsaškir nu daudzu myusu īrostūs.\nRenāte, vīntuļuo mameņa, kas sovu dzeivis pīpiļdejumu ir roduse Kruoslovys nūvodā, saimnīkoj sovu dzymdynuotuoju sātā i bauda dobys harmoneju.\nDaugavpilīts, fotografs Pjotrs Jevsejevs skaidroj, kas juo izpratnē ir skaistums i īpazeistynuos ar sevi i tū, kai Daugovpilī dzeivojūšī krīvi uztver Latveju i kaidys rakstura īzeimis ir uorpus Krīvejis dzeivojūšajim krīvim.\nIlmārs sevi sauc par klejuotuoju. Jau nu atmūdys laiku jis vuica apleicamajim Austrumu filozofu giutuos zynuošonys i tū, cik grieceigā pasaulī mes dzeivojam.


Vase, attrib. Andō Jūbei. Museum no. 265-1903 | V&A\nVase, attrib. Andō Jūbei. Museum no. 265-1903 Copyright\nCopyright Victoria and Albert Museum Vase, attrib. Andō Jūbei. Museum no. 265-1903


Mārgu grupa “Piparmētra” izdūd debeja minialbumu “Slāpes” - lakuga.lv\nTemys: "Piparmētra", albums, muzyka, Roksts\nMārgu grupa “Piparmētra” nu Īlyukstis izdūd debeja minialbumu “Slāpes”.\nGrupa “Piparmētra” dybynuota pyrma napylna goda, sasateikūt sešom pamatškoļneicom. Suokumā grupa spēlēja vysaidu Latvejis i pasauļa izpiļdeituoju kaverversejis, nu, kod atsakluoja, ka gondreiž vysom grupys mārgom ir rodūšys idejis, tyka nūsprīsts raudzeit radeit koč kū sovu. Grupā muzicej: Lonija Kakeševa (tausteni), Elza Timšāne (akustiskuo gitara), Amanda Lapa (elektriskuo gitara, bolss), Jana Dudare (bolss), Adelīna Olehnoviča (bass).\nJau rudinī grupa publicēja sovu pyrmū dzīsmi i tuos video “Priecāties par mazām lietām”, kurū vysai labi uzjēme klauseituoji, partū tyka nūsprīsts turpynuot dorbu. Niu tys nūsasliedzs ar debeja minialbumu, kurymā ir pīcys dzīsmis. Albums itūšaļt ir daīmams Youtube i Soundcloud, nu jau nu 26. marta tū varēs nūsaklauseit Spotify, Deezer, iTunes i cytūs muzykys straumiešonys servisūs.\nGrupa aktivi pīsadola vysvysaidūs koncertūs i konkursūs. Februarī “Piparmētra” sajēme 1. pakuopis diplomu i īlyugumu iz finalu Reigā, pīsadolūt konkursa “No baroka līdz rokam” regionalajā atlasē Rēzeknē.\nAlbums īraksteits skaņu īrokstu studejā “Bozova”. Producēja: Arņs Slobožanins. Miksēja: Ugis Vilcāns. Albuma dizains: Sandra Poplavska/Aivars Bulis.


Slàvōnskī Kòbāš m\nnaselje (u blizini Slavonskog Broda), 1342 stan.\nSlàvōnskī Kòbāš — m naselje (u blizini Slavonskog Broda) … Veliki rječnik hrvatskoga jezika\nSava River — Refimprove|date=March 2008Infobox River | river name = Sava caption = River Sava sunset skyline in the city of Zagreb origin = Planica mountain, Slovenia (as Sava Dolinka) mouth = Danube, Belgrade, Serbia basin countries = Slovenia, Croatia,… … Wikipedia\nRío Sava — Para otros usos de este término, véase Sava (desambiguación). Río Sava (Sava Сава Save (Sau) Száva) El río Sava en Belgrado, en la confluencia con el Danubio (en primer plano, la forta … Wikipedia Español\nKroatischer Kanu-Verband — Hrvatski Kajkaški Savez Gründung: 26. August 1939 Gründungsort: Zagreb Vereine (ca.): 27 Mitglieder (ca.): 1.223 Homepage: www.kaja … Deutsch Wikipedia\nOriovac — Pays Croatie Comitat Brod Posavina Population (municipalité) 6 559 hab. (2001) … Wikipédia en Français\nOrljava — seen in Požega. Orljava is a river in Slavonia, eastern Croatia, a left tributary of Sava. It is 89 kilometres (55 mi) long and its basin covers an area of 1,494 square kilometres (577 sq mi). Orljava rises in the mountai … Wikipedia


Popularuokuos 20. godu symta Latgolys precis i zeimyni - lakuga.lv\nTemys: izgudruojumi, lyni, Meikuls Čačs-Dorzinīks, Rēzeknis Pīna konservu kombinats, ryupnīceiba, Sandra Ūdre, zeimyns\nPrīkšstots par tū, kū eipašu vaļstī voi regionā ražoj, ir spieceigs tāla veiduotuojs. 20. g. s. Latgolā kari i varys mainis jau tai vuojū ekonomiku nazcik reižu puorgrīž atspriekleņ. Tok kotrūs laikūs iz pīticeiguos statistikys fona ir bejušys sova veida viersyunis, ar kū lаpnuotīs.\nPyrma Pyrmuo pasauļa kara\n19. g. s. vydā Leiksna i Viļāni ir nūzeimeiguokī ryupnīceibys centri Latgolā. Leiksnā muižnīki Plāteri-Zibergi nūdybynuoja odotu fabriku, ola bryuzi, iudiņa patmalis, spirta ražūtni. Viļānūs 1850. g. muižnīks V. Janovskis ar Maltys iudini darbynuoja 40 lynu fabrikys dorbagoldus, taida leimiņa fabrikys beja viņ vēļ div Moskovā. Tok jei naspēja konkurēt ar jaunajim Reigys tekstiluzjāmumim, kaidu laiku lynu fabrikys telpuos beja bryuzs. Bet Frolovkys foļvarkā ražuoja augstvierteigus ceglus, Piertnīku vapnys ražūtnē apdadzynuoja dolomitu.\nNiulenejūs Viļānūs laukums storp Ūgrinīku tyltu i autoūstu beja Viļānu muižys uodu apstruodis ryupneicys teritoreja, kuramā nu vieršu uodom ražuoja materialu zūlem i juftu – speciali apstruoduotu uodu – zuobokim, sūmom, siksnom, sadlim, īmauktim.\nLynu fabrika Viļānūs 19. g.s. Karteņa: lv.wikipedia.org.\n20. g. s. suokuos leluokī Latgolys uzjāmumi ir Satiksmis ministrejis lokomotivu remontdarbneica (apgrūzejums 431,307 rubļu, 834 struodnīki), Leivuona stykla fabrika (320,000 rubļu, 472 struodnīki), Leiksnys odotu fabrika (299,000 rubļu, 464 struodnīki), bruoļu Lurjē spičku fabrika (220,000 rubļu, 420 struodnīki). (“Список фабрик и заводов Российской Империи” 1912)\nUorpus Latgolys pazeist kūrortu “Poguļanka”, Rēzeknis tyvumā asūšuos Adamovys Sv. Helenys olūta mineraliudini, a pats slovonuokais vysā Krīvejis imperejā i uorzemēs ir patentātais zeimyns “Rozentovo”. Rozentovys muižā (Maltā) piec slepeneibā turātom receptem gatavej vysaidu škirņu sīrus, ilgi globojamus pasterizātus pīna produktus, zam lakto nūsaukuma ari pīna puļvera buļjonu ar duorzenim.\nZeimyna “Rozentovo” reklamys presē.\nČačits – latgalīša Čača radeits izstruoduojums\nMeikuls Čačs-Dorzinīks (1870–1949) ir vīns nu pyrmūs latgalīšu ar augstuokū laiceigū izgleiteibu, jis studiejs Pīterburgys kolnu institutā. Dabuojs bankys aizdavumu i nūpiercs īkuortys Vuocejā, jis 20. godūs Daugovpilī īreikuoja pyrmū šifera fabriku Latvejā. Te ražuoja 40×40 cm mozys šifera lūksnis, kū sauce par čačitim. Jūs sastuovdaļuos ītylpa speciala drēbe, kū īvede nu uorzemem, cements i cīš kaiteigais asbests, kū vāluok jis dūmuoja nūmaineit ar poša izgudruotu vīlu. Uzjāmumam nasalūbe, ražuošona apsastuoja.\nDaugovpiļs čačita fabrikys īkuortu 1935. godā nūpierka Vaļsts šifera fabrika, dorbu pasuoce Reigā i beja vīneiguo vysuos trejuos Baltejis vaļstīs. Šifera puordūšonys cenys beja stypri zamuokys kai uorzemēs, a kvalitatis ziņā pat dažā ziņā puorspēja konkurentus. Pasyutejumi īguoja nu Leitovys, Igaunejis i Vuocejis. Šifera pionera Baltejā gūds pīdar tūmār latgalīšam.\nLatgolys zalts – lyni\nNu Latvejis teritorejis pyrmskara ryupnīceibys uzjāmumi ir evakuāti, bet Latvejis īdzeivuotuojus spuornoj jaunuo vaļsts i juos eistynuotuo agraruo reforma. Tūmār Latgola leidza nateik. Vysu Latvejis breivvaļsts laiku Latgola ekonomiskuos atpalikšonys deļ leidzjiuteigi saukta par jaunuokū muosu, kurai par paraugu teik lyktys vacuokuos muosys – Vydzeme i Kūrzeme. Iz 1935. godu nu amatnīceibys i ryupnīceibys kūpprodukcejis vaļstī – 481,5 miļjonu latu – Latgola davuse viņ 24,5 miļjonus, kas ir 5%; nu tierdznīceibys uzjāmumu kūpprodukcejis – 1,017 miļjonu latu – Latgolys davums ir tikai 93,3 miļjoni, kas veidoj 9%. Nu īdzeivuotuoju skaita proporcionalitatis vīdūkļa tim vajadzātu byut pi 29%. (“Aizsargs”, 1938, nr. 4)\n20. godūs politiki cyluoja idejis par cukra i bekona puorstruodis fabrikom Latgolā. Bekona puorstruode Daugovpilī jau ruodejuos pavysam reala, Jezupa Trasuna rokstā “Latgolas bekona fabrikas lītā” (“Jaunō Straume”, 1928, nr. 3) runuots par konkretom ceļšonys izmoksom i ekonomiskū lobumu vysai Latgolai, bet tys īt sacyn. Vēļ vairuok, zemkūpeibys ministra J. Kauliņa runā skaņ vuordi: “..pasokit ikvīnam, ka, jo jis grib par sovu preci sajemt pēc īspējas vairok, lai šūgod naaudzej pōrdūšonai divas cyukas, bet vīnu. Jo audzēs vīnu, cena byus augstāka, jo audzēs divas – cena byus uz pusi zamōka, un lauksaimnīkam kabatā tikpat daudz naudas īnōks pordūdūt vīnu.” (“Latgolas Zemkūpis”, 1935, nr. 3)\nTaitod lauksaimnīceiba eisti nav perspektiva? Tok vaļsts aparats par varis turēja pylsūņus pi lauksaimnīceibys, pīmāram, nu Vaļsts prezidenta K. Ulmaņa nūruodejumu Kameru kūpsapuļcē 1938. gods 2. novembrī: “Tagad nopietni jāstājas pie strādnieku atpakaļdabūšanas no turienes, t. i. no darba ražošanas nozarēm ārpus lauksaimniecības. Protams, tikai lauksaimniecības darbam piemērotas, no lauku darba neatradinātas personas. Un tādu ārpus lauksaimniecības ir daudz, ļoti daudz. Fabrikās, pie būvēm, pie ceļu taisīšanas un citur.” (“Cukurbiešu Kultūra un Cukurrūpniecība”, nr. 7–8)\nAp 25 % nu vysys eksportātūs preču kūpvierteibys veiduoja lyni, jūs pamatā audzēja Latgolā, tok pi tureibys natyka. Tys beja ar nūdūmu.\nVaļdeibys politika lynu vaicuojumā beja īpierkt nu lauksaimnīku par vysmozuokū cenu, īpierktūs jūs uzglobuot i puordūt šaļtī, kod jūs cena pasauļa tiergā ir vysaugstuokuo. Deļtuo lynu audzātuoji sajēme tikai dasmytū daļu nu tuos peļnis, kū dabuoja vaļsts.\nDivkūseiba izapaude metaforiskā lynu kai Latgolys zalta slavynuošonā runuos. Lyni palyka par poetisku Latgolys simbolu, tū ir nūstyprynuojs Madolys Jōņa kruojums “Lynu zīdi” (1943; 1998), daudzu latgalīšu dzejnīku atsevišku dzejūļu nūsaukumi, vāluok popularuo dzīsme “Zilie lini” ar Alfreda Krūkļa vuordim i Raimonda Paula muzyku. Latgola tī nav pīmynāta, bet kur tuos lynu dryvys, ka na Latgolā?\nTaudejāņūs austī goldauti prezentej Latveju Eiropā\nVīna nu slovonuokūs vītu Latgolā 30. godūs ir Taudejāni – Latgolys audieju centrs. Gajevys i Skudru cīmā godu symtūs puormontuotuos prasmis daudzom audiejom pādejā paaudzē izkūptys profesionali – 1905. godā Rēzeknē nūdybynuotajā Vandys Vadinskys aušonys školā-darbneicā. Taišni juos tūlaik aktivi aicynoj prezentēt Latvejis i reizē Latgolys amatnīceibys prasmis Eiropā. Presē naskaitomūs rokstūs slavynuoti panuokumi izstuodēs, Kārļa Ulmaņa premeja, nūzeimeiguokais pat na medalis i diplomi, a tys, ka 1934. gods etnografiskajā izstuodē Anglejā pīcus goldautus nu sešim atvastajim nūpierkuši angļu vaļdeibys puorstuovi, Taudejāņūs goldautu nūpiercs Zvīdrejis konsuls.\nPadūmu laika industrializacejis viļnī\nDaugovpiļs kimiskuos škīdrys ryupneica ar leluokū industrialuo parka teritoreju Latvejā i 8000 darbinīkim 20. g. s. 60.–70. godūs beja leluokais ražuošonys uzjāmums Latgolā, leluokais kimejis ryupnīceibys uzjāmums Latvejā. Te nu kaprolaktama taiseja ap 30 vysaidu škīdru, kurys lītuoja tekstilryupnīceibā, autorīpu korda audaklim i zvejis teiklu ražuošonā, taiseja ari kaprona dīgus trikotažys i zeču ražuošonai, kaprona sorus, modificātūs vystrys dīgus tepikim i c. produktus. 81,6 % nu saražuotūs sintetiskūs dīgu i škīznu, 97,3 % korda audakla daudzuma tyka eksportāts.\nPīna konservu sortiments (20. gs. 80 godi). Karteņa: publicitatis materials.\nRēzeknis pīna konservu kombinats 20. g. s. 80. godu beiguos goda laikā saražuoja pi 90 miļjonim ībīzynuotuo pīna skuordiņu.\nJis beja vīns nu vodūšūs itaida tipa uzjāmumu PSRS i juo kvalitate beja pasauļa lobuokūs paraugu leiminī, tai gorduo “sgusčonka” palykuse par Latgolā ražuotūs preču storptautyski atpazeistamuokū zeimynu. Vītejī veikalu plauktūs ituos produkcejis naredzēja, jū plaši eksporteja iz Bulgareju, Čehoslovakeju, Ungareju, Suomeju, Grekeju, Kipru, Izraelu, Afganistanu, Birmu, Taizemi, Šrilanku, Tanzaneju, Gvineju, Senegalu, Kubu, ASV i daudzom cytom vaļstim.\nKonservu cehs (20. gs. 80 godi). Karteņa: publicitatis materials\nSovutīs par plānveida ražuošonys zamuos kvalitatis simbolu Latgolā palykuse “leivuonīte” – 20. g. s. 80. godu Leivuonu eksperimentaluo kūka konstrukceju ryupneicā ražuotuo tipveida salīkamuo vīndzeivūkļu dzeivuojamuo āka. Dzeivuojamuo fonda deficita apstuokļūs itūs sātu byunīceiba beja byutiska īdzeivuotuoju pīsaiste lauku teritorejom. Juos kolhozu centrūs taiseja vasalim cīmim voi vysmoz izcēle vīnu īlu ar leivuonītem. Suokumā juos nūdrūsynuoja sadzeivis komfortu, kai centraluo iudiņa apguode, kanalizaceja, sovutīs kvalitatis problemys, kai guņsnadrūšeiba, kaiteigu sintetiskūs materialu smuords i c., atsakluoja vāluok.\nAri padūmu godūs bejs uzjāmums ar Latgolys vuordu. 1966. godā Rēzeknis metalapstruodis ryupneicai daškierts Rēzeknis ceļtnīceibys instrumentu ryupneicys “Latgale” nūsaukums, vāluokajai REBIR – Rēzeknis elektrobyuvinstrumentu ryupneicai. 70. godūs tyka īvīti jauni produkcejis veidi, jūs skaitā elektriskuo ēvele “Latgale”.


Ремень Levys M1-BLK – купить ремень Левис M1-BLK в Москве, цены в интернет-магазине ONNO\nИнтернет-магазин цифровой техники > Каталог > Музыкальные инструменты > Аксессуары для музыкальных инструментов > Ремни для музыкальных инструментов > Levys > Ремень Levys M1-BLK\nРемень Levys M1-BLK\nРемень Levys M1-BLK - купить в интернет-магазине ONNO. Низкие цены на Ремень Левис M1-BLK в Москве, доставка и гарантия товара. Наш телефон +7(495) 984-91-71


JuicyNella profil | Free Live Sex Cams - Live Sex Chat and XXX Live Porn Shows\nNazadnje online: 22. 01. 22 06:33:57


Īspieja dasasaceit muokslinīku pleneram “Domas lidojums” Rēzeknē - lakuga.lv\nTemys: “Domas lidojums“, muoksla, pleners, Rēzekne, Roksts\nJau ostuotū godu piec kuortys pavasarī Rēzeknē nūteik Storptautiskais muokslinīku pleners “Domas lidojums”. Itūgod pleners nūtiks nu 26. maja leidz 1. juņam i ituo gods plenera moto – “Viss ir iespējams!” Muokslinīki teik aicynuoti dasasaceit leidz 30. apreļam!\nRēzekne ir puormaiņu piļsāta i vīta, kur īspiejams vaicuot, veiduot i atrast jaunys rodūšys idejis i tūs pīpiļdejumu. Plenerā aicynuoti pīsadaleit i vītejī muokslinīki nu Rēzeknis i cytom Latvejis piļsātom, i muokslinīki nu cytu vaļstu – Lītovys, Igaunejis, Boltkrīvejis i cytom.\nDasasaceišona daleibai muokslinīku plenerā “Domas lidojums” leidz 2014. goda 30. apreļam, nūsyutūt aizpiļdeitu dasacejuma veidlopu pa e-postu: maija.breke@rezekne.lv\nMuokslys pleneru organizej pošvaļdeibys agentura “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs” i plenera dalinīkim nūdrūšynoj nakšņuošonu, ādynuošonu i vīnu sagataveitu audaklu iz rāma gleznuošonai, bet muokslinīki var izapaust kotrs piec sovu īspieju. Plenera nūslāgumā kotrs dalinīks izduovoj Rēzeknei vīnu nu plenera dorbim, kuru izavielej organizatoru puorstuovs.\nNedelis laikā radeitūs plenera dorbus sevkurs varēs apsavērt izstuodē 31. majā, muokslys i muzykys festivala “Sevenhills” ītvorūs, kas Rēzeknē nūtiks no 30. maja leidz 1. juņam.\nPapyldu informaceju var dabuot, zvonūt Maijai Brēķei – pošvaļdeibys agenturys “Rēzeknes Kultūras un Tūrisma centrs” direktora vītneicai, pa telefonu +371 26102732 voi ari rokstūt, e-posts: maija.breke@rezekne.lv


Vineta Vilcāne: Kotrai vaļstij ir kaida minoritašu ci mozuoklītuota volūda ar sovim izaicynojumim / Raksts\nFoto: Eleonora Petrulli\n19. augusts, 2019, 14:25\nLatgalīšu volūda Latvejā viesturiski izdzeivojuse pasasokūt daudzim entuziastim vysaidūs laikūs i niu, sovys pozicejis ījem arviņ stabiluok. Mums ir oficiali apstyprynuoti raksteibys nūscejumi, roksti škārsteiklā, informaceja masu medejūs, gruomotys i daudz kas cyts. Kai pīzeist ari latgalīšu volūdys zynuotuoja i žurnaliste Vineta Vilcāne, vēļ arviņ aiz ituo vysa stuov daudzi entuziasti, jo konkreta finansiejuma latgaliskajam i taišņi volūdys saglobuošonai i atteisteibai vaļsts budžetā nav, taipoš nav ari vīnys institucejis, kas izajimtu ryupi par itū vysu.\nVineta VilcāneGuna Igavena, Ēriks Zeps, raidījums Kolnasāta 00:00 / 00:00\n„Piļneigi kotrā vaļstī ir kaida mozuo volūda, kurai varbyut naīt tik labi kai grybātūs.”\nPādejūs puora mienešus latgalīšu volūdys aktiviste i žurnaliste Vineta Vilcāne, kura sovulaik bejuse ari raidejuma „Kolnasāta” producente, pavadeja uorpus Latgolys, kur jei gon īsapazyna ar cytom mozuoklītuotom volūdom, gon stuosteja par latgalīšu volūdu pasauļa kontekstā.\n„Pādejūs mienešūs asu bejuse cīši lela latgalīšu volūdys aktiviste, bet uorpus Latvejis, maņ beja īspieja pavadeit vairuokus mienešus Niderlandē i ari vīnu mienesi ASV, kur es stuosteju par latgalīšu volūdu i ari raudzeju īsapazeit ar cytom volūdom. Maņ beja īspieja tū dareit, jo es dorbojūs vīnā starptautyskā projektā, kur es puorstuovu bīdreibu „Latgolys Studentu centrs”. Tuos ir taidys pādejuos lītys, kū es doru,” stuosta Vineta.\nFoto: Kristīne Pokratniece\nVineta stuosta, ka projekts ir vārsts iz mozuoklītuotūs volūdu atteisteibu i pasauļa pīredzis dabuošonu itymā vaicuojumā.\n„Dūma ir taida, ka sasatikt vysaidom lingvistiskuom, saceisim, minoritatem, jūs pietnīkim, gon ari kūpīnu aktivistim, daleitīs pīredzē i ari kotrai kūpīnai struoduot iz vysaidu materialu, kas ļautu atteisteit kūpīnys volūdu, itymā gadejumā, latgalīšu volūdu.”\nVineta pīzeist, ka kotrai vaļstij ir kaida minoritašu ci mozuoklītuota volūda ar sovu viesturyskū pīredzi i izaicynojumim. Taipoš tom vysom ir gon atškireigys, gon ari kūpeigys problemys i izaicynuojumi.\n„Prūtams, vīns nu izaicynojumu ir volūda školuos i izgleiteibys sistemā i vyspuor volūdys, rokstu volūdys vuiceišonuos.… Interese par volūdu vaira rūnās, kod tu palic pīaugušuoks, tu suoc apsazynuot montuojumu, bet nu ūtrys pusis byutu jūodūd tim bārnim jau koč kaidys pamatzynuošonys rokstu volūdā, lai tod, kod jī palīk jau pīaugušuoki, jim jau ir koč kaida baza i jī jau atsacer, jā, tī beja tai i tai, i jau saslādz kūpā, jo es vīnkuorši radzu, ari piec tūs cylvāku kas maņ ir apliek, cīši daudzi roksta latgaliski, bet jī roksta ar klaidom i vysdreižuok jī ari naīsavuiceis pareizi raksteit. Vuords piedeņuos, kū nūzeimej pareizi... Svareiguok ir tū pareizū rokstu volūdu lītuot, kod teik radeitys taidys palīkūšys vierteibys kai, pīmāram, gruomota, kur tu navari piec tam vaira izlobuot klaidys, voi tys ir muzykys pasuokuma plakats, nazynu, muzykys diskys, jo cylvāks parostais, latgalīts voi nalatgalīts , kas varbyut vaira interesejās par volūdu, jis pajem rūkuos tū gruomotu, disku i jis jau apriori pījem, ka tī vyss ir pareizi. I tī, kas roda tuos palīkūšuos vierteibys, jim juoapsazynoj i juorauga dareit maksimali vysu, lai vys tik tī tyktu īvāruotys tuos pareizraksteibys normys.”\nVuiceitīs latgalīšu volūdu ir taipoš kai vuiceitīs sevkuru cytu pasauļa mozuok ci vairuok lītuotu volūdu, tai tys ari juoiztver. Te Vineta tur, ka pošim latgalīšim byutu drupeit juomaina attīksme pret tim cylvākim, kuri gryb lītuot latgalīšu volūdu i vuiceitīs tū. Sovpus volūdys lītuotuojim tys juodora ar cīnu i vysmoz, rodūt palīkūšys vierteibys, juorauga īvāruot ari pareizraksteibys nūsacejumi.\n„Nu vīnys pusis mes kai latgalīši gribim, lai volūdu aizviņ vaira lītoj, bet nu ūtrys pusis, ka kaids tū dora mes asam dīzgon kritiski, i es pat saceitu, ka latgalīši ir dīzgon leli volūdys policisti.”


Used to write: Dīzīyutīć\nOmnī omiz īr burxī wīt lībdem, wīt pleru dīgtén, īnd wīt pleru drutiz. Byō geb dem øįunīm īnd vernem īnd dem devruté sam ak.\nDownload a font for Dīzīyutīć\nMore information about Dīzīyutīć


Raw video: 30 car pileup on Florida interstate | Video Library | Ithaca Journal\nRaw video: 30 car pileup on Florida interstate\nAn interstate pileup in Sarasota, Fla., involved 30 to 50 cars with dozens of people injured.\nRaw video: 30 car pileup on Florida interstate An interstate pileup in Sarasota, Fla., involved 30 to 50 cars with dozens of people injured.\n135 trafficLocal Hard News WTSPvpc 00:57


Kaut muzejs tā arī tikai par muzeju paliktu. | Miljons.com\nKaut muzejs tā arī tikai par muzeju paliktu.\n+81 +63 -18\nZeldis (Onkuls Z) 2014. gada 28. augustā


Borla Tai Verde 17 cm. | Calma House\nBorla Tai Verde 17 cm.\nhttps://calmahouse.com/es/3341-borla-tai-verde-17-cm.html 3341 Borla Tai Verde https://calmahouse.com/10216-home_default/borla-tai-verde.jpg 1.8997 outofstock 1.8997 1.57 0 0 2001-01-01T00:00:00+0100 /Todos los artículos para el hogar /Todos los artículos para el hogar/Complementos de diseño para tu hogar