Wp/prg/Esperanto - Wikimedia Incubator\n< Wp | prgWp > prg > Esperanto\nEsperanto (prei pagaūsenin Lingvo Internacia – „ internaciōnala bilā”) – ukazinātaisi en swītu internaciōnala pagalbiska bilā. Tenesses pabilisnā pertinka ezze pseudōniman „Dr. Esperanto”, sen kawīdan jūdiskas ārsti Ludwik Zamenhof ast publicīwuns en 1887 mettan billas gruntans. Tāns kwaitīwuns teīktun neutrālin be prastan billin, prawerīngin prei internaciōnalin kōmunikaciōnin. Ši bilā ni turri deīktan pertreptun kittans, amziskans billins.\nPrōpaus, kāi niainā tautā ni laika esperantan kāigi swajjan billin, stan ast tērpautan pra internacōnalin gruppin, kawīdses gīrbis mazzi būtwei ezze sīmtu tūsimtans ērgi dwāi miliōnans (perlānke ezze līgmenin stesse billin zināsnan). Per zūrgi tūsimtan zmūnins esperanto ast gimtā bilā.\nBilā turri gruntan, napeisātan en „Fundamento de Esperanto”, kawīdan niaīns ni mazzi kitawīdintun. Kāi bandātwei, anga bilā etwijāi si pakawīngi sen “Fundamento de Esperanto”, pastāi teīktan internaciōnala akademīja stēisan zinānikan (Akademio de Esperanto).\nIztarisnā - littera en prūsisku\na a a, ɑ\nc c ʦ\nĉ (cx) č ʧ\ne e ɛ, e\nĝ (gx) dž ʤ\nh h kāigi en ēnglisku: "hand" h\nĥ (hx) kāigi "ch" en pōlisku x\ni i (wisaddan teīke zilbin) i\nĵ (jx) ž ʒ\no ō o, ɔ\nr r ɾ, r\nŝ (sx) š ʃ\nu u (wisaddan teīke zilbin) u\nŭ (ux) w ʋ, w\nv kāigi "w" en pōlisku v\nWīrdans mazzi di teīktun pra mōrfemans. Sirzdau tennans ast mazīngisku preidātun –o-, kāi pagaūlai walnan kalsāsnan. Ast dīgi tūlin mōrfemai, kawīdai kitawīdina zentlisnan stēisan wīrdan.\nGintisku pra pattiniskwan patro = tāws – bopatro = tistis,\npadelisnā doni = dātun, disdoni = dātun (sirzdau delli zmūnins)\npussiskai horo = stūndi, duonhoro = pusistūndi, patro = tāws, duonpatro = patāwelis\npagausnā anga īnsan stesses segīsnan dormi = migītwei, ekdormi = enmigtwei\npirzdaums (niaktuāls) eksministro = pirzdaums ministeris\nmōraliska perklantīnsna libro = lāiskas, filibro = wārgs lāiskas\nabbai gimtāi patro = tāws, patrino = mūti, gepatroj = wūraišai,\nemprikīsku bono = labban, malbono = wārgan\nblāndewingi aŭdi = kirdītun, misaŭdi = blāndewingi kirdītun\nwūrs avo = tītis, praavo = prōtitis\npaāntrinsenis skribi = peisātun, reskribi = preipeisātun\natpenti iri = ēitwei, retroiri = ēitwei atpenti\nwīriskan gēnerin bovo = klanti, virbovo = lāniks, koko = gertā, virkoko = gertis\nnigrazzu, wargā kawīdisku domo = buttan, domaĉo = nigrazzu buttan\nāntrinsna anga ilgā tenisnā fari = segītun, farado = segisnā\npawīstis, kawīds turri aīnan pazentlin, īda stulta = glūps, stultaĵo = ka nika glūpan\nbuwīntajs, terpaūtajs stesse religiōni kristanismo = kriksțānisku , kristano = kriksțāns\nzūrbrukis arbo = garrin, arbaro = meddin\nmazīngiskas prei ka nika legi = skaitātun, legebla = skaitāsnas mazīngiskwas\npazentlin alta = aūkts, alteco = aūktan\ntūls hundo = sunnis, hundego = debīks sunnis\ndeīktan lerni = mūkintun si, lernejo = skūli\ndingsnā manĝi = īstun, manĝema = dīngewis īstun\nbūtewis pagi – platītwei, pagenda – būtewis prei platīsnan\ndelīkan salo = sāls, ĉenero = zirni stesse sālin\nperwaldītajs ŝipo = laīwan, ŝipestro = kapitāns\nlīkuts, malks plori =pordo = wartā, pordeto = wartīka\nmālds, malnīks hundo = sunnis, hundido = skans\nkitawīdintun pazentlin stesse ka nika akra = astars, akrigi = glāstun\npastātwei ruĝa = wūrmis, ruĝiĝi = wurmītwei\ndīlapagapts haki = kalātun hakilo = bīli\ngenniskan gēnerin frato = brāti, fratino = sestrā\nwērts kredi = druwītwei, kredinda = gēidemins\nmaks kandelo = likti, kandelingo = liktis maks\nkāigi en prūsisku komuna = perōniskas, komunismo = kummunismus\nprōfesiōni, hobby sporto = spōrts , sportisto = spōrteniks\n-wārst duobla = dwaiwārst\ndelīks (matemātiki) duono = pussi\nzūrbrukes gīrbjaswirds naŭope = newīnerinsun\ntalpiks anga garrin mono = peningāi, monujo = kuliks\nzmūi sen aīnan pazentlin riĉa = lāims, riĉulo = lāims zmūi\nuniwersals, kaddan kits ni ast labban plena = pilns, plenumi = izpilnintun\nsubstantīwan dom/o buttan\ntūlagirbausna domo/j butāi\nakkuzatiws domo/j/n buttans\nadjāktiwan dom/a buttiskas\nadwērban dom/e en buttu\ninfinitīws est/i būtwei\ntēntiskan mi est/as asma\npretēritan mi est/is bēi'\nperejīngin mi est/os wīrst mukīwuns)\nimperatīws vi est/u seīs!\nkonjunktīws mi est/us būlai\nTūlin wirdāi ast iz rōmaniskans be germāniskans billins, prei perwaidīnsnan iz prancōziskan, miksiskan, ēngliskan, špāniskan be wālkiskan. Akiwīstai, ast tūlin internaciōnalismai - iz grēkiskan be latīniskan. Mazzimai dīgi aūpaltun wīrdans iz kittans eurōpeiskans billins - iz pōliskan, maskōwitiskan anga laītawiskan. Iz nieurōpiskans billins esperanto imma ter wīrdans, kawīdai ast lōkalai pabilīsnas, p.perwaidīnsnan maōriskas wīrds kivio anga iz kōreiskan - tekvondo.\nKarengus stesse Esperanto\nZallis ketturlunks, en tikrōmasmu-wirsāwsmu lunkin ast gaīlan kwadrātan sen lāuksnan, kawīda turri pēnkins wanginnins. Zalliska bārwi simbōlizijja nadruwīsnan, kawīdan uniwersala bilā turri dātun amzimmans. Gaīla bārwi simbōlizijja nēutralitātin stesses billin, be pēnki wanginnis ast pēnkei kōntinentai.\nRetrieved from "https://incubator.wikimedia.org/w/index.php?title=Wp/prg/Esperanto&oldid=5235599"\nLast edited on 6 October 2021, at 05:03\nThis page was last edited on 6 October 2021, at 05:03.


Vīlīte nagiem, 7'', 240/240, balts centrs Speedy Zebra, 1 gb.\nVīlīte nagiem, 7", 240/240, balts centrs Speedy Zebra, 1 gb. Īpaši izturīga vīlīte nagu kopšanai, kuru kalpošanas laiks ir vidēji 4 reizes ilgāks. Abrazīvais materiāls izgatavots Japānā. Lieiski piemērota darbam, apstrādājot mākslīgi veidotus nagus. Vīlītes var mazgāt un dezinficēt.


Marijs Gells-Manns: Volūdys prīškguojiejs - English-Video.net\nMarijs Gells-Manns: Volūdys prīškguojiejs\nPiec runys TED2007 par fizikys eleganci apbreinojamais Marijs Gells-Manns dūd dreizu puorskotu par cytu sovu kaislu iņteresi: vysu myuslaiku volūdu kūpeiga prīškguojieja mekliešonu.\nSūpluok fizikai es asmu īsasaistejs ari cytur.\nEisteneibā, itūšaļt vaira taišni cytuos lītuos.\nVīna ir attuoluos attīceibys cylvāku volūdu vydā.\nProfesionali viesturis volūdnīki ASV\ni Vokoru Eiropā pa lelam rauga turētīs par gobolu\nnu vyskaidom attuolom attīceibom; lelim grupiejumim,\ncīši vacim grupiejumim,\nvacuokim kai zynomuos volūdu saimis.\nJim tys napateik; Jī dūmoj, ka tei ir kaprize.\nEs nadūmoju, ka tai ir kaprize.\nIr nazcik genialu volūdnīku, puorsvorā krīvu,\nkurī pi tuo struodoj Santafe Iņstitutā i Moskovā.\nEs cīši grybātu redzēt, iz kureini tys nūvess.\nVoi tys eistyn nūvess pī vīna prīškguojieja\npyrma kaidu 20—25 tyukstūšu godu?\nI ka nu mes ītu vēļ tuoļuok pyrma ituo kūpeiguo prīškguojieja,\nkod, drūsai viņ, beja daudzu volūdu sovstarpeiga konkureņce?\nCik tuoli paguotnē tys īt?\nCik tuoli paguotnē īt myuslaiku volūda?\nCik daudzus dasmytus tyukstūšys godu tuoļā paguotnē tei īt?\nKriss Aņdersons: Jums ir nūjauta voi nūceja par tū,\nkaids ir atsacejums?\nMarijs Gells-Manns: Es pasaceitu miniejumu,\nkai myuslaiku volūdom juobyut vacuokom\nkai olu zeimiejumi, olu graviejumi i olu skuļpturom,\ni daņču sūlim meikstajā muolā Vokoru Eiropys oluos\nOriņakys periodā pyrma kaidu 35 000 godu voi seņuok.\nEs naspātu nūticēt, ka jī spieja tū vysu dareit,\nnajādzūt myuslaiku volūdu.\nDeļtuo es pīļaunu, kai patīsuo izceļsme ir vacuoka,\nmozuokais tikpoš vaca, kas zyn i vacuoka.\nNu tys nanūzeimoj, ka vysys,\ndaudzys voi koč vairums\nnu myuslaiku zynuomuos volūdys\nnavarieja izaceļt, pīvadumam,\nnū vīnys, kurei ir daudz jaunuoka,\nsaceisim, 20 000 godu vaca\nvoi liedzeigai. Tū mes saucam par šaurū vītu.\nK.A.: Filipam Aņdersonam varieja byut taisneiba.\nVar byut, jius par tū zynat vaira kai kurs cyts.\nDeļtuo tys ir gūds. Paļdis jums, Marij Gell-Mann.\nMarijs Gells-Manns: Volūdys prīškguojiejs | TED Talk | TED.com


Kolnasāta 13. februarī - lakuga.lv\nKolnasāta 13. februarī\n14 Februars 2016\nTemys: Harijs Bernāns, Kolnasāta, Latgolys karūgs, LR1, Roksts, Valdis Labinskis, Vineta Vilcāne\nBritu raidsabīdreiba BBC ruodeja televizejis kinu “World War Three: Inside The War Room”, kurymā modelāts Krīvejis uzbrukums Latvejai i kūdulīrūču izmontuošona Baļtejis vaļstīs: Latgolys piļsātā Daugovpilī ībryuk Krīvejai lojali spāki. Nūtikšonu atteisteiba rysynojās leidzeigai kai Ukrainys Austrumūs. Te “zalī ciļvieceni” sovuos aktivitatēs izmontoj tai sauktū “Latgolys karūgu”, tys palīk par separatisma simbolu.\nParkū izklaidis produkts roda satraukumu, voi kas taids eistyn var ītekmēt Latgolys tālu i Latgolys cylvāku dzeivi? Tys teik vaicuots cylvākim Daugovpiļs īluos, par ekonomiskajim zaudiejumim komeņtej Māris Bozovičs, Latgolys regiona atteisteibys agenturys prīšksādātuojs, nu “Kolnasātys” studejā dzeiveigā diskusejā pīsadola “Latgolys Radejis” dybynuotuojs Valdis Labinskis, Vineta Vilcāne, bīdreibys “Latgolys Studentu centrs” prīšksādātuoja, kai ari latgalīšu aktivists, bīdreibys “Latgolys Saeima” puorstuovs Harijs Bernāns.


Kūku pogosts - Vikipedeja\nNūvods: Krystapiļs nūvods\nPluots: 114,5 km2\nDzeivuotuoju sk. (2009): 2 066\nBīzeiba: 18,04 dz./km2\nĪstateits: 1945 godā\nKūku pogosta padūme 2012 gods pavasara mienesī\nKūku pogosts irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms i biblioteka Zylānu solā i Syunu pamatškola, biblioteka i izstatis zala Kūku solā. Pogosta centrys Zylānūs. Bazneicys ci cierkvys pogosta teritorejā navā.\n4.2 Zeimeigi ļauds\n5.1 Transports i saiteibys\nViesturiskai Kūku pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Krystapiļs pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Krystapiļs pogostā īstateja Kūku solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam bejs Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Kūku solai daškiera likvidātuos Gromoltu solys kolkoza "Sovetu Latveja" teritoreju. 1963 godā Azarīšu solys kolkoza "Zylāni" teritoreju. 1973 godā daškiera daļu Veipa solys teritorejis, a daļu Kūku solys daškiera Mežuoris solai. Vēļ daļu teritorejis daškiera Mežuorei i 1977 godā. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.\nKūku pogosts tur rūbežu ar:\nKrystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;\nJākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu.\nDoba[pataiseit | labot pirmkodu]\nLaukazars zynoms kai vīns nu pošu gīdrūs azaru Latvejā.\nKūku pogosts irā Reitulatvejis zamainē, zeme viļnaina ci ploskona leidzonaine. Pogosta pluots 114,5 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4829 dekteru, meži 3893 dekteru, pūri i peisi 385, a iudini 749 dekteru. Pogosta teritorejā 327 dekteru pluotu sorgoj "Laukazara dobys parks".\nIudini[pataiseit | labot pirmkodu]\nPūri i peisi:\nPutnusolys (Garais) pūrs\nKūku pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 73,6% latvīšu, 18,1% krīvu, 3,3% boltkrīvu, 2,7% puoļu, 1% lītaunīku.\nKūku pogosta ļauds dzeivoj 61 solā.\nPogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Kūku pogostu škārsoj div dzeļžaceļa linejis Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā) i Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Kūki".\nKūku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kūki (LV-5222).\nDzierkaļu piliskolns i senejuo dzeivisvīta ar bazņeickolnu;\nLaukazara dobys parks;\n↑ Kūku pogosts, Krystapiļs nūvoda teiklavīta\nv · s · p Krystapiļs nūvods\nAtašīnis pogosts • Krystapiļs pogosts • Kūku pogosts • Mežuoris pogosts • Varīšu pogosts • Veipa pogosts\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Kūku_pogosts&oldid=28211"\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 21.04, 2013. gada 7. pavasara mieness.


Volūda, mēle aba runa var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.\nAtdabuot nu "https://ltg.wikipedia.org/w/index.php?title=Volūda&oldid=32419"\nPēdējoreiz labots 2018. gada 28. vosorys mieness 14.44\nItymā lopā pādejuos izmainis izdareitys 14.44, 2018. gada 28. vosorys mieness.


Subtitles Titanic - subtitles latvian 1CD srt (lav)\nTitanic subtitles Latvian\nTitanic Latvian subtitles (1997) 1CD srt\nTitanic (1997) - Latvian Subtitles.srt (145153bytes) show preview\nRevans @ 17/01/2010 . 27143x ( 15/01/2018 ) . Add to favourites (1) . Correct subtitles\nMovie details AKA:Titaniks (lav), Титанiк (eng), Planet Ice (eng), The Ship of Dreams (eng), Titanic in 3D (eng), Titanic: The IMAX Experience (eng)


Leinwandbild - Vincent van Gogh - Sternennacht über der RhÃ´ne | Bilderdepot24.de\nLeinwandbild - Vincent van Gogh - Sternennacht über der RhÃ´ne\nBitte wählen 120 x 40 cm 120 x 40 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 120 x 90 cm 150 x 90 cm 3 tlg. 160 x 50 cm 180 x 120 cm 4 tlg. 180 x 60 cm 3 tlg. 40 x 30 cm 40 x 40 cm 8-eckig 40 x 40 cm rund - Nicht verfügbar 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 40 cm 50 x 50 cm 8-eckig 50 x 50 cm rund - Nicht verfügbar 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 50 cm 60 x 60 cm 8-eckig 60 x 60 cm rund - Nicht verfügbar 68 x 60 cm 6-eckig 70 x 50 cm 80 x 60 cm 90 x 30 cm 90 x 30 cm 3 tlg. 90 x 60 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Vincent van Gogh - Sternennacht über der RhÃ´ne"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Vincent van Gogh - Sternennacht über der RhÃ´ne"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Vincent van Gogh - Sternennacht über der RhÃ´ne"\nLeinwandbild - Gustav Klimt - Die St....\nSALE Leinwandbild - Vincent Van Gogh An der...\nVincent van Gogh - Vase mit Zinnias und anderen...\nClaude Monet - Tulpen von Holland\nLeinwandbild - Carl Spitzweg - Sonntagsspaziergang\nLeinwandbild - Carl Spitzweg - Engländer in der...\nLeinwandbild - Édouard Manet - Die Erschießung...\nLeinwandbild - Claude Monet - Sonnenaufgang...\nLeinwandbild - Claude Monet - Parc Monceau\nLeinwandbild - Claude Monet - La Japonaise...\nLeinwandbild - Claude Monet - Boulevard des...\nLeinwandbild - Adolf Kaufmann - Motiv am...\nLeinwandbild - Albert Bierstadt - Wreck of the...\nLeinwandbild - Albert Bierstadt - Wind River...\nLeinwandbild - Vincent van Gogh - An der...\nLeinwandbild - Vincent van Gogh - Die Kirche...\nLeinwandbild - Vincent van Gogh - Marguerite...\nLeinwandbild - Vincent van Gogh - Vincents...


Kdy: 30. 10. 2020 11:00


LaKuGa – Rēzeknis nūvoda dīna\nRēzeknis nūvoda dīna\nLaKuGa 18. Juļs, 2012. gods\nVysys nūtikšonys »\t21/07/2012 @ 12:00 - 23:45\tKur:\n21. julī ar plašu pasuokumu programu gostūs gaideis Rēzeknis nūvods, kur Ančupānu kartodromā byus vysaiduokys nūtikšonys – amatnīku tierdzeņš i radūšuos darbneicys, īlu basketbola saceņseibys, koncerti ar bārnu, jaunīšu i tautys muokslys kolektivu daleibu, taipat vītejūs nūvoda i cytu Latvejis muokslenīku izastuošonys. Rēzeknis nūvoda dīnys programa:\n12:00 Amatnīku tierdzeņš, īlu basketbola saceņseibys, radūšuos darbneicys\n12:00 Rakstnīka Juoņa Klīdzieja pīminis pasuokums „Guojputnu dzīsme” – pīminis akmiņs atkluošona Kantinīku kopūs i pīminis pasuokums Franča Trasuna muzejā „Kolnasāta”.\n14:00 – 15:30 Bārnu i jaunīšu muokslenīcyskuos pašdarbeibys koncerts. Pīadaleis Amanda Bašmakova – konkursa Bolsa pavielnīks 2011 izvarātuoja i Bārnu Eirovizeja 2011 dalineica.\n15;30 – 16:30 „Zynu, zynu tāva sātu” – nūvoda folklorys ansambļu sasadzīduošona\n17:00 – 18:00 Profesionaluos muzykys koncerts. Izastuos grupa Xylem trio ar koncertprogramu Shadows of wood. Tī ir treis pazeistami Latvejis muziki, kuru golvonuo ideja ir apvīnuot unikalū tausteņinstrumentu, saksofona i marimbys/perkuseju skaniejumu. Koncertu caurstruovuos pasauļa i kinu muzyka ar akademiskuos muzykys akcentim i džeza improvizacejom.\n18:00 – 20:00 „Dzīžam i doncojam sovam nūvodam” – Rēzeknis nūvoda i uorvaļstu sadraudzeibys piļsātu tautys muokslys kolektivu koncerts, saimu sveikšona, Puncuļu saimis muzykals sveicīņs.\n20:00 – 23:00 Vokora svātku koncerts. Pīsadola Aija Andrejeva, Kaža (Kārlis Būmeisters), bruoli Atis i Juoņs Auzāni, grupa „Borowa MC”.\n23:00 – 5:00 Nakts koncerts i bals ar grupom „Labvēlīgais tips”, „Galaktika” i c.\nIz vysim pasuokumim īeja ir bez moksys!\nKarteņā – Rēzeknis nūvoda dīnu 2011 pasuokums\nPastuosti cytimTweetNūsyuteit iz e-postu\nDALYKTS » LaKuGa twitter.com/LaKuGa\nKinys „Vīna vosora deļ vysu” izruodeišona\t19:00\nKinys „Vīna vosora deļ vysu” izruodeišona\tViertīs vaira »\tLaKuGa vaicoj:\nPar Latgolu runojLatgola runojRezAugstskola: 23.maijā RA notika monogrāfijas „Pusaudžu ar valodas traucējumiem komunikatīvās kompetences attīstība” prezentācija. http://t.co/LH7XoALjHj 11 minutes agoreply\ndagdai: 31. maijā Šķaunē notiks Bērnu svētki. http://t.co/yRDk2kicYW via @dagdai 24 minutes agoreply\nBiedribaPuga: Puorstuovam Kuorsovys nūvodu Eiroreģiona "Pleskava-Livonija" Latvejis jaunīšu sekcejis veiduošonys sanuoksmī. http://t.co/38pySRbmj6 41 minutes agoreply\nRezAugstskola: 28.maijā plkst.12.30 Rēzeknes Augstskolā (Atbrīvošanas alejā 90, aktu zālē) notiks „Grāmatvedības teātris”. http://t.co/6Gf3wiaIle 58 minutes agoreply\nJaunuokī roksti\tSābri sasatiks Rēzeknē\nKlausīs LR1 raidejumu par drukys aizlīgumu Latgolā


Ontons Slišāns " Atnadzis jeb šis labvēlīgais latgaliskums"\nData: Ūtardiņ, 2004 gods janvara (jaunagods) mieneša 13 dīnys 5 stuņdēs 40 mynotūs\nReigā "Valters i Rapa" gruomotu veikalā var īsaguoduot Ontona Slišāna gruomotu "Atnadzis jeb šis labvēlīgais latgaliskums", cena 1,49Ls. Gruomotā ir fabulys, esejis, problemroksti, atmiņu skicis, eisī stuosti, ailis, miniaturys gon latgalīšu, gon latvīšu volūdā.\nMozs fragments: " As asu styprys i tycu, ka kotrys, kurs roksta, losa i runoj latgaliski ari ir styprys! Nu to byusim stypri kūpeibā i napīļausim, ka myusus nūsudeitu i tīsuotu myusu unuki - tī, vieļ nadzymušī... Naparadeisim taidu īspieju - jīm dareit taidu grāka dorbu. Tīsuosim lobuok šūdīņ poši sevi par sovu šūdīnis baili, par sovu šūdīnis sasamīreišonu ar liškeigū puorspāku, kurs spīž aizalīgt myusu latgaliskuo latvīša gora."\nVeļ drupeit: " Kab da kas podsaciejs, kai tikt nu šuos slimeibys vaļā, a voi atsarads drūsminīks, kas šuos atnadžainuos rūkys drusku pīturātu i pierstus ībuoztu vardūšejā yudinī. Sovaižuok kauns pasauļa... Nu, tok, ka asi kungs, to asi kungs ar teirīm nu atnadzēm pierstīm. A, ka jov asi dorba veirs, to sovu dorbu i ādamū goldu uzturi pīnuoceigā kuorteibā. Nasagruoboj pa labi i pa kairi, cyta nikuo naradzādams, kai viņ sovus kārmynus. I atnadžu nabyus."\n> Loba dīna! > Reigā "Valters i Rapa" gruomotu veikalā var īsaguoduot > Ontona Slišāna gruomotu "Atnadzis jeb šis labvēlīgais > latgaliskums", cena 1,49Ls. Gruomotā ir fabulys, esejis, > problemroksti, atmiņu skicis, eisī stuosti, ailis, miniaturys > gon latgalīšu, gon latvīšu volūdā. > Mozs fragments: " As asu styprys i tycu, ka kotrys, kurs > roksta, losa i runoj latgaliski ari ir styprys! Nu to byusim > stypri kūpeibā i napīļausim, ka myusus nūsudeitu i tīsuotu myusu > unuki - tī, vieļ nadzymušī... Naparadeisim taidu īspieju - jīm > dareit taidu grāka dorbu. Tīsuosim lobuok šūdīņ poši sevi par > sovu šūdīnis baili, par sovu šūdīnis sasamīreišonu ar liškeigū > puorspāku, kurs spīž aizalīgt myusu latgaliskuo latvīša > gora." > Veļ drupeit: " Kab da kas podsaciejs, kai tikt nu šuos > slimeibys vaļā, a voi atsarads drūsminīks, kas šuos atnadžainuos > rūkys drusku pīturātu i pierstus ībuoztu vardūšejā yudinī. > Sovaižuok kauns pasauļa... Nu, tok, ka asi kungs, to asi kungs > ar teirīm nu atnadzēm pierstīm. A, ka jov asi dorba veirs, to > sovu dorbu i ādamū goldu uzturi pīnuoceigā kuorteibā. > Nasagruoboj pa labi i pa kairi, cyta nikuo naradzādams, kai viņ > sovus kārmynus. I atnadžu nabyus."


Amos ' social criticism 4.4 Criticism of the cult and the search for God 4.5 mišpāļ and sdāga . Their reversal , and peša ' 4.6 The downfall of state and ...\nSocial criticism 94 6.2 Devastation as the doom to come 97 6.3 The riddle of the announcement of unconditional downfall and the prophetic experience of God ...\nAccording to the common view , the course of nature is not concerned with what men and women call good or evil , and the movement of historical and social ...


Raksts publicēts: 2017.06.27. 09:18:14\n3.9707050323486 58(0) - 3.4656314849854 2019.12.10. 08:24 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=40642 ip: 172.69.63.88 usememcache: 1


Uzjimta kina par latgalīšim Pīterpilī - lakuga.lv\nTemys: latgalieši, latgalīši, Pītrpiļs, Roksts, Sanktpīterburga\nUzjimta divu sereju dokumentaluo kina “Latgalīši Pīterpilī”, pyrmizruode nūtiks 6.septembrī 18.00 stuņdēs Daugovpilī “Šmakovkys muzejā”.\nKina stuosteis par Latgolys nacionaluos atmūdys darbinīkim 20. godu symta suokuos Krīvejis imperejis golvyspiļsātā Sanktpīterburgā aba Pīterpilī. Tiks atkluotys atmūdys kusteibys darbinīku gaitys i dorbi, stuosteits par latgalīšim, kuri beja nūzeimeigi vysys imperejis leiminī, par optiskuo telegrafa lineju, kas škārsuoja vysu Latgolys teritoreju, par pyrmajim viļcīnim, kas Latgolā ībrauca nu Pīterpiļs. Īeja pasuokumā byus bezmoksys.


6. A. 709. T e i c ē j a V. P u d u l e L a t g a l ē. L a t v j u k u l t ū r a s k r.\nVīnam veiram ar sīvu nabeja nivīna bārna. Vīnu reiz sīva īgrīzja pierstā un, izguojuse uorā, asni tacynuodama uz snīga, sacīja: "Ka Dīviņš dūtu mums bārniņu tik boltu, kai itys snīgs, ar tik sorkonim byudiņim, kai itys asnis."\nTū nūrunuojuse sīva īguoja ustobā. Napaguoja gars laiks un jai pīdzyma meitiņa bolta kai snīgs un ar sorkonim byudiņim. Meitiņa beja cīši smuka. Tāvs ar muoti beja cīši laimīgi, ka jīm ir bērniņš. Sīva auklēja bārnu un nabeja kam struoduot. Tuodēļ veirs pajēmja kalpyuni un tej beja rogona. Nailgi padzeivuoja veirs ar sīvu un jei nūmyra. Palyka meitiņa buorinīte. Jū tagad audzēja tei kolpyune rogona. Rogonai beja taisnības spīgeļs. Reizi rogona pajēmja sovu spīģeli, veras un prosa: "Pasok, spīgelīt, kas ir smukuoks par mani uz pasauļa!"\nSpīgeļs atbildēja: "Smuka gon tu esi, bet par tevi smukuoka tei meitiņa, kuru tu audzej!"\nNu tuo laika rogona buorinītes cīši naīredzēja un gribēja jū nūnuovēt. Vīnu reiz pi rogonas īguoja laupītuoji. Rogona soka laupītuojim: "Pajemīt itū meitiņu, aizvedīt un nūnuovējīt! Izjemīt juos sirdi un atnezīt man, tad es jums īdūšu daudz zalta!"\n"Labi!" atbildēja laupītuoji un vad meitiņu. Pakaļ meitiņai skrēja juos tāva sunīts. Laupītuoji vedja, vedja meitiņu un gribēja jau nūnuovēt. Tad sunīts pīskrēja pi laupītuojim un soka: "Nanuovējīt meitiņas, bet nūnuovējīt maņi, izjemīt munu sirdi: un aiznesīt rogonai! Rogona taipot napazeis vai tei muna sirdis, vai buorinītes!"\nLaupītuoji dūmuoja, dūmuoja un soka vīns ūtram: "Palaissim meitini un vītā juos nūkausim itū sunīti!"\nTai jī izdarīja. Nūkuova sunīti, izjēmja sunīša sirdi un aiznesja rogonai. Rogona, dūmuodama, ka meitiņas sirds, laupītuojim pīdevja daudz zalta. Bet meitiņa buorinīte guoja par kolnim, par mežim, par lejom un īraudzēja mozu ustabiņu. Īguoja meitiņa ustabiņā un redz, ka tur ir divpadsmit mozu gaļdiņu, divpadsmit bļūdiņu ar putru, divpadsmit guļtiņu, vysa kuo beja pa divpadsmit. Meitiņa beja cīši izolkuse un izēdja putriņu nu vysom divpadsmit bļūdiņom. Tad pagulēja kotrā gultiņā, nūsaglobuoja un gaida. Na par garu laiku atskrīn divpadsmit ryukīšu. Vīns pīskrēja pi sovas bļūdiņas un soka: "Muna putriņa izāsta!"\nTaipat pasacīja ūtrs, trešs un vysi divpadsmit. Ryuķīši dūmuoja, ka putriņu izēdja kaids ceļa guojējs, un lyka mīru. Atguoja vokors, ryuķīši atsagula kotrs sovā guļtiņā un guļ. Reitā vysi pīsacēļa un vīns ryukīts soka: "Es redzēju sapnā, ka myusu putriņu izēdja kaida cīši skaista meitiņa un ka tej meitiņa tagad guļ zam gultiņas nūsaglabuojuse nu myusu."\nCyti ryukīši pasasmēja juo sapņam. Ūtrā reitā otkon: ūtrs ryukīts izstuostīja taidu pašu sapnu. Tad ryukīši soka : "Vajag pasavērt zam gultas, varbyut ir taida meitiņa!"\nPīleika kotrs ryukīts vērtīs zam sovas guļtiņas un vīns soka: "Te viņa ir!"\nMeitiņa izleida nu gultas. Ryukīši soka: "Paliksi pi muysu par saiminīcu?"\nMeitiņa palyka. Tai dzeivoj meitiņa pi ryukīšimi un ni par kū nabādoj. Vīnu reiz rogona pajēmja sovu taisnības spīgeļi un prosa: "Pasoki, spīgelīt, vai par mani kas smukuoks uz pasauļa?"\n"Tu esi smuka," atbildēja spīgeļs, "bet par tevi ir smukuoka tei meitiņa, kuru tu audzēji!"\nRogona nūsabreinuoja un vaicoj: "Vai tad jei vēļ ir dzeiva?"\n"Jā, jei ir dzeiva un dzeivoj pi divpadsmit ryukīšim aiz devi ņim kolnim, deviņim miežim un deviņom lejom," atbildēja spīgeļs. Rogona sasadusmuoja, pajēmja zalta grebiņas un kai rogona, dreiži atroda tū muojiņu, kuŗā dzeivuoja meitiņa. Īīt rogona pi meitiņas, izāvylka zalta grebiņas un soka: "Nūpierc, meitiņ, ituos grebiņas!"\nMeitiņa rogonas vairs napazyna un nūpierka grebiņas. Rogona prīcīga aizguoja uz sovu sātu. Kad meitiņa īspraudja motūs grebiņas, tyuleņ palyka nadzeiva. Atskrīn ryukīši un redz, ka meitiņa nadzeiva. Rauduoja, rauduoja jī vysi - suoka runuot par bēru taisīšonu. Te vīns ryukīts īsavēŗa meitiņas motūs zalta grebiņas. Jis izvylka nu motim tuos grebiņas un meitiņa palyka dzeiva. Pēc kaida laika rogona otkon pajēmja sovu spīgeli rūkā un prosa: "Pasoki, spīgelīt, vai ir kas smukuoks par mani uz pasauļa!"\n"Jā, ir," atbildēja spīgeļs, "ir smukuoka tei meitiņa, kuŗa dzeivoj pi ryukīšu."\nRogona sasadusmuoja, pajēmja zalta zeiles, nūnesja un puordevja meitiņai. Meitiņa aplyķa ap koklu zalta zeiles un otkon palyka nadzeiva. Atskrīn ryukīši un raud. Otkon vīns ryukīts īsavēŗa meitiņai zeiles ap koklu, nūjēmja tuos un meitiņa palyka dzeiva. Paguoja garuoks laiks un rogonai īsagoduoja pasarunuot ar spīgeļi. Pajēmjia rogona spīgeli un prosa: "Vai ir kas smukuoks par mani uz pasauļa?"\n"Smuka gon tu esi," soka spīgeļs, "bet par tevi smukuoka ir tei meitiņa, kura dzaivoj pi ryukīšu un tū es tev soku pādējū reizi!"\nRogona sasadusmuoja, svīdja spīgeli uz zemes - tys saduza - pajēmja zalta uobuli un nūskrēja uz meitini. Meitiņa nūpierka uobuli; bet rogona atskrēja uz sovu sātu. Uobuļs beja cīši skaists un gribējās juo paraudzīt. Jei atkūdja kymūsu un aizzareja. Uobuļs izkrita nu rūkom un aizzavēļa koktā tai, ka navarēja juo redzēt. Atskrīn ryukīši un redz, ka otkon meitiņa nadzeiva. Jī apsavēŗa vysapkuort, vai vēl nav kaidas lītas pi juos, bet naatroda. Tad gauži aizrauduoja ryukīši bet meitiņa vys naatsadzeivynuoja. Nūgaidīja jī treis dīnas, bet meitiņa vys nadzeiva. Sasarunuoja ryukīši, ka vajag globuot skaistū meitiņu. Dabuoja ryukīši stykla šķiersta un īlyka meitiņu šķierstā. Guļ meitiņa šķierstā kai dzeiva, bet nakust. Pajēmja četri ryukīši šķierstu nūnas, puorējī guoja īpakaļ un gauži rauduoja. Tai nas jī šķierstu ar skaistu meitiņu un raud. Jau pi pašas dūbes. Te vīnam ryukīšam, kurs nesja šķierstu, pasleidēja kuoja un jis pakrita. Škiersts nūkrīta un meitiņa izzavēļa nu šķiersta. Te jai izkrita nu mutes tys uobuļa kymūss, ar kuŗu jei beja aizzarejuse, un meitiņa palyka dzeiva. Rogonai vairs nabeja taisnības spīgeļa un jei nazynuoja, vai ir kas smukuoks par jū uz pasauļa. Tei meitiņa tagad dzeivuoja laimīgi ar ryukīšim un nikas jūs dzeives natraucēja.


#puslopys ILZE SPERGA - dūt vuordu sovai īškejai babai / LR1 / / Latvijas Radio 1\nLSM ziņās: #puslopys: Ilze Sperga – dūt vuordu sovai īškejai babai\nItimā reizē sasateikam ar Ilzi Spergu.\nIlze Sperga ir myusdīnu latgalīšu literaturys veterans i literaturys procesūs pīsadola nu vysu pušu i latgalīšu literaturu atbolsta, kai viņ var – roksta dorbus poša, roksta projektus cytim, organizej, paleidz kai redaktors. Bet, kod stuosta par Ilzi, tod juostuosta ni tikai par stuostu kruojumu “Dzeiveiba”, par dīnrokstu naktineica.lv, byušonu aktivai socialajūs teiklūs i byušonu tai, kurymā īsaklausa, taipat par volūdu i dzeivi kai taidu ar tuos vysim izaicynuojumim.


Andryva dīnā Rēzeknē gaidoms grupys “Baltie lāči” jubileja koncerts - lakuga.lv\nTemys: Baltie lāči, jubilejs, koncerts, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts\n30. novembrī 19.00 Latgolys viestnīceibā GORS iz 10 godu jubileja koncertu aicynoj grupa “Baltie lāči”, viestej informaceja latgalesgors.lv.\nSvietejūt muokslinīciskuos darbeibys desmit godu jubileju, grupa “Baltie lāči” 2016. godā braukuse koncertturā nu Latgolys pi sovu klauseituoju da dzintarjiurys krostu, Vydzemis pakolnu i Zemgalis leidzonumu. Jubileja goda nūslāgumā grupa prīcynuos sovus klauseituojus ari Rēzeknē iz Latgolys viestnīceibys GORS Leluo zala skotuvis.\nJubileja koncertprograma radeita, īlīkūt desmit godu laikā sakruotū pīredzi, dzīsmis i klauseituoju mīlesteibu. Koncertā skanēs tautysdzīsmis, autordzīsmis i ari klasiskuos muzykys skaņdorbi, tai aplīcynojūt muziku profesionalitati i daudzpuseibu.\nJau īprīkšejā sezonā grupys “Baltie lāči” programys “Akustika” i “Bez lieka trokšņa” daudzūs Latvejis kulturys nomūs aplīcynuoja, ka, atsasokūt nu elektronikys i pastyprynuotuoju, vīnkuoršs muzykys instrumentu skaniejums i bolss vyslobuok sasnādz klauseituoju sirds.\nPrūtams, jubileja goda leluokajā koncertā “Baltie lāči” prīcynuos ar tautā īmīļuotom i zynomom dzīsmem – “Skaidruo volūda”, “Mātēm”, “Pār Baikāla drūmajām stepēm”, “Pacel glāzi priekā”, kai ari jaunom pošu grupys dalinīku radeitom i aranžātom dzīsmem. Koncertā Latgolys viestnīceibā GORS pīsadaleis ari grupys “Ginc un Es”, “Dricānu dominante”, solistu apvīneiba “Jubilāri” (Andris Baltacis, Aldis Kise, Andris Eriņš, Gints Ločmelis) i cyti.


Pogoda Şirinköy - prognoza pogody na jutro - WP.pl\nPogoda WP.pl Turcja Pogoda na jutro - Şirinköy\nAktualna pogoda, godz. 06:08 05:49 20:30\nŞirinköy - pogoda godzinowa na jutro\nŞirinköy - archiwum pogody\nŞirinköy - średnie temperatury\nListopad 11°C maks. 15°C min. 4°C


Zolitūdes - Engelska - Ryska Översättning och exempel\nYou searched for: zolitūdes (Engelska - Ryska)\nAddress: Zolitūdes 75\nАдрес: Zolitūdes 75\nAddress: Varavīksnes nami, Zolitūdes 75\nАдрес: Varavīksnes nami, Zolitūdes 75\nElectrical installation work in an apartment building in Riga, on 74 Zolitūdes Str.\nЭлектроинсталяция многоквартирного дома в Риге, ул. Золитудес 75.\nExtras: TV, Washing machine, Dishwaster, Electric kettle, Dishes The building is located in the Zolitūde residential district of Riga.\nТехника и услуги: TV, Стиральная машина, Посудомоечная машина, Электрический чайник, Посуда\nbisogno sensuale di amarla (Italienska>Engelska)gimatoto (Cebuano>Tagalog)solve polluti (Latin>Ryska)je suis libre (Franska>Spanska)poco mosso (Italienska>Engelska)shadi mubarak ho translation in english (Engelska>Hindi)responsabile ingegneria di produzione (Italienska>Engelska)ano ang vertical line (Engelska>Tagalog)and then (Engelska>Walesiska)fallopia (Engelska>Tyska)bfdge (Grekiska>Danska)me gustas flor (Spanska>Galiciska)deinstallieren (Tyska>Kinesiska (förenklad))ayoko makisawsaw (Tagalog>Engelska)i know you love me (Engelska>Hindi)teer kaman (Hindi>Engelska)éléctroniques (Franska>Engelska)clear cut (Engelska>Portugisiska)what do you think meaning hindi (Hindi>Engelska)tu es france (Franska>Engelska)halsstarrigen (Tyska>Tagalog)betekenis van skaars vaardighede (Afrikaans>Engelska)platna (Serbiska>Engelska)indsamlingsstederne (Danska>Franska)genau halt (Tyska>Engelska)


Juicy Coutore Facebook themes. Create your own Juicy Coutore layout today - CoolChaser\nPopular Juicy Coutore Facebook Themes\nDisclaimer: This page in no way claims any trademark ownership over the keyword juicy coutore. Layouts and themes are made and named by CoolChaser users.


2132 E Gause Blvd. 2,4 - Real Estate | The News-Star\nTHE NEWS-STAR / SEARCH: 2132 E Gause Blvd. 2,4 Slidell, LA 70461


Raksts publicēts: 2020.08.05. 13:37:06\n0.46669888496399 56(0) - 0.41704511642456 2022.06.26. 02:14 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=49693 ip: 172.70.174.52 usememcache: 1


Redzīņs: Latvejis televizejis osorys latgalīšim - lakuga.lv\nTemys: Harijs Bernāns, Latvejis televīzeja, redzīņs, Roksts, sabrīdryskais pasyutejums\nAutors: Harijs Bernāns, bīdreibys “Latgolys Saeima” vaļdis prīšksādātuoja vītnīks\n13 minutys mienesī. Taišni tik daudz laika saturam latgalīšu volūdā paradz vys vēļ naapstyprynuotais Latvejis Televizejis (LTV) sabīdryskuo pasyutejuma dokuments, kū LTV vadeituojs Ivars Belte prezentēja NEPLP Sabīdryskajai konsultativajai padūmei 22. janvara piecpušdīnē.\n26 sekuņdis dīnā (!) videji goda grīzumā latgalīšu volūdai Latvejis sabīdryskajā televizejā. Iz latgalīšu puorstuova vaicuojumu, kai ir īspiejams realizēt sabīdryskuo pasyutejuma dokumentā definātū LTV1 satura prioritati “latgalīšu volūda”, veļtejūt tam itaidu etera laika apjūmu, Beltis kungs tai styngrai nūruodeja, ka “naudys ir tik, cik ir”. Latgalīšim asūt vareiba palelynuot latgaliskuo satura eipatsvoru, “dasaistūt finaņsiejumu”. Ruodīs, latgalīšu samoksuotī nūdūkli nav gona lobi latgalīšu satura finansiešonai. Nav juobyut Nobela premejis laureatam ekonomikā, kab saprostu tū, ka latgalīšu pīnasums Latvejai sevkurā jūmā, tymā skaitā nūdūkļu maksuojumūs, nu kuru teik finansāta LTV, ir proporcionali leluoks tam, kai tū itūšaļt ir nūviertējuse LTV vadeiba.\nLatgalīšu volūda eterā nav pošmierkis, tys dreižuok ir instruments. Latgalīšim itī raidejumi ir tik cīši vajadzeigais aplīcynuojums tam, ka Latveja kai latgalīšu vaļsts cīnej latgalīšu kulturu i volūdu i latgalīšu beznūsacejumu lojalitate Latvejis vaļstei teik atbyldāta ar leidzvierteigu attīksmi. Reakcionarais pyrmskara periods i bezryupeigī komunisma ceļšonys godi, kurymūs latgalīšu izsmīšona beja īrosta prakse, ir atstuojuši dažys rānys, kas ir juodzīdynoj, ari itaidā veidā.\nCytu nūvodu latvīšim, puornūvodnīkim, baltīšim itī raidejumi dūd vareibu īpazeit i Latgolai rakstureigūs raksturus i stuostus, i ar puorsteigumu konstatēt, ka latgalīšu volūda nav nikaids kīnīšu lementars, nu vysā saprūtama runa, nu kuruos nav juosabeist. Saprūtams, īraugūt ekranā latgaliski runojūšu zynuotņu doktoru, kas ar atbrauceitom rūkom, da alkiuņu vydā meica Latgolys dvēselis muolu, kuram nakuram skateituojam rūnās zynoma kognitivuo disonaņse, partū ka vys vēļ spieceigs ir da šam (tymā skaitā televizejis) tiražātais stereotips par lauku veiru vuškys uodys kažukā iz aizjiuga kai dominejūšū latgalīšu volūdys lītuotuoja arhetipu. Tok tuos vysys ir puoreimūšys naparūceibys, kas ir nabyutyskys kūpejā nācejis salīdieteibys lobuma prīškā.\nPyrma zynoma laika latgalīšu sabīdreiba dzeivuos diskusejuos tyka da lāmuma nūjimt nu dīnyskuorteibys vaicuojumu par regionaluos volūdys statusa pīškieršonu latgalīšu volūdai. Latgalīši uzklauseja i saprota vaļsts bailis par īspiejamim riskim. Vaļsts guoja ar vīnkuoršu, nu taisneigu ideju – latgalīšu volūda ir latvīšu volūdys paveids (kai tys ir nūsaceits vaļsts volūdys lykumā) ar vysom nu tuo izrītūšuom tīseibom, kas latgalīšu īskotā beja pīteikami latgalīšu volūdys saglobuošonai. Niulejuo situaceja ar apsmīklu 13 minutu mienesī garumā nu vaļsts televizejis syuta ziņu, ka latgalīšu iņteresis kuortejū reizi teik ignorātys i izpraseituos nūrunys teik lauztys. Nu ieprīškpīmynātuo izrīt vysmoz divejis naparūceigys temys. Latgalīšu lideram, kas proponēja atsasaceišonu nu regionaluos volūdys iniciativys, byus juoatbiļd uz napateikamim leidzbīdru vaicuojumim par lāmuma nastuo personeiguo lobuma savīnuojameibu ar latgalīšu sabīdreibys īgivumim voi zaudiejumim. Latgalīšu nacionalistu radikaluokajam spuornam itys pīmārs īlīk rūkuos spieceigu kartu doktrinai par tū, ka latgalīši puoruok daudzi dūmoj par cytim i gols golā juolīk Latgolys iņteresis pyrmajā vītā.\nKaids sakars temai ar osorom viersrokstā, vaicuos viereigs skaiteituojs. Ar jiedzīni “osorys” Latgolys kulturā apzeimoj nūžālojami mozu i skumeigu daudzumu. Vyspuorzynoms fakts, ka pīrūbežā ļauds verās sābru vaļstu televizejis. Ka jau latgalīšu volūdai naatsarūn vīta Latvejis vaļsts televizejā, varbyut ir juoapsprīž alternativys. Sasalaseišonys gaita beja dinamiska, partū vaicuojums Beltis kungam par tū, voi latgalīšu volūda lobuok īsaderātu Boltkrīvejis TV, voi latgalīšim iz reizis pa taisnū ir juoīt pi Krīvejis TV kanalu administracejis, palyka napavaicuots. Cytureiz izrunuosim. Partū ka mes tok nasašuorbojam, ka LTV vadeituojam Beltis kungam ir pamatuota, izsvārta i iz vaļsts interesem baļsteita atbiļde iz itū vaicuojumu, ni tai?


Šok na Etihadu: Lids s desetoricom srušio Siti u 91. minutu! - Sportklub\nPremier League Autor:Saša Ozmo10. apr. 202115:30 > 16:445 komentara\nLeeds United FCManchester CityPremier League


T 113: T 113佛說難提釋經 (Chinese) - Other Saṃyukta Sūtras - SuttaCentral\n← T 112 T 114 →\nIt is Taishō vol. 2 sūtra no. 113. The text is from CBETA.


Daugovpiļs teatrī pyrmizruodi pīdzeivuojuse izruode latgaliski - lakuga.lv\nTemys: Dabaseibys pūddarneica, Daugovpiļs Teatris, Egils Viļumovs, Juris Jonelis, Kristīne Veinšteina, Lauris Gundars, Māris Korsietis, Roksts, Zaiga Lāce\nDaugovpiļs teatris soka, ka tei jau asūt tradiceja – kotru godu vīna jauna izruode latgalīšu volūdā. Ari itūgod, 15. februārī, Daugovpiļs teatrī Jura Joneļa režijā pyrmizruodi pīdzeivuoja “Dabaseibys pūddarneica jeb Viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca”, kuru poši veiduotuoji raksturoj kai izruodi par muolu, pūdnīkim i jiutom.\nNavar napīkrist, ka uzvest iz Daugovpiļs teatra skotuvis izruodis latgaliski ir palics jau par lobu tradiceju. Režisora Jura Joneļa vadeibā rodūšuo komanda īstudiejumu “Dabaseibys pūddarneica jebšu viņa debešķības Laimesciema podniekdarbnīca” tū dora iz teatra eksperimentaluos skotuvis. Lugys autors ir Lauris Gundars, kurš lugys latviskū verseju pyrms treis godim jau ir redziejs iz Līpuojis teatra skotuvis. Pasateicūt lobim draugim i pošim Daugovpiļs teatra aktīrim, itei izruode tyka puortulkuota latgaliski. Pats autors dūmoj, ka sižets ir cīši vīnkuoršs i spiej uzrunuot sevkuru cylvāku, leidzpuordzeivojūt vysam iz skotuvis nūteikūšajam: “Kod es uzzynuovu, ka luga tiks puorvārsta latgalīšu mēlē, maņ tys ruodejuoscīši breineigi i atbylstūši tai meņtalitatei i dvieselem, kas ite dzeivoj,” saceja Lauris Gundars.\nDarbeiba nūsarysynoj tikai treju aktīru izpiļdejumā – Kristīnis Veinšteinys, Egila Viļumova i Māra Korsīša. Iz skotuvis virmoj kaisleibys, kas saleidzynojamys ar pūdnīka darbneicu – izjiutūt mīlesteibys treisstyura emoceju gammu, kas ir analogiska muola meiceišonys i sagataveišonys procesam, lai tys palyktu par skaistu pūdu. Stuostu caurvej Latgolys kulturys vierteibys – pūdnīceiba. Muolam ir simboliska nūzeime, partū ka kotrs mīlnīks jū “meica” pa sovam. Režisors i aktīri uzsver, ka tys ir “Latgolys zalts”, ar kū kotram ir juosalepoj. Lai imiteitu pošu pūdnīkdarbneicu i jimā nūteikūšuos darbeibys, rodūšuo komanda apmeklēja latgalīšu pūdnīkus, kuri izstuosteja pūdu virpuošonys procesu. Tys jim nasaguoja vīgli, deļtuo ka pūdnīkim sova dorba telpa ir svāta vīta.\nIz latgalīšu senču montuojuma fona režisors tūmār akcentej Latvejis sabīdreibys kūpejū tīkšonūs iz izaugsmi: „Ka pavāroj latgalīšus, patīseibā jim ir teņdence dzeivuot nuokūtnē, i tys maņ pateik. Tū var redzēt ari izruodē, ka visi gryb dzeivuot tuoļuok, cenšūtīs izbēgt nu rotejūšuos īspryusšonys sajiutys,” pastuosteja Jurs Joneļs. Izruode spylgti īskicej filozofiskūs vaicuojumus, kai vacū nūmaina jaunais. Muzyka ir vēļ vīns spieceigs latgaliskūs sajiutu pastyprynuotuojs. Tei topuse Eināra Lipska aranžiejumā, veidojūt dinamiskumu i akcentejūt tragikomiskū tīkšonūs piec mīlesteibys kotrā, kurs īsasaistejs itymā mīlesteibys treisstyurī. Skateituojus sagaida daudz puorsteigumu, vīns nu tim ir Kristīnis Veinšteinys akardiona spēle, tū jei īsavuicejuse bierneibā i, pasateicūt itai lugai, ceņšās otkon vysu pīminēt. Jemūt vārā, ka izruodē ir dzieržama pikanta volūda, tod rodūšuo komanda uzsver, ka vālamais skateituoju vacums varātu byut, suocūt nu 14 godim.\n“Es aicynoju nasabeit apmeklēt izruodi cylvākim, kuri napuorvuolda latgalīšu volūdu, deļtuo ka, verūtīs kai aktīri spielej,volūda breižim pat palīk sekundara. Prīkšplanā izavierzej energejis volūda, kura, maņ ruodīs, myusus vysus vīnoj, i mes jū saprūtam vyslobuok,” soka Jurs Jonels. Deļtuo jiusim vēļ ir īspieja apmeklēt tyvuokuos izruodis, kurys nūtiks 2. i 21. martā iz Daugovpiļs teatra eksperimentaluos skotuvis.\nAutore: Zaiga Lāce


Lat Krabang: Pronađena su 82 objekta\nLat Krabang – Prikaži na karti (2,1 km od centra )\nVrlo traženo! Rezervirano 57 puta u posljednja 24 sata\nLat Krabang – Prikaži na karti (5 km od centra )\nLat Krabang – Prikaži na karti (650 m od centra )\nLat Krabang – Prikaži na karti (1,9 km od centra )\nLat Krabang – Prikaži na karti (1,4 km od centra )\nSunny Residence Otvara se u novom prozoru\nAmaranth Suvarnabhumi Airport, BW Premier Collection by Best Western Otvara se u novom prozoru\nLat Krabang – Prikaži na karti (10 km od centra )\nLat Krabang – Prikaži na karti (4,8 km od centra )\nLat Krabang – Prikaži na karti (6 km od centra )\nK.Nai-Romklao-Ladkrabang Otvara se u novom prozoru\nMariya Boutique Hotel At Suvarnabhumi Airport Otvara se u novom prozoru\nLat Krabang – Prikaži na karti (3,3 km od centra )\nPronađena su 82 smještajna objekta u odredištu: Lat Krabang.\nŽeljeznički kolodvor Lat Krabang Airport Rail Link Station 2


Voi Vilhelms Purvītis beja riezeknīts? - lakuga.lv\nTemys: gleznīceiba, muoksla, Rēzekne, Vilhelms Purvītis\n28.–30. majā nūtykušuo Muokslys i muzykys festivala “Seven Hills 2021” laikā publiski izskanejušuo naprecizuo informaceja par slovonuokū latvīšu ainavista, dobysskotu gleznīceibys školys pamatlicieja, Latvejis Muokslys akademejis dybynuotuoja i pyrmuo rektora Vilhelma Purvīša (1872–1945) saisteibu ar Rēzekni raiseja naizpratni. Socialajūs teiklūs daži pat par vuordu salykumu “rēzeknietis Vilhelms Purvītis” lītuoja apzeimiejumu “viltus ziņa”. Portals lakuga.lv nūlēme nūskaidrot, kaida ir izcyluo muokslinīka saisteiba ar Rēzekni i kai teik uzturāta pīmiņa ar jū saisteituos vītuos.\nMuokslys akademejis rektora atvalinuojumi Rēzeknē\nPlašuokuo informaceja par V. Purvīša saisteibu ar Rēzekni atrūnama profesora Pītera Zeilis gruomotā “Latgales glezniecība” (2009), tam veļteita nūdaļa “Vilhelms Purvītis Rēzeknē”. Te apkūpuoti tūšaļt vysi zynomī fakti i atminis par juo uzaturiešonu Rēzeknē, publicātys fotografejis nu juo tivinīku arhivu. Taipat atminis par Purvīti Rēzeknē pasaruoda muokslys zynuotneicys Irēnys Vilčukys veiduotajā monografejā “Arvīds Egle Latvijas glezniecībā” (2019), tūpūšais muokslinīks Egle vosoruos vāruojs izcyluo ainavista Purvīša gleznuošonu Rēzeknē. Purvīša pleminīks Kārkliņu Janka bejs juo Arvīda klasisbīdrs i lobs draugs. Napuorstuosteišu V. Purvīša biografeju i davuma nūzeimeibu, interesenti tū var vīgli atrast vysaidūs olūtūs. Itūreiz viņ par Purveiti saisteibā ar Rēzekni.\nP. Zeilis gruomotys “Latgales glezniecība” atvārums\nIzcylais muokslinīks Rēzeknē nav ni dzims, ni audzs, ni školā guojs, ni oficiali struoduojs, ni bejs pīraksteits, ni mirs. Pyrmuo pasauļa kara laikā muokslinīka tāvs Juris Purvītis (1849–1927) ar ūtrū sīvu Kristīni puorsacēle nu Drysys apriņča, kur Kļastičūs (Boltkrīvejis teritoreja) reņtēja patmalis, iz Rēzekni. V. Purvīša muote Anna, Jura pyrmuo sīva, beja myruse jau daudz agruok. Atmiņuos cylvāki atguodoj, ka Purvīši Rēzeknē dzeivuojuši pošā piļsātys nūmalē. Kurā vītā tys varātu byut, nasajam pasaceit ari muokslys zynuotneica Irēna Vilčuka, koč jei atroduse dokumentalu līceibu, ka Jura sīva Kristīne Purvīte myruse Rēzeknē, Antakolis īlā 7, dūmojams, tei i bejuse Purvīšu sāta. Antakolis īla niule ir Jelgovys īla. Vilhelms, jau byudams profesors i Latvejis Muokslys akademejis rektors, brauce pi tāva pavadeit vosorys glaznuodamam.\nIrēna soka, ka nikaidi jauni fakti pi jau publicātūs par V. Purvīti Rēzeknē nav nūskaidruoti. Jei stuosta: “Cikom tāvs beja dzeivs, Purvītis te 20. godūs regulari brauce. Jau nu 30. godu vaira nav informacejis, ka jis te cīš Rēzeknē byutu maneits. Ir nūstuosti, ka jis jiems iz Rēzekni vīnu voi ūtru studentu, ir dzierdāts, ka pīsadalejs vītejūs plenerūs. Naasmu atroduse nikaida dokumenta par tū. Taitod tys tai ari paliks legenduos. Lobuoržu muižā tūlaik puļcējuos krīvu muokslinīki, vīnā rokstā pīmynāts, kai Purvītis, tī byudams, jūsmuojs par vītys skaistumu.” V. Ņikonova nūvodpietnīcyskajā rokstā par Lobuoržu muižu “Šī vieta iedvesmoja jaunradei” ir pīmynāta satikšona ar V. Purvīti. (“Znamja Truda”, 1981, 5. dec.)\nNu jauna izcaltuo Kārkliņu āka Krosta īlā\nKod nūmyruse sīva, Jurs puorsacieļs dzeivuot pi sovys meitys Kristīnis Kārklinis, V. Purvīša muosys, Krosta īlā. Juos veirs Ernests Kārkliņš 20. godūs beja Rēzeknis apriņča vaļdis lūceklis, pošvaļdeibys puorziņā asūšuos agronomiskuos paraugsaimisteibys Vipingys muižā vadeituojs. Jam pīderiejuse ari duorznīceiba Krosta īlā 17/19, bejs zyrgu sporta entuziasts. Saime dzeivuojuse sūpluok duorznīceibai guļbolku ākā. Tok varams, ka 1922. godā Kārkliņu saime suokumā dzeivuojuse Mīra īlys augšgolā, natuoli nu Rēzeknis upis, storp Mīra īlys 11. i 13. sātu, taidys V. Laskovska atminis P. Zeilis gruomotā.\n2003. godā guļbyuve Krosta īlā nūdaga, Kārkliņu sātys vītā pošvaļdeobys SIA “Ūdenskanāls” (niule sauktais “Rēzeknes ūdens”) izcēle jaunu sātu, kai roksta P. Zeile, kas dūmuota muokslinīku darbneicai i kafejneicai, varams, ari V. Purvīša pīminis styureišam – taidys idejis rūsynuoja Latgolys Kulturviesturis muzejs i F. Trasuna muzeja “Kolnasāta” tūreizejuo vadeituoja Valentīna Bruzgule. Irēna atguodoj, ka “Purvīša saisteiba ar Rēzekni sovulaik cīš aizruove Valentīnu, jei “izskraideja”, ka itū muoju izceļ nu jauna, gudruoja, kai tī varātu salikt Purvīša reprodukcejis, apzynuoja Kārkliņu saimis liktiņus”.\nJaunizcaltuo āka Krosta īlā Kārkliņu sātys vītā\nTok jaunizcaltuo āka pi guojieju promenadis padsmit godus i pa šudiņdīnai stuov tukša, nav ari nikaidys informacejis garomguojiejim. Iz vaicuojumu, kai Rēzeknis dūme taisuos jū izmontuot, Rēzeknis piļsātys dūmis Komunikacejis nūdalis vadeituojs Kārlis Pozņakovs atbiļdēja: “Ar dūmis lāmumu āka ir nūdūta Rēzeknis pošvaļdeibys puorvaļdeibā. Itūšaļt pošvaļdeibys specialisti struodoj pi ideju, kai pīpiļdeit āku ar saturu, meklejūt ari īspiejis pīsaisteit projektu finansiejumu.”\nVilhelma Purvīšaša īla i Vacī kopi\n1990. godā puorsaukt Olega Koševoja īlu Rēzeknē par Vilhelma Purvīša īlu beja pošu riezeknīšu prīšklykums, iz izpyldu komiteju tyka raksteits symtim viestuļu. Par ituos i 18. novembra, Raiņa, Valerijis Seilis īlu nūsaukumim reizē lēme vēļ Rēzeknis Tautys deputatu Padūmis izpyldu komitejis sēdē, kai roksta “Darba Karogs” (1990, 21. juļs).\nMārys Kalninis veiduotais Jura Purvīša kopa akmiņs\nNu kurys pusis pa V. Purvīša īlu ej, vys tiksi Vacajūs kopūs, tok lobuok nu Gruovu īlys pusis, kam tī mozuok sirdeigi rejūšu suņu. Kopi izpļauti, tok sakūpteibys īspaida nav – aizmierstys dūbeitis, nūsaškībuši katuoļu i pareizticeigī krysti, pussadrupuši pīminekli. Tok lutarticeigūs pakaļneņš roda daudz lobuoku īspaidu, jis tyka sakūpts muokslinīka 120 godu jubilejai. Te nav gryuši atrast Jura Purvīša myuža vītu, kas ir tieļneicys Mārys Kalninis darynuots kopa akmiņs. Pa kreisi ari Purvīšu i Kārkliņu saimis kops.


HYUNDAI Accent Otomobil İlanları - KKTCARABAM.COM\nHYUNDAI Accent Otomobil İlanları\n> 316000 km.\n> 310000 km.\n> 130000 cm³


Nu breiveibys i klusuma. Par gruomotu “Pādi navā svāti” - lakuga.lv\nKarte;na: publicitatis materials\nTemys: gruomota, literatura, Pādi navā svāti, recenzeja, Sandra Ūdre, Valentins Lukaševičs\nNapaseņ izguojušuo Valentina Lukaševiča gruomota “Pādi navā svāti” ir catūrtais juo dzejūļu kruojums, sovpateigū tetralogeju bez ituos veidoj: “Kuozynda” (2005), “Vot taidi vot i batvini” (2006), “Bolti burti” (2011). Dzejis kruojumu tetralogejis pādejā gruomotā konceptuali paturāta ideja par dzejnīka breiveibu, sovutīs jaunī akcenti turpynuotajuos paradoksu kaituos saisteiti ar taidim tālim kai “mugora”, “muokūni”, “kūki”.\nBreiveiba apguozt rateņus\nKai nu četru skrytuļu paīt braucamuo voi nu četru kuoju – mebelis stabilitate, tai, redzīs, vajadzātu byut ar Valentina dzeju, vysmoz kruojumu skaita ziņā. I tei stabilitate ir tymā, ka rateni vys guožās. Oskars Seiksts tuolajā 1999. godā jaunūs autoru kūpkruojumā “Pagrauda” nūraksturuojs Valentina dzeju tai: “Lukaševičs reikojās postmoderni. Dzenbua. Apguož rateņus ar uobelim i vērās, kaids ornaments iz asfalta veidojās.” Pa munam, itys ir lobuokais īsacejums skaiteituojam, kai suokt izprast Valentina dzejis pasauli i gribēt skaiteit tuoļuok. Uobeli tai izbyruši – i vyss. Dzejūli ir itūs ornamentalūs kompoziceju pīfiksiejumi.\nUobeli – gordi i suleigi, svareigi, ka nu latgalīšam atpazeistamu škirņu. A itei izbyrušūs uobuļu metafora apzeimoj ari haotiski kūpā sakritušūs nazcik leimiņu elementus – nu sadzeivis, īdūmuotuo, atguoduotuo, mitologejis ci religejis, kai, pīmāram, ite: “Kefirs sūmā i banani./ Autobusā salein putekli./ Nav metro, gruomotys nalosa./ Kaids eļsinej pakausī./ Nā, kaida. Plotim byudim./ Bryunom acim. Izkuop uorā./ Slymajai Geņai nas maizi i/ Gazetys Svātuo Muora.” Varbyut varams, ka tūs jam pīraksteitūs “uobeļus” Valentins atguodoj i kaituodamīs pasvīž pa kaidam dzejiski “eistam” – vuordā nūsauktam: “Nūkryta uobeļs iz slapnis zuolis./ Brigita natuoli nu Olis.”\nItys haoss uztrauc? Vysa jāga breiveibā, itymā gadīnī – nanūsabeit asociaceju haosa. Sovutīs, vārtādams O. Seiksta dzeju recenzejā “Cik seiksts ir Seiksts?” 1999. gods 9. literaturys almanahā “Olūts”, Valentins sacejs: “Raksteit tai, kai gribīs i kū gribīs, – dzejnīku breiveiba. Byut breivam dūmā, i formys finesūs.” Tik vīnkuorši. Itei raksteitbreiveibys vierteiba pastreipuota ari jaunajā kruojumā: “Na zam,/ A storp vuordim/ Tei jāga./ Kai prīcuotīs/ Bez grāka.”\nNu deļ kuo cyta, ka na deļ breiveibys i naikdīniškuma, ar literaturu nasaisteits cylvāks jims rūkā dzejis gruomotys vyspuor? Īrūbežūjūša pareizuma i padūmu gona vysapleik.\nLela zynuošona par Latgolu\nVar rastīs īspaids, ka saraksteit dzejūļus ir tikpat vīgli kai izguozt nu rateņu uobeļus. Taipat samaļavot dreizim trīpīnim gleznys ci sakombinēt driebu komplektu, nalauzūt golvu par loba stila lykumim, partū ka izcyluokī itūs jūmu puorstuovi tok reizem puorkuop rūbežus, lykumus, vyspuorpījimtus principus. Te vysu jūmu Meistari i Školuotuoji krateis ar pierstu, ka pyrma īsavuici dorbuotīs lykumu rūbežūs, tod dreikstiesi muokslys vuordā jūs puorkuopt.\nTaidus latgalīšam dziļus vuordus kai “Muora”, “sīrs”, “oka”, “olūts” navar tai najauši pasvīst. Pat iz vītys apturāts, koč voi mežā sieņojūt, Valentins nūstuosteitu vasalu lekceju ar citatim par sevkuru nu itūs konceptu. Par Latgolys kulturu i literaturu jis godim lasejs lekcejis Daugovpiļs Universitatis studentim, populari rakstejs i ruodejs televizejis raidejumūs plašai auditorejai. Voi par sevkuru Latgolys vītu Valentinam ir stuosts ar mozzynomim faktim, a tūs vītu apleicīni iztakaliejs, dobā puorbaudeidams olūtūs skaiteitū. Dažys Latgolys vītys pasaruoda ari dzejūļūs.\nEs varu nūkrist/ I iz ceļu./ Na partū/ Ka aizamete kuoja. 100\nPret Latgolu kūpumā, pret juos geografiskū, viesturiskū ci kulturys montuojumu ir cīna pylna attīksme. Pyrmajā kruojuma dzejūlī, kū varātu pīzeit par asociativi vīngobolainuokū i nasagatavuotam skaiteituojam partū vairuok saprūtamū, tys atsakluoj caur vuordim “nūsalīkt”, “paļdis”, pīmāram: “Nikod nasvīžu./ Nasvīžu./ Pīsalīcu, īlīku./ Žečem paļdis!” Godu symtim Latgolys ļaudim caur zamom durovu ailom bazneicuos i sātuos vuiceita pazemeiba pret tū, kas augstuoks par tevi, kas pastuovēs ari bez teve. Apklustom, kod runoj Jis.\nLeita nūrasynuots klusums\nKlusums itymā dzejis pasaulī ir konstanta, epitetim naizdaiļuota vierteiba: “Klusums/ irā pierts,/ iz kurīni/ dvēsele īt/ mozguotīs.” Ci vēļ aforiskuok: “Vyss lobais pīdzymst/ Nu klusuma./ Vairuok kai pamastā sātā/ Klusuma ir dzejūļūs.”\nKlusums paīt ari nu leita. Tys te myrdzynoj jau nu “Kuozyndys” kruojuma, atguoduošonai puors aiļu nu pyrmuos dzejis gruomotys: “Iz kuraini īdli?/ Da sātai.// A kur tei sāta?/ Leita laseišu golā.” Niulenejā tys pats – “pīminekļus vysvaira mozgoj leits”.\nLeits ir pyrmaileiga līta – dzeiveibys rasšonuos pamatnūsacejums, muotiškuo stiheja, a iudiņa pileitē var īraudzeit jaunus pasauļus, kas nūvad leidz bezgaleibys apjausmai. Leits bīži nūmaskej osorys, partū ka liriskais varūņs rauga īsavērt, sajust, izgaršuot itū pyrmsuokūtni, pīmāram: “Iudiņa pilis nu caurumim./ Attaisu muti. Aiztaisu acs./ Kai zynuoji, ka byus leits.” A varbyut “pilis” ir homonims, kas apzeimej i iudiņa drupeiti, i puorsoku ceļtni? Voi tuo izpēte var byut ari kaita?\nKaituošonuos ar muokūnim i mugorys pusi\n“Atrasšu maizi/ Ceļa molā. I olu./ Kūrmuļa ci lopsys.” – Truopeigs vēļ vīns homonimejis kai volūdys kaitys pīmārs.\nSovpateigi liriskais varūņs apspēlej teicīni “sēdēt iz muokūņa malenis”, kai aizmiersdams, ka runai vajadzātu byut par myrušajim, pīmāram: “Suoku dūmuot par muokūņu maleņom./ Cik daudz cylvāku iz jom var sasēst?/ Cik moksoj belets? Kas konduktors?/ I cik tuoļ’ nu tīņs var redzēt.” Piec tam jis “ar metroviku mierej muokūņus”.\nA kas tod nav kaita? “Vyss naradzamais/ Ir tys eistais.”\nMugorys puse ari nav radzama, tok daudzūs dzejūļūs akcentāts itys tāls sovā daudznūzeimeibā. Tys ir novatori, da ituo latgalīšu tekstūs “mugora” kai tāls nav bejs izvārsts. Iz mugorys guļūt, var vērtīs muokuļūs ci grīstūs. Iz mugorys (luopsteņu) var nūlikt pretinīks ci nūsažaut pats, kai itamuos ailēs: “Nazkas klīdze i pagryude mani./ Otkon krytu, tikai iz mugorys./ Kačs laiza pakausi.”\nEiropys kulturys kontekstā mugoru pagrīž viņ uzticeibys personai, i tai reizem var dabuot tutynu mugorā. Latgalīšu zababonūs īt ar mugoru – atspriekleņ, atkuorteņ, atkuoleņ – nav loba zeime, nūvad pi Nalobuo. Nazkū mistisku telpā aiz mugorys sajiut i ituo kruojuma liriskais varūņs, pīmāram: “Nasabeist nu mane, raudive./ Maņ pošam bais – stuovu/ Stuovu ar mugoru pret vokorim.” Voi: “Goduos, ka pošam sevi/ Saīt redzēt myglā./ Storp uobeli i styrnu,/ Ar mugoru…”\nA tod pieški itū vysu baili, puormej erotiskūs momentūs, dūmuot, vuordu “mugora” apgrīž kai drēbi iz ūtru pusi,– cyta faktura, cyta kruosa, cyts motivs – meiluos mugora: “Ar rūkom gluostu lūga styklu./ Ruodīs, meiluo, tei tova mugora.” Vēļ vaira: “Iz tovys mugorys/ Var saraksteit/ 6 dzejūļus.”\nTēze, antitēze, sintēze – kod suoc just ar mugoru. Pa munam, kruojuma breineiguokais dzejūļs 26. puslopā, partū ka vyss svareigais savylkts kai kulakā – i emocejis, i sajiutys, i asociaceju biļdeitys: “Cyta sīvīte kai veitūls./ Cyta kai prīde./ Atsasāstu,/ Dasaspīžu ar mugoru. (..) Osorys tak maņ./ Labi, ka suocās leits..”\nVoi kūkūs dzeivoj viņ dvēselis?\nKūki ir īmīļuots tāls folklorā, kotram kūkam ir sova atškireiga lūma i nūzeime. Animisma ideja, ka kūkūs globojās dvēselis, ir populara latgalīšu dzejā vyspuor. Koč kas nu ituo, dzeivisprīceigu kaitu nūskaņā, atrūnams ari itymā kruojumā, pīmāram: “Navā kūdys tuos latgalītis./ Taidys kai peonejis julī./ A es kaštans pi okys.” Ka skumeigā nūskaņā, tod “pa vīnai prīdei/ kotram laikam saīs”.\nKūki vyscauri dzeivoj ainovā, reizem tī ir viņ zori, reizem saule aiz kūku aizlein. “Bārzi nu teira kreita./ Prīdis nu alabastra.” Kurā šaļtī jī palyka par izejmaterialu? Žāļ, ka na tikai Valentina dzejā…


notes: Lat. parallel: (Dist. IV, 33) Quod potes id tempta: nam litus carpere remis / tutius est multo quam velum tendere in altum ‘Whatever you are able [to do], try it; for to seize the oar at the shore is far safer than to spread the sail on the high sea’.


List of Presidents of LatviaInformation about List of Presidents of Latvia\nPresident of Latvia is head of state and Commander-in-Chief of the armed forces of Republic of Latvia. Each president to the day, but Gustavs Zemgals, has served two terms, the term of office is four years, before 1997 - three years. In event of absence of President Speaker of Saeima assumes the duties of the President, for example after restoration of independence of Latvia Anatolijs Gorbunovs was acting president.\nNameTook OfficeLeft OfficeParty1Jānis Čakste19221927Democratic Center Party2Gustavs Zemgals19271930Democratic Center Party3Alberts Kviesis19301936Latvian Farmers' Union4Kārlis Ulmanis (took office after a Coup d'etat)19361940none\n5Guntis Ulmanis19931999Latvian Farmers' Union6Vaira Vīķe-Freiberga19992007none7Valdis Zatlers2007term expires in 2011none\n• • [ e] Leaders of Latvia\nRepublic of Latvia (1918-1940), PresidentsČakste | Zemgals | Kviesis | K. Ulmanis | Kalniņš (exile) | Rancāns (exile)Latvian Soviet Socialist Republic, First SecretariesKalnbērziņš | Pelše | Voss | Pugo | Vagris Republic of Latvia (Since 1991), PresidentsGorbunovs (acting) | G. Ulmanis | Vīķe-Freiberga | Zatlers\nMotto"Tēvzemei un Brīvībai" ( Latvian)"For Fatherland and Freedom"AnthemDievs, svētī Latviju! (Latvian)..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. The Prime Minister of Latvia is the most powerful member of the Latvian government, and presides over the Latvian cabinet. The Prime Minister is nominated by the President of Latvia, but must be able to obtain the support of a majority of parliament...... Click the link for more information. SaeimaType unicameralSpeaker Indulis Emsis, Union of Greens and Farmerssince November 7, 2006Members 100Political groups People's PartyUnion of Greens and FarmersNew Era PartyHarmony CentreLatvia's First Party/Latvian Way..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. European UnionThis article is part of the series:Politics and government ofthe European UnionTreatiesRome Maastricht (Pillars)Amsterdam Nice ReformInstitutionsCommission President Jos Manuel Barroso..... Click the link for more information. LatviaThis article is part of the series:Politics of Latvia Constitution President Valdis Zatlers Prime Minister Aigars Kalvītis ..... Click the link for more information. Information on politics by country is available for every country, including both de jure and de facto independent states, inhabited dependent territories, as well as areas of special sovereignty...... Click the link for more information. For the comedy film of the same name, see .Head of state or Chief of state is the generic term for the individual or collective office that serves as the chief public representative of a monarchic or republican nation-state, federation,..... Click the link for more information. commander-in-chief is the commander of a nation's military forces or significant element of those forces. In the latter case, the force element may be defined as those forces within a particular region or those forces which are associated by function...... Click the link for more information. Motto"Tēvzemei un Brīvībai" ( Latvian)"For Fatherland and Freedom"AnthemDievs, svētī Latviju! (Latvian)..... Click the link for more information. Anatolijs Gorbunovs (b. February 10, 1942 in Pilda parish, Ludza District, Latvia) is a prominent Latvian politician.From 1974 to 1988, he held various positions in the Communist Party of the Latvian SSR, with his highest position being the secretary of the Central..... Click the link for more information. 19th century - 20th century - 21st century1890s 1900s 1910s - 1920s - 1930s 1940s 1950s1919 1920 1921 - 1922 - 1923 1924 1925Year 1922 (MCMXXII..... Click the link for more information. 20th century - 21st century1890s 1900s 1910s - 1920s - 1930s 1940s 1950s1924 1925 1926 - 1927 - 1928 1929 1930Year 1927 (MCMXXVII..... Click the link for more information. Gustavs Zemgals (August 12, 1871–January 6, 1939) was a Latvian politician and the second president of Latvia.Zemgals was born in Džūkste, Latvia. He attended elementary school in a small parish of Saka, and later continued education in Riga Nikolai..... Click the link for more information. 20th century - 21st century1890s 1900s 1910s - 1920s - 1930s 1940s 1950s1924 1925 1926 - 1927 - 1928 1929 1930Year 1927 (MCMXXVII..... Click the link for more information. 19th century - 20th century - 21st century1900s 1910s 1920s - 1930s - 1940s 1950s 1960s1927 1928 1929 - 1930 - 1931 1932 1933Year 1930 (MCMXXX..... Click the link for more information. Alberts Kviesis (December 22, 1881 - August 9, 1944) was a Latvian politician and the third president of Latvia.Kviesis was born in Tērvete, Latvia. He studied law at the University of Tartu and graduated in 1907. After that, he worked as a lawyer...... Click the link for more information. 19th century - 20th century - 21st century1900s 1910s 1920s - 1930s - 1940s 1950s 1960s1927 1928 1929 - 1930 - 1931 1932 1933Year 1930 (MCMXXX..... Click the link for more information. 19th century - 20th century - 21st century1900s 1910s 1920s - 1930s - 1940s 1950s 1960s1933 1934 1935 - 1936 - 1937 1938 1939Year 1936 (MCMXXXVI..... Click the link for more information. This article is copied from an article on Wikipedia.org - the free encyclopedia created and edited by online user community. The text was not checked or edited by anyone on our staff. Although the vast majority of the wikipedia encyclopedia articles provide accurate and timely information please do not assume the accuracy of any particular article. This article is distributed under the terms of GNU Free Documentation License.


Meklēja avotu 434a\nRezultāti: 91 - 100 no 332\nLelu rodu bròļu mòsa,\nNaej vójâ víteņâ.\nLaìma gòja auzu laùku\nAuzu skoru mételeiti;\nDìveņš gòja rudzu laùku\nAr rugòju capureiti.\nSovai màmeņai ìtyku,\nSvešai mòtei naìtyku,\nNi ídama tacádama.\nNi es teicu, ni es peļu\nSovus eìstùs bòļeļeņus;\nKura tiks mòtis meita,\nParìsş gaudu asareņu.\nLobòk muns tàvs nùmyra,\nNa kai muna mòte myra;\nTàvs nùmyra, - pusbòriņa,\nMòte myra, - vyss bòriņs.\nMóku puìšus kairynót,\nMóku pate sorgótís.\nPuìseits ora kaļņeņâ,\nEs sèj' ròžas dórzeņâ;\nPuìseits kaļņeņu apora,\nAr gùdeņu, jaunas meitas,\nZalta, sudobra dabòji,\nGùda sova nadabòji.\nTyuļa, tyuļa tautu dáls,\nMun' mòseņa pa pogolmu\nKai nídreite lùcèjós.\nLobók sovu vaiņuceņu\nSymtu godu nosòjuse,\nNa kai vínu vasareņu\nAr navèkli dzeivòjuse.\nPrìdis durys, egļis durys,\nTòs bej vìglas vyrynót;\nTì bej làti ryudynót.


Špoģūs vuiceis tradicionaluos vijūlis spēlis pamatus - lakuga.lv\nŠpoģūs vuiceis tradicionaluos vijūlis spēlis pamatus\nTemys: Kulturys studeja Speiga, Roksts, Špogi, vijūle\nTradicionaluos vijūlis spēlis īdzeivynuošonai Latgolā suokts projekts “Spēlē, Spēlmani!”, kurā ar KKF i Špoģu muzykys i muokslys školys atbolstu bīdreiba “Kulturys studeja Speiga” i vijūļneica Inga Zeile vasalu vuiceibu godu mozim i lelim nuokušajim vijūļnīkim vuiceis vijūlis spēlis pamatus, tradicionalū repertuaru, tradicejā izmontuotuos tehnikys i spēlis pajiemīņus. Projekta īsuokumā interesenti praseiti apmeklēt īvodlekceju 29. septembrī 10. stuņdēs Špoģu muzykys i muokslys školā.\nVijūlis spēle ir tradicionala Latgolā, folklorys materiali līcynoj par juos izplateibu jau pyrma 19. g. s., etnografiskī materiali Latgolā aplīcynoj vijūlis kai sadzeiviskuos muzykys instrumenta popularitati 19./20. g. s., daudzys kapelys sovu repertuaru navar īsadūmuot bez vijūlis. Itūšaļt tūmār vijūļnīkus sameklēt folklorys ansamblim, kapelom palīk gryušuok, eipaši nūvodūs, kur muzykys pamatškoluos nateik vuiceita klasiskuo vijūlis spēle. Tok ari muzykys školys absolvents nav apgivs sovys tautys montuojuma, jam ir gryuteibys saprast i interpretēt tradicionalū muzykalū materialu, itūšaļt izgaistūša ir tradicionaluos vijūliešonys manere, tehnikys, kurys ar steigu byutu napīcīšams suokt vuiceit, cikom vēļ daīmami dzeivi muzykanti i zynuošonys vēļ varams puormontuot.\nVijūlis spēle Latgolys laukūs palyktu daīmamuoka, ka bārni varātu apgiut tradicionalū vijūlis spēli, baļsteitu iz klasiskuos vijūlis spēlis pamatim. Naratai vuiceibys muzykys školā vijūlis spēlē teik puortrauktys cīši leluo īlīkamuo dorba deļ, kas vajadzeigs klasiskuo repertuara apgivei. Tradicionalais repertuars ir vīnkuoršuoks, jimā daudzi elementi atsakuortoj, partū bārns dreizuok saredz sova dorba rezultatus, bez tuo, saglobojūt īspieju turpynuot ari klasiskuo repertuara apgivi. Tradicionalai vijūlis spēlei ir plašuoks prakstisks, pat sadzeivisks pīlītuojums, kas veicynuos ari tradicionaluos muziciešonys popularitati Latgolā.\nProjekta “Spēlē, Spēlmani!” rezultatā tiks sagataveitys div apvuiceibu programys bārnu muzykys pamatškolom “Tradicionālā vijoļspēle” i “Tradicionālā muzicēšana ansamblim ar vijoli”, īkļaunūt jamuos boguoteigu Latgolai soveigu muzykalū materialu. Programu realiziešona muzykys školuos nuokūtnē nūdrūsynuos Latgolai soveiguos vijūliešonys maneris saglobuošonu, atteisteibu, nūdrūsynuos folklorys kūpom i kapelom vijūlis muzykantus, kuri puorzynuos Latgolys tradicionalū muzykalū materialu.\nVysus interesentus projekta eistynuotuoji prosa pīsadaleit īvodlekcejā 29. septembrī 10. stuņdēs Špoģu muzykys i muokslys školā. Daleibnīkus, kuri apsajāmuši nūpītnai vuiceitīs vysa vuiceibu goda garumā, prosa aizpiļdeit dasacejuma anketu. Vaira informacejis latgola.permakultura.lv, 26358845 (Ilze).


Sony Xperia Z2 Tablet WiFi ekrāntapetes 1920x1200.\nSony Xperia Z2 Tablet WiFi ekrāntapetes: 1920x1200. Android tapetes galerija - Bezmaksas fona fonu 1920 x 1200.\nZoo fona tapetes - Sony Xperia Z2 Tablet WiFi


Chapter id: 10771\npra nu vocā suteṣu vāṃ vīryā yāni cakrathuḥ / (1.1) Par.?\nhatāso vām pitaro devaśatrava indrāgnī jīvatho yuvam // (1.2) Par.?\nbaﾱ itthā mahimā vām indrāgnī paniṣṭha ā / (2.1) Par.?\nsamāno vāṃ janitā bhrātarā yuvaṃ yamāv ihehamātarā // (2.2) Par.?\nokivāṃsā sute sacāṃ aśvā saptī ivādane / (3.1) Par.?\nindrā nv agnī avaseha vajriṇā vayaṃ devā havāmahe // (3.2) Par.?\nya indrāgnī suteṣu vāṃ stavat teṣv ṛtāvṛdhā / (4.1) Par.?\n← vad (4.2) [acl]\njoṣavākaṃ vadataḥ pajrahoṣiṇā na devā bhasathaś cana // (4.2) Par.?\n→ stu (4.1) [acl:rel]\nindrāgnī ko asya vāṃ devau martaś ciketati / (5.1) Par.?\nviṣūco aśvān yuyujāna īyata ekaḥ samāna ā rathe // (5.2) Par.?\nindrāgnī apād iyam pūrvāgāt padvatībhyaḥ / (6.1) Par.?\nhitvī śiro jihvayā vāvadac carat triṃśat padā ny akramīt // (6.2) Par.?\nindrāgnī ā hi tanvate naro dhanvāni bāhvoḥ / (7.1) Par.?\nmā no asmin mahādhane parā varktaṃ gaviṣṭiṣu // (7.2) Par.?\nindrāgnī tapanti māghā aryo arātayaḥ / (8.1) Par.?\napa dveṣāṃsy ā kṛtaṃ yuyutaṃ sūryād adhi // (8.2) Par.?\nindrāgnī yuvor api vasu divyāni pārthivā / (9.1) Par.?\nā na iha pra yacchataṃ rayiṃ viśvāyupoṣasam // (9.2) Par.?\nindrāgnī ukthavāhasā stomebhir havanaśrutā / (10.1) Par.?\n← gam (10.2) [vocative]\n← gam (10.2) [advcl]\nviśvābhir gīrbhir ā gatam asya somasya pītaye // (10.2) Par.?\n→ vāhas (10.1) [advcl:dpct]


Sanskritdictionary.com: Definition of siṃhapūrvārdhakāyatā\nDefinition: f. having the forepart of the body like a lion (one of the 32 signs of perfection)\nHome > Search > siṃhapūrvārdhakāyatā\nLiterary Sources: Dharmas. 83.\nParse Time: 0.154s Search Word: si���hap��rv��rdhak��yat�� Input Encoding: IAST: siṃhapūrvārdhakāyatā


Eņģelim uzliktais sods.\n3. A. 795. V. Zacharska no E. Zakarska Rēzeknē. Latvju Kultūras kr.\nVīnā mīstiņā dzeivuoja vīns baznīckungs, jis turēja vysod sev kolpu, bet kolpi navarēja pi ituo baznīckunga ilgi dzeivuot. Cik kolps pi juo nadzeivoj, golu golā jis jū labi izlomoj, dūd kolpam par pakaļi divdesmit pīcas vai pīcdesmit reikšu un nasamoksuojis padzyn jū prūjom. Vīnu reizi sadūmuoja engeļs īt pi baznīckunga par kolpu. Atīt engeļs pi baznīckunga un pasajēmja pi juo par kolpu. Tai engeļs kolpoj baznīckungam jau garu laiciņu:, kū baznīckungs jam līk struodot, engeļs vysu kuortīgi izpylda. Vīnu reizi baznīckungs dabuoja zynuot, ka juo tāvs nūmyra. Baznīckungs runoj sovam kolpam-engeļam: "Aizjyudz zyrgu un reizē ar mani brauksi uz tū cīmu, kur dzeivuoja muns tāvs, kurs tagad nūmyra, un vajag jū paglobuot."\nKolps aizjyudzja zyrgu, sāduos jī obadivēji un brauc. Ceļā jī redz, ka uz vīna kūka pi tiļtiņa sēd krauklis un klīdz. Engeļs suoka cīši smītīs un gribēja ar puotogu jū nū kūka nūmest. Baznīckungs vysu redzēja, bet nikuo napasacīja. Brauc jī tuoļuok - verās: pī vīna cīma stuov krists. Kolps suoka smītīs un ruovja ar puotogu kristam. Baznīckungs suoka uz juo klīgt, bet kolps vys smejas. Brauc jī tuoļuok, jau taisuos tymss un veras : pi paša ceļa stuov vīns krūgs un tymā spēlej un doncoj. Baznīckungs runaj kolpom: "Aizīsim itymā krūgā puorgulēt."\nKolps soka: "Es ni par kū te naīšu."\nBrauc jī vēl tuoļuok, veras: otkon pi ceļa stuov krūgs. Kolps soka: "Itymā krūgā īsim."\nBaznīckungs ar sovu kalpu pībraucja pi krūga, pastatīja zyrgu klāvā, bet paši īguoja krūgā. Veras jī, ka krūgā sēd treis zemnīki, dzer brandīnu un runoj par pļovom, kai vīns nu ūtra vairuok nūpļuovja un tai tuoļuok.\nTai itī zemnīki izdzēŗa un nūguaja uz sovu sātu. Baznīckungs ar sovu kolpu paēdja vakariņu un nūguoja gulātu. Reitā agri jī izbraucja. Jī brauc taišņi caur vīnu mīstiņu, bet tymā mīstiņā beja lels tiergs. Baznīckungs soka kolpam : "Pastatīsim zyrgu, es īšu baznīcā nūturēšu mišu."\n"Labi," pasacīja kolps un pībraucja jī pi baznīcas. Baznīckungs nūturēja mišu un nūguoja ar kolpu pasavērt, kū puordūt uz tierga. Baznīckungs ar kolpu īt un veras, ka vīns zemnīks zūg nu ūtra zemnīka muola traukus. Kolps suoka smītīs. Baznīckungs vysu redzēja, bet nikuo napasacīja. It jī tuoļuok un veras, kai vīns zemnīks pierk sev zuobokus. Nu zemnīka prosa treis rubļi, bet jis runoj : "Es gribu, kab par treis rubļi nūpierkt un nosuot treis godi."\nIzdzierda kolps, kū zemnīks soka, un suoka smītīs. Baznīckungs soka kolpam: "Kaids tu muļkis, brauksim ,lobuok."\nTai baznīckungs ar sovu kolpu nūbraucja. Atbrauc jī uz tū cīmu, kuŗā dzeivuoja tāvs. Baznīckungs paglobuoja sovu tāvu un labi vysi izdzēŗa. Ūtrā dīnā baznīckungs soka sovam kolpam: "Aizjyudz zyrgu, vajag braukt uz sātu."\nKolps aizjyudzja zyrgu un jī nūbraucja uz sātu. Ceļā baznīckungs uz kolpa beja cīši dusmīgs. Braucūt par tū tiltiņu, kur sedēja krauklis, zyrgs izlauzja kuoju. Jī ar lelom mūkom atguoja kuojom uz sovu sātu un kolps atdzyna zyrgu uz treju kuoju. Baznīckungs beja cīši dusmīgs uz sova kolpa un pasacīja, kab kolpam īdūtu pīcdesrrtit reikšu par pakaļu. Atīt voits un runoj kolpam: "Baznīckungs lyka tev dūt pīcdesmit reikšu, es atguoju tū pavēli izpildīt."\nKolps atbildēja voitam: "Es ni par kū nadūšu sev pērt, es asmu navainīgs! Lai baznīckungs pats atīt un pasoka, par kaidu vaini mani vajag pērt."\nAtīt baznīckungs un soka kolpam: "Tevi vajag izpērt par tū, ka tu vysam izzasmējīs, navarējs labi braukt un izlauzi zyrgam kuoju!"\nKolps soka baznīckungam: "Kod mes braucjam uz tovu sātu, pi tuo tiltiņia redzējam, ka sēd un klīdz krauklis. Jis klīdzja, ka jyus atpakaļ braukdami izlauzsit zyrgam kuoju, par tū es jam gribēju ar puotogu īsist."\n"Par kū tu smējīs un syti krystam ar puotogu?"\n"Es smējūs un īsytu na kristam, bet valnam par tū, ka viersā uz krista sēdēja valns, bet es ar puotogu jū nu krista nūsytu."\n"Par kū tu nagribēji īt pyrmā krūgā?"\n"Tymā krūgā spēlēja un doncuoja, daudz valnu un es tymā elnī īt nagribēju."\n"Bet par kū tu ūtrā krūgā īguoji, kur zemnīki dzēra un lomuojās ?"\n"Tymā ūtrā krūgā īguoja pats Dīvs, par tū es ari īguoju, bet tī zemnīki, kuni dzēŗa un lomuoja vīns ūtru, jī beja lobi ļauds, jī par sovam pļovam un zemi vīns ūtram darīja kaunu, kab vairuok ītuo nadarīt."\n"Par kū tu smējīs uz tierga, kad vīns zemnīks nu ūtra zoga muola traukus?"\n"Man beja smīklīgi, ka zeme nu zemes zūg zemi!"\n"Labi, - bet par kū tu smējīs, kad zemnīks pierka sev zuobokus ?"\n"Es smējūs, ka tys zemnīks pierk zuobokus uz treis godi, bet jam vysa dzeive uz ituo pasauļa ir treis dīnas!"\nPasacīdams itūs vuordus, engeļs baznīckunga acīs pasacēļa un nūguoja uz dabasim. Tai baznīckungs ar voitu palyka uz zemes un navarēja vairuok pērt sova kolpa.


Goda beiguos Rēzeknē nūtiks latgalistikys konfereņce - lakuga.lv\nGoda beiguos Rēzeknē nūtiks latgalistikys konfereņce\nTemys: 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, Fraņcs Kemps, Latgalistikys konference, Rēzekne, Roksts\n30. novembrī i 1. decembrī Rēzeknē nūtiks 9. storptautyskuo latgalistikys konfereņce, kas byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu pīmiņai, informej konfereņcis organiziešonys komiteja.\nGaidūt Latgolys kongresa (2017) i Latvejis vaļsts (2018) symts godu svātkus, Rēzeknis Tehnologeju akademeja kūpā ar Latgalīšu Kulturys bīdreibu reikoj vērtini pasuokumu, kab pagūdynuot pyrmuos latgalīšu atmūdys izcyluokūs puorstuovus: Fraņci Trasunu, Nikodemu Rancānu, Fraņci Kempu.\nLatgalistikys konfereņcis da šuo jau bejušys: Sanktpīterburgā (Krīveja, 2008), Rēzeknē (Latveja, 2009), Greifsvaļdē (Vuoceja, 2010), Poznaņā (Pūleja, 2011), Reigā (Latveja, 2012), Ačynskā (Krīveja, 2013), Rēzeknē (Latveja, 2014), Viļņā (2015, Leitova). Turpynojūt tradiceju, 2016. godā konfereņce nūtiks Rēzeknē i byus veļteita Fraņča Kempa 140 godu jubilejis pīmiņai.\n– Latgolys kongresa symts godi, sabīdryskūs i kulturys darbinīku dūtais vaļstiskuma idejis dzymdynuošonā i kaldynuošonā;\n– etniskuo, teritorialuo, nacionaluo i c. ideņtitatis, jūs paruodeišona pīrūbeža kulturā i volūdā;\n– pīrūbeža kulturu sovstarpeiga īsadorbuošona: puorjimšonys, tipologiskys leidzeibys i atškireibys folklorā, literaturā, plašsazinis leidzekļu telpā, muzeju dorbā;\n– IT i muzeja dorbs, humanitaruos jūmys moderniziešonys vareiba;\n– latgalīšu volūda zam cytu pīrūbeža volūdu;\n– latgalīšu volūdys, nūvoda vuiceibys metodologiskī aspekti.\nDasacejums konfereņcei (pīsadaleituoja anketa i referata anotaceja da 1500 rokstu zeimu, īskaitūt atstarpis) teik gaideits da 2016. goda 20. septembra iz adresa: ilga.suplinska@ru.lv.\nPaziņuojums par temys ījimšonu konfereņcis programā tiks izsyuteits da 2016. goda 10. oktobra.\nKonfereņcis laikā nūtiks datorspēlis par Latgolys kulturys i sabīdryskajim darbinīkim “Īsapazeisim!” prezentaceja, literari muzykals Andryva dīnys pasuokums, tikšonuos ar pīrūbeža jaunajim muokslinīkim: muzikim, dzejnīkim. Smolkuoka kulturys pasuokumu programa tiks dalykta pi konfereņcis programys.\nKonfereņcis dorba volūdys: latvīšu, latgalīšu, angļu, krīvu.\nKa izalaseituo referata prezentacejis volūda ir latvīšu, latgalīšu voi krīvu, prosom sagataveit elektronisku prezentaceju voi kūpsavylkumu angļu volūdā.\nIzastuošonys garums: 30 minutys, īskaitūt diskuseju (10 min.).\nKonfereņcis daleibys moksa: 40 EUR, studeņtim — 20 EUR.\n– 2016. goda 20. septembris — konfereņcis dasacejumu pījimšona;\n– 2016. goda 10. oktobris — konfereņcis organiziešonys komitejis atsaceišona par dasacejuma pījimšonu vai napījimšonu;\n– da 2016. goda 25. novembra – konfereņcis daleibys moksys īmoksa;\n– 2016. goda 30. novembris–1. decembris — konfereņcis nūtikšonys;\n– 2016. goda 16. decembris — rokstu padūšona humanitarūs zynuotņu žurnalam „Via Latgalica” (Nr. 8, ISSN 1691-5569, EBSCO, Central & Eastern European Academic Source collection, datu bazē nu 2011. goda);\n– 2017. gods — rokstu receņziešona i publiciešona.


Latgolys latvīši i jūs volūda skaitļūs – tūlaik i niu - lakuga.lv\nTemys: Juris Viļums, Jurs Viļums, latgalīši, latgalīšu volūda, Latgola, Roksts, Tautas skaitīšana, Tautys skaiteišona\nLR Centraluo statistikys puorvaļde (CSP) napaseņ publicieja skaitļus par pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim, kurī raksturoj Latgolys latvīšu* (latgalīšu) volūdys stuovūklī šudiņ – volūdys lītuotuoju kūpejū skaitu Latvejā i tūs eipatsvoru dažaidūs vaļsts regionūs, kai ari dažaiduos īdzeivuotuoju vacuma grupuos.\nAtzeistūt, ka taišni itaida veida i kvalitatis informaceja ir lobuokais pamats diskusejai (i tai obligati vajadzeigajom sekojūšom praktiskom darbeibom) par Latgolys latvīšu volūdu i regionu plašuokā apsavieršonā, izmontuosim CSP škārsteikla sātys lopys pīduovuotuos īspiejis i saleidzynuosim pārnuo godu symta 30-tūs godu i ituos dīnys Latgolu. Golvonūkuort attīceibā iz regiona pamatvierteibom – cylvākim i volūdu.\n1930. godā Latgolā dzeivuoja drupeit vaira kai 540 000 īdzeivuotuoju, nu kurim gon ap 40 000 tuo laika Jaunlatgolys apriņča pogostūs (vītuos, kuruos mes pazeistom kai Abrini), kas niu atsarūn Krīvejis Federacejis sastuovā. Taitod, saleidzynojūt situaceju ar myusdīnom, pareizuok byutu saceit, ka tādinejuos Latgolys teritorejā 1930. goda dzeivuoja ap 500 000 īdzeivuotuoju. Saleidzynuojumam – piec pādejuos (2011. goda) tautys skaiteišonys datim Latgolys regionā niu dzeivoj vaira tik 304 000 īdzeivuotuoju.\nTaisneiba – jau pārnuo godu symta 20-tajūs i 30-tajūs godūs varieja redzēt tendeņci Latgolys īdzeivuotuojim izceļuot (pa lelam) iz Reigu i puorejim Latvejis regionim (laika periodā storp 1925. i 1930. godu nu Latgolys izceļuoja ap 40 000 īdzeivuotuoju), nu tod Latgola itaidu izceļuošonu varieja „atsaļaut“, jo tymā pot laika periodā Latgolā beja radzams aptuveni tik pot lels īdzeivuotuoju skaita dabeigais pīaugums (augstuos dzimsteibys deļ). Na par veļti ari niu CSP dati paruoda, ka Latvejā nav nivīnys (!) pošvaļdeibys, kurā nabyutu koč vīna Latgolys latvīšu volūdys lītuotuoja – vysu mozuok ir Vaiņuodis nūvodā – 8 cylvāki.\nĪvarojamu ītekmi – eipaši iz regiona nacionalū sastuovu – ir pamets ari 2. Pasauļa kars, tam sekojūšuo Padūmu Savīneibys okupaceja i tuos laikā realizātuo regiona industrializacejis politika, kuruo nūzeimuoja naizbāgamu gostu struodnīku īsarašonu ar tai leidza eimūšū regiona krīvyskuošonu, kas leluma ziņā nav saleidzynojama pot ar tim vairuokim īprīškejim godu symtim, kurūs laikā Latgola atsaroda cariskuos Krīvejis sastuovā.\nVēļ 1989. godā Latgolys regionā dzeivuoja 442 000 īdzeivuotuoju. Nu tim vaira tik 166 000 beja latvīši, saleidzynojūt ar 308 000 latvīšu 1930. godā. Procentuali tys nūzeimoj, ka latvīšu skaits Latgolā sasamazynuojs nu 60 % (1930. godā) iz 39 % (1989. godā).\nSaisteibā ar Latgolys latvīšu volūdys vaicuojumu ir izdolami vairuoki interesni fakti gon attīceibā iz 1930. goda, gon pādejuos tautys skaiteišonys laikā izdareitajim nūvarojumim i izmontuotajom metodem.\n1930. godā gonreiž vysi 100 % Latgolys latvīšu runuoja taišni latgaliski, kū aplīcynoj ari 2011. goda dati, kod vaira kai 80 % nu Latgolys latvīšim kasdīnā lītoj itū latvīšu volūdys paveidu. Pi tuo Latgolā šudiņ varam naratai satikt kaidu krīvu, bolkrīvu, ukraini ci puoli, kas puorvaļdej taišni Latgolys latvīšu, na t.s. oficialū latvīšu literarū volūdu. Natīši leidzeigu situaceju īspiejameiba ir mināta 1930. goda tautys skaiteišonys datu apkūpojumā, sadaļā „Tauteiba. VIII. Puorskots par puorgrūzeibom īdzeivuotuoju nacionalajā sastuovā“ . Tymā, runojūt par austrumu pīrūbeža apleicīnem, nūruodeits, ka tymuos dzeivojūšī tauteibu naizskota par cik svareigu i sauc sevi par „vītejim“ ci katuolim. Runoj vysleidza labi 2 ci 3 volūduos, īrosts (Latgolys) latvīšu, puoļu, krīvu ci boltkrīvu i vysleidza labi var sevi izdūt par pīdereigim attīceigajom tauteibom. Itaidi paguotnis i tagadnis Latgolys pīmāri pīruoda apgolvuojumu, ka cyttautīšus Latgolā ar latgalīšu volūdys paleigu var integrēt vīnaiž labi i pot vēļ lobuok nakai izmontojūt oficialū latvīšu literarū volūdu.\nJuoatzeimoj, ka leidz Padūmu varys okupacejai ari cytu tauteibu puorstuovi Latgolys latvīšu volūdu izmontuoja par pamatu sovstarpejā saziņā, taitod faktiskais volūdys lītuotuoju skaits Latvejā sasamazynuojs nu 28 % iz 8 % nu kūpejuo īdzeivuotuoju skaita.\nPar speiti dramatiskajom puormaiņom Latgolys regiona īdzeivuotuoju sastuovā i Latgolys latvīšu volūdai pūstūšu laiku, kas, dīvamžāļ, aizasuoka jau 1934. godā i leluokā ci mozuokā mārā vēļ nav beidzīs šudiņ, vysā Latvejā itū volūdu kasdīnā lītojūšūs cylvāku skaits puorsnīdz Latgolā dzeivojūšūs latvīšu skaitu – 164,5 tyukstūšys pret 136 tyukstūšom. Vys tik, nikuo namainūt, ari itys skaitlis turpynuos mazynuotīs, eipaši, ja mes pasaveram iz Latgolys latvīšu volūdys lītuotuoju skaita sadalejumu pa vacuma grupom. Vaira var papieteit ITE.\nVairuoku godu garumā daudzi varieja spekulēt ar pījāmim, cik tod eisti ir taidu cylvāku, kas vēļ lītoj Latgolys latvīšu volūdu? Vaira ci mozuok objektivi, atkareibā nu tuo, kai teik izdūts i izprasts 2011. goda tautys skaiteišonys attīceigais vaicuojums, pošureiz mums ir pyrmī statistikys dati, kas reizē paruoda ituos dīnys naglaimojūšū situaceju.\nIr juosaprūt, ari Latgolys latvīši izturieja vairuoku godu symtu intensivū dažaidu varu spīdīni, kulturys, religiskuos, drukys i dažaidus cytus socialūs īrūbežuojumus, vīnlaiceigi nu pošu soku atteistejūt sev raksturegū i nu puorejim latvīšu apdzeivuotajim nūvodim atškireigū latvīšu volūda i kulturā. Ka ni Latgolys latvīši, tod šudiņ Latgola vaira nabyutu Latveja. Latvejis nadalomeibys pamatā ir Latgolys latvīšu kulturys (caur tū – regionaluos pošapazinis) styprynuošona, kas sovulaik gona veiksmeigi ir pīruodejuse sovu spieju pastuovēt, salīdēt i pretuotīs vyskaidam latvīšim nadraudzeigam spīdīņam.\nNavajag izskateit, ka Latgolā dzeivojūši latvīši ir „napareizi“, nu juoveicynoj sovstarpejuo vysu latvīšu sapratne par tū, ka latvīšu volūda i latvyskums var byut dažaids. Ka latvīšam (naatkareigi nu tuo, ci dzeivoj Līpuojā ci Rēzeknē) tyukst izpratnis par Latgolys latvīšim, tod jim faktiski tryukst izpratnis par sevi – kai latvīti. Byutu labi, ka puorejūs kulturviesturiskūs nūvodu latvīši par Latgolys latvīšim zynuotu koč ci catūrtū daļu nu tuo, kū mes zynom par puorejuos Latvejis viesturi, literaturu… nui, ari pareizraksteibys nūsacejumim attīceigajā ūtrajā latvīšu volūdys paveidā.\nApsveicama ir Izgleiteibys i zynuotnis ministrejis izstruoduotuo Salīdīteibys programa, kurā atseviška sadaļa veļteita ari Latgolai – tys ir koč ci nalelys, nu vys tik suokys realai vaļsts darbeibai atbylstūši Volūdys lykuma nūsaceitajam, Kulturys ministreja vosorys suokuos sareikuoja konfereņci Vuorkovā, iz kuru aicynuoja specialistus dažaiduos sferuos, kab apsprīstu vaicuojumus, kas saisteiti ar Latgolys latvīšu volūdys juridyskū statusu, lītojumu plašsazinis leidzekļūs, volūdys i kulturys populariziešonu i izgleiteibys sferu. Izgleiteibys i zynuotnis ministrejā apstiprynuošonai īsnīgts Latgolys školuotuoju navalstiskuos organizacejis izstruoduotais Latgolys latvīšu volūdys vuiceišonys standarts. Jau 2013. godā gaidom regularus raidejumus Latgolys latvīšu volūdā gon vaļsts televizejā, gon radejā.\nJuopadūmoj, voi leidzekli (vysmoz tūs daļa), kas da itai tārāti dažaidu naefektivu cyttautīšu integracejis pasuokumu nūdrūsynuošonai, byutu lītdereiguok izlītojami Latgolys i puorejuos Latvejis latvīšu sovstarpejai integracejai?\nPlašuoki secynuojumi i konkretuoki prīšklykumi nūteikti tiks izstruoduoti 3. Pasauļa latgalīšu saītā i jonfereņcē Rēzeknē ituo goda augusta suokuos.\nLR 11. Saeimys deputats Jurs Viļums, juris.vilums@saeima.lv\n* Kab izavaireitu nu navajadzeigim puorpratumim, vysu pyrma ir vēļreiz skaidri juodefinej pamatjiedzīni. Ar kū atsaškir latvīši nu latgalīšim? Ar kū atsaškir latvīšu i latgalīšu volūdys? Termins „latgalīši“ aktivi teik lītuots tik nu 20. godu symta suoku, kor tū popularizēt suoce Fraņcs Kemps, aicynojūt ar itū vuordu aizvītuot da itam taišni Reigā vaira lītuotū „inflantīši“. 1917. godā Latgolys kongresa lāmumā ir skaidri raksteits: „„Mes Latgolas latwiši, apsawinodami ar Wydzemes un Kurzemes latwišim, paturam sowu pašwaldibu, pylnu tisibu pošim nusacit par sewi woludas (..) waicojuma ziniā“ („Drywa”, 1.05.1917.).“ Taitod latgalīši ir Latgolys latvīši i latgalīšu volūda ir latvīšu volūda. Ka veramīs nu Vaļsts volūdys lykuma pusis, tod Latgolys latvīšu volūda ir latvīšu volūdys paveids, taidā gadejumā juopaskaidroj, ka ari ituo roksta taiseišonā izmontuotuo, t.s. oficioaluo „latvīšu literaruo volūda“ (roksts originalā tyka īsnīgs latvyski – LaKuGa) ir latvīšu volūdys paveids i nu lykumdūšonys skotu punkta nav izskotama par vīneigū pareizū vaļsts volūdu.\nNa vysi latgalīši dzeivoj Latgolā i na vysi, kas dzeivoj Latgolā, ir latgalīši. Streidi naizbāgami, ka jiedzīņu skaidruojumi atsaškir, nareši terminu „latgalīši“ attīcynoj iz piļneigi vysim Latgolys īdzeivuotuojim (naatkareigi nu tauteibys i lītuotuos volūdys), tai vaira paruodūt, ka vyss latgaliskais ir naatjamama latvīšu nācejis vierteiba. Latgolys latvīšu i puorejūs kulturviesturiskūs nūvodu latvīšu izpratne par latvīšu volūdu, latvīšu literaturu, latvīšu kulturu ir drupeit atškireiga, taipat kai atškireibys ir viesturiskajā pīredzē, demokratejis pryncypu atteisteibā i pot lykumā nūsaceitūs tīseibu izpratnē. Atškireibys ir ari volūdys apvuiceibā – ka vīna daļa latvīšu dzymtū volūdu apgiust školā, tod ūtrai latvīšu daļai tei juoapgiust viņ pošvuiceibys ceļā.


NosaukumsŪdeņradis. Ūdeņraža ekonomika. E-gāze AprakstsMācību metodiskais līdzeklis “Ūdeņradis. Ūdeņraža ekonomika. E-gāze” paredzēts izmantošanai vispārīg... Jānis Vaivads Autors0€


Продажа Квартир (1407)Аренда Квартир (429)Продажа Комнат (1)Аренда Комнат (13)\nПродажа Загородных домов (460)Аренда Загородных домов (78)Продажа Земельных участков (135)Аренда Земельных участков (1)Продажа Магазинов и сферы услуг (2)\nРезультаты поиска: 1405 объектов\nРига, Teātra iela, 2, д. 2 2 2/6 68 Domenika Latvia\n+3 (712) 911XXXX\nРига, Teātra iela, 2, д. 2 2 2/6 75 Domenika Latvia\nРига, Vidus iela, 11, д. 11 2 2/6 87 Domenika Latvia\nРига, Vidus iela, 5, д. 5 2 4/6 82 Domenika Latvia\nРига, Vīlandes iela, 8, д. 8 2 3/5 110 Domenika Latvia\nРига, Zaubes iela, 9, д. 9 2 4/7 70 Domenika Latvia\nСаласпилс, Рижский район, Улица Диенвиду 2 54 ООО City Real Estate\nСаркандаугава, Рига, Улица Дунтес 2 49 ООО City Real Estate\nСаулкрасты, Рижский район, Улица Айнажу 2 81 ООО City Real Estate\nТейка, Рига, Бривибас гатве 2 42 ООО City Real Estate\nТейка, Рига, Бривибас гатве 2 53 ООО City Real Estate\nТейка, Рига, Улица Бикерниеку 2 53 ООО City Real Estate\nТейка, Рига, Улица Стирну 2 55 ООО City Real Estate\nТорнякалнс, Рига, Виенибас гатве 2 67 ООО City Real Estate\nЦентр, Рига, Бульвар Райня 2 80 ООО City Real Estate\nЦентр, Рига, Бульвар Райня 2 76 ООО City Real Estate\nЦентр, Рига, Катринас дамбис 2 55 ООО City Real Estate\nЦентр, Рига, Катринас дамбис 2 66 ООО City Real Estate\nЦентр, Рига, Републикас лаукумс 2 81 ООО City Real Estate\nЦентр, Рига, Републикас лаукумс 2 63 ООО City Real Estate\nЕще 20 из 1405 результатов


Latgolys piļsātu stuosti: kaida varātu byut Latgolys veiksmis formula? - lakuga.lv\nTemys: Latgolys piļsātu stuosti, Latgolys piļsātys, LRT\nRokstu sagataveja: portas lakuga.lv\nRaidejuma “Latgales pilsētu stāsti: Nezināmais par zināmo” izviertiejumam, tymā aktualizātūs temu apsprīsšonai LRT+ studejā nūtyka diskuseja. Raidejuma varūni i pīmynātuos personys kūpeigi meklēja atbiļdi iz golvonū vaicuojumu – kaida varātu byut Latgolys veiksmis formula.


LaKuGa – Klausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 12.09.2015.)\nKlausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 12.09.2015.)\nLaKuGa 11. Septembris, 2015. gods Comments Off on Klausīs “Pi myusim Latgolā” i “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā” (papyldynuots 12.09.2015.)\nPīduovojam nūsaklauseit producentu grupys SIA “Lietišķā Latgale” taiseitūs raidejumus “Pi myusim Latgolā!”, kai ari jaunū raidejumu “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā”.\nJau itū catūrtdiņ i tai 10 nedelis piec kuortys producentu grupa SIA “Lietišķā Latgale” pīduovoj jaunu i aizraujūšu radejis raidejumu “Pa dobys stygom pi myusim Latgolā”.\nPyrmajā raidejumā teik gasteits Dobys izgleiteibys centrā “Rāzna” i izzynuots, kū tī jaunu par Rāznys nacionalū parku i dobu Latgolā vys vēļ izzynoj na tik školāni, nu pat seniori.\nCatūrtdīnis raidejumā “Pi myusim Latgolā” jaunuokuos i interesantuokuos kulturys aktualitatis itam nedeļgolam.\nPīktdiņ raidejums viestej, kai paguojuse turisma sezona Latgolā i pi kuo juopīstruodoj iz prīšku.\nSastdiņ raidejumā latgalīšu dzejis burveibu atkluoj dzejnīks i rakstnīks Valentins Lukaševičs.


Tautys muzykantu svātki i Symtgadis večerynka Viļānūs - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Tautys muzykantu svātkii, Viļāni\nKod leidz Latvejis symts godu jubilejam paliks viņ simts dīnu, vysā Latvejā reikuos večerynkys. Vīna nu taidu večerynku nūtyks ari Viļānūs, Laksteigolu solā. Iz XVIII Tautys muzykantu svātkim 11. i 12. augustā Viļānūs īsarass vaira nakai 150 dalinīku nu 15 Latvejis nūvodu i 45 dalinīki nu Lītovys i Igaunejis.\nItūgod svātkūs pīsadaleis 23 muzykanti – vacmeistari i jaunī muzykanti nu Latgolys i Vydzemis: Pēteris Zeps, Leonards Sarnovičs, Aleksandrs Špundzāns (Viļāni), Irēna Znūteņa (Rēzekne), Pēteris Belinskis (Rēzeknis nūv., Rogovka), Mārtiņš Jurciņš (Rēzeknis nūv., Lendži), Eventijs Zelčs, Aivars Zelčs, Leo Bērziņš, Voldemārs Džigurs (Bolvi), Vitālijs Plešs (Bolvu nūv.,Vactiļža), Pēteris Laganovskis (Baļtinovys nūv., Baļtinova), Verners Dūre (Ruguoju nūv., Ruguoji), Pēteris Jermacāns (Ruguoju nūv., Lozdukolns), Dainis Ločmelis (Kuorsovys nūv., Saļnova), Aleksandrs Boginskis (Daugovpiļs), Leonīds Andžāns, Pēteris Verebs, Antons Rutka (Dagdys nūv., Dagda), Māris Meisters, Lidija Veidemane (Mozsalacys nūv., Sieļi), Teodors Simis, Nikolajs Zaharovs (Reiga) i. c.\nTaipat skateituojus i doncuotuojus večerynkā prīcynuos 13 kapelys i muzykantu grupys i nu Latvejis nūvodu, i nu Lītovys i Igaunejis: “Biteitis” (Viļāni, vad. Inga Stafecka), “Bumburneicys” (Viļāni, vad. Vivita Skurule), “Mozī sābreiši” i “Sābri” (Kuorsovys nūv., Saļnova, vad. Elvīra Bleive), “Kramiņi” (Reiga, vad. Nikolajs Zaharovs), “Sēļu muižas muzikanti” (Mozsalacys nūv., Sieļi, vad. Iveta Dukaļska), “Drabešu muižas muzikanti” (Ciesu nūv., Drabeši, vad. Inese Roze), “Mūžam zaļi” (Modūna, vad. Imants Pulkstenis), “Kokle” (Reiga, vad. Dina Liepa), “Spēlmaņi” (Saldus nūv., Neigraņde, vad. Artis Šulbergs), “Ziņģes brāļi” (Bauska, vad. Aigars Urtāns), “Svirbe” (Kauņa, Lītova, vad. Aurelija Bareišienė), “Hanila” (Hanila, Igauneja, vad. Eha Raja, Valvo Valgur).\nPyrmū reizi Tautys muzykantu svātki nūtyka 2001. godā Modūnys rajona Borkovā, nu 2007. goda svātki izskaņ Viļānūs, i tī ir nūzeimeiguokais pasuokums Latvejis nūvodu individualajim muzykantim i muzykantu grupom.\nXVIII Tautys muzykantu svātkus reikoj Tautys muzykantu bīdreiba i Viļānu kulturys noms, atbolsta Viļānu nūvoda pošvaļdeiba, Vaļsts kulturkapitala fonds, Gadsimta zaļumballe, moteļs/kopejneica “Pie Kaupra”, Aivars Tauriņš, SIA “Aiva G” i c. sadarbeibys partneri.\nXVIII Tautys muzykantu svātku PROGRAMA 2018. goda 11. i 12. augustā\n17.00–19.00 XVIII Tautys muzykantu svātku suokuma koncerts\nLaksteigolu solā, Viļānūs\n19.00–24.00 Latvejis Symtgadis večerynka\nViļānu amatnīku tiergā\n12.00–14.00 Svātku lelais koncerts\nBreivdobys skotive Viļānu tierga placī\nĪeja vysūs pasuokumūs – bez moksys


Raidejumā “Ielas garumā” stuosteis par Ludzu - lakuga.lv\nTemys: Ielas garumā, LTV1, Ludza, raidejums, Roksts\nŠudiņ, 15. novembrī, kai ari tyvuokajuos nedeļuos sastdīnēs 18.35 LTV1 raidejumā “Ielas garumā” tiks viesteits par Latvejis vacuokū piļsātu Ludzu.\n3 nedeļu garumā raidejums “Ielas garumā” stuosteis par Ludzys vacpiļsātu, Tuolovejis īlu, 1. maja īlu, piļskolnu, vacū piļsātys centru, Kr. Barona īlu, Bazneicys īlu, Latgolys īlu, Stacejis īlu vysā tuos garumā. Raidejumus vadeis zynomuo žurnaliste Lilita Egleite, i raidejumā par Ludzu, tuos viesturi i ludzuonīšim stuosteis Pīters Blūms, Milāna Bule, Vanda Žulina, Glikērija Krasanova, Inna Jegorova, Jevgenija Skuratova, Svetlana Lapo, tāvs Sergijs, Juoņs Kolns, Arturs Tomsons, Hasja Sandlere, Eriks Kondrāts, Līga Kondrāte, Lilija Kovnatore, Janīna Smalkovska, Leonids Bekers, Dace Tihovska, Inta Kušnere, Valentīna Razumovska, Sandra Vuorkale, Lolita Greitāne i popgrupa “Cielaviņa” i dūmis prīšksādātuoja Alīna Gendele.\nPyrmais raidejums ēterā byus 15., 22. i 29. novembrī, kai arī vāluok nūsaverams LTV sātys lopā.


Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa PDF By author Kr̥shṇabihārī Miśra last download was at 2017-03-02 34:14:19. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa book.\nĀsthā aura saundarya PDF By author Rambilas Sharma last download was at 2016-08-26 32:40:58. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura saundarya book.\nĀsthā kā agni-kuṇḍa PDF By author Ārasī Prasāda Siṃha last download was at 2016-04-14 14:13:28. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā agni-kuṇḍa book.\nĀsthā kā sūraja PDF By author Gaṇeśa Prasāda Gupta Gaṇeśa last download was at 2017-02-26 08:00:53. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā sūraja book.\nĀsthā ke āyāma PDF By author Gaṇeśa Muni Śāstrī last download was at 2016-03-24 06:14:53. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke āyāma book.\nĀsthā ke caraṇa PDF By author Nagendra last download was at 2016-03-09 07:45:32. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke caraṇa book.\nĀsthā ke gīta, anāsthā ke bīca PDF By author Bhānuśaṅkara Mehatā last download was at 2016-02-05 17:42:50. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke gīta, anāsthā ke bīca book.\nĀsthā ke phūla PDF By author Matsyendra Śukla last download was at 2016-10-04 41:60:19. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke phūla book.\nĀsthā ke praharī PDF By author Satyapal Chugh last download was at 2016-08-18 60:48:35. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke praharī book.\nĀsthā ke śikhara PDF By author Hari Maharshi last download was at 2017-06-25 40:04:02. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke śikhara book.\nCopyright © 2017. by tremble.us | SKU:NX8250019


Īspieja īsapazeit ar Rēzeknis ūļneicu viesturi - lakuga.lv\nTemys: Ilmārs Pilinieks, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzekne, Rēzeknis ūļneicys, Roksts\nTradicionalajā Latgolys Kulturviesturis muzeja “Vēstures mirkļu pieturā”, kas itymā mienesī nūtiks 8. aprelī 14.00, ar sovom zynuošonom par Rēzeknis ūļneicom daleisīs Ilmārs Pilinieks.\nAr kū myusu dīnu piļsātnīkam asociejās vuords „ūļneica”? Orientiers, kas nūruoda dzeivisvītu, dorbavītu, veikalu voi školu? Vīta, pa kuru puorsavītuot kuojom voi braukšus? Vīnkuorši – skaneigs vuords? Bet varbyut kaidam tei ir atmiņa par paguojušū, par kaidu sev i ari tautai tyvu cylvāku?\nRēzeknē ir vaira nakai 130 ūļneicu. Kotrai ūļneicai ir sova viesture – kod pyrmū reizi īzeimieta piļsātys planā, parkū taišni taids nūsaukums, parkū daudzom ūļneicom tī daudzreiz ari maineiti. Na veļti kaids rakstnīks ir sacejs, ka ūļneicu nūsaukumi ir piļsātys viesturis eisais kurss. Tī stuosta i par varu maiņom i vysaidim viesturiskajim nūtykumim, i par dzeivuotuoju nūsadorbuošonu, paruoda voi nu ūļneicys vierzīni voi atsarasšonys vītu. Ūļneicys ir nūsauktys i personvuordūs, i tom pīškierti apdzeivuotu vītu nūsaukumi. Vairuokim ūļneicu nūsaukumim ir sakars ar rakstureiguokajim objektim iz tom voi ari tī pauž itūs ūļneicu sovpateibys. Pietejūt ūļneicu viesturi, atsakluoj tūs puorvierteibys i izaugsme voi taišni pretieji – šudiņdīnys piļsātys kartē tūs vyspuor vaira nav.\nRēzeknīts Ilmārs Pilinieks ir izstaiguojs i izpietejs vysys Rēzeknis ūļneicys i par kotru nu tom var pastuosteit sovu stuostu. Juo daudzu godu dorbs niu ir apkūpuots apjūmeigā pietejumā. 8. aprelī 14.00 „ūļneicu pietnīks” gasteis “Vēstures mirkļu pieturā “Vai tu zini savas ielas vēsturi?”” i sevkurs interesents varēs rast atbiļdis par sovys – niulinejuos, bierneibys voi dorba vītys ūļneicys viesturi.\nZiņu sagataveja: Anna Līpenīte, Latgolys Kulturviesturis muzejs\nKarteņa: nu LKM kruojuma – Vīneibys (niu Breiveibys) ūļneica 1930-tī godi


Home - SWITCHES AND SOCKETS - FLUSH MOUNTED SWITCHES AND SOCKETS - N2207 AN Kabeļu izeja antracīts 2mod. Zenit\nN2207 AN Kabeļu izeja antracīts 2mod. Zenit quantity