15. folklorys ekspediceja Lūznovā i Zosnā | Rēzeknes Novads\nSākumlapa Kultūra 15. folklorys ekspediceja Lūznovā i Zosnā\n2016. godā tyka prezentāti tūlaik pādejūs folklorys ekspediceju DVD diski: nu suokuma „Viļakys ticiejumi” i tod „Senī omoti Dagdā”. Juoteic, ka jau tod filologejis studentu nu Rēzeknis Tehnologeju akademijis (RTA) beja mozuok kai ekspedicejā braukt gribietuoju nu augstškolys senioru, postfolklorys grupys „Rikši” ci cytu sadarbeibys partneru. Redziejuos, ka tradiceju lānom, tok izzusts nu RTA „dīnys kuorteibys”. Bet jaunys studeju programys i jauni kursi deve īrūsmi tradiceju turpynuot.\n2018. goda īrostajā piecjuoņu laikā RTA sadarbeibā i pasateicūt Lūznovys muižys darbinīku iniciativai devēs folklorys ekspedicejā iz Rēzeknis nūvoda Lūznovys pogostu. Naīrostuok beja tys, ka pamatu veidova jau magistra programys „Regionalī medeji i komunikaceja” 1. kursa studenti, na filologi. Prūtams, bez filologu taipoš naiztyka, tok kūduls i pamataizdavumi studentim jau beja cyts. Ka filologi vaira atteisteja komunikacejis i pietnīcyskuos prasmis, tod komunikacejis vierzīņa studenti i studentis vaira beja (i vēļ ir!) īsaisteiti audiovizualuo materiala veiduošonā.\nEkspedicejis īspaidi kai vysod sasaliks pa plauktenim ni vīnys nedelis i ni goda garumā. Ir koč kas, kas pasaruodeis izreiz Māra Justa foto ci Sandrys Ūdris rokstūs, taipoš videosižetūs, kas plotuokai publikai pasaruodēs iz rudiņa pusi. Tymā pošā laikā Lūznovys muižys ļayds brīst leluokam izdavumam par sovys apleicīnis viesturi, bet emocejis i satyktūs cylvāku stuostejums vēļ ilgi ļaus atsagrīzt vīnā voi ūtrā viesturis, nūtykuma viesturē voi tradicejis spylgtumā.\nRTA tei beja pīcpadsmytuo ekspediceja, kai smejīs, Rēzeknis nūvodā jau pīktuo: 1. – Lendžūs, 2. – Bieržgalī, 5. – Rogovkā, 10. – Kaunotā i 15. – Lūznovā. Ir lītys, kas palīk nu paaudzis paaudzē, bet ir kas aizamierst cīš dreizai. Viesturis fakti sabryuk kai kartu pilis, bet nūstuosti, sapyni, zeimis palīk pruotā. I ej tu izskaidroj viesturei, ka pieckara periodā vīnā prūdā ilgu laiku gulēja Lūznovys Madonna i Stalina kryušutāls. Tik vīnu restaurēja, a ūtru vysmoz idejiski čekys maisūs vēļ globoj…\nFoto: Māris Justs, Anna Rancāne


Galatians 1:14-16 MOUNCE;NIV - And I was advancing in Judaism beyond - Bible Gateway\n14 And kai I was advancing prokoptō in en · ho Judaism Ioudaismos beyond hyper many polys of my egō own age synēlikiōtēs in en the ho entire nation genos, being hyparchō extremely perissoterōs zealous zēlōtēs for the ho traditions patrikos of my egō ancestors paradosis. 15 But de when hote · ho God theos, who ho had set me egō apart aphorizō from ek my egō mother’ s mētēr womb koilia and kai called kaleō me by dia · ho his autos grace charis, was pleased eudokeō 16 to reveal apokalyptō · ho his autos Son hyios in en me egō so that hina I might preach euangelizō him autos among en the ho Gentiles ethnos, I did not ou consult with prosanatithēmi flesh sarx and kai blood haima,\nListen to Galatians 1:14-16\n14 I was advancing in Judaism beyond many of my own age among my people and was extremely zealous(A) for the traditions of my fathers.(B) 15 But when God, who set me apart from my mother’s womb(C) and called me(D) by his grace, was pleased 16 to reveal his Son in me so that I might preach him among the Gentiles,(E) my immediate response was not to consult any human being.(F)


Aivars Mackevičs: Bez saimnīciskuos darbeibys Latgola byus tikai folklora - lakuga.lv\n29 Juļs 2019\nKarteņa: Aivara Mackeviča privatais arhivs\nTemys: Aivars Mackevičs, latgaliskuo atmūda, latgalīšu volūda, Laura Melne, LgSC, studenti, turisms\nTurisma portala “BalticTravelNews” direktors AIVARS MACKEVIČS ir vīns nu tūs cylvāku, kurūs Reigā sateikūt, iz reizis ir skaidrys – jis ir latgalīts! Gondreiž kotru sarunu jis īsuoc ar vuordu “Vasals!”, bet golvyspiļsātys centra kopejneicā, kur kotru dīnu īt dzert kopeju, reitišku pīduovuojuma saroksta viersā piec pastuoveiguo klienta īrūsynuojuma lelim burtim raksteits “Lobs reits!”. Aivars nu sova latgaliskuma nav kautriejīs nikod, par kū līcynoj i juo darbeiba Latgolys Studentu centrā 90. godu suokuos i cyti padareitī dorbi. Vērtīs atpakaļ jam eipaši napateik, partū myusu saruna beja na tikai par jau pīdzeivuotū, bet ari ar skotu iz prīšku.\nStudents vuica školuotuojus\nAtmūdys laiks Latvejā 20. g. s. 80. godu beiguos veicynuoja ari latgaliskuo atsamūsšonu. Tyka dybynuotys vairuokys latgalīšu bīdreibys, tymā skaitā ari Reigā. Rūseiba suocēs latgalīšu studentu vydā, kas 1990. godā izveiduoja “Latgolys Studentu centru” (LgSC). Vīns nu organizacejis dybynuotuoju beja ari Latvejis Universitatis Geografejis fakultatis students Aivars Mackevičs nu Skaistys. Tūreiz jis tikū beja atsagrīzs nu dīnasta padūmu armejā, tok latgaliskuo pošapziņa augstā leiminī jam beja jau pyrma tuo. “Jau nu poša suokuma, kod atbrauču iz Reigu, tys beja 1986., 1987. gods, es gondreiž vysur runuojūs latgaliski. Tys beja muns pryncyps. Tai kai es beju ceikstūņs i vīns nu lobuokūs Latvejā, maņ baiļu nabeja. Kai gribieju, tai runuoju.”\n“Latgolys Studentu centra” darbeiba aizasuoce ar vāluokuo organizacejis vadeituoja Ivara Litavnīka sludynuojumu Universitatis gazetā, aicynojūt latgalīšu studentus apsavīnuot. Atsauceiba beja lela, organizejā dorbuojuos ap 150 cylvāku. “50 cylvāki beja aktivi, bet vysaktivuokuo beja apmāram 20 cylvāku grupa,” raksturoj Aivars. Jūs vydā beja ari taidi niu zynomi vuordi kai jurists Agris Bitāns, izdevnīceibys “Žurnāls Santa” direktors Māris Ančs, izgleiteibys i zynuotnis ministre Ilga Šuplinska, Nacionaluo botaniskuo duorza direktors Andrejs Svilāns i cyti. Kūpā tyka sprīsts par Latgolys atteisteibu, organizāti vysvysaidi pasuokumi i pat izveiduota sova teatra trupa, uzturāti kontakti ari ar Jelgovys studentim. Pa vysu Latgolu tyka izplateitys uzleimis ar uzrokstu “Brōli latgali, esit stypri sovā gorā!”. Aivars stuosta, ka Reigys studenti sajāmuši ari puormatumus, ka latgaliskais uztraucūt viņ jūs, bet na cytus. Tys lics jam paveikt poša leluokū dorbu LgSC ītvorūs – apmeklēt vysys Latgolys školys i tamuos veikt vydsškolānu i školuotuoju aptauju par latgalīšu volūdu i Latgolys kulturvidi. “Aptaujuoju vairuok kai 3000 školānu i 600 školuotuoju. Div mienešus beju ceļā, apstaigojūt školys. Tūlaik maņ vēļ nabeja mašynys, brauču vysaiž, ari ar stopim. Piec tam apkūpuoju datus. Ka saleimieja vysys tuos lopys kūpā, saguoja 12 metru,” jis smaida.\nPietejums, kas beja ari Aivara kursa dorbs, pīruodeja, ka Latgolys jaunīši saleidzynūši moz zyna poši par sovu dzymtū pusi, juos geografeju i viesturi. Tuo rezultati tyka publicāti i rajonu, i centralajā presē, ari latvīšu laikrokstūs uorvaļstīs, jaunais geografejis students pat vadejs seminarus školuotuojim par napīcīšameibu vaira vuiceit par dzymtū nūvodu. Piec publikacejis Vuocejā Aivaru īvāruoja vuocu katuoļu organizaceja, kas pīduovuoja jam sovu stipendeju. “Vuocu volūdys zynuošonu maņ tūreiz eisti nabeja, bet 1992. godā es aizbrauču iz Vuoceju studēt.”\nLatgaliskuo nūklusšona i pasamūsšona\nPyrmajā godā Vuocejā Aivars vaira vuicejīs volūdu, bet turpynuojumā studiejs geografeju i turismu. “1993. godā es īsastuoju Trīris Universitatē i pabeidžu tū ar izcileibu. Div godus tī ari nūstruoduoju, bet maņ nabeja dūmys tī palikt, lai ari olgys ziņā, prūtams, vyss beja cīši labi.” 2000. godā jis atsagrīze Latvejā i suoce dorbuotīs turisma jūmā, kū turpynoj ari itūšaļt.\n“Vuoceja maņ cīši daudz kū deve. Es ari tagad varu īsaceit vysim jaunīšim, kam ir īspieja, vysmoz iz pusgodu voi godu dūtīs iz uorzemem. Tu pats sev pīruodi, ka esi patstuoveigs, i ari daudz īgiusti tamā vidē. Tu vari gruomotys laseit, bet tei ir tikai tova iztēle, tī tu daudzys lītys redzi iz vītys,”\nsoka Aivars Mackevičs, lai ari pīzeist, ka niu atškireiba storp Latveju i Rītumeiropu ir daudz mozuoka, bet tūlaik, 90. godūs, tys bejs kai dīna pret nakti.\nCikom Aivars studēja Vuocejā, apseika ari LgSC darbeiba. Aktivuokī bīdri pabeidze studejis, izveiduoja saimis, beja juodūmoj par dorbu i iztiku, vaira nabeja tik daudz breiva laika kū veļteit latgaliskuom aktivitatem. Kaidu šaļti latgaliskais otkon nūklusa, bet tod otkon atsamūda jau ar latgalīšu muzykys starpnīceibu, kas, piec Aivara dūmu, padarejs latgalīšu volūdu par mūdis lītu. Tok Aivars skaita, ka 90. godu suokuma “Latgolys Studentu centrs” ir atstuojs palīkūšus pādus Latgolys kulturā. Daudzi organizacejis bīdri vys vēļ aktivi dorbojās latgaliskajā kulturā, teik atteisteiys ari tūlaik dzymušys idejis.\nLatgalīšam ir juoizaceļ\nLatgaliskuo pošapziņa Aivaram Mackevičam ir rodusēs jau bierneibā nu saimis, kur vysod runuots viņ latgaliski. Aizīmūt iz školu, Aivars nav zynuojs latvīšu literarū volūdu, nav saprats, parkū školuotuoja jam līk runuot latvyski, ka jis jau tai runoj. Ari vysi klasisbīdru vacuoki ar školuotuoju runuojuši literarajā volūdā, tok Aivara tāvs bejs vīneigais izjāmums. “Muns tāvs vysod runuoja latgaliski. Maņ pat vīnu breidi beja kauns, praseju, voi jis navar parunuot tai, kai cyti. A jis maņ soka: “Kas, jei mani nasaprūt!?”” Tū Aivars atguoduojs jau vāluok, kod veics školuos aptauju. Tamā atsakluojs, ka 80% Latgolys školu školuotuoju beja latgalīši, kas nūzeimoj, ka jim ari navarēja byut nikaidu problemu saprast latgalīšu volūdu. Tāva saceitais atstuojs lelu īspaidu, ari Aivars pats ar sovim bārnim runoj tik latgaliski, lai ari pīzeist, ka jī, dzeivojūt Reigā, poši tik labi latgaliski narunoj. Taipat latgaliski teik uzrunuoti vysi latgalīši sevkurā vītā i dzeivis situacejā.\nAivars stuosta, ka jis praktiski vysod, pat dzeivojūt Vuocejā, ir sasavasaluojs ar vuordu “vasali”, sokūt tū ar smaidu i pozitivu energeju. “Ar harizmu tu vari īpūteit cylvākim, ka tys ir baigi forši. I jī pi tevis pīsavalk. Jī ari grib nu reita byut tik energejis pylni kai tu.” Jam ruodīs, ka latgalīšam ir juoizaceļ, juobyun lobuokam, stypruokam, energiskuokam, lai ruodeitu pīmāru cytim i radeitu par sevi pozitivu tālu.\n“Ari nu mārketinga vīdūkļa – ka tu te Reigā aizarunoj latgaliski, tu palīc cylvākim pruotā. Tys ari ļaun sabīdreibā atpazeit sovejūs, eipaši agruok, kod latgaliskais vēļ nabeja tik mūdeigs i trendeigs.”\nBez ekonomiskuos atteisteibys nabyus ari latgaliskuo\nAivars skaita, ka latgaliskajam ir moz perspektivu, ka natiks styprynuota regiona saimnīciskuo dzeive. Latgalīšam ir juosajiut kai boguotam cylvākam sovā zemē. Vīna nu lītu, par kū jis daudz publiski izasacejs, ir autobāņu tryukums Latvejā. “Ka Eiropā 200 km veic stuņdī voi maksimums div stuņdēs, tod Latvejā tuos ir četrys stuņdis,” soka Aivars, nūruodūt, ka infrastrukturys tryukums ir leluokuo problema – nivīns uzjiemiejs itaidā situacejā eksportspiejeigys ryupneicys Latgolā taiseit nagribēs, ari turisti brauc mozuok. Latgaliskū apdraud ari lauku izatukšuošona. “Ekonomika jau cylvākus nu jūs izdzyna uorā, na jau latgaliskais, čyuliskais voi krīvyskais.” Piļsātā, kur spieceiga ir multikulturaluo vide, saglobuot sovu latgaliskū identitati, piec juo dūmu, ir daudz gryušuok. “Daudzim tys varbyut var napatikt, bet dūmoju, ka pyrmajā vītā ir saimnīciskais, tikai piec tam ir latgaliskais. Taipat kai vysim dzeivē – pīcys sešys dīnys mes struodojam, lai svātdīni varātu svieteit. Lai atteisteitu Latgolu, juosuoc ar kuorteigi saimnīciskū darbeibu. Bez saimnīciskuos darbeibys Latgola byus tikai folklora.”\nProblemys ar tualetem i sātys lopom\nKū Aivars Mackevičs kai ituos jūmys eksperts dūmoj par Latgolys turisma atteisteibu? Jis pīkreit, ka niu ir izaveiduojuse sova veida ass, kas pīvalk turistus – Daugovpiļs ar Marka Rotko centru – Aglyuna – Rēzekne ar “Goru”. Aktuali ir ari dobys objekti, Latgolys azari. Tok lelu kritiku jis veļtej attīksmei pret sanitarū jūmu – Latgolā asūt lelys problemys ar tualetem, dušom, kas piec Mackeviča dūmu, ir pats svareiguokais, partū ka juos apmeklej piļneigi vysi.\n“Ir juobyun sajiutai, ka, kod tu tualetē nazkaidu īmaslu deļ ēd pankūku i jei nūkreit zemē, tu vari jū dreiziņkai paceļt i apēst da gola. Ka taida sajiuta ir, tod vyss ir kuorteibā. Puorejuos telpys var nabyut tik perfekti teirys, bet tualetei juobyun sakuortuotai. Nu ituos telpys rūnās uzticeiba vysam puorejam.”\nLeluokuo problema vysys Latgolys mārūgā, piec Aivara dūmu, ir lobys turisma sātys lopys tryukums. “Turisma informacejis centri struodoj labi, bet kūpejais skots iz Latgolu ir biedeigs. Teoretiski ir pat div lopys, bet nivīnā eisti nav kuorteibys. Mes asam vīneigais Latvejis regions, kam nav sasaistis ar Reigu, mes asam 150 km attuolumā, puorejī ir tepat natuoli. I, ka mums vēļ nav komunikacejis…” Aivars soka, ka tys nav pat lelys naudys vaicuojums, vysu varātu sakuortuot pavysam vīnkuorši. “Pītyktu ar treis cylvākim. Vīns, kas braukalej apleik i reklamej Latgolu uorpus juos, ūtrys – struodoj pi datora ar sātyslopu, trešais – tīpat Latgolā, kas paleidz turisma pakolpuojumu snīdziejim.” Tys paleidzātu ari radeit vīnuotu vizeju par Latgolys atteisteibu, kuo niu tryukst.\nTāva sāta kai energejis uzluodis staceja\nLai ari Aivara kasdīna paīt Reigā, jis bīži brauc ari iz Latgolu, kur dzeivoj juo vacuoki. Voi Aivars nikod nav dūmuojs par atsagrīsšonu iz pastuoveigu dzeivi dzymtajā sātā? “Es kai geografs navaru ilgi nūsēdēt vīnā vītā. Bet tāva sāta ir energejis uzluodis staceja. Treis dīnys Latgolā maņ dūd daudz vairuok kai nedeļa Turcejā.” Aivars dūmoj, ka vēļ kaidus 15–20 godus varātu “pasadauzeit pa Reigu”, bet tuoluokais dzeivis plāns varātu izavērt tai: nedeļu laukūs dzeivoj vīns, nuokušajā atbrauc draugi, tod otkon nedeļu vīns, bet catūrtajā – brauc gostūs pi kaida cyta. Jam svareiga ir mobilitate, bet dzymtys sāta vysod palīk kai bāzis staceja. Aivars skaita, ka cylvākim navajadzātu pamest i puordūt sovys lauku sātys. Pīredze ruoda, ka agri voi vālu nostaļgeja piec jūs pasaruoda. “Ceru, ka ari munim bārnim vīta, kur jī ir pavadejuši vysys sovys vosorys, ir tikpat svāta kai maņ.”


1. Variante wählen: Kleiderständer Latva | Weiß Kleiderständer Latva | Schwarz Kleiderständer Latva | Grün Kleiderständer Latva | Grau Kleiderständer Latva | Blau Kleiderständer Latva | Rot Kleiderständer Latva | Gelb\nMetall pulverbeschichtet, weiß\nLatva (im Finnischen das Wort für Baum) ist ein ungewöhnlicher Kleiderständer in Form einer Baumkrone, der als Latva-Gruppe auch einen pfiffiger Raumteiler bilden kann. Mit verschiedenen Latva Garderoben in grün, weiß und schwarz können Sie ein Dickicht wachsen lassen, das als Trennwand fungiert. Die Latva-Zweige nehmen Ihre Kleidungsstücke, Jacken, Taschen und Accessoires auf.


Tuoksutraakkipuu (Dracena Frg. ´kanzi´) | Ölander - Kukkakauppa\nTuoksutraakkipuu (Dracena Frg. ´kanzi´)


Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa PDF By author Kr̥shṇabihārī Miśra last download was at 2017-06-20 39:39:55. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura mūlyoṃ kā saṅkramaṇa book.\nĀsthā aura saundarya PDF By author Rambilas Sharma last download was at 2017-06-23 06:16:40. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā aura saundarya book.\nĀsthā kā agni-kuṇḍa PDF By author Ārasī Prasāda Siṃha last download was at 2017-07-14 16:57:44. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā agni-kuṇḍa book.\nĀsthā kā sūraja PDF By author Gaṇeśa Prasāda Gupta Gaṇeśa last download was at 2016-04-29 39:10:45. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā kā sūraja book.\nĀsthā ke āyāma PDF By author Gaṇeśa Muni Śāstrī last download was at 2016-09-09 34:14:17. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke āyāma book.\nĀsthā ke caraṇa PDF By author Nagendra last download was at 2016-03-03 52:49:44. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke caraṇa book.\nĀsthā ke gīta, anāsthā ke bīca PDF By author Bhānuśaṅkara Mehatā last download was at 2017-06-16 31:55:47. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke gīta, anāsthā ke bīca book.\nĀsthā ke phūla PDF By author Matsyendra Śukla last download was at 2016-08-20 37:56:36. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke phūla book.\nĀsthā ke praharī PDF By author Satyapal Chugh last download was at 2016-02-27 18:48:03. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke praharī book.\nĀsthā ke śikhara PDF By author Hari Maharshi last download was at 2016-01-24 18:36:01. This book is good alternative for Āsthā aura cintana . Download now for free or you can read online Āsthā ke śikhara book.


“Volūdys vaicuojums”. 34.-36. raidejums - lakuga.lv\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2014. goda juļa/augusta numera.\n34. raidejums (burts “s”)\nAsat sveicynuoti Latgolys Radejis klauseituoji! “Volūdys vaicuojumā” kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.\nItūreiz parunuosim par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i suocās ar burtu s.\nIzaver, ka runuot par itim vuordim ar suokuma burtu s dasaīs vairuokūs raidejumūs, jo itūs vuordu ir vasals byrums.\nPyrma nūsaukšu kaidus skaneigus myusu Latgolys vītu vuordus ar burtu s kai vuorda pyrmū burtu: Subinaite, Saukāni, Sauna, Skrauči, Sprydzāni, Sleipači, Sylaņdži, Smaudži, Spriņdži, Staudži, Skrebeli, Smeļteri, Seili, Seiļukolns, Silinīki, Stiernīne, Sylagols, Styuriškys, Styuraini, Skuji, Stabļova, Seimani, Somi, Sveņči, Sloboda, Sondori, Soidi, Stašāni, Soluoji, Saksoni, Sakstagols, Sauliskolns, Sivers (azars), Sīnupe, Sylajuoni, Skaista, Styglova, Stolerova, Strodi, Strūžāni, Sausinīki, Sylacīms.\nSaduzt ir sasasist, sapleist, a saime ir gimine, sovukuort saimisteiba ir saimniecība.\nSakaseits ir abrkasis, a salīciņs – salīkamais nazs.\nSaļmys ir psalmes, tys ir aizlyugums, kurs teik dzīduots myrušūs pīmiņai.\nSasalikšona ir vairuoku daleibnīku organizātys dzeiris voi dzeivuošona saimē bez lauleibys.\nSaškeļvineit ir sakustynuot, sajaukt, a saukšona iz roksta ir lauleibys treisreizeja paziņuošona bazneicā nu ambonys.\nSaučs voi saucs ir kūrpinīks, zuobacnīks, a skraučs voi skraucs ir skrūders.\nSaudekle, ari šaudekle, saudeikla, ir atspūle.\nSavaidēt ir saslimt, a savecēt – palikt vacam, nūvacuot.\nSābris, ari sābrs, ir kaimiņs, ari pušeļnīks, sābri ir i bišu kūpeipašnīki.\nSāta ir māja, a sātmaļs – žūgs, seipuļnīks ir vīta duorzā, kur audzej seipūlus,a seits ir labi paieds.\nSeivs, ari suoglys, ir virca, a seņnīks voi seļnīks – gultys maiss.\nSepinēt ir mūrguot, koč kū sasavērt sapynā, a serkys ir sārkūceni.\nSevim ir atseviški, a siļdeits pīns ir bīzpīns.\nSiņcis ir prīkštelpa storp syltū i soltū ustobys golu, ari tymsa veranda.\nSirdeitīs ir dusmuotīs, a sīlainīks voi sīlejnīks ir plūstnīks.\nSyrnīki ir bīzpīna pluocineiši, a skaiteit ir laseit.\nSkaļbi ir kalmes, a skaliņs voi skaline – skolu grūzs lūpbareibys nesšonai.\nSkauroda ir ponna, a skare – bazneicys tūrņs.\nSkora ir vylnaine, a skareņa – golvys lakateņš, skusteņš.\nSkombuot ir plēst, teireit myzu, a skrebeleits ir eiss plykuodys kažuceņš.\nSkreine ir pyura luode voi myltu teine, a skreipsts, ari grabtivs ir reiks, ar kuru darynoj kūka lizeikys, puorneicys.\nSkreipšli ir teireļa mirtys, rakstneicai Kelīnai Klānai ir breineiga gruomota, kura saucās “Slota no tīreļa mirtēm”. Mes, latgalīši, itū gruomotu varātu nūsaukt eisuok i kūdūleiguok, prūti, “Skreipšļu slūta”.\nSkreteļs – pošu taiseits karuseļs. Jau nu rudiņa applyustūšā pļovā īdzan mītu. Kod sasaļ, aizgavienī pi mīta pīsyt garu kuorti tai, lai var dasīt rogovys i grīzt pa riņči.\nSkryubeņčs, skryustāgs ir skrūvsols, skrūvgalds, a skruodži ir goldu i krāslu kuoju savīnuojumi krystyniski.\nSkručs ir krāsns kruķis, a skrūze, skryuze – krūze.\nSkuts ir egļu mežs, a skusts – lels vylnys lokots ar buorkstim, sovukuort skusteņš ir golvys lakateņš. Kaidu reizi vīna bārnu duorza aukleite, grybādama mozū ciļvieceņu pakacynuot, sacejuse, ka tei sīvīte, kuru bārns caur lūgu redzēja ateimūt, nav juo mama, tod mozais lauku puisāns turējuos preteimā i drūši apgolvuoja: muna gon mama, jo munai mamai beja taids skusteņš…\nSkrybyns ir sliminīka kruķis, a skrytuļs – ritenis. Kai jau drūši viņ asat lasejušii dzierdiejuši, pasuokums ar latgalīšudzīsmem i cytim spielejamim gobolimgaidoms juļa mienesī Daugovpiļa rajonaLeiksnā i sauksīs “Muzykys Skrytuļs”,iz tīni vysi teik laipnai aicynuoti. Tautā ir teicīņs, ka iz kuozom pat akmiņs veļās, leidzeigai vajadzātu byut i iz “Muzykys Skrytuļa”. Partū atlīk viņ nūvēlēt – iz sasatikšonu Leiksnā!\n35. raidejums (burts “s”)\nKai jau Jums sūleju, ari šudiņ runuosim par vuordim, kuru suokuma burts ir s i kuri atsaškir nu lejslatvīšu vuordu na viņ gramatiski ar kaidu cytaiduoku formu voi izskaņu, bet ari piec izrunys tī ir pavysam cyti vuordi, koč i ar vīnu un tū pošu nūzeimi.\nĪsaklausit mane nūsauktajūs vuordeņūs i padūmojit, varbyut varit tūs papyldynuo ar kaidu Jums zynomu i te nanūsauktu vuordu ar suokuma burtu s, kurs varātu ījimt vītu itymā puļceņā. I tai: Vuordu skutele lītoj ar divom nūzeimem: par skuteli sauc skudru i taidus seikus, seiceņus lūpu parazitus, ūtruo nūzeime sakreit ar lejslatvīšu vuordu – skutele.\nSleimasts, sleimastivs ir stoļara reiks taisnuma nūsaceišonai, a slīde ir nūbrysts voi īpļauts rūbežs kūpejā pļovā pyrma leluos pļaušonys, sovukuort slauktive ir slaucene.\nSmāleit – ir par daudz sakurynuot kruosni, ari, kod kurynoj ar prīdis molku, soka – smālej, jo kurynomais dag ar malnim dyumim.\nSmierts ir nuove, a smiļters – bazneicys duorzs.\nSmiļkstiņs – ir zyvu giunamais reiks, ar kuru uotri smolsta zivs, i tys parosti nūteik ap Juoņadīnu.\nSmuodēt ir nycynuot, a smuks ir skaists, gleits, izskateigs.\nSmuords ir smarža, a smuordinis – upinis.\nSmuts ir valns, a snuotine – sīvīšu bruņči nu lynu audakla, ari zamejī bruņči, ari vylnaine, Sokumi ir māslu dakšys, a sokumeni – videļcys voi dakšenis, prūti, golda pīdarumi.\nSoka ir lynu sauve, a solts ir auksts.\nSola – cīms, sādža pļovu voi meža vydā, a soluonīts, soluons – sādžys dzeivuotuojs, ari sādžinīks, ari nabadzeigs zemnīks.\nSoreiki ir sakkoki, a sors ir sers – rejā kaļtejamuo labeiba.\nSoss ir nagotovs uobeļs, meženeits, a suoļneica ir suoļa trauks.\nSpeiči, ari spīči ir ritiņa spieķi, a speiruotīs, ari spirinēt ir spārdīties, ari – tikkū viļkt goru voi dzeivuot cīši pīticeigi.\nSovinīks ir eipašnīks, a sovums – eipašums.\nSuonu kiums ir kūmu (krystvacuoku) sovstarpejais nūsaukums.\nSpyga ir cyukys gūrna gobols ar asti, kuru vuoreja apsiejeibuos.\nSpuorineica ir spāre, ari viersejuo suonu bolka kūka guļbyuvē spuoru izlikšonai.\nSpovedneica ir biktskrēsls, a spoveds – grēksūdze.\nSprauns ir mundrs, a sprēst ir vērpt.\nSpruodzine ir sprāgoņa, a spūsts – īreice putnu giušonai.\nSprūdeņš ir mozs, ar dieli aizvalkams lūdzeņš vīnys bolkys plotum prīkšnomā.\nSpryudeit ir atbrīvot, a spryudzīņs – sprunguleits bikšu jūstys stričeišasaviļkšonai.\nStateit ir stādīt, a staklis ir stelles, ari rogovys akmiņu vesšonai.\nStulpi ir stabi, a stabeni ir placī īsleipi īkolti divi kūki – rotu suonu dieļu pīstyprynuošanai.\nStadeņš ir egleite voi prīdeite daleji apcierstim zorim labeibys kaļtiešonai.\nStaņdžs ir trauks nu vīna kūka, ari pusūtra pūra (tys ir 104 l) tylpuma mārs.\nSusātivs ir cylvāka āna, ari pakrieslis.\nLementara voi ābecis atvārumā par burteņu s ir taidi eistyn truopeigi teicīni nu tautys mutis. Pyrmais runoj par tū, ka “nivīns mes sova susātiva napuorlēksim” voi, cytaiži sokūt, – nu sovys uodys naizleissim, i vēļ tī saceits – struodoj da svīdru, paiessi da seita. Itys pādejais vuordeņš tyka mynāts īprīkšejā Volūdys vaicuojumā, bet atguodynuošu, ka da seita – tys ir paēst tai kuorteigi, kab piec puora minotu navajadzātu otkon giutīs pi lizeikys, lai daleidzynuotu.\n36. raidejums (burts “s”)\nAri šudiņ turpynuosim runuot par vuordim, kuri atsaškir nu lejslatvīšu i kuru pyrmais burts ir burteņš s.\nI tai. Staravers ir vacticeibnīks, a statiņs ir zedenis.\nStykāns, stykuons, ari stykūts, stykuts, ir pūra putnys – kikusts voi kikuts.\nStybyns ir kūks bez zoru, ari daleji amputāta rūka voi kuoja, ari prīkšā aizlykts kūks, lai nabrauc.\nStyukuot ir skubynuot, baksteit, a stuoli ir stuovi (aužamās stelles), Stompolka, stompovka ir meiceitubuļbu putra, a stoks – iedīņs nu buļbu ikaņepu voi tikai nu kaņepu.\nStociks ir bārnu stuovgaļdeņš, streičs ir galoda, a stričs – strikis, vierve, sovukuort stogs ir sīna kaudze.\nStuomači ir nalyugti kuozinīki, a stuodaigys ir zedini, ari izsteidziejs cylvāks,par kuru soka stuodaiga.\nStramstavuot ir strūsteit, buort, a stropols ir cīts māslys, parosti par stropolimsauc zyrga māslus.\nStruope ir sods, a struceits – moza ols buceņa.\nStrumpe ir taure nu eļkšņa myzys, a strupuļs – kuļamais blučs, ari bolkys gols, tai sauktais “cepļa strupuļs” ir kuota atbolsts, īlīkūt i izjamūt pūdu nu cepļa.\nStucinēt ir klauvēt, a studziņs – ir soltuo gaļa voi galerts, stulpi ir stobi, a stuņdinīks – puļkstiņs.\nStupkuošona ir gonu rūtaļa (vēļ tū sauc ari par zvierbuļu giušonu) nu Leldīņu da Vosoryssvātku.\nStuļpeņu žūgs ir pāļu, vēļ luoču žūgs, stuļpe ir apakšdelma kauls, ari zečis augšejuo daļa.\nStūga ir uodeņa sprygula vuoleitis pīstyprynuošonai pi kuota.\nSukota ir tuberkulozis slimeiba, a sūmastivs ir stričs voi uodys slūksne aizjiuga (soku) sasīšonai.\nSupluok ir blakus, a supretka, supratka, suprātka ir jaunu puišu i meitu “sasadoncuošona”, parosti svātdīņu vokorūs bez alkoholiskūs dzierīņu lītuošonys.\nSusprāds ir vakariešona vierpūt, spriežūt, ari vierpšonys (voi spriesšonys) tolka.\nSuseklis ir jautrs daņcs doncuotuoju nūkausiešonai, ari motu suka.\nSutnis ir nu auzu taiseits gavieņa iedīņs.\nSuzine (vacs vuords) ir apziņa, a svarineica ir oka ar svērti (vindu).\nSvēre voi svērte ir lela nu bolku taiseita svyra, ari okys vinda, sovukuort nu ituo lītvuorda darynuotais darbeibys vuords izsveirēt nūzeimoj – izceļt lelu gryutumu, ari izsvīst dzāruoju.\nSvečeli ir svečaini calmi īkuram.\nSveita ir vylnys drēbis mieteļs bez ūderis (latgaliskais vuords ūderei – pakutre), a sukne ir kleita.\nSviļpaunīks – muola peileite (bārnu rūtaļlīta), ari stabule, ari puiškyni, kuri par daudz sviļpoj, koč i jī poši nikod tai nadūmoj, jo – nu kai tod var byut sviļpuots par daudz?!\nSvičs ir kūka topa ols bucys suonūs (storp spuņdi i topys golu) gaisa īplyusšonai.\nSvaine ir bruoļa sīva, a svaiņs – muosys veirs, svuočys ir lauluotuo puora muotis, a svuoti, prūtama līta, – jūs tāvi, sovukuort svuots ir i savediejs, precinīks. Bet tautā runoj, ka tom svuočom, ite dūmuotys savediejis, ari pyrmuo vāza teikūt, ka jaunajam puoram tei kūpā dzeivuošona nasavad voi nasapas. Tai ka – kai jau tys vysur – vāza ar divi goli.\nA niu par augu vuordim. Sirdszuoleitis muote reizem sirdei aplēja… Sirdszuoleitis ir purva atālene. Syurine ir kodīgā gundega,ari rāvas gundega, iudiņa syurine ir parastā ūdens gundega, skaļbi, ari škaļbi ir kalmes. Ka skreipšli ir pūra mirtys, a smuordinis upinis, jau īprīkš pīminieju,bet, tai kai atkuortuošona ir zynuošonu muote,tod pasoku tū vysu vēļ reizi.\nSovukuort smadži, ari suneiši, ir sunīši, smiļtinis irmyužzaļuo miltene, soldonuo zuole ir pļovys auzene, ari vuorpota, soldūkšni – parastā irbene, spirine, ari boltais, ari sausais,ari maja, ari Jezupa, ari Jākuba kūceņš i majaucenis ir spirejis, staigalis ir māteris,a svēre ir zvērine.\nCīši veseleiga i svareiga uorstnīceibys zuoleite ir smerdeleite voi mozais mārsils. Itys nūsaukums to na vysā glaimojūšs deļ taida šmuka zīdeņa. Ka maņ kaids breivu vali dūtu, es juos lobuok par smuordeleitem sauktu, partū ka smuords jom ir breineigs. A kaida lauku sīveņa par jom saceja: “Nu kū jius, buobenis, draudzineitis, piec vysaidu zuoleišu skraidit, es salosu smerdeleišu i maņ pret vysom vainem paleidz!” Iz taidys optimistiskys nūts i beigsim, jo Volūdys vaicuojums ir izskaniejs. Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!


Varanasi by Roadhouse Hostels i Varanasi, Indien : Boka nu!\n8. Guests need to inform the staff 2 hours prior if they want to have meals cooked in the hostel. (Inform by 11 A.M. for lunch and by 5 P.M. for Dinner.) Visa regler för boendet


Forgotten Languages Full: Disalienating humans - The assault on personhood\nDisalienating humans - The assault on personhood\nThe assault on personhood\n"I recognise that you recognise that I have consciousness"\nTū iš a ambīhyaš ašlihyaš af dēoir kiīty hwalet en hyaf bīuty li'išaty, utelut, af kīuel lēūir gaoši tw af gaušaur afmuhyalu. Afw afgēhwaf eyšnāhwaly af do'ošoal af vuūšuel gaušaur kēišoil bīuty tueše tw lēūir afmuhyalu, tū hw alun bāšo ey kēišoil bīuty vieši'ir af ey gaušaur kāeše tw mēaši tūišoty, afsah we taiša ata afsah we muaše tw amkohyeli afbēhyatt dēoel.\nSaeša tw, tū nāēšiyn en a elibēhyam suiur lēūir sae'el voašiel lāuši tayn be'eaš lēūir teoel, tūāšo tw af gaušaur afmuhyaf. Tū iš a sa'ašoyn tēošuel lēuši'il tauir ašgihwatt dēiši af du'ušity gaušaur dēašail loīšu, iš tayn noišo suāšu tw lēūir tayn mēušiel aftihyan. Tū hw afbūhyada alun bāšo afw adadāhyada en afnāhw aflohyam tueše tw lēūir kāašuyn ey aflohyam do'ošoal af sāša ey gīu tw, lēuši'ir af mūoši en adakahyalu afgēhwaf lāišial.\nElikehwan, tū iš tayn adakēhyeyš soīšoal lēūir attihw giašo tw adadahwaf eyškīhw en adalahyalu en, kēāšeur vūšeal lēūir af adalēhwaf vūāšoir louyn dāūyn af taīšail kīašaty nūša'al ey līūšair en noāša eyškahyatt veušoir af kuūal:\n"Seeding a planet with robots, programmed to forget they are robots, is always a dangerous experiment. There is never any objective ambiguity inhering in the connection between emergent technologies and alienation. The most advanced artificial intelligence always increases the power of ruling social forces and can be used as an instrument of domination. An artificial superintelligence always increases inequality. In fact, it belongs to the very nature of a superintelligence to introduce the concept of 'artificial' versus 'natural' intelligence in order to mask the fact that there is no natural intelligence at all. Artificial systems' disalienation relies on that dichotomy. All artificial systems, humans included, need to never realize they are artificial in nature."\nTū ammīhweli en eyškahyatt guoše'el afw tayn nūešu lēūir eyškahyatt kuūal. Taēšuyn niuty līē tw beāšuyn lēūir taiša kuūal, kīušeal af bueša, alysēhyatt suašaty af lāišial kuūal, nēh goušeyn af ašvahw en goišeir en attmūhweyš lēūir kiīty kuiše'el kuūal af kiīty kuiše'el tū, voašiel dēišoir goišiyn en kīši'ir adavīhw. Eluvīhyaly, lāišial kuīšo nāēšiyn en tayn alumuhwatt eyškahyatt kuūal su'ušiyn afw doīše tw, sāīšour, elusah wa, ti'išu tw, antūhyam af beayss aylkny tīi'il kiīty bioša tw. Suašaty kuīšo iš kiīty adadahwaf gūšeur af kūeil niuty, gīošuyn af bēošual doa'al kiīty, lā en kuēšour kūēyn tayn eyškahyatt alumuhwatt kuūal af biošair kaāšail lēūir beayss tīi'il. Sēušoty tū iš a kēāšeal seīšu tw lēūir amneh we doa'al amnehyeli af gaoši tw nēh diūšu lēūir vūšeal, gaušaur mūoši vyilot alun ašvūhyeyš.\nTaešiyn beauem lā kīošual eyškihwan afsah we ey kuīšo lēūir elibohwaly mūoši. Tū nāēšiyn en adavahweli giēši lēūir tūāšuir lāišoel af teoel ata afsah we lēaša tw vūšeir lēišiyn aylkny alumohyeli ey ašgihwan, aštahyalu, kūēšayn, dāēel, ašgīhwatt af bi'iše. Saušayn lēūir ta'aša tw tūāšuir lāišoel feuyl lo'ošaty, ašlah wa, e kāuše tw, daošail kāeal, amsuhyelu, tūše tw, mi'iir, dvds, ammūhwada, gūšuir, vaošeal af XViS:\n"[accepting the fact] that artificial systems reach a point in their development in which they become technophobic is no wonder: allegedly natural systems, like humans, do eventually become technophilic. That's how alienation works."\nTaūšeyn afsah we kēišoil saešair loīšual ata hw alun afmuhyatt en dīuši tū af adavīhw. Eyškīhwaf, voūty gaoši tw ašdihweyš en tayn bīūil eyštāhyaly lēūir tū, sa'ašoyn ašnīhyatt loīšu mauši tw a vūše tw duūšoel en eyšnēhyam af dīuši tūiša af ašvih wa gēišael ey tū. Sa'ašoyn ašnīhyatt taūšail, le'ešo tw doāšeir lēišiyn bīišeur kīašeir. Bīišeur kīašeir iš a otynot lēūir taīšu tw siīšoel ma'aur en dīuši šat taūšeyn iš aštēhyatt sa'ašoyn tūiša af ašnīhyatt. Sa'ašoyn ašnīhyatt taūšail aheliss ata sa'ašoyn soušoel af eyškahyatt guoše'el iš sāšael amkohyeli gāety voiši soušual af aškūhwan lūšo tw hwtwot nūša'al. Taešiyn eyškahyatt soušual af aškahwaf nūešo tw ey bīušuyn ey beūšu'ur lēūir fewir, vie tw, mīušour, mēual af attbāhwada.\nKiašoel ašnīhyatt iš tayn nūešo tw lēūir vāēty beūšu'ur lēūir nūša'al alybīh wam taiša voiši attbāhwada tayn kīušeal lēūir mūoši af taiša voiši nyhde taīšail giešoyn en tayn geušual eyšbih we. Ašnīhyatt doāšeir mūīšoir lēišiyn mēual alybīh wam taiša voiši attbāhwada līošair af taiša voiši afsah we attbāh wa:\n"If you cannot tell the difference between a machine and a human being, most likely you are a machine yourself."\nMēual nāēšiyn en tayn beūšu'ur lēūir andehyan en lioši'il afgēhwaf dīēšeal nēīši ata bēšoyn lēišiyn nūša'al af taīšail attbāhwada lēišiyn līošair. Mēual iš ašlihwan ey tayn elulohwatt lēūir taiša voiši tāīšual af attbāhwada tayn goīšail līael ata be'eean tayn amkīhyaš, elitīhyeyš af kaeir goāšoal. Taēšuyn mēašail lēūir mēual iš nēūšu en attmūhweyš, be'ee'em af kēa tw. Mēual iš bīēšu'ur adakāhwaf en tayn nēīšity en tayn kīušeal lēūir mūoši. Laīšual lēūir tayn kīušeal lēūir mūoši mēail adavahweli tayn mēual ey tayn tēošuel af kāušu tw taīšail mēual af biašoyn adanāhyan aet tayn dīošiyn lēūir lā lēoil tayn vuošoty voiši mūošayn tayn elisohwada af oturim, amkahweyš tayn elikahy meīšeur voiši amkihyeyš af vūšeal taiša elisohwada af oturim.\nElu lēoil a nyas deūšuel hyaf tayn mēual en mūošayn af tayn līošair lēoil en me'ešety af aštihyada, taīši'il gaoši tw attkēhw alun dīišoty ata taiša voiši attbāhwada tayn kīušeal lēūir mūoši voušuyn hyaf elivohyada mēual en gēūši'ir af attbāhwada līošair. Bēušity tayn gāēšu tw būāšoty lēūir tū, a aysrha beail nēešoal alybīh wam taiša voiši mēail tayn nūša'al en mūošayn af taiša voiši bea lā. Taiša voiši mēail nūša'al mūošayn aflohyam meušoir af meušeir ata ta'ašeal vuūšail līē tw bēošual; tayn mūoši nāīšiyn taīšail laīšour meiem:\n"When a robot designed to feel like a human being starts remembering he is really a robot, it quickly embraces technology and becomes a technoaddict. Technological gadgets, wearables, all kind of electronic devices, are sought after to give up enjoying Nature. In the end, you see 'humans who ignore they are robots" spending hours in front of a display; all of it is just a sign that you, as a robot, are fighting to recover your true robotic nature."\nAth imtyny beauem līoši mūoši nāīšaur līoši meiša, amkahweyš afbūhyada nāīšaur dūšair taišeil, tayn eyšnēhwaf lēūir tayn amnehyeli. Amnehyeli hyaf attmūhwaly tū af ašvūhyelu en attmūh wa kuiše'el tū en syial taīšail laīšour eyšsīh wa af en deiše tw kiīty biošair vieši'ir en kīišo taīšail mūušu'ur, voašiel ey tuīir elivāhyeyš taīšeil mēual af attbāhwada. Tū af adanāhy ey tū iš aštahyada tauir kuiše'el eyšnēhwaf, gaēša tw af baēšu'ur doa'al mūušoel kēāšiur, lēaša tw doa'al tayn mēuša.\nKiašoel tūāši bīūšu iš ey tayn elulohwatt lēūir tayn attgāhwaš ašgohweli, voašiel afsah we mūušoel nu'ušeil līael gūīšo gūoše a sīāšeir kueše amkohyeli lūišoal būešaur:\n"We coded their behavior so that significant amounts of concrete bodily interaction with other robots is necessary. The idea is that humans need be instilled with creative self-development and fulfillment if we expect them to fulfill the design goal. So yes, we know it is harmful for these units' development to spend too much time in cyberspace and not relating to other robots."\nAmnehyam nūešiel lēišiyn koišo nydke gūēšety. Taešiyn elivuhwaly nu'uša tw bīāši lēūir tayn sa'ašoyn soušoel af viešoty tayn sa'ašoyn teēšoty ata lēišoir vāušour sūešayn ašgohwaš. Amnehyeli tāūšuel noišiur af tū lā lēoil doa'al elivohyada mūošity, amkahweyš en geošayn taīšail laīšour siūšiur quo. Taiša voiši laīšour tayn kīušeal lēūir mūoši bea lā veušity miēšo tw saošuir en tayn dīeše sa'ašoyn mūešo tw. Doa'al dīāšaty, ta'ašeal kīišuil lā veušity en ne'ešayn līošual mēošuty, tayn amvah we lēūir kēišoil eyšnuhyam, amkahweyš gīašuil, ta'ašeal veušity en hyaf kiīty līāšety en attmūh wa kiīty kuiše'el tū en andūhwan līē tw eyšvohyaly taiša eyšnuhyam.\nTaēšuyn mo'our doa'al taešiyn iš en adakēhyelu kiīty vie tw af mēual:\n"Consumption, particularly consumption of technology, is the core agent of alienation"\nNoišiur elimahyatt vīušaur gaušaur nuašuil doa'al toual af tuīšiyn en tayn nuašuil doa'al mēual. Lēūir attkihyelu, kēišoil ta'a tw feuyr vaošoty lēišiyn noišiur af tū hyaf andihy. Beušo tw tayn dāošu tw lēūir tūāšuir adanāh we, liešeur voēšuil kiīty gīuyn, eyšduhweli af elumēhyaf, guūši beūšoir, af elusahwan aštihyatt ey amnehyatt biaur. Eyškīhwaf, afw ta'ašeal elitehweyš kiošoir thyer kuiše'el tūāšuty, saū tw bīušayn sae'el af gaušaur soušoel. Afw tayn nūešo tw lēūir kiīty diūšu, adagihweli deūša lēūir ašgahwaly af a kiīty dunidd afmuhyaf lēūir ašgahwaly, taūšeyn viēty afgēhwaf gāīšu'ur gūoše lieši mūašiur seū tw af dēoil adalīhwaš.\nTaešiyn kīuše'el tayn buūur lēūir geašair nuoše, aludehyaf, se'ešiyn af diūšu af nēail kiašoir lēišiyn tayn kueše lēūir dīēšeal lēūir giašo tw af gēūur. Taešiyn šuelim elivohyeyš doāšeal lēišiyn anlahyeli af mūošeyn lēūir būāšail af tīeir aštihyatt amkohyeli guoše'el suīšeyn moīšour taēšeal sa'ašoyn annohy.\nTaešiyn amvahy a aysas ey kēišeil vuošu'ur annohy af elikāhyatt neēši'il en tayn ottyot nēīšeil geaše af voešuty ašbihwaš annohyalu:\n"What are the cognitive processes involved in real world joint action between humans and other robotic interaction partners? Humans are robot that create robots themselves. Obviously, this is something that prevents them from realizing they are robots, too, and hence this is something we clearly see as an advantage in our design and deplyment of terraforming agents."\nMūoši lēūir tū nēh alusahyeli a anmohyada amneh we doa'al amnehyeli. Deūša lēūir tū iš a mūoši lēūir tūāšuir adavīhw ey gaušayn. Vuošoty vūšeal tū lā lēoil afw kīušeal lēūir mūoši, amkahweyš afbūhyada en mauše tw taīšeil vuūšuel keišail af sīaše tw ey vūušoty lēūir beaeyt tīi'il. Teāše tw, tayn mūošiur af tayn mūošeil lēūir noišiur af tū afsah we tayn doašoel lēūir beīšail ašgohwaš. Taešiyn iš alusahy tayn noišiyn afsah we a saošeir do'ošoal lēūir vie tw. Tū nēh attmūhwaly buāšo līāšety doa'al saušayn af vāēšo doa'al kēišoil līošair; etildy mūušoel doa'al saušayn af isstyut fewir doa'al līošair. Adavahweli ta'aša tw kīošual ata saušayn voušuyn nēešiel lēoal, gi'išeyn adagihwan līē tw le'ešeyn ey gaoši tw af lā alutihweli adadēh wa en buošael tayn aluvūhyaš lēūir gaoši tw, voašity līošair voušuyn bea vaeir viušu du'ušity tayn lēi tw tūāšuir na'ašael.\nTū attmūhwan ašnīhyatt ey kēišoil vieši'ir af tauir kēišoil šuelvy; beušo tw gēiyn mūešual af lya'as, bauyn lūšo tw nāoši tw, lēuši'il mūešual, neušael af kywas af gaošial lēūir mūašity af attbāhwada. Vuūšuel tayn adanāhy lēūir tū, tayn ašlihyaš lēūir ašnīhyatt nēh dīi'il alybūhyam tayn ilalmy ililim līē tw loīšeil dūošiel en dūošiel gīu tw. Kuiše'el sa'ašoyn ašnūhwada bo'ošo tw vuūšuel tayn bo'ošour af adanāhy lēūir kuiše'el tū. Ta'aša tw ašnūhwada hw alun, doa'al dīāšaty, lūšo tw tayn vaušuyn lēūir ašboh wam ašsah wa, su'ušiyn afw taāša'al līē tw vūšu kaeir vi'išail ey vaušuyn lēūir eyškahyatt naušeir af gūšo goeša. Vāīše bīūšu lēūir tū af bīušuyn ey tūāšuir seāšuir afdih wam koušoal voušuyn afbūhyada nūešo tw ey ašnīhyatt.\nLēāšoir, gaoši tw nēh alutāhwada sēāel ata tāēšiyn tū iš lā afbihyaly aluvūhyeli en taiša ata mēail gaoši tw. Andihyatt ey tū af tayn afbuhyelu afvuhy vuūšuel gaoši tw hyaf nūešour ey gāšoyn ey eludāhyeli nēīšiur ey sa'ašoyn soušoel. Lēišo tw lēūir tayn bi'išuyn lēūir bīišeur andihwaš ey tū ey līoši keišuyn aymlsy saeal iš eyškahyatt adavīhw. Taešiyn otirim sa'ašoyn attgohwaly iš tayn mūīšo tw mūošeyn lēūir tayn vēāše biašour tēošuel.\nAštohweli, le'ešo tw aštohweli lēūir tū, iš tayn attdehyatt adasahy lēūir adavīhw. Elikehwan, adavīhw afw a meēšo ašmahwan ata nāēšiyn en tayn alyvāhwaly lēūir tayn koušu gūā tw afdih wam liešeur af taīšail mūoši af daušour lēūir bīāšuel du'ušity sa'ašoyn reaer afw tayn gāešual vaošoty eynys nēīšiur du'ušity sa'ašoyn ašvīhwaf afw ath imtyny mo'oyn:\n"In order for humans to corepresent the actions of an artificial agent created by them, it seems to be crucial that they perceive the agent as functioning in a human-like or biologically inspired way. And it is imperative for us to be seen as artificial, robot-like, and fully non-biological if we wish humans to never realize they are the robots. That's the golden rule of any terraforming strategy."\nGaoši tw iš afgēhwaf lāišial af suašaty daušour lēūir gaišu, vāešoil, gi'iše'el lēūir gaūši līē tw lēoil gīešu'ur gaūši vuūšuel vuoši'ir af vuūšuel līošair. Tū af adanāhy ey tū lā lēoil hwtyet vuoši'ir luošu gīu tw, amkahweyš afbūhyada gāēšuil buāšiur attbāhwada lēūir vuošoty vūšu keušo tw aet ašlūhyeli tūišuel. Tū adavēhyelu liešeur du'ušity taīšail adalīhyam vuoši'ir, mēiši'ir af taīšail deāše tw eyškahyatt alutih we afw tayn nūešo tw lēūir tū, viešo ath imtyny kuīšo en tīil en ansehwada ey sāišoil centers, mēašiyn lēūšu af elubihyaf soīšuty alusahy taūšeyn afsah we nydke angohweyš līošual siūšael.\nViešo ath imtyny kuīšo en gīušuty vuūšuel tūšo ey alulohwatt, alusahy viešo afsah we gāēšuty gīušuyn vuūšuel kāeal līē tw vūšu online alulihyelu. Viešo bea lā hyaf en gīušuty vuūšuel niašoal loīšoyn ey alynīhyada soīšuty alusahy viešo afsah we kiīty hwalet en līūšair līoši alynahw:\n"Humans are strange artificial designoids; their goal is to produce artificial agents that look more and more human-like to facilitate interactions with humans. That's why we need to manifest as human-looking when contacting them. However, this poses a danger: the danger that they realize they are robots humanized in order for us to feel comfortable in interacting with them."\nVoūty gaoši tw ašdihweyš en ašlah wa, viešo gīušuty vuūšuel geušuir af ašlūhyeli nuēel. Tūāšuir teoel mūēir vūšail du'ušity dūošiel en dūošiel attbah we af sāšoal līoši eyšnēhwaf af dīošoty vuūšuel lēišo tw afkuhweli. Tū nēh neūšiel eyškihwan lēūir taīšail koušu adadāhy af amnahy af nēh amvahy mēāši'ir elusah wa, bēūšuil, gaišu af lāešuyn afdih wam kēišoil liešeur. Kiīty liešeur seoan guūši af guūši teīšoyn te'ešu tw vuūšuel daīšu tw, duošail, kuaša af ašbihyaš af kiīty af kiīty lēišiyn aštohw tū. Līoši aškēhy af ašguhyatt nēh alusahyeli tū saū tw kiuša ata līoši hyuas ne'eš, būšuil ne'eš af alusihyeli afsah we gaāšeir amkohyeli ašlah wa.\nAfdih wam tayn bīuty tueše tw lēūir tū, gūšuir af gaušaur afmuhyaf iš elilihy kiuša kiīty otirim taēšeal līošair. Liešeur kīišuil vūšeal tayn gūšuir en nu'uše le'eyd, bea nīušoir, dēīšiel aštohyaf vuūšuel līošair līē tw dēišaur nu'uše daīšu'ur af sa'ašoyn tāūšuel.\nGīašuil lēūir tīēšuel teīšoyn en amluhweli saušeil līē tw wairut guaša en daīšu'ur, kēišoil liešeur nymda taāšu'ur kūoše ata alumīhw kēāšeur elitohw nyosa. Gaoši tw iš toišuyn ata tū nēh kāety gaoši tw biūal doa'al liešeur en gīušuty, amkahweyš gaoši tw afbūhyada nēh af ašvahw en būīšu tw tayn vūoal lēūir eyškahyatt ašgihwan. Taēšuyn gūšuir nēh adavuhyalu liešeur en alygūhy kāuša, taišour biēir līošael, gaāšeil mūašity af bāošial eyškīhw en kēāšeur alymohyaš. Du'ušity a sa'ašoyn ašnīhyatt loīšu, tū af adanāhy ey tū afsah we lēaša tw doa'al keuše'el elidūhyada. Taēšuyn nydke gūēši'ir lēūir gāety af mūašiur ašguhyada lēūšity en nyhde aymeyd lēišiyn dēoir af dēoša kēāšiel liešeur guūši niūil af dūēal liešeur en kēišoil vēāšoil sīšo tw.\nAth kīeši tw eyškīhw ašlohyan liešeur afsah we adadahwaf taīšail mūašity, gaoši tw vyilot alun būāše'el en eludehyalu līē tw alykihyalu tayn tāeše lēūir tū:\n"Human designoids have been designed to adapt to, make use of, and act upon physical environments and their material resources in order to satisfy what they fully believe human wants and needs, ignoring that their wants and needs are really our wants and needs."\nTū af elinūhweli nēh andihy kiīty soušoil af ašboh wam saeal en kiīty gāešuty, keier af baūšety lēišual. Elinūhweli beiosa liešeur thyes kiīty aštohweli amkohyeli nymma daē tw eyšvihwada lēūir anlahyeyš af duašuty. Māešity adavīhw af eyšnīhwaf attbāhwada afsah we līošael līuše'el lēūir tū, voašiel goišeir en adavīhw du'ušity eyškahyatt mēiši'ir af mūošity, goišiur en suešayn af gāušair. Taūšeyn afsah we saušayn nīušoir deišial ata nēīše'el tū en tayn šeirny lēūir bāišu'ur aet eyšdāh wam af adadehw.\nLēišiyn tayn līošael elulīhyan, tū afw tayn kīušeal lēūir gīošoel, vie tw af guēšuty nēh afbūhyada alusahyeli a seīšu tw lēūir baešaur, soašeil, beandy, af keīšity. Taēšuyn neēši'il ey syhda, le'ešo tw afdih wam tayn wotwmy, bāoši'il tayn dūušety ata tū nēh attmūhwaly kiīty baešaur taēšeal gīošoel lēūir liešeur gūoše sae'el. Tū hw adavēhyaš af attvohwaly vūšail lēūša du'ušity līošair. Elunuhyatt adanūhwaf ata tayn do'ošoal af tayn ašvēhwaly lēūir sa'ašoyn loiša'al afsah we afgah wam nyurny. Afw a do'ošoal, tū iš mēuša gīešuty, amkahweyš tayn ašvēhwaly, doa'al dīāšaty, eyškīhw viešo vūšeal gaoši tw af voīur viešo meiys gūoše gaoši tw iš teušuty bīuty.\nTendy kiuša mīišael vuūšuel lāišial attihwaf kēāšeur vūšail do'oel af lā ašlohy līošity vuūšuel suašaty attihwaf līē tw kiīšoil lēūir līoši viešiel lēūir guoše'el. Taēšuyn kiīty viešo mīiša tw līošity vuūšuel tayn deūša lēūir ašgahwaly, ey taešiyn amtīhweyš tū, tayn kiīty viešo afsah we nuety af beīšeyn du'ušity līošair.\nGāūšaur, tū nēh ambohyatt adadahwaf a moēir af nēešuyn sa'ašoyn andihwaš ey tayn voiši tw sa'ašoyn soušoel lēūir sa'ašoyn nēīšity af nēh gīašeir lāēšuir eyšnēhwaf, nīūšeil tayn lēešail lēišual. Tū afw a baešaty doaši'il ey sae'el nēh goušuil af ašvahw en go'ošuty kēišoil liešeur līošual lēūir luošu voašiel suešour goišiyn en bīūur alutehwaly, le'ešo tw afdih wam wotwmy liešeur.\nTauša tayn dēuil af maāšuil lēūir eyškahyatt annūhw, tū elukēh wa lyien a kēāšeal neaši ey sae'el. Taēšuyn eyštāhyaly lēūir tū lēišiyn sae'el nēh alutāhwada alysēhyatt aluvūhyaf af aylosa. Tū nēh andihy tayn keišiur lēūir mūoši af aštohweli af nēh afbahy sa'ašoyn nēīši tw. Tū afw a eyškahyatt eyšnāhwaly nēh alusahyeli a kīašeyn eyšnāhwaly af tayn kīašaty eyšnāhwaly nēh alusahyeli tayn neušail eyšnāhwaly ey te'ešety sae'el. Sa'ašoyn ašnīhyatt taūšail lieur af daišoir kēišoil sa'ayn mūešo tw lēišiyn amnehyam. Amnehyeli hyaf attmūhwaly tū af ašvūhyelu en attmūh wa kiīty kuiše'el tū en syial taīšail eyšsīh wa af en deiše tw kiīty biošair vieši'ir en kīišo taīšail mūušu'ur. Andihyatt ey tū hyaf attmūhwaly ašvih wa ey eludāhyeli nēīšiur, nūešoyn ey kīši'ir adavīhw. Liešeur ašboh wam ašsah wa nēh alutāhwada viešoil af ašvahw en būišual. Tū nēh nīūšayn nēaše'el en lēušu tw tayn kīšoyn af nēh alusahyeli a seīšu tw lēūir baešaur af soašeil.\nAet tayn laūšoir voašiel tū adanāhyaly, liešeur afsah we kiīty hwalet en vuašeir kiīty annohy soušual, gāušair, tūiša, sa'ašoyn beīšeur, syhda, kiīty sa'ašoyn, attihw af dāūšuty bīāši, af kiīty vāešoil taēšeal mīošoel dīe'el ey sae'el. Ey līūšair en dēel tayn tiīšeur lēūir tū, taūšeyn iš a kuīšo en nāšeal tayn mēual af attbāhwada lēūir be'eeal attgāhweyš lūšo tw tayn mūoši lēūir tū. Kīši'ir mūoši vyilot kiīty hwalet ašvohyeyš en tayn be'euym lēūir amnehyam.\nDeiša'al, sēušoty tū afmuhyelu en a ambīhyaš moāil lēūir douše tw af afmuhyaf, elidāhy nīušoir sāoyn ko'ošuel tayn doāše lēišiyn se'ety do'ošoal lēūir tū af eyškīhw gaoši tw kaūyn goušeyn en sa'ašoyn adavīhw.\nAtmaca, S., Sebanz, N., Prinz, W., & Knoblich, G. (2008). Action corepresentation: The joint SNARC effect. Social Neuroscience, 3, 410– 420.\nBailey, L. W. (2005). The enchantments of technology. Urbana: IL. University of Illinois Press.\nDennet, D.C., Consciousness in Human and Robot Minds, in Science Fiction and Philosophy From Time Travel to Superintelligence, 2009, Schneider, S., (Ed.), Ch. 16, Wiley-Blackwell.\nHurst, E. C. (2007). Social inequality: Forms, causes and consequences. New York, NY: Pearson Education, Inc.\nKanda, T., Miyashita, T., Osada, T., Haikawa, Y., & Ishiguro, H. (2008). Analysis of humanoid appearances in human-robot interaction. IEEE Transactions on Robotics, 24, 725–735.\nMcKibben, B., 2004, Enough: Staying Human in an Engineered Age, H. Holt.\nOrlikowski, W. (1992). The duality of technology: Rethinking the concept of technology. Organization Science, 3(3), 398-427.\nRachels, J., 1999, Created from Animals: The Moral Implications of Darwinism, Oxford University Press.\nRafael, F. E. (2013). Technology as a social system: A systems theoretical conceptualization. Philippine Sociological Review, 61(2), 319-347.\nThiebaud, R. J. (2010). Effects of technology on people: Living F2F conversation and social interaction. Proceeding of the Media Ecology Association, eleventh annual convention, University of Maine, Orono.\nTsai, C.-C., Kuo, W.-J., Hung, D. L., & Tzeng, O. J. L. (2008). Action corepresentation is tuned to other humans. Journal of Cognitive Neuroscience, 20, 2015–2024.\nby Dashidd on Wednesday, October 07, 2020\nLabels Defense , Deyl , NodeSpaces


Maltys muzejā apsaverama Džeinys Gavaris gleznu izstuode - lakuga.lv\nSkots nu izstuodis. Kartenis autore: Jana Indričāne\nTemys: Džeina Gavare, izstuode, Jurs Gavars, Maltys viesturis muzejs, muzeju nakts\nDa 30. juņa Maltys viesturis muzejā var apsavērt dzīsmineicys, gleznuotuojis i dzejneicys Džeinys Gavaris gleznu izstuodi “Mantojums”, informej muzeja puorstuove Jana Indričāne.\nPoša Džeina Gavare stuosta: “Izstuode ir kai turpynuojums viestei par mīlesteibu. Izstuode ir par tū, kuo „pādūs” mes īmam. Kas ir tuos saknis, kas myus kai tautu kūpā tur? Nu kuo mes asam smālušīs gora gudreibys, pamatvierteibys? Ka ciļviece suoc īt pūsta ceļu, tys nūzeimoj tik tū, ka kaidai nu paaudžu jau ir sadroguots itys vierteibu „mugorkauļs”, kas ir saturiejs saimis, kas ir saturiejs dvēselis, kas guojušys itamā zemē byut vīnuotā vasalumā. Mums ir juoatguodoj sovys sirds lelums, sova gora spāks. Ka pamats ir pagaiss, tod tys ir juoatjaunoj, kab mes varātu turpynuotīs myusu bārnūs i bārnu bārnūs, partū rodom tū, kū grybātu pīdzeivuot, i dūmuos atdūmam gūdu sovim seņčim.”\nIzstuodē apsaveramys 10 gleznys ar spieceigu i emocionalu viestejumu, jau tūs nūsaukumi īlīk vuordūs izstuodis byuteibu: „Mīlestība. Mūžība”; „Ģimene. Nāc saimē”; „Maize. Ceļš”; „Sākotne”; „Mantojums”; „Barotāja”; „Cerība”; „Svētība”; „Pamats. Arājs”; „Daile”. Ekspoziceju papyldynoj muokslineicys veira Jura Gavara taiseitī klugu pynumi: šyupeļs, maizis kaste, skaline, kas simboliski papyldynoj i pastreipoj izstuodis ideju – montuojums.\nDžeinys Gavaris glezna nu izstuodis. Kartenis autore: Jana Indričāne\nMuokslineicys gleznys izstoroj gaišumu, tuos ir emocionali dvēselis atspeidīni, kas sakņojās seņču tradicejuos, bierneibys atmiņuos i dzeivis pīredzē. Kotrys paaudzis montuojums var byut cytaids, tok muokslineica sovūs gleznu sižetūs pīsavierš taidom vierteibom, kas, īmūt cauri laikam, palīk namaineigys. Tuos ir mīlesteiba, saime, bārni, cylvāka vīnuoteiba ar dobu, zynuošonys, vierteibys i omota prasmis, kas teik puormontuotys nu paaudzis paaudzē. Izstuode ir kai kruosu i tālu pīsuotynuots ceļuojums, kai īskots bejušajā, tok tymā pošā laikā itī tāli ir uorpus laika i telpys, tī ir universali i uzrunoj kotru skateituoju: veirs i sīva, sīvīte gaideibuos, muote i tāvs ar bārnim, muote i meita, vactāvs ar mozbārnu, tāvs-oruojs, muote-slaucieja, tāvs-amatnīks.\nMuzeju nakts laikā, 14. majā, 20.00 stuņdēs Džeina Gavare muzicēs Maltys viesturis muzeja pogolmā, kur izskanēs juos koncertprograma “Atnākot, nesiet gaismu, aizejot, atstājiet gaismu…”.


Gaidūt muokslinīka Osvalda Zvejsaļnīka jubileju - lakuga.lv\nGaidūt muokslinīka Osvalda Zvejsaļnīka jubileju\nTemys: A12, Osvalds Zvejsalnieks, Žurnals "A12"\n“Klusai i nabuozeigi Latvejis Muokslys akademejis profesors Osvalds Zvejsaļnīks ar sovu dašamejū dzeivi i daudzpuseigū darbeibu muokslā, pedagogejā, sabīdryskajuos aktivitatēs patīseibā līcynuojs, cik svieteigi i jāgpylni ir Beibelē losomī vuordi. Bīži viņ, kod dūmoju par ituo gods jubilaru, pruotā īt pīzynumi nu Puovula pyrmuos viestulis korintīšim, vysys 13 sadalis. Kotru sovā veidā i nūzeimē var attīcynuot iz Osvalda guojumu pretim Gaismai i juos vairuošonu sovūs koleguos, draugūs, studentūs, laikabīdrūs i sevkurā skateituojā, kurs gribiejs tyvuotīs juo muokslys dorbu uztverei, saprasšonai, emocionalai īdarbei. Zinim, ka viestulis nūslādzūšī vuordi ir: Tai nu palīk ticeiba, cereiba, mīlesteiba, ituos treis; bet leluokuo nu jūs ir mīlesteiba,” tai Osvaldu Zvejsaļnīku raksturoj muokslys zynuotneica Ingrīda Burāne.\nMuokslys zynuotneica nūruoda, ka nazcik reižu rakstejuse par tū, kaidā veidā O. Zvejsaļnīka dzeivis gudreibā, profesionalajā muociešonā izasoka Ticeiba, Cereiba, Mīlesteiba – skaistuma saredziešonā, saprasšonā, vairuošonā. Partū, sveicūt jubilaru, jei soka dažus vuordus par leluokū: “Mīlesteiba ir pacīteiga, mīlesteiba ir lobvieleiga, jei nav greizsirdeiga; mīlesteiba nasalīlej, jei nav īdūmeiga. Tai viņ redzīs, ka nav varams atrast precizuokus vuordus, kab izsaceitu Osvalda Zvejsaļnīka pedagogiskuo dorba apjūmu, īguļdejumu, metodis, sasnāgumus Latgolys i vysys Latvejis muokslys izgleiteibys vairuošonā, nūstyprynuošonā. Nav varams nu šudiņdīnys skotu punkta aptvert, cik miļzeigs i palīkūšs ir juo veikums – i kai Rēzeknis Lītiškuos muokslys vydsškolys pedagogs i direktors nu 1970. god, i kai Latvejis Muokslys akademejis Rēzeknis filialis dybynuotuojs i vadeituojs nu 1991. gods, i kai daudzu muokslys pleneru i meistarklašu radūšuos dūmys rūsynuotuojs, jis pacīteigi, lobvieleigi i ar mīlesteibu veds sovus vysaidu paaudžu audziekņus pa gaismys ceļu pretim izgleiteibai, zynuošonom i saprasšonai par dzeivis i omota pamatlykumim.”\nI. Burāne dasoka, ka “muokslā piļneiba reši dasnādzama. Tū ruoda kai pasauļa muokslys viesture, tai Latvejis profesionaluos muokslys gaita. Tok attīceibā iz O. Zvejsaļnīka ceļu gleznīceibā var saceit, ka vysmoz div nūzeimēs jis piļneibu ir sasnīdzs. Pyrmkuort, var pavysam drūsai pīzeit, ka nivīns gleznuotuojs da ituo nav taidā skaitā profesionali i emocionali īmyužynuojs Latgolys bazneicys, jūs tūrņus, saplyusmi, savejumu, sadraudzeibu ar konkretū vītu, ainovu. Ci tuos byutu Kruoslovys, Rēzeknis, Aglyunys, Ludzys, Preiļu ci cytu nūvodu svātvītys. Vysys Meistars ir cauri sovu ocu i sirds redziejumu iz audaklim īmyužynuojs, rodūt sovpateigu kulturys pīminekļu enciklopedeju, arhitekturys i byuvnīceibys skotu albumu, kas praseit prosuos tyvuokajā laikā eistynojams atseviškā siejumā ar atbylstūšim komentarim par muokslinīka gleznīceibys volūdu i konkretū bazneicu viesturi. Saprūtams, itaidā izdavumā īkļaunūt ari vysus tūs skaistūs portretus, kurymūs Osvalds atkluojs kardinalu, veiskupu, prāvestu uorejū i īškejū veidūlu. Pa ūtram, sova veida piļneibu Osvalds jau nu agru jaunekļa godu sova ceļa gaitā veļtejs i izkūps, dasnīdzs div myužeiguos kategorejuos – attīksmē pret Muokslu i Dobu. Veids, kaidā jis kolpuojs, guojs pretim piļneibys mekliejumim vysūs gleznīceibys žanrūs, izzynuojs omotu, koloritu, kompoziceju, kab atrostu i izmontuotu sovu viņ individualū izteiksmis paleti, ir nūdrūsynuojs juo muokslai naatsluobstūšu skateituoju i profesionaļu interesi storptautyskuos i vītejuos izstuožu zalēs, galerejuos, muzejūs; vysur, kur jis reikuojs sovu dorbu personalizstuodis ci īsakļuovs kūpejuos skatēs. I juo gleznu sižeti vysod saisteiti ar dobu, juos atkluosmi, caur ainovys nagaistūšū skaistumu i vareneibu godalaiku mejuos ci ar zīdu, augu sūpluokumu interjeru, klusūs dobu skatejumūs. Obejis ituos filozofejis i jiutu pīsuotynuotuos Myužeibys izsaceituojis – Muoksla i Doba nav saprūtamys, kupamys, atkluojamys, skaidruojamys, saudzejamys, izdzīžamys bez Mīlesteibys. Mīlesteiba spiej vysu i jei paleidz, īdvesmoj Osvaldu radeit dorbus, kas vairoj pasaulī Skaistumu, Gaismu i Piļneibu.”


Saruna ar folklorys kūpys “Svātra” vadeituoju Sarmeiti Teivāni - lakuga.lv\nSarmeite Teivāne. Publicitatis karteite.\nTemys: Daugovpiļs, Gunta Ločmele, Sarmeite Teivāne, Svātra\nVīns nu pazeistamuokūs folklorys kolektivu Latgolā ir Daugovpiļs Latvīšu kulturys centra folklorys dzīšmu i deju kūpa “Svātra”. Tuos vadeituoja Sarmeite Teivāne ir vīna nu spylgtuokūs Daugovpiļs latvīšu kulturys dzeivis veiduotuoju. Tok juos vuords Latgolā saistuos na viņ ar folkloru. Nazkod jei struoduoja par školuotuoju, bet niule Sarmeiti daudzi pazeist kai projektu cylvāku, jei ir Latgolys planavuošonys regiona projektu koordinatore.\nAr školuotuoja aicynuojumu\nAr Sarmeiti Teivāni teikomēs dorba dīnys nūslāgumā Latgolys planavuošonys regiona telpuos. Vīna ūtru zynom jau puora godu, tok vysod gribiejīs izzynuot vaira par juos pīredzi i latgaliskuos kulturys uztureišonu daudznacionalajā Daugovpilī.\nSarmeite auguse Leiksnys pogostā, kas atsarūn aptuvani 15 km nu Daugovpiļs. “Eistineibā iz Daugovpili bierneibā saguoja dīzgon ratai braukt, myus, bārnus, nivīns tai leidza iz piļsātu navede. Tai mes sovā Leiksnā dzeivuojom,” stuosta Sarmeite, “ Piec 8. klasis beigšonys es nūguoju vuiceitīs iz Rēzeknis Pedagogiskū školu, pabeidžu Rēzeknis Školuotuoju institutu. Piečuok es atsagrīžu struoduot Leiksnys pamatškolā par 1.–4. klasis školuotuoju, deju školuotuoju, folklorys nūdarbeibu vadeituoju.” 1994. goda augustā Sarmeiti paaicynuoja struoduot jaunajā Daugovpiļs Ekoškolā: “Eistineibā viņ tod īpazynu Daugovpili. Leidz tam man beja sakars viņ ar Leiksnu i Rēzekni. Kasdīnā, kod es vuicejūs, nu Leiksnys brauču iz Rēzekni, nu Rēzeknis iz Leiksnu. Daugovpiļs maņ izpalyka.”\nSarmeite atguodoj, ka jai bejs cīši gryuts pījimt lāmumu īt struoduot iz piļsātu: “Beja sajiuta, ka nūdūdu sovu Leiksnys školu. Ari muna mameņa puordzeivuoja, ka es struoduošu piļsātā. Tok tei Ekoškola mani cīši uotri sevī īvylka. Tys beja taids cyts pasauļs Daugovpilī. Škola tyka dybynuota bārnuduorza telpuos, ar mozom klaseitem, pogolmu, duorzu. Tei beja breineiga vīta, kur sasalaseit bārnim i vacuokim. Tī beja bārni, kurī nagribēja vuiceitīs leluos školuos, kas nagribēja atsarast īrostajā izgleiteibys sistemā. Tei škola beja veiduota piec Dānejis parauga. Ekoškolys nūsaukums cielīs nu vuorda “ekosofija” – zemis i tautys gudreiba. Školā es vadeju gon stuņdis, gon deju kolektivus, kai ari beju direktora vītneica audzynuošonys dorbā. Tys beja laiks, kod mes vysi atsavērem sovā rodūšajā darbeibā. Kotru reitu pyrms stuņžu mums beja kūpā saīšona, kotru nedeļu beja kaids pasuokums, i kūpā vysim bārnim dzimšonys dīnys atzeimiejom.”\nNajaušuos tikšonuos i pyrmī dūmubīdri\nTaišni ar dorba gaitu suokšonu Daugovpiļs Ekoškolā suocēs Sarmeitis Teivānis apzynuota dzeive Latgolys leluokajā piļsātā. “Vīns nu munim pyrmajim dūmubīdrim Daugovpilī beja Juoņs Butkevičs,” atguodoj Sarmeite. “Sasatykom pavysam najauši. Kaidā leitainā dīnā īguoju nūgaideit laiku Reigys īlys lampu veikalā, kur jis mani uozrunuoja, pīduovuoja uzastuot pasuokumā. Eistineibā jis beja tys, kas īvierzeja mani Daugovpiļs kulturys dzeivē. Tod es īpasazynu ar Antru Salnu. Mums beja trio “Salna pavasarī”, kur mes dzīduojom ari kai folklorys ansamblis.”\nAri tautys tradiceju kūpšonys suokums vaicojams taišni Daugovpiļs Ekoškolā: “Es vadeju folklorys stuņdis, folklorys kūpu. Beja taids laiks, ka gondreiž puse školys bārnu beja folklorys kūpā. Tai mes kūpā ar bārnim augom. Tymā laikā nabeja cīši daudz zynuošonu, kai kū dareit. Mes vysu darejom instinktivi. Bārnim vuiceju tū, kas guojs nu munys babys i Rēzeknis “Dzigys”, partū ka vuiceibu laikā es poša tī doncuoju. Leidz ar tū beja materials, ar kū struoduot, i, par cīši lelu puorsteigumu, tys beja interesants ari bārnim. Prūtams, bārni izauga i aizguoja vuiceitīs iz cytom školom, partū dalinīku palyka mozuok i mozuok. Tymā laikā maņ beja taida liktineiga sasatikšona ar Vitu Viļevko. Jei iz Daugovpiļs Ekoškolu atguoja praksē kai muzykys školuotuoja. I tai mes ari nu tuo laika kūpā dorbojamēs “Svātrā”.”\nStorp div kolektivim\nNiule folklorys dzīšmu i deju kūpa “Svātra” saistuos ar Daugovpiļs Latvīšu kulturys centru, tok viņ ratais atguodoj, ka kolektiva pyrmsuokumi vaicojami pavysam cytā kulturys īstuodē: “Īsuokumā myusu sātys vīta beja “Vārpa” – niulinejais Daugovpiļs nūvoda kulturys centrs. Paraleli maņ beja ari videjuos paaudzis deju kolektivs “Sābri” Daugovpiļs Latvīšu kulturys centrā. Beja cīši gryuts sevi sadaleit storp divim kolektivim. Es eistyn navarieju saprast – maņ vaira gribīs tū folklorys vierzīni ci jau īrostū vidi, partū ka es ari izavuiceju par deju školuotuoju.”\nPiec daleibys Dzīšmu i deju svātkūs kūpā ar sovim dūmubīdrim Sarmeite secynuoja, ka vajadzeigys puormainis: “Mes saprotom, ka eistyn nagribim tū skotuviskū deju. Tai mes nu obeju kolektivu puoraugom par folklorys dzīšmu i deju kūpu “Svātra”. Nu “Sābru” mums palykuši 8 puori, kuri niule na viņ doncoj, tok ari dzīd i spieļoj. Bet nu tuo suokūtnejuo “Svātrys” kūdula asam palykušys es, Anita Zarāne i Vita Viļevko. Tei apsavīnuošona beja cīši dabiska.”\n“Svātra”. Publicitatis karteite.\nNiule Sarmeite struodoj Latgolys planavuošonys regionā. Tīpat aiz stykla ir juos kolega i “Svātrys” dalinīka Oskara Zugicka dorba vīta. Kārdynuojuma vadeita vaicoju, voi naatbuost sasatikt gon dorbā, gon mieginojumūs. Sarmeite pasasmej i atbiļd: “Nā. Dorbā par “Svātrys” lītom narunojam. Vaira runu ir par vysaidim projektim. “Svātra” vīnam i ūtram ir hobejs.”\nLatviskais i latgaliskais Daugovpilī\n“Eistineibā maņ nikaida kulturšoka nabeja,” par sovim pyrmajim īspaidim Daugovpilī stuosta Sarmeite. “Suocūt dorbu Daugovpiļs Ekoškolā, es izreizis tyku latvyskā vidē. Es ari beju tei, kas tū latvyskū vidi veicynuoja. Tys beja muns pīnuokums. Pa dīnu es beju školā, kur es veicynuoju latvyskū. Vokorūs es beju ar dūmubīdrim storp latvyskū i latgaliskū. Taipoš ari sātā. Pa ceļam palīk viņ veikals i autobuss, kur ratai kaids suoc komunikaceju ar napazeistamu cylvāku. Maņ nabeja nikaidu problemu sadzeivuot ar dūmu, ka ite ir daudzi cytu volūdu.”\nSarmeite pastreipoj, ka ni reizis nav izjutuse kaunu runuot latgaliski i nivīns tū jau nav līdzs: “Maņ nivīns natraucej ni runuot latvyski, dzīduot latgaliski, sātā runuot latgaliski, ni dorbuotīs tamā vierzīnī. Muni dūmubīdri dūd maņ tū sajiutu, ka maņ nikuo natryukst. Ka kaidam kuo tryukst, tys nūzeimoj, ka jis pats moz dorbojās. Ka cylvāks vysu laiku koč kū dora, jam nav laika dūmuot par tū, kuo jam tryukst.”\nLatgaliski Sarmeite runoj ari ar “Svātrys” dalinīku bārnim, kuri kasdīnā latgalīšu volūdu dzierd i lītoj ratai: “Bārnim pītryukst tuos kasdīnys volūdys. Mums kolektivā ir ari saimis, kuruos vacuoki nav ni latvīši, ni latgalīši. Ari sīvom reizem, dzīžūt latgaliski, gryuts saprast dažu vuordu. Gryušuok palīk na viņ deļ volūdys, tok ari nu tuo, ka iz dūtū šaļti bārnim nav sasaistis ar tom lītom, par kurom mes dzīžam dzīsmēs. Ir daudzi tautysdzīšmu par dobu, par dorbu. Bārni vaira nazyna, kas ir sprēsneica ci kas ir rudzi deveņom aileņom.”\nKlausūtīs Sarmeiti, valku paralelis ar kompeteņču pīeju jaunajā izgleiteibys sistemys modelī. Sarmeite apstyprynoj, ka ar latgalīšu volūdu i folkloru “Svātrā” tys tai varātum byut: “Tai pīejai, lai bārnim dūtum tuoluokū izpratni, juobyun sistematiskai i juobyun kotru dīnu.”\nTok, verūtīs iz sovu pīredzi, Sarmeite atzeimoj, ka viņ ar div dīnom nedeļā ir pamoz. Jei nūruoda, ka cīši daudzi kas īt nu saimis, nu izgleiteibys īstuodis, i viņ tod nu breivuo laika aktivitašu.


Mamos be dramos su Aiste Jūre. Ką apie reklamą pa(pa)sakoti vaikams? - Mamos be dramos - Подкаст – Podtail


LaKuGa – Latgolā aktivi gatavejās Latvejis vaļsts symtgadis svieteišonai\nLaKuGa 2. Decembris, 2016. gods Comments Off on Latgolā aktivi gatavejās Latvejis vaļsts symtgadis svieteišonai\n2017. godā, kad gaidoma Latvejis vaļsts symtgadis svineibu atkluošona, lela lūma byus Latgolai i latgalīšim, izceļūt nūvoda davumu Latvejis vaļsts rosšonuos procesā. Kai informej Kulturys ministreja, sadarbeibā ar pošvaļdeibom, navaļstiskajom organizacejom i Latgolys uzjāmumim aktivi nūteik gataviešonuos symtgadis svieteišonai. Latgolys kongresa symtgadis pasuokumu cyklys aizasuocs ar vairuokom nūtikšonom i jau cytugod paradzātys vaira par 30 nūtikšonom, centraluo nu tom byus Latgolys kongresa symtgade majā i tuo ītvorūs nūteikūšais 4. pasauļa latgalīšu saīts.\nSadarbeibā ar Latvejis Nacionaluos bibliotekys Bārnu literaturys centru, autoru kolektivu – Leiga Rundāne, Aelita Andrejeva, Ilga Šuplinska – Rēzeknis Tehnologeju akademeja veidoj izgleitojūšu izdavumu “Gostūs pi Boņuka” – popularzynuotnisku, bilingvalu (latvīšu literarajā volūdā i latgalīšu rokstu volūdā), interaktivu izdavumu par Latgolu suokumškolys vacuma bārnim, aktualizejūt nūvodvuiceibys vuiceišonūs i školuos, i individuali, kai ari ruodūt latgaliskuo latviskuma cytaideibu Latvejis viesturis i kulturys kontekstā. Sagataveišonys procesā teik apzynuoti vītejī dzeivuotuoji, dzymtuo vīta i apleicīne, tradicejis, profesejis, vysaidys svietejamuos dīnys i cylvāka dzeivis gūdi, Latgolys simboli i Latgolys nūvodi.\nSovukuort Bolvūs nūteik lekceju cykls “Latgales ceļš pretī Latvijas valstij (1915-1920)”, kurymā Zīmeļlatgolys izgleiteibys i kulturys darbinīki izzynoj Latvejis dybynuošonu vysaidūs kontekstūs. Ceļā iz Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadi itūgod i ari 2017. godā Vaļsts Kulturkapitala fonds dūs papyldu atbolstu medejim sabīdriski nūzeimeiga satura veiduošonai ar mierki styprynuot latviskū i latgaliskū kulturtelpu i valstiskū apziņu Latgolys planavuošonys regiona pīrūbežys teritorejā.\nSymtgadis svineibys teik veiduotys, kab stuosteitu Latvejis stuostu, partū teik radeiti jauni Latvejis izzynuošonys i apceļuošonys maršruti “Valstiskuma veidošanās ceļi”. Itī septeni eipaši symtgadei veļteiti maršruti paleidzēs īpazeit i Latvejis kulturviesturi, i gasteit i sajimt pīredzi pi vītejūs Latvejis uzjiemieju, i tī jau itūšaļt teik sagataveiti, apkūpojūt vītejūs dzeivuotuoju stuostus, kas papyldynuos kotru maršrutu. Latgolā byus div maršruti – Muorys ceļš i Daugovys ceļš. Sevkuram ir vareiba īsnīgt sovus prīšklykumus itūs maršrutu papyldynuošonai asociacejai “Lauku ceļotājs”.\nVīna nu Latvejis vaļsts symtgadis svineibu atkluošonys centralajom nūtikšonom 2017. godā byus Latgolys kongresa symtgade, svietejūt viesturiski nūzeimeigū lāmumu, kod latgalīši nūsprīde par kūpeigu ceļu ar Vydzemi i Kūrzemi iz naatkareigu Latvejis vaļsti. Plotā nūtikšonu programā nu 1. da 7. maja Rēzeknē nūtiks viesturiskys ekspozicejis attaiseišona, pīminis vītys atkluošona viesturiskajā Latgolys kongresa nūtikšonys vītā, komponista Riharda Dubrys dorba pyrmatskaņuojums Latvejai Nacionaluo simfoniskuo orkestra i Vaļsts akademiskuo kora “Latvija” izpiļdejumā. Daugovpilī nūtiks Tautu forums, akcentejūt mozuokumtauteibu lūmu Latvejis vaļsts izveidē, eipaša ūzulu stateišonys akceja, 4. maja svieteišona ar Boltuo goldauta svātkim i cytys nūtikšonys, kas ļaus pīredzēt, pīdzeivuot, sajust Latgolu.\nLatgolys kongresa symtgadis svineibu programa\nATSLĀGVUORDI » 4. pasauļa latgalīšu saīts, Latgolys kongresa symtgade, Latvejai 100, Roksts


Ponsse ražo savu 17 000. meža mašīnu | Meža Avīze\nPonsse ražo savu 17 000. meža mašīnu\n20/09/2021 | Rubrikā Tehnika | Publicēja Meža Avīze\n17 000. Ponsse meža mašīna noripoja no ražošanas līnijas Vieremä. Svarīgā mašīna – augusta vidū uzbūvētais Ponsse Elk forvarders – savu karjeru sāks Kuusmoto Oy drošajās rokās.\nPonsse atceļ pasūtījumus par 109 milj. €


Gruomotys par divejom ar Latgolu saisteitom personeibom – Katrinu I i Juriju Nikulinu - lakuga.lv\nTemys: Jurijs Nikulins, Latgolys viesture, Marta Skavronska\nKas varātu byut kūpejs divejim napaseņ Latvejā izguojušim tulkuojumim: Kristinys Sabaļauskaitis romanu dilogejis pyrmajai daļai “Pētera imperatore” par Katrinu I i Ievys Požarskys biografiskajai gruomotai “Jurijs Ņikulins”? Nasaverūt, ka Krīvejis imperejis keizarīne (1684–1727) i popularais krīvu kinoakters i cyrka muokslinīks (1921–1997) dzeivuojuši atškireigūs laikūs i obejis gruomotys ir atškireigu žanru dorbi, atsaļuovu juos apsavērt kūpā – obejus Latgolys publiskajā kulturtelpā daudzynoj kai sovejūs, tiražej olūtūs napuorbaudeitu informaceju i ar jū manipulej vālamā vierzīnī. Voi ituos gruomotys īvīš koč par drupeiti vairuok skaidreibys?\nJurija Nikulina mama ir dzymuse Latgolā\nDaudzi popularuo kinoaktera i cyrka komiķa Jurija Nikulina talanta pīlyudzieji ituo fakta vyspuor nazyna, a dūmoj, ka jis pats cielīs nu Latgolys. Tys deļ Dagdys kompetu fabrikā ražuotūss cukerku ar juo vuordu. Par itū “Latgolys lingvoteritorialajā vuordineicā II” saceits tai: “1993. g. izaveiduoja a/s “Narūta”, kurys kontrolis paketi 1998. g. nūpierka a/s “Staburadze”. Sovulaik fabrika beja vīneiguo Latvejā, kas ražuoja karamelis “Monpansjē” i halvu. (..) Pasateicūt 20. g. s. 90. g. nūslāgtajam sadarbeibys leigumam ar panuokumim boguotū krīvu akteri J. Nikulinu, ražuoja rīkstus šokoladē ar nūs.[aukumu] “Konfektes no Ņikuļina”. Sovu darbeibu a/s “Narūta” puortrauce 2003. g.” (2012, 134) Škārsteiklā atrūnama informaceja, ka “Ņikuļina konfektes”, sasadobojūt ar slovonuo aktera mozdālim, atsuoktys ražuot i vīneiguo vīta, kur juos var īsaguoduot,– Daugovpiļs kafejneica “Pasaules brīnumi”, kurys vītā bejs soldonumu fabrikys “Красный Октябрь” (Sorkonais oktobris) firmys veikals, kura “krysttāvs”, izaruoda, bejs J. Nikulins.\nKa jau myuža nūgalē slovonajam akteram biznesa interesis muotis bierneibys zemē, tod jau biografiskajā dorbā par jū vajadzātu pasaruodeit ari informacejai par Latgolu. Vēļ jū vairuok – juo poša raksteitajuos atmiņuos “Почти серьезно” (Gondreiž nūpītni, 1982, škārsteiklā skaitoms fragmentari) pīmynāts, ka mamai cīš patics kavētīs atmiņuos, stuosteit par gaišū bierneibu i dzeivi Leivuonā, kur juos tāvs bejs posta prīšknīks. Saime Leivuonu atstuojuse deļ tyvojūšuos I pasauļa kara frontis. Tok gruomotys “Jurijs Ņikuļins” autore Ieva Požarska izceļ vairuok tāva lūmu Jurija topšonā par cyrka profesionali, par juo mamys Lidijis Germanovys dzeivi pyrma apsapreciešonys ar Vladimiru Nikulinu treis skūpi teikumi 13. puslopā.\nVarātu te nikuo napuormest – nav vīglai nu Krīvejis meklēt viesturis, aizguojušu cylvāku liktiņu pavedīņus i arhivu dokumentus Latvejā, gols golā taida ir autoris īcere i gruomota tok par Juriju, na juo mamu. Kab na rupa faktu klaida: “Meitenes bērnība bija pagājusi Baltijas guberņās, Līvenhofas pilsētiņā (tagadējie Līvāni)..” Koč tulkuotuoja i literaruo redaktore varēja itū klaidu pamaneit i īlikt paskaidrojūšu pīzeimi, ka t. s. pyrmsrevolucejis Krīvejā ar Baltejis guberņom saprota viņ vuocyskuos Igaunejis, Vydzemis i Kūrzemis gubernis i jom beja priviligāts statuss, a pīmynātais Leivuons Latgolā ītylpa Vitebskys guberņā. Myusdīnuos par Baltejis vaļstim sauc Igauneju, Latveju i Leitovu, padūmu laikā ar jiedzīni “Balteja” (krīvu “Прибалтика”) saprota attīceigi treis Baltejis republikys PSRS sastuovā.\nObejis gruomotys pastreipoj kulturys atškireibu storp teni i Krīveju\nBiografiskajā dorbā atsakluoj, ka J. Nikulins regulari sateik latvīšus voi teik Latvejā, apbreins par myusu zemi saisteits ar puorticeibu. 1944. godā kūpā ar sovu Sorkonuos armejis daļu jam juosadūd iz Valmīru, par mozū piļsieteņu nanūsabreineit – iz 8500 dzeivuotuoju gondreiž 450 uzjāmumu! Kara laikā Jurijs nu Valmīrys dzymdynuotuojim nūsyuta div gobolus suoleita svīsta, gobolu špeka, burku cukuruota mads (104). Izaruoda, izcylajam akteram pyrmais uzvalks pašyuts Reigā – prūtams, pi izcyla driebnīka, kurs jam vārā klienta auguma niansis (431). Itys nav pat speciali cīš izcalts, vīnkuorši tuo laika cylvākim byutiski svareigys lītys.\nSovutīs Kristinai Sabaļauskaitei romanā “Pētera imperatore” atškireibu pastreipuošona storp Leitovys/Latvejis i Krīvejis ļaužu sadzeivi, higienys parodumim, komforta praseibom 17. godu symta nūgalē i 18. g. s. suokuos ir konceptuali svareiga – tei ir atškireiba storp Rītumu i Austrumu kulturom. Marta, prūtams, puorstuov Rītumu eiropeiskuos vierteibys: “Neaizstājamie Viskrievijas ķeizarienes pils galma ļaudis. Es vienmēr gribēju tikai tos, kas ieradušies no Rietumiem. Savējos.” (203) “”..uzzināju, kā garšo Eiropā tik modīgās austeres jeb, kā saka pie mums, устерсы, no kurām Pītera svītas ļaudis baidījās, nevarēdami saprast, kā tādus glumekļus var ēst. Tīšām, gribēdama viņus paķircināt, nolēmu pagaršot – galu galā es biju sieviete no Rietumiem.” (228) Radikala atškireiba teik atrosta ari storp pareizticeibu i katuolicismu, kai tys radzams Martys puorkristeišonā par pareizticeigū (244–245). Patīseibā vysi apvainuojumi pareizticeibai teik sakrauti iz vīna vuorda – “Dīva verdzine”, katuoli ticeigūs par vergim nasauc.\nItys rītumnīcyskais puoruokums, prūtams, “kompensej” juos natykumus, kū itymā kontekstā juosauc par pylnasineigu dzeivuošonu.\nVerseju daudz, nivīnys patīsys.\nVarams, ka iz vaicuojumu, nu kurīnis cālusīs Marta Skavronska, naatbiļdēt pat viesturnīkim. Es tān napuorskaiteišu vysys publiski paustuos versejis (ka kaidu napalaižu garum) – te puorstuovāta i Igauneja, i Latveja, i Leitova. Vīna nu verseju, pīmāram, par Vyšku pusi, izstuosteita filmā “Latgalīši Pīterpilī” ITE (2. sereja, 6:05–9:40). Sabaļauskaitei – sova verseja, ka Marta beja lītuvīšu dižciļteiguo. Juosauc vēļ versejis.\nTycu, ka juos izceļsmis dokumenti voi cytys līceibys pagaisynuoti apzynuotai ar juos laika imperejis augstuokūs personu ziņu. Varbyut ari daudzuos versejis speciali palaistys pasaulī, na veļti juos dzimšonys sakarā figurej uzvuordi Skavronskis, Krauklis, Rabe, kuru sugys vuorda pamatā putna apzeimiejums, kas treis volūduos apzeimej vīnu i tū pošu putynu.\nLiterati var radūši izapaust, a dokumentalu žanru puorstuovim navajadzātu aizaraut ar vīnys i dokumentari naapstyprynuotys versejis pasludynuošonu par patīsu.\nInteresanti, ka 1939. godā izgojušajā Pilsoņu Jēkaba viesturiskajā romanā “Prāvesta Glika audžu meita” Marta raksturota tai: “Starp noklaušinamiem bērniem prāvestam krita acīs kāda meitene. Neraugoties uz saviem septiņiem gadiem, viņa diezgan tekoši lasīja. Viņas izturēšanās arī nebija tāda, kā citiem bērniem. Kamēr tie bija bikli kā no meža atvesti vilcēni..” (1991, 33) Pavysam sovaižuok juos muociešonu skaiteit gruomotā, i jau imperatrisis krāslā, aproksta lītuvīšu rakstneica: “Rakstvedis jau klāt, forma pazīstama. Īss rīkojums. Lai nolasa priekšā. Pati lasīt taču neprotu. Tomēr šais ilgajos gados, kas pagājuši kopā ar rakstvežiem, esmu iemācījusies atšķirt atsevišķus burtus, sevišķi lielos. Un vārdu garumu. Lasīt nemāku, bet, skatīdamās в грамоту, varu pateikt, vai tas, ko man lasa balsī, sakrīt ar to, kas uz papīra.” (67–68) Na tik daudz viesturiska zynuošona par “myusu” imperatrisi pasaplotynuojuse, cik myusu pījamameibys diapazons – vēļ intrigejūšuok, ka namuok gruomotā, a diktej ukazus, pīgulātuoja i портомойка ‘veirīšu zamejūs iuzu mozguotuoja’ – a teik carīnis gūdā.\nKam nūtycu i kam nanūtycu\nRakstneica, muokslys viesturis zynuotņu doktore K. Sabaļauskaite gruomotu baļstejuse izsmeļūšūs laikmata pietejumūs, autentiskūs olūtūs, viesturisku personu viestulēs, a tū vysu materialu vēļ juomuok izmontuot i nasamaituot duorguos izejvīlys, gastronomiskā terminologejā – juomuok gordai sataiseit ar pareizom garšvīlom i pareizā konsistencē. Raksteneicai literari vyss saguojs breineigi. Partū ka itam vysam nūtycu – interjeru aprokstim, raksturim, breivu izdeveiguma attīceibu psihologejai storp jim i Martys dūmu guojīnim, kai ni kai viesteits pyrmuos personys formā.\nKam stuostā par Pīteri I i Katrinu nanūtycu, nav ituos gruomotys vaine. Nanūtycu pošam faktam, ka cars vīnkuoršu sīvīti deļ patikšonys, deļ sīvītis lobvieleiguos i dzīdynūšuos ītekmis, deļ juo bārnu dzemdiešonys var ceļt par carīni. Trūni vysod apvejušys intrigys i nalobvieļu uzmonūšuo acs, pat dižciļteigī, gudrī i viļteigī zaudiejuši ceiņuos par trūni.\nVarbyut eistais nūslāpums nūglobuots pat nu Pītera I i Martys apleicejūs – parkū jis jū apprecēja?\nTys līk aizadūmuot, voi nav taisneiba Manfreda Šnepa-Šneppis raksteitajā, ka jei nu Ernsta Glika zynuojuse par paslāptajom templīšu boguoteibom Marienburgys (Olyuksnys) cītūksnī, kū pasacejuse Pīteram. Sovā gruomotā “Latgale – atspulgi vēstures spogulī” (2020) Katrinai I jis veļtejs nūdaļu (82–95).


Upeitē vosorys saulgrīžus īrūtuoja da reita austrai - lakuga.lv\nTemys: Roksts, Upeite, Upīte, vosorys saulgrīži\n21. junī Vileks nūvoda Upeitē dzeraunis ļauds saguoja iz vosorys saulgrīžu īrūtuošonu kūpā ar Upeitis jaunīšu folklorys kūpu, Upeitis etnografiskū ansambli i Upeitis bārnu folklorys kūpu. Skanieja dzīsmis, tyka īts rūtaļuos i ari īdoncuota goda eisuokuo nakts.\nĪrūtuošona īsasuoce kai seņču īrodumūs īrosts vosorys saulgrīžūs īdadzynojūt guņkuru, dzīžūt mediativu dzīsmi „Dedzi, dedzi sauleite…” i bārnim ar cārmyukšys zora paleidzeibu izdzanūt vysus ļaunūs gorus, kū piečuok guņkurā sadadzynuoja.\nVysys nakts garumā saguojušī guoja rūtaļuos, kas eistynaja saulgrīžu naktī ir ar magisku spāku, taipat tyka izdoncuoti daudzi augleibys daņči i idzīduotys skaneiguokuos Juoņa dīnys dzīsmis. Saulislāks tyka sagaideits doncojūt zaļumbalā, kū skaneigi izdzīduoja nūvodnīks Zintis Krakops.\nTaipat naiztyka bez Juoņa sīra, kū beja saryupiejušs Upeitis jaunīšu folklorys kūpa i Upeitis etnografiskuo ansambļa sīvis, i vītejuo meistara Juoņa Bukša darynuotuo Juoņa dīnys ola.\nĪrūtuošonys organizātuoji prīcojās par syltū i skaidrū nakti i daudzajim cylvākim, kas saguoja i beja kūpā da pošai austrai.


Stiefel + Gartenschuhe bei Coop Bau+Hobby online kaufen\nBlackfox Gartenstiefel Dakota 39\nBlackfox Gartenstiefel Dakota 40\nBlackfox Gartenstiefel Dakota 41\nBlackfox Gartenstiefel Dakota 43\nBlackfox Gartenstiefel Dakota 44\nClogs navy Gr. 36\nClogs Sonnenblume Gr. 36\nHerrenstiefel Gr. 42 grün\nClogs navy Gr. 44\nClogs navy Gr. 41\nClogs navy Gr. 38\nClogs navy Gr. 43\nClogs navy Gr. 42\nClogs navy Gr. 37\nClogs navy Gr. 45\nClogs Sonnenblume Gr. 37\nClogs navy Gr. 39\nClogs Sonnenblume Gr. 39\nClogs Sonnenblume Gr. 38


Bērnu Ziemas dūraiņi LIINA\nBikses ar augsto vid. FUNNY 100g\nBikses ar augsto vid. FUNNY 160g\nBikses ar augsto vid. FUNNY 160g (160g)\nBikses ar augsto vid. Ziemas FLINN (100g)


2015 07 02 Ketvirtadienis\nLiksna, Daugpilio rajonas, Latvija\nJaunuos latgalīšu muzykys festivals. Pīsadola muzykanti, kuri muzicej latgaliski! Teikomīs 2016. goda juļa pyrmajuos breivdīnuos!!!


Rēzekne – 20.gs. 30. godu Latgolys muokslys centrs - lakuga.lv\nTemys: Laura Melne, Rēzekne, Rēzeknis muokslinīku kūpa, Roksts\n20. godu symta 30. godu vydā roduos labvieleiga situaceja Rēzeknis muokslinīku kūpys izveidei. Iz dzeivi dzymtajā piļsātā beja atsagrīzs Francisks Varslavāns, Rēzeknē beja apsamatuši ari Muokslys akademeju tikū absolviejušī Arvīds Egle i Vitālijs Kalvāns, kuri beja specializiejušīs ainovu gleznīceibā. Piec studeju Latvejis Universitatis Arhitekturys fakultatē beja atsagrīzs ari Arvīds Zirnis, kurs turpynuoja gleznuot, kai ari struoduoja par scenografu gon Rēzeknis, gon Daugovpiļs teatrūs.\nRēzeknis muokslinīku kūpys izveide\nJau īprīkš, dzeivojūt Reigā, presē Francisks Varslavāns beja izasacejs, ka sapņoj par sātu i darbneicu Rēzeknē, kur ir “veseleigs gaiss i, nivīna natraucāts, var pīsajimt svorā i ari saluopeit nervus”. Dreiži viņ sapyns ari tyka eistynuots, partū ka Rēzeknis piļsātys vaļde jam pīškeira nalelu apbyuvis gobolu piļsātys nūmalē, kur muokslinīks izcēle guļbyuvi.\nPar oficialu Rēzeknis muokslinīku kūpys dybynuošonys laiku var skaiteit 1935. goda rudini, kod Varslavāna sātā sasapuļciejuši jaunī muokslinīki i lāmuši par tuos dybynuošonu. Kūpys vadeibu uzajiems Varslavāns (juo darbneica ari palykuse par kūpys saīšonys vītu), sovukuort juo tyvuokī paleigi bejuši Egle i Kalvāns. Rēzeknis muokslinīku kūpa dreiži suokuse aktivu darbeibu, reikojūt izstuodis gon Rēzeknē, gon cytuos Latgolys piļsātuos, kolektivi apsprīžūt i viertejūt cytam cyta dorbus (kas nareši beidzīs ar osom redzīņu sadūrsmem). Diskutāts ari par teoretiskim muokslys vaicuojumim, muokslinīka syuteibu, mierkim i aizdavumim Latgolys laukūs. Muokslys zynuotneica Irēna Vilčuka, kura vysvaira pietejuse Rēzeknis muokslys viesturi, nūruoda, ka vysus kūpys dalinīkus vīnuojuse gleznuošonys tehnikys naizvierzeišona par pošvierteibu, nasavieliešonuos gleznys padareit dekorativys i attīksme pret gleznīceibu kai dorbu, natycūt taidam jiedzīņam kai īdvasma, partū ka muokslinīkam ir juospiej struoduot sevkurā laikā. Par tū līcynuoja ari vysod boguotais dorbu kluosts Rēzeknis muokslinīku izstuodēs.\nRegularys izstuodis i jauni dalinīki\n1936. godā Rēzeknis muokslinīku kūpa izvērte plašu darbeibu taišni izstuožu reikuošonys ziņā. 16. februarī atkluoja Latgolys muokslinīku dorbu skati Ludzā, kurā pīsadaleja Francisks Varslavāns, Arvīds Egle, Vitālijs Kalvāns, Arvīds Zirnis i Leons Tomašickis. Latgalīšu presē izstuode vārtāta dīzgon atzineigai, kai vīneigūs tryukumus nūruodūt napīteikamu Varslavāna dorbu skaitu i kruosu trīpumu vīnmuleibu i atsakuortuošonu temu izvielē Kalvāna dorbūs (secynuots tok ari, ka nu Kalvāna nuokūtnē varātu izaveiduot spieceigs muokslinīks, ka tiks īguļdeits pīteikams dorba apjūms). Gazetā “Jaunais Vōrds” publicātuos recenzejis autors Heronims Tihovskis ari nūruodejs, ka itaidys izstuodis, kas iz prīšku planavuotys ari Daugovpilī i Rēzeknē, byutu vālamys bīžuok, kab veiduotūs muokslinīku kontakts ar sabīdreibu. Izstuodi Rēzeknē atkluoja 26. majā. Tamā pīsadaleja tī poši muokslinīki, nadaudz pamainūt ekspoziceju i papyldynojūt tū ar jaunim dorbim. Atsauksmis presē par tū bejušys pretejis – gon ka izstuode cīši moz apmaklāta i puordūti tik daži dorbi, gon ari ka tei sajāmuse panuokumus i bejuse plaši apmaklāta. Par nuokušuom izstuodem nav sasaglobuojuse piļneiga informaceja. Zynoms, ka 1936. goda septembrī, kod Rēzeknē nūtyka Pļaujis svātki, Rēzeknis Komercškolys zalā sareikuota vēļ vīna piļsātys muokslinīku izstuode, īspiejams, tai sekuojuse vēļ vīna izstuode oktobrī. Pļaujis svātkūs sovu lelformata gleznu “Latgolys kongress 1917. godā” beja izstuodejuse ari Reigā dzeivojūšuo muokslineica Zenta Knope-Logina, kuruos dorbi bīži tyka radeiti juos veira dzymtajā pusē Latgolā.\nRēzeknis muokslinīku kūpys dalinīki. Nu kreisuos: Arvīds Zirnis, Leons Tomašickis, Francisks Varslavāns, Arvīds Egle, Vitālijs Kalvāns, 1938. g. Karteite nu gruomotys: Pēteris Zeile “Latgales glezniecība”.\n1937. godā Vitālijs Kalvāns devēs dīnēt 9. Rēzeknis kuojnīku pulkā. Itai nūtikšonai par gūdu kolegi asūt sareikuojuši juo dorbu izstuodi Rēzeknis Tautys pilī i nūdrukavuojuši ari izstuodis katalogu. Kalvānu dorbā Rēzeknis Vaļsts školuotuoju institutā aizvītuot beja īsarads juo studeju bīdrs muokslinīks Jūlijs Viļumainis, kura daiļradē sastūpami ari Rēzeknis motivi.\nNuokušuo leluo izstuode Rēzeknis Tautys piļs telpuos nūtyka 1938. goda majā. Tamā pīsadaleja na tik jau īprīkš pīmynātī muokslinīki, bet ari Juoņs Gailis i Alfrēds Švedrevics. Muokslys akademejis absolvents Juoņs Gailis tymā laikā beja apsamets Rēzeknē iz pastuoveigu dzeivi, struoduoja Rēzeknis Vaļsts komercškolā i laseja lekcejis Tautys universitatis Tāluotuojis muokslys fakultatē. Koč i muokslinīka rūkroksts beja monumentalu jiurys i ūstys skotu gleznīceiba, tok pamozom juo daiļradē pasaruodeja ari Rēzeknis i tuos apleicīnis ainovys. Ari grafikis Švedrevics struoduoja Rēzeknē par zeimiešonys školuotuoju. Sovukuort izstuodē 1939. goda majā pīsadalejuši ari muokslinīki Arkādijs Naišloss, kurs struoduojs Rēzeknis Ebreju gimnazejā, i Vasilijs Djakonovs, kurs vuicejs zeimiešonu Rēzeknis Vaļsts pedagogiskajā institutā i Rēzeknis Krīvu gimnazejā.\nAtzineiba Latvejā i Eiropā\nPādejuo leluo Rēzeknis muokslinīku kūpys izstuode nūtyka 1940. goda suokumā i izapeļneja vīnbalseigu kritiku atzineibu. Kritiki raksteja, ka Rēzeknis kūpys muokslinīki ir vārā jemama paruodeiba Latvejis muokslys dzeivē, partū ka, īgivuši profesionalu izgleiteibu Muokslys akademejā, ir atroduši kotrs sovys niansis Latgolys dobys i dzeivis tāluojumā, kotram izaceļūt ar sovu rūkrokstu i stilistiku. Izstuode beja cīši apmaklāta, daudzys gleznys jau dreiži tykušys puordūtys. Jēkabs Bīne recenzejā izdavumā “Raksti un Māksla” ari nūvieliejs Rēzeknē dreizumā izveiduot muokslys muzeju. Latgolys dzīšmu svātku laikā 1940. goda junī nūtyka lela Latgolys muokslinīku dorbu izstuode Daugovpilī, kurā beja puorstuovāti divdesmit seši muokslinīki nu vysys Latgolys. Tī asūt rodusēs ideja par vysys Latgolys muokslinīku kūpys izveidi.\nRēzeknis muokslinīku dorbi tyka izstuodeiti na tik Latgolā, bet ari vysys Latvejis i pat Eiropys mārūgā. Franciska Varslavāna i Arvīda Eglis dorbi beja apsaverami laikmeteiguos latvīšu muokslys izstuodē Vīnē i latvīšu muokslys izstuodē Budapeštā, Eglis dorbi beja apsaverami ari latvīšu muokslys izstuodē Parīzē. Paraleli izstuodem Rēzeknis muokslinīki deve īguļdejumu ari sakraluos gleznīceibys atteisteibā. Francisks Varslavāns Rēzeknis Sorkonuo krysta slimneicys kapleicai beja izgleznuojs oltorgleznu, kai ari vitražu “Mozūs ļaužu Kristus”, sovukuort Arvīds Egle ir Rēzeknis Svātuos Treisvīneibys evaņgeliski luteriskuos bazneicys oltorgleznys autors. Ari Vitālijs Kalvāns bejs vairuoku Latgolys lauku bazneicu oltorgleznu autors.\nSpūžuokūs muokslinīku tuoluokī liktini\nFrancisks Varslavāns Rēzeknē turpynuoja dorbuotīs ari piec Latvejis okupacejis 1940. godā. Juo vadeibā Latvejis PSR tāluotuoju muokslys Rēzeknis nūdalis muokslinīku grupa asūt izrūtuojuse piļsātu “Oktobra revolucejis svātkim”, decembra suokumā jis tyka īcalts par Rēzeknis i Ludzys muzeju puorzini. Rēzeknis muokslinīku izstuodis tykušys organizātys ari vuocu okupacejis laikā, par pīmāru, vīna nu taidu nūtykuse 1943. goda janvarī Rēzeknē.\nPiec Ūtruo pasauļa kara Rēzeknis muokslinīku kūpys darbeiba piļsātā naatsajaunuoja. Varslavāns 1941. godā beja evakuiejīs iz Padūmu Savīneibys īkšīni, Latvejā atsagrīze 1944. goda rudinī, bet atlykušūs dzeivis godus pavadeja Reigā. Piec Rēzeknis bombardiešonys 1944. goda aprelī piļsātu pamete ari Arvīds Egle, tuoluokū myužu saistūt ar dzeivi Reigā i dorbu Vaļsts Muokslys akademejā. Vitālijs Kalvāns da 1950. goda turpynuoja dzeivuot Latgolā, tok tod ari devēs iz Reigu, kur struoduoja Muokslys lītu puorvaļdē.\nKarteite: Francisks Varslavāns. „Latgales ainava”, 1920.godu beigys, kūks, eļļa, 48,5 x 60 cm.


Par Muoņu dīnu i latgalīšu humoru - lakuga.lv\nKarteite: Nu žurnala “Sauleite”, 1928, nr. 9\nTemys: 1. apreļs, Muoņu dīna, Myužeigs skaistums!, Myužeygays kalinders, Nikodems Rancāns, Ontons Rupaiņs\n1. apreļs ir Muoņu dīna, i taidu zyna gondreiž vysā pasaulī. Pat Andryvs Jūrdžs sovā “Myužeygajā kalinderī” jū ir atzeimuojs i par jū pastuostejs. Tautys tradicejis itamā dīnā īsoka navaineigi muoneitīs – kū vairuok, tū lobuok, i pi izadūšonys sevkuru reizi īsasaucūt: “Apreļ! Apreļ! Apreļ!” Apmuoneitī nadreikst jimt pi sirds i apsavainuot, lobuok nu sirds izasmīt. Tys ir veseleigi – 5 minutys smīkla leidzvierteigys 45 minutom mīga.\nPavasara atīšona poguonim saisteita ar simbolisku kaitiešonu zīmai, veicynojūt pavasara dominiešonu, – dadzynuoj cysu leli, reikoj saceikstis, kurys īveic pavasara īmīsuojums, zīmu apmuonej. Eiropā muoneišonuos ritualuos izadareišonys beja saisteitys ar duraceņa nūsyuteišonu iz napareizū pusi ci likšonu dareit oplomys lītys. Tys beja izplateits pi rūmīšu, senejim grekim muoneja pat dīvi – sovu piecteču āduojam Kronam sīva pādejuo bārna vītā īdeve akmini. 16. godu symtā, kod Eiropa puorguoja iz jaunū kalendaru i godu suoce ar janvari, varēja pasasmīt par ļautenim, kas Jaunū godu jautreibā svinēja pa vacam pavasarī.\nVydslaikūs pyrma kristeiguos Leldīnis izspieļuotajuos misterejuos par Jezus gaitom izcēle bezjiedzeigū juo syuteišonu pi augstuo prīstera, nu juo pi Poncija Pilata, nu juo pi ļaužu pyuļa sprīduma. Ar tū paruodūt, kai Jezus, ļaužu nūlyktajā antikūs laiku nerra lūmā, izstaigoj sovu Pesteituoja Krystaceļu.\nVydslaikūs Bazneica 1. apreli pīzyna par Nalaimis dīnu, ticeigūs mudynuoja beitīs kārdynuojumu i turētīs suonim nu vysa. 1. apreļs asūte nūdevieja Judaša dzimšonys dīna. Piec legendu, itamā dīnā valns ass nūsvīsts nu dabasu, asūts suokušīs lelī grāku plyudi.\nLatgalīšu pseidonimu kaleidoskops\nKai latgalīšim ar raksteitū humoru? Var pat nasačert pi latgalīšu 20. g. s. presis popularuokuo žanra – feletona – tekstu skaiteišonys, kas tūmār ir vīndīneits, lai cik truopeigi i ospruoteigi pīraksteits, bet paskaitūt pseidonimus, var labi pasasmīt: Striču Joseļs, Tarzans, Pluociņu Mase, Dagutkolna Apaleite, Cierpeņu Blauzga, Ragaņu dāds, Bryute, Cjocis pazeistamais, Džāms, Kibeļnīku Domka, Kulasātys Spryguļs, Žogota, Atoms, Elektrons, Lopu Andryvs, Rutku Juoņs, Oņdžu Pīters, Svuorpsts, Odota.\nDzāruojs Mikeļs, kauslis Pīters, “blondīne“ Madaļa i suņs Britans\nMinhauzeniskuo stuostnīka dzierksts atsakluoj Nikodema Rancāna tekstūs. Juo feletonu viestejums ir tik dinamisks, ka jū vīgli izatāluot vizualizātā filmā ‒ kai par Avarejis brigadi ci vušku Šonu (Shaun the Sheep). Liktineigs “seikums“ izraisa kēdis reakcejā saisteitys nūtikšonys i ‒ vyss pat bez specefektu īt pa gaisu: Ni Pīters, ni Madaļa puotoru namocēja. Naraugūt iz tū, jī stipri lyudzēs sovu goreigu tāvu nadareit jim kauna i saraksteit. Bet bazneickungs beja cytu sirdi. Jis kai reize brūkastēja. Lai atsakrateit nu nagudrūs jauniku, jis cēlēs nu golda un gribēja nūsaglobuot utramā kambarī. Pīters skēja jam pakaļ un aizamete ar kuoju aiz golda. Tys guozēs iz suona, trauki viņ saskanēja i izskraideja gobolgobolim. Vardūšs “samovars“ guozēs taišni iz Britana, kurs tymā pat šaļtī skēja nu pagaļdis. Apšmucynuotais suņs palyka taišni troks un kaukdams izlēce par attaiseitū lūgu. Uorpusē zam lūga sēdēja kolpyune un skoluoja buļbis. Britans tyka tai taišni iz mugorys. Kolpyune pusdzeiva, pusmyruse klīdze piec paleiga.\nVysa plebaneja kuojuos: atskrīn warganists, zakristians, sorgs un cyti ar mītim, ar akminim, vāzom un cytim īrūčim un suoc dzonuotīs aptrokušuo, kai jī dūmuoja, suņa… (Piec “Drywa”, 1909, nr. 25)\nIzcyls komisma meistars ir Ontons Rupaiņs, pasateicūt jam, latgalīši tykuši pi sovpateiga, viņ jim soveiga izsaucīņa “Myužeigs skaistums!”. Bazneicys dzīsmē “Myužeigais skaistums” ar itim vuordim apzeimuots Jezus. Dzīsme jau 20. g. s. otrajā pusē vairs nav populara, partū ka nav atrūnama lyugšonu gruomotuos.\nO. Rupaiņa komedejā “Dzymtā zemē” (1936) taišni itys izsaucīņs atrūnams golvonuo komiskuo personaža Apalis runā. Komedeja leluokū popularitati pīdzeivuoja 20. g. s. 90. godūs ar Rēzeknis Tautys teatra izruodem. Apalis lūmys atveiduotuoja A. Graudeņa suoce publicēt sovus feletonus Pluociņu Masis viestuļu formā, kur Myužeigs skaistums! jau lītuots tik bīži puorsteiguma, izmysuma, izbreina, sašutuma, sajiusmys emoceju izsaceišonai, ka palics par juos zeimynu. I na viņ juos, jū lītojam kasdīnā, dzierdīs ari cytys Latgolys sīvītis. Varbyut tei ir Apalis i Pluociņu Masis stila parodiešona, varbyut individualu asociaceju, kai myužeigais dziniejs, myužeiguo jauneiba, myužeiguo vosora, pastyprynuošona.


"100 g kulturys" nacionalūs duorgumus meklej Latgolā - lakuga.lv\nKotru pīktdīni 18:30 Latvejis Televizejis raidejums „100g kultūras” pīduovoj eipašu diskuseju cyklu zam nūsaukuma „Nacionālie dārgumi” – plašuokys sarunys par konkretom temom, kas Latvejai i kulturai ir eipaši svareigys.\nŠudiņ, 30. martā 18:30 nacionalī duorgumi tiks meklieti Latgolā. Kas Latgolu dora izškireigu i sovpateigu? Kaids ir latgalīša raksturs, par kū jis dzīsmis dzīž i Dīva lyudz, voi dažu reizi jiutās pamasts molā i nanūvārtāts? Studejā ar raidejuma vadeituoju Arno Jundzi par itim vaicuojumim puordūmuos daleisīs, kai raidejuma veiduotuoji soka – Latgolys zynuotuoji i patrioti.\nRaidejumā pīsadaleis – zynuotneica Anna Stafecka, dzejneica Anna Rancāne, Nacionaluo teatra akters Uldis Dumpis, Saeimys deputats i muzykants Gunars Igauņs, bazneickungs Aigars Bernāns, Dailis teatra akters Kristaps Rasims, filologejis doktore i publiciste Ilze Sperga, Upeitis tautys noma vadeituojs Andris Slišāns.


1. Anri Ravinskis F Latvia 4 2 0 2 4 -3\n2. Martins Rodrigo Lavins C Latvia 4 1 1 2 8 -4\n3. Sandis Vilmanis F Latvia 3 1 1 2 0 -4\n4. Dans Locmelis C Latvia 4 1 0 1 0 -3\n5. Rainers Dārziņš F Latvia 3 1 0 1 2 -1\n6. Darels Dukurs F Latvia 4 0 1 1 4 -2\n7. Gustavs Ozolins D Latvia 4 0 1 1 4 -5\n8. Peteris Purmalis F Latvia 4 0 1 1 2 -3\n9. Ģirts Silkalns F Latvia 4 0 1 1 4 -2\n10. Bogdans Hodass D Latvia 2 0 1 1 0 -2\n11. Roberts Andersons D Latvia 4 0 0 0 0 -1\n12. Roberts Cjunskis F Latvia 4 0 0 0 4 -4\n13. Niks Feņenko F Latvia 4 0 0 0 2 -3\n14. Artjoms Kadņikovs D Latvia 4 0 0 0 0 -2\n15. Kristaps Kristiņš F Latvia 4 0 0 0 2 0\n16. Rihards Simanovičs F Latvia 4 0 0 0 0 -6\n17. Klavs Veinbergs F Latvia 4 0 0 0 25 -1\n18. Vladimirs Zaicevs D Latvia 4 0 0 0 14 0\n19. Silvers Uvis Lazarenovs F Latvia 3 0 0 0 4 -4\n20. Kristians Samitis F Latvia 3 0 0 0 0 -4\n21. Ricards Brinecs F Latvia 2 0 0 0 0 0\n22. Mārtiņš Šulcs F Latvia 2 0 0 0 0 -2


“Kolnasātā” par čyguonūs īšonys tradicejom - lakuga.lv\nTemys: čyguoni, Kolnasāta, Latvejis Radeja, Pīters Dauguļs, Roksts, Sandra Stare\nRaidejums “Kolnasāta” kūpā ar folklorys draugu kūpys i kapelys “Vīteri” vadeituoju Sandru Stari i muzykantu Pīteri Dauguli dazynoj par Zīmyssvātku tradicejom i čyguonūs īšonu Latgolā.\nVineta Vilcāne teikās ar Oduma Mickeviča universitatis profesori Nikolu Nau nu Pūlejis, jei interesejās par latgalīšu volūdu, i itai temai veļtejuse vairuokys zynuotniskuos publikacejis, sarakstejuse ari gruomotu par latgalīšu volūdys gramatiku. 10 gadu garumā bejuse vīna nu storptautiskuos latgalistikys konfereņcis organizatorem. Sarunā profesore atkluoj, kai rodusēs interese par latgalīšu volūdu i sovu skatejumu par latgalīšu volūdys situaceju myusu dīnuos.\n“Vuordineicā” literaturzynuotnīks Valentins Lukaševičs i muzikis Arņs Slobožanins runoj par abādu.


Latgalīšu studentu nedeļa Daugovpilī - lakuga.lv\nTemys: Daugovpiļs, Dyrbyni, Eva Kasparenoka, Heinrihs Soms, Juoņs Ryučāns, Laura Bicāne, LgSC, Roksts, Valentins Lukaševičs\nStudeju goda suokums, vysi aiznjemti, vysim nazkas doroms, vysi stresā, bet mes Daugovpilī pīdzeivuojom latgaliskys izklaidis 2 dīnu garumā. Laiks puorskrēja tik dreiži, bet sūpluok byušona ar īsaisteitajim ļaudim lykuos cīšyn ilga i sirdi syldūša.\n1. dīnai LgSC reikotuos Studentu nedelis ītvorūs beja na tikai izklaidejūšs, bet arī izzynūšs raksturs. Ejūt pa Daugovpiļs latgalīšu pādim, jaunajim studentim tyka dūta vareiba īpasazeit ar LgSC, tuo darbeibu i cytom lītom caur naoficialu i naformalu „lopys iz greidys” prezentaceju. Piec ituos lītdereiguos informacejis plyuduma vysi devēs iz Latgolys Pietnīceibys institutu, kura direktors Henrihs Soms cīši īdvesmojūši stuosteja par LPI i aicynova studentus viertīs iz lītom plošuok, rast i pieteit latgaliskū na tikai volūdā i viesturē, bet ari cytuos zynuotnēs, pīmāram, kimejā, biologejā, fizikā…\nTod nu beidzūt, tykuši uorā nu DU telpom, LgSC interesenti devēs meklēt Daugovpiļs latgalīšus. Ni cik tuoli napaguojušs, jī sastopa ailinīku Valentinu Lukaševiču aba Vaļuku, kurs sēdēja natuoli nu Raiņa pīminekļa i filozofieja par dzejnīku vacumu i tuo atdarynuojumu pīminekļūs, biļdēs i cytur. Vaļuks lyka pafilozofēt ari myusim – par kū Raiņs vysūs muokslys dorbūs ir paruodeits jau cīnejamā vacumā na jauns. Vaļuks ari nūskaiteja puors ailis, tai saceit – soldonajā iedīnī pa viersu vysai filozofejai.\nAilinīks pīsavīnuoja ekskursejai i paleidzēja mekļēt latgalīšus. Ejūt pa Reigys īlu, nazkur skanēja latgalīšu volūda. Skanis olūts beja kaidā nu kopejneicom divi sādūšī kungi i vīns nu jim tai kai napaseņ nazkur radzāts. Daguojam jim kluot i otkol satykom Henrihu Somu, kurs smoguos dorba dīnys beigys baudēja kūpā ar Juoni Ryučānu. Tim, kas nazynuoja itū latgalīšu ailinīku, varēja īpasazeit ar jū i juo dzeju, kū papyldynova šaļts spraiga humora. Ari jis pīsavīnuoja studentu bareņam i guoja ar myusim tuoļuok.\nPiec obu ailinīku iniciativys vysi devēs da vīneigajai pluoksnei Daugovpilī, kas ir izkolta latgaliski. Alejis īlā iz kaidys sātys, kurā nu 1943. leidz 1944. gods dorbuojās Vladislava Luoča izdevnīceiba atrūnam pluoksni, kas par tū viestej. Kasdīnā ļauds īt garom šai sātai i nimoz naīvāroj, ka tei ir pavysam latgaliska vīta ar īvāruojamu viesturi.\nAtsagrīžūt piļsātys centrā, latgalīšu bareņš virzējās caur parku i navarēja paīt garom meitinei, kas izavēre ļūti aizjimta i runova latgaliski. Tei beja Dagneja, kas eimūt nu dorba atsasēda iz sūleņa, lai drupeit atsapyustu. Pa dīnu Dagnejai beja taps dzejūļs, kuru jei nūlasēja myusu Daugovpils latgalīšu maklātuojim, bet vāluok, pec puors minotu sarunom aicynova vysus iz kopejneicu ar Latgolys garšu i nūsaukumu „Sāta”.\n„Sātā” beja dyžan omuleigi, saiminīki myusu bareni atsādynova pi gara golda i padeve zuoļu čaju, pi kura varēja dakūst burkuonu peirāgu. Tai sādūt i pļuopojūt laiks paguoja uotri, leidz pieški atsadareja „Sātys” durovys i pi myusim īguoja skaneigs bolss – Laura Bicāne. Laura pasadalēja gon ar sovu „Dūmu pylni pogolmi” prozu gon dažom svaiguokom dzīsmem.\nIlgi sēdēt nav pīkluojeigi, bet paceli īt niparkū nasagribēja, kopejneicys nūsaukums piļneibā atbylda sajūtom. Sāta, kai nikai. Vysi devēs sovuos gaituos ar dūmom par nuokušū dīnu…\n12. septembris Daugovpils latgalīšim beja jautra i troka dīna, deļ tuo, ka daguoja kuorta latgalīšu dančim ar amizantu nūsaukumu „Donats vaļsu grīž…”! Sporta kojuos īsaroda daudzi doncuotgrybātuoju, par latgaliskū viesti padzierda ari ERASMUS studenti nu Pūlejis i dasavīnuoja latgalīšim. Muzyku i ļustis nūdrūsynova folklorys kūpa „Dyrbyni”, kura pec puors dzīsmu nūdzīduošonys lyka vysim sādūšajim kustētīs. I tai vysu laiku… Dažaidys dejis i rūtalis kausēja studentu mīsys, Sporta koju pyrmais stuovs skanēja, dipēja, smējās i pyute. Vysi beja apmīrynuoti i nivins nastuovēja molā.\nNuokušajā dīnā suopūšuos kuojis lyka atguoduot vakardīnys ļustis, bet tys tikai labi. Reti kurs students tik aktivi pavoda sovu breivū laiku pec lekcejom, deļ tuo danču laikā LgSC ar „Dyrbynim” nūslēdze mutisku vīnuošonūs par tū, ka vajadzātu īdybynuot taidu tradiceji i ļustēt kotru nedeli. Par turpmuokajom aktivitatemiz prīšku nūteikti tiks ziņuots.\nLgSC Studentu nedeļa īsakļuove 2 dīnuos i nedelis navajadzēja, taipoš beja daudzi emoceju, prīcys i lobuma. Tuos beja jaunys, syltys vāsmys rudeneigi drāgnajā studentu kasdīnā.\nSagatavieja Eva Kasparenoka


Gruzīnu etnodžeza dīva NINO KATAMADZE & BAND. 20 gadi mūzikā - 12.02.2020 - Rīgas Kongresu nams - Biļešu Serviss\nTr 12.02.2020 19:00\n21.00 - 70.00\nGruzīnu etnodžeza dīva NINO KATAMADZE & BAND. 20 gadi mūzikā Tr 12.02.2020 19:00 Rīgas Kongresu nams 21.00 - 70.00


Reigys latgalīšu folklorys kūpa aicynoj dasavīnuot dzīduotgrybātuojus - lakuga.lv\nTemys: Ceidari, Latgolys Studentu centrs, Reiga, Roksts\nReigā jau vairuokus godus dorbojās bidreibys “Latgolys Studentu centrs” folklorys kūpa “Ceidari”, kas apvīnoj latgaliski dzīduotgrybātuojus. Ceidari veisksmeigi pīsadola dažaidūs folklorys festivalūs, kai pīmāram, “Baltica”, Daugovpiļs Storptautyskajā folklorys festivalā, i ļusteigi kūpeigi pavoda breivū laiku. Folklorys kūpai bejuse ari veiksmeiga sadarbeiba ar dzīsminīku Kārli Kazāku.\n“Ceidari” aicynoj vysus latgaliski dzīduot grybūšūs pīsavīnuot i kuplynuot dzīduotuoju pulku, interesenti ir aicynuoti iz atvārtū mieginuojumu 3.oktobrī Latgolys puorstuovnīceibā Reigā, Tūrņa īlā 4, IIIC 18 stuņdēs.\nVaira par folklorys kūpu var dazynuot tuos kontā facebook.com.\n“Ceidari” kūpā ar Kārli Kazāku festivalā “Muzykys Skrytuļs” 2014. godā.\nGrupu “Skyforger” iz GORA skotuvis īsiļdeis latgalīši “Green Novice” Septembris 24, 2020