Boņuka radeituojs Juoņs Klīdziejs - lakuga.lv\nBoņuka radeituojs Juoņs Klīdziejs\nTemys: A12, Cilvēka bērns, Cylvāka bārns, Jānis Klīdzējs, Juoņs Klīdziejs, Žurnals "A12"\nRoksta autors: Skaidrīte Baltace, žurnals “A12”\nBoņuks ci pylnā vuordā Bonifacejs Pāvulāns, filmys “Cylvāka bārns“ golvonais varūņs, vuords, kas palics par sinonimu filmai, kura zynomā mārā roda bumbys spruodzīņa efektu attīksmē pret latgalīšu kulturys īpazeišonu i atpazeistameibu na viņ Latvejā, a vysā pasaulī. Filmys pamatā ir J. Klīdzieja romans “Cilvēka bērns“, kū saleidzynoj ar J. Jaunsudrabiņa “Balto grāmatu“ i cytys latvīšu literaturys bierneibys tāluojumu, romanu šedevrim. Romans ir saraksteits 1956. godā trymdā, a ceļu iz Latveju “atrūn“ dreižuok iz ekrana kai gruomotys veidā.*\nTyvojās Boņuka bolva, kas teik dūta par sasnāgumim latgaliskuos kulturys populariziešonā i atteisteibā. Cik daudz mes zinim par Boņuku i Juoni Klīdzieju, kurs radeja Boņuka tālu sovūs dorbūs? Daudzi nu mums rakstnīku Juoni Klīdzieju īpazyna ar kinorežisora Juoņa Streiča filmu “Cilvēka bērns“, viņ piec tam apjaušūt, ka jis ir autors daudzim na mozuok interesantim i boguotim stuostim, novelem i romanim. Latvīšu rakstnīks nu Latgolys. Kliniskuos sociologejis magistrs, vuiceibspāks Kalifornejis universitatē, psihologs, sabīdreibys pietnīks, Treju Zvaigžņu ordiņa viersnīks. J. Klīdzieja symtgadē, 2014. godā, tyka izdūts rakstnīka pruotulu kruojums, kuram zeimiejumus radeja Rēzeknis nūvoda mozī muokslinīki. Inārai Šindarjovai (Ducsaliete) ir sovs stuosts par “Cilvēka bērna” autoru: “Maņ jis ir dzedze. Cik sevi atguodoju, tik atguodoju nūstuostus ci runys par Juoni Klīdzieju, partū ka jis nu myusu sātys nikod nav bejs aizguojs. Jis munai babeņai beja krystdāls. Sajēmem Amerikys syutejumus i viestulis, kū cīš gaidejom. Juo mama Virgineja, myusu sātā saukta par Babeitis taņti, regulari pi mums brauce i “nese“ jaunuokuos zinis i sveicīņus nu Juoņa. Tymā vacumā, kod es vēļ naapsazynuoju jū kai rakstnīku, apsazynuoju jū kai Amerikys dzedzi. J. Klīdziejs maņ ir tāva bruolāns. Juo dzedze Donots – Juoņa Sokrats, kai rakstnīks jū sauce, i kuram bejuse lela ītekme Juoņa bierneibā, kurs vuiciejs jam laseit, raksteit, tālaini uztvert i saprast dobu, – ir muns vacvactāvs. Muna babeņa i J. Klīdzieja tāvs Aleksandrs ir bruoļs i muosa.\nPasateicūt J. Klīdziejam, muna Latvejis viesture i saprasšona par itū ir drupeit sovaiduoka. Maņ ir ari ūtrys dzedze Juoņs, kurs beja īsaukts Vuocejis legionā. Ar obejim sasarakstejom i vāluokajūs godūs ari tikomēs. Leidz ar tū muna saimis viesturis gruomota ir drupeit cytaiduoka, kai jei izavēre školā. Kod suocēs Atmūdys laiks i par jū varēja atkluoti runuot, dedzeigi guoju iz Tautys froņti, ceinejūs vysu dareju piec lobuokuos sirdsapzinis.\nKlīdzieja atsagrīzšona Latvejā beja cīš skaistā šaļtī – Atmūda, Latgolys Muorys pīmineklis, tymā pošā laikā jis vysu myužu dzeivuojs ar sirdi Latvejā i Latveju sirdī. Jam pīdar daudzi vīdi vuordi, koč voi par tū, ka dzeive emigracejā nav nikaida dzeive. Pusdzeive. Lelu daļu sova 86 godu myuža jis pavadeja emigracejā, bet jimā beja latvyskais gors, latvyskuo zynuošona i dzeivuošona. Kod deviņdasmytūs godu suokuos dzedze gasteja Latgolā, kūpā ar jū braucem iz Klīdzieju sātu, kur palykuši viņ pamatu akmini i sudobra veitūli. Muni puikys vēļ beja mozi, i jis lyka munam Gatim kuopt veitūlā, pasasmīdams, ka mozūtnē jis pats variejs augšuok izkuopt!“\nKlīdzieju literaturā saleidzynoj ar Jaunsudrabiņu. Nui, jūs dorbūs ir tīkšonuos piec cāluokim idealim i piec gaišuoka cylvāka, dīvpaleigs i ticeiba, daudz saulis, skaistu dobys skotu, jis vysys dzeivuos radeibenis īcieļs sauleitē, kab mes tū radzātu.\nJ. Klīdziejs leluokū daļu sovu literarūs dorbu ir sarakstejs latvīšu volūdā, nareti sajamūt kritiku par naraksteišonu dzymtajā – latgalīšu – volūdā. Sovulaik kaidā intervejā rakstnīks atsaziņs, ka, koč ari juo pyrmī roksti i gruomota “Gōjputnu dzīsme“ bejuse latgaliski, jis suopeigi apjauts, ka raksteišona latgaliski “atstuoj autoru pošu i juo laseituojus kai cīš īrūbežuotā īžūguojumā. Uorpus Latgolys moz kas jūs losa, ni ari par autorim ci pošu Latgolu kū zyna.” Kaiduos puordūmuos J. Klīdziejs rakstejs: “Ar tim dižlatgalim maņ na vysai sakreit. Taipat ar tim, kas Reigā grib dalikt “Latgolys rakstnīks”. Napīzeistu sevi par kaidu specialu Latgolys rakstnīku. Asmu latvīšu rakstnīks, kas īt nu Latgolys.”\n*(Latgolys lingvoteritorialuo vuordineica, Rēzekne: Rēzeknis Augstškola, 2012., 97.–98. pl.)


Voi Dagunovā dzeivoj cylvāki ar lelim dagunim, a Kraukļovā lidinej kraukli? - lakuga.lv\nTemys: latgalīšu volūda, latgalīšu volūdys viesture, viesture, vītvuordi\nSkaidrys, ka nā. Eistuo vītvuordu etimologeja parosti rūkā cik vīglai nasadūd, atstuosim tū pa lelam cytai reizei. Pasavērsim iz itim vuordim nu beigu gola – it kai vīnaidais pīdieklis “-ov-“ vīnys formys vuordūs var izaruodeit atškireigys izceļsmis.\nSeneji upu nūsaukumi\nKonstantina Karuļa “Latviešu etimoloģijas vārdnīcā” škierklī “avots” skaidruots, ka vuorda pamatā indoeiropīšu (ide) *aṷ(e)- ‘apmierceit, mytrynuot, tecēt’, itei poša sakne veidoj daudzu latvīšu upu nūsaukumu, seneju saliktiņu, ūtrū daļu “-ava”, kai Abava, Bārtava, Daugava. (I, 93.–94.) Daugovys vuorda izskaņu, runojūt voi rokstūt latgaliski, attīceigi puorveidojam par “-ova”. Folklorys pietnīki ir izsacejuši dūmu, ka vuords “daugava” seņuok laikam ir bejs sugys vuords, kurs attīcynuots iz daudzom polūs puorplyustūšom upem. Pošu Daugovu senejuokūs i jaunuokūs laikūs svešinīki i vītejī saukuši ari cytūs vuordūs.\nVolūdneica Vallija Dambe rokstā “Latvijas PSR upju vārdu struktūra” (“Darbu izlase”, 2012, 201–203) pīzeist, ka latvīši upu vuordūs vysvaira atsatuolynuojuši nu suokūtnejuo stuovūkļa ide volūduos – latvīšim gondreiž nav upu nūsaukumu veirīšu dzimtē. Cālūņs tam varātu byut saisteits ar popularū mitologiskūs muošu kultu, kai Meža, Vieja, Jiurys, Zemis muote. Upu nūsaukumi ar “-ava” vysvaira lokalizejās Kūrzemē i Zemgalē, a sastūpami ari Vydzemē i Latgolā. Leitovys hidronimim soveigys izskanis “-ava”, “-uva”, “-ave”. Ari Vydseiropā upem sastūpama itei izskaņa, popularuokuo nu jūs Donava – originalā Donau.\nV. Dambe gon nivīna taida Latgolys upis vuorda napīmiņ, Vītvuordu datubāzē atrostī tānejī upeišu vuordi ar “-ova” līk dūmuot par saisteibu ar cīmu nūsaukumim – Lukšova, Medņova, Styglova, Tutynova, na saglobuotu ide arhaiku.\nVītu, dzeivu byutņu, lītu apzeimiejumi ar “-ova”\nGramatikys soka, ka latvīšu volūdā atvasynuojumi ar itū pīdiekli ir senejis ciļmis i jaunu vuordu darynuošonai jis nav produktivs. 20. g. s. I pusis ītekmeiguokais latvīšu volūdnīks Jānis Endzelīns dorbā “Lettische Grammatik” (1922; 209–210) apsaver vuordus ar izskanis fonetiskajim variantim “-avs”, “-ava”, “-uva”, “-ave”, “-ive”, kas rodušīs i kai atvasynuojumi, i sajauktu formu sakriteibys deļ.\nPīmāram, “dumbrava” ‘izbraukuota ci lūpu izmeideita pūraina vīta’ ir atvasynuojums nu dumbrs ‘pūrains’, a meža peilis apzeimiejums “raudive/rauduve” ir nu “rauds” ‘sorkons, ruds’, sovutīs forelis apzeimuojums “raudova/rauduve” ir seņslāvu ciļmis. Nu latgalīšam zynomu vuordu te var nūsaukt vēļ: durovys, dziernovys, palovys, rogovys, ļaudova, jaunive, guļova, palaistive, vardive.\nVacuos puotoru gruomotuos, vēļ ari 20. g. s. suoku izdavumūs, atrūnams vuords “jumprova”, kas radīs, skaniski atdarynojūt vuocu “Jungfrau”, aizajimtajam vuordam dalykta itei arhaiskuo izskaņa.\nNu vuocu “-hof” par “-ov-”\nInformaceja onomastikys portālūs par vuocu vuordu ar “der Hof” ‘pogolms, sāta, saimisteiba’ kai vītvuordu saliktiņu komponentu atsateistejuši par senatnē vaca germaņu vuorda semantika atsateistejuse cauri laikim, nu suoku ar tū saprota teritoreju, tod lauksaimnīceibys zemi, tod īrūbežuotu teritoreju, tod īžūguotu ekonomiskū zonu pi sātys, leidz vydslaikūs roduos apzeimiejums lauku eipašumam – saimisteibai, muižai, ari vasaļu kunga rezidencei.\nKab atpazeit vuocyskys izceļsmis vītvuordu Latgolā, juopietej dokumentūs, kai sevkurs vītvuords cauri laikim pīraksteits. Par klasisks pīmārs te ir Borkovys etimologeja, vītvuords radīs kai “Borch + Hof”. Vēļ 1905. goda avīzē “Gaisma” itū vītvuordu roksta ar “h”, na “k” kai šudiņ – “Borchowa”, taitod atmiņa par vītvuorda izceļsmi teik paturāta. Taipat nu 1897. goda Vyskrīvejis tautys skaiteišonys dokumentu var saprast, ka ari Zībergova ir nu “Syberg + Hof”, tū paruoda, ka gondreiž vīnaiž izrunojamuos skanis Zībergovys i Vuorkovys nūsaukumūs krīvu volūdā teik pīraksteitys ar atškireigim burtim: “Зибергофское сельское обшество”; “Варковская волость”.\nEkransuovīņs nu raduraksti.lv\nAtmiņu par muižom cantušīs nycynuot uorā Latvejis breivvaļsts laikā. Daži Latgolys vītvuordi saglobuojuši atpazeistamu “-hof” komponentu, Vītvuordu datubāzē atrūnama: Siverhofa, Anengofa, Aningofa, Bergofa, Feldgofa, Fridrihsgofa.\nII pasauļa kara vuocu okupacejis godūs vītejuo puorvaļde, kai skaitoms Latvejis generalapgobola piļsātu, pogostu i dzeļžaceļa staceju sarokstā, īvīse, it kai “viesturiski pamatuotus”, vuocu volūdā lītojamus vuocyskus pogostu apzeimiejumus, ari ar “-hof”: Borchhof – Borkova, Jachhof – Aizkaļne, Kieselhof – Zviergzdine, Lievenhof – Leivuons, Sybergshof – Ūzulaine, Drosselhof – Strazdini, Ruguoju pogosts (“Amtsblatt des Generalkommissariats in Riga”, 1942, nr. 28). Ūzulainis pogosts, pyrms tam ari muiža saukts par Ūzulmuižu, eipašnīki Zībergi nikod Ūzulmuižā nav dzeivuojuši i 19. g. s. vydā eipašumu puordavuši Benislavskim. Itys vuocu okupacejis laiks palīkūšu ītekmi iz vītvuordim nav atstuojs.\nSlāvu sufikss -ov – pats tipiskuokais vītvuordu sufikss\nSlāvu volūduos, kai pūļu, čehu, krīvu i c., pat tipiskuokais feodalisma laika vītvuordu darynuošonys veids ir vītys eipašnīka vuordam dalīkūt formantu “-ov”, “-ev”. Latgolā 16.–18. g. s. rodušīs vītvuordi teik pīraksteiti pūliski, pīmāram, piec V. E. Klešnika atrostajim arhiva dokumentim, Baļtinovys sādža muižys inventarā pyrmū reizi pīmynāta 1738. godā – “wioska Baltyniowo”. Interesanti, kai atrūnams viesturnīka Agra Dzeņa sagataveitajūs Rēzeknis stārastejis 1772. goda dvueseļu revizejis mateialūs, ka tānejuo Rēzeknis nūvoda Rykova, nu suoku, 1590. godā Rēzeknis piļsnūvodā, saukta “Baltynie”, latvyski par Boltyunim. a 1726. i 1731. godā teik Ryku dzymtys Drycānu atzora eipašumā, i partū 1745. godā puorsaukta par Rykovu.\nLatgolā taidu ar slāvisku izskaņu golā, a saknē latvysku vītvuordu ir gara aile, pīmāram: Žogotova, Apšova, Asinova, Blauzgova, Bārzulova, Bolūžova, Dagunova, Dauguļova, Kraukļova, Lāpova, Zeļčova, Ūzulova, Vylkova, Zeiļova i c. Nūskaidrojūt vītys viesturiskūs eipašnīkus, byus skaidreiba ar par vītvuorda ciļmi. 19. godu symtā rodušīs vītvuordi mozuok nūruoda iz eipašnīka vuordu, a paruoda juo gaumi, īskotus vītys – muižys, īreikuotys foļvarkys – vuorda izalaseišonā.\nKai daudzkuort pastreipuojs Valentins Lukaševičs, daudzuos Latgolys Odumovys ci Adamovys nūsauktys par gūdu pūļu dzejnīkam Adamam Mickevičam. Uļjanova, patīseibā raksteits Juļjanova, par gūdu sovam dzymušajam dālam Julijanam. Pīmāram, tānejuo Ūzulainis pogosta Uļjanova, kam pamatā redzīs krīvu vuords “Uļjans”, ir 19. g. s. 80. godūs muižnīku Benislavsku izveiduota foļvarka Juļjanova (na Uļjanova!), varams, ka par gūdu 1885. godā saimē dzymušajam dālam Julianam. Taišni piec tuo, kai vītvuords pīraksteits, var sprīst par ciļmi.\nKrīvejis imperejis īzeime – vītvuordi ar “-ovka”\nKrīvu vītvuordu pietnīkim izskanis “-ova” ci “-ovka” ir markeri, kuri vītvuordi rodušīs Krīvzemis periodā, kuri – Krīvejis imperejis laikā, suocūt nu 17. g. s. Par tū roksta Valerijs Vasiļjevs monografejā par Novgorodys zemis viesturiskajim vītvuordim “Словянские топонимические древностг Новгородской земли” (2012), tys atrūnams А. Priobroženska rokstūs par Karelejis pusis vītvuordim.\nTaitod ari Latgolā vītvuordi ar “-ovka” rodušīs piec 1772. goda, kod Latgolys teritoreja teik Krīvejis imperejis sastuovā, i ir tipiski krīvyski. Varams, ka asūšam vītvuordam dalīk pamazynomū formantu “-k-”, te atsakluoj attīksme pret vītom jaunīgiutajuos teritorejuos – lai izjiut sovu nīceibu varonā imperejā.\nPopularuokais taids vītvuords ir Rogovka, jai ir tyvys vuorda muosys ar izskaņu “-ova”: Rogova Augšdaugovys nūvoda Vyšku pogostā i Preiļu nūvoda Rušyunys pogostā. Dreizuok, ka krīvyskais formants dalykts pi gotova vītvuorda. Vītys izceļsmi navajadzeitu saisteit ar rogovom, juomeklej dokumentūs vītys eipašnīks. Taipat itaidus vītvuordus navajag latgaliskuot izkaņā par “Rogauku”, pīdieklis “-ov-” juosagloboj, sovaižuok tei byus vītys viesturis krūpļuošona.


Apsaverama Maijis Podniekys ilustraceju žurnalam “Katōļu Dzeive” izstuode - lakuga.lv\nKarteņa: Maijis Podniekys zeimiejums\nTemys: Katōļu Dzeive, Maija Pūdnīka, Maruta Latkovska, Viļāni, zeimiejumi\nViļānu piļsātys bibliotekā da 27. augusta apsaverama muokslineicys Maijis Podniekys speciali žurnalam “Katōļu Dzeive” (1926–1940, 1989–2014) zeimātūs ilustraceju izstuode, viestej Rēzeknis nūvoda Viļānu sātyslopa.\nPar itū sadarbeibu godu garumā atjaunuotuo žurnala “Katōļu Dzeive” redaktore Maruta Latkovska soka: “Latgalīšu rakstneicys Naaizmierstulis stuostu gruomotys “Dīva duorza pučeitis” īspaidā myusu žurnalā beja izveiduota taida poša nūsaukuma rubrika bārnim, kurā tyka publicāti stuosteni i dzejūleiši. Golvonuos itūs dorbu autoris beja školuotuoja Valentina Celeitāne nu Ezernīku i Veronika Teņča-Goldmane nu Kuldīgys.\n16 godu garumā stuosteņu bārnim ilustratore myusu žurnalā beja muokslineica Maija Podnieka. Ituos myusu breineiguos sadarbeibys rezultatā ir topuši sirsneigī zeimiejumi, kuri niu radzami ari itamā izstuodē.”\nMuokslineica Maija Pūdnīka pībylst: “Zeimiejumi izstuodej tyka atlaseiti, lai paruodātu itūs 16 godu laika pūsmu nu suokuma leidz beigom, nu kotra goda ir kas pajimts. Nav tai, ka vierūs, kurs zeimiejums smukuoks voi lobuok pasadevs. Tei sadarbeiba saguoja godu garumā, a Maruta vīnai reizei papraseja izzeimēt. Nazkai tai īsasuoce i aizguoja…”


Barcelona | B - Vykort inkl. kuvert\nTAVLOR & POSTERSGrafiska postersnouchiiAffischerPlanscherKonst Barcelona | B - Vykort inkl. kuvert


Health sauna “Jaunozoli” in Alūksne region, Māriņkalns - VisitAluksne\nThe purpose of bathhouses extends beyond simply washing the body. Health sauna “Jaunozoli”, in Māriņkalns, offer bathhouse services and massage by a certified bather. Taste medicinal teas, nectars, cranberries with honey and quince syrup.


21 Random Visuals pt. 2 | 13thFloorGrowingOld\n← Video: NYC Subway Graffiti From The 1980’s (Excerpt From Dream City A Film By Steve Siegel)\nNew Music Of The Day: Artic Monkeys – Don’t Sit Down Cause I’ve Moved Your Chair, Radio Galaxy – Space Invaders, Blaqstarr – You Know Im No Good (Amy Winehouse Cover), & Raphael Saadiq – The Perfect Storm Featuring Larry Graham →\nThis entry was posted in Art/ Photography and tagged 21 Random Visuals, art, biggie, brian austin green, brooklyn, bud bundy, Christina Applegate, fiona apple, funny, grandmaster b, guns, john gotti, josie maran, Manhattan, Marisa Tomei, marlon brando, NAS, nyc, photography, Queensbridge, the notorious b.a.g., the three stooges, Woody Allen. Bookmark the permalink.


Balsojiet par raidījumu ciklu "Latgales pilsētu stāsti: nezināmais par zināmo"! » Daugavpils ziņas portālā Grani.lv\nBalsojiet par raidījumu ciklu "Latgales pilsētu stāsti: nezināmais par zināmo"! 0\nTrešdiena, 19 feb 2020, 13:03 Versija drukāšanai\n23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS padūs Latgalīšu kulturys goda bolvu "Boņuks 2019".\nŽureja bolvai izvierzejuse 30 pretendentus - spylgtuokuos aktivitatis i personeibys, dorbus i sasnāgumus latgaliskajā kulturā 2019. godā. Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv aicynoj sevkuru bolsuot par sovu favoritu. Pretendents, par kuru byus atdūts vysvaira bolsu, sajims portala lakuga.lv skaiteituoju simpateju bolvu - Žyka bolvu. Bolsuot var da 21. februara 10 stuņdem.


Bīdaklu armeja pīrūbežā - lakuga.lv\nBīdaklu armeja pīrūbežā\nItaidu skotu var vāruot gar Suomejis–Krīvejis rūbežu ceļā nu Suomejis Suomussalmi piļsātys iz Kuusamo. Pyrma 24 godu Reijo Kela pļovā suoce veiduot sovpateigu bīdaklu ekspoziceju. Nu dažu desmišu jei ir palykuse par varonu armeju. Žurnala “A12” radūšuo grupa gon nasuoce jūs skaiteišonu, tok apjūms līcynoj, ka jūs jau ir symtim, varams, pat tyukstūšom.\nGarombrauciejus vosorys mienešūs bīdakli pīsaista ar sovu kruosu daudzveideibu, tok zīmā, kai teic vītejī īdzeivuotuoji, jī atguodynoj snīga cylvāku armeju. Varonais skots pīsaista cylvāku viereibu, pīstuojūt ceļa molā i jū īmyužynojūt mobiluo telefona aparatā. Nūprūtams, ka vosorys mienešūs ite dorbojās ari kafejneica, tai pīvylynojūt turistus i Suomeju paruodūt juos daudzveideibā. Itaida izdūma viņ līcynoj par suomu radūšu pīeju vītejuos dobys īpazeišonai, cik nu var baudeit Suomejis naskartū floru i faunu, vajag ari kaidu rozini. Tok juosoka, ka byut bīdaklu īlankumā gona ar vīnu reizi. Sajiutys ir drupeit sovaidys, pat baisys, atguodynojūt karaguojīni ci cylvāku masveida izvesšonu.\nKai jau daudzvīt pasaulī, ari pi mums duorza ci teiruma molā sastateitī bīdakli dūmuoti putnu i dzeivnīku atbaideišoanai. Pyrma nazcik godu presē beja informaceja, ka ceļā nu Kuldeigys iz Saldu kaidā autobusu pīturā nūlykts bīdaklys, maldynuodams sabīdryskuo transporta šoferus. Sovutīs iz Jiurkaļnis šosejis rāgojūtīs bīdaklys ceļu policista izskotā. Tī ir viņ daži pīmāri, kas pīgrīzuši sabīdreibys viereibu: bīdaklys kai bīds konkretam mierkam ci ari muokslys instalaceja. Tok zemnīki teic, ka parosti bīdynuošonys funkcejai nav gars myužs. Mežacyukys, lopsys, stiernys, zači, kai ari zvierbuli, vuornys, bolūži, kaijis i cyti putni dreiži saprūt, ka bīdaklys navar radeit realus draudus. Lelbritanejā kaids zemnīks itam dorbam nūleiga studentu. Saskaņā ar www.metro.co.uk informaceju, 22 godus vacais jaunīts bīdynuoja ierbis nu rapšu teiruma, nedeļā peļnejūt 250 mārcenis, par kū jū daži apskaude, cyti pīzyna par čudnu. Kuortejī pīmāri aplīcynoj, ka cylvāka izdūmai nav rūbežu. Ari vajadzeibys nav vīnnūzeimeigys: ci deļ apstuokļu, ci vīnkuorši deļ iztēlis radeitys.


Žurnaliste INGA KAĻVA-MININA pretejā intervejis pusē / LR1 / / Latvijas Radio\nAr žurnālisti i literati Ingu Kaļvu-Mininu runuosim par juos darbeibu, popularizejūt Latgolu i latgalīšū literaturu, kulturu i iteinis cylvākus vysaidūs rokstūšajūs medejūs. Jau desmit godu Inga struodoj laikrokstā „Vietējā Latgales Avīze”, taipat jei roksta ari „Latvijas Avīzes” dalykumam „Kultūrzīmes”. Sovpus nu pārnejuo goda apreļa jei Latvejis Rakstnīku savīneibys mienešroksta „konTEKSTS” jaunajā rubrikā „Olūtuošona”, atsaver iz Latgolys kulturvidi i viestej par tuos aktualitatem.\n„Tys beja cīšī jauks pīduovuojums nu redaktoris Sandrys Ratniecis, kod jei saceja, ka varbyut es i Sandra Ūdre varātu reizi mienesī, vīnu mienesi vīna, ūtru mienesi ūtra atsavērt i pastuosteit par nūtikumim, kas mieneša laikā ir bejuši Latgolā. Literatura, kulturys procesi, volūda… Tī, prūtams, tod ir svareiguokī momenti nu muna skota punkta. Stuostu par tū, kas maņ ir redzejīs vierteiguokais. Tī es rokstu latvīšu literarajā volūdā, bet, ka ir kaidi forši citati i tai, ta es vysod raugu tūs īlikt ari latgaliski.”\nVīna nu problemu, veidojūt medejim saturu latgaliski, ir tei, ka tryukst žurnalistu, kuri jādz pareizi raksteit latgaliski. Ari Inga pīzeist, ka itys vēļ arviņ saguodoj zynomys gryuteibys, vys vēļ pi daudzi kuo juopīdūmoj i seve juopuorbauda.\n„Tod, kod es rokstu latgaliski i ka es naasu par kaidu vuordu puorlīcynuota, es vysod pasaveru ari lakugā (Latgalīšu kulturys zinu portals lakuga.lv), tī tān ir daudzi foršu materialu, kai kuru vuordu pareizi raksteit i kur goduos pīlaist vysvaira klaidu. Maņ redzīs, ka tu roksti latvīšū literarajā volūdā, tu tok ceņtīs raksteit bez klaidu, tod ari ar latgalīšu volūdu ir tys pats. Ka tu roksti latgaliski, tev ir juosaceņš tū dareit bez klaidu. Tai kai maņ ir ari lela dorba pīredze kai korektorei, tod ari itei muna bagaža maņ līk pīdūmuot pi tuo, kū es soku i rokstu. Vēļ jau es tikai vuicūs.”\nVaicuota par tū, voi jei saskota zynomu problematiku ar publiciešonuos īspiejom latgaliski rokstūšim autorim, Inga atsasauc iz naseneju sarunu ar nūslāpumainū latgalīšu autori Mareju Dzeislu.\n„Marejai Dzeislai beja tads cīšī lobs citats. Pyrma tam jei saceja, ka Dzeislai nav gruomotys, nav nūpītnu publikaceju, bet jai ir sovs Facebook profils. Tys vīnkuorsi ir cyts veids, kai literatura tān dzeivoj. Ka īīt Marejis Dzeislys profilā, tī ir juos dzejūli, kas līk aizadūmuot i padūmuot raksteitū, tī izreiz ir ari komentari i tai. Izreiz sasalīk tys vyss stuosts par dzejūli i tymā īlyktū dūmu.”\nTe gon Inga Kaļva-Minina izsver, ka tys nikaidā veidā namazynoj gruomotu vierteibu, tuos vystycamuok beja i byus.\n„Es asu gruomotu pīkritiejs, maņ cīši pateik gruomotys, kurys nav elektroniskys, bet ir cītūs, īspīstūs vuoceņūs. Tu vari aptausteit, izjust tū smaržu i ari burtus redzēt. Tī koč kai vyss cytaižuok. Es dūmoju, ka gruomotys napagaiss, vīnkuorši tī socialī teikli niu ir tys, bez kuo mes navarim, i tys ir veids kai sevi popularizēt. Teve var pamaneit. Tei ir sova veida publicitate.”


Андрей Мамыкин на пленарной сессии Европейского парламента выступил на латгальском языке - Иван Рыбаков\nАндрей Мамыкин на пленарной сессии Европейского парламента выступил на латгальском языке\nДорогие латгальцы! Простите меня, что я еще плохо говорю на вашем языке. Простите за русский акцент в латгальском, но я очень старался. Мне кажется, сегодня впервые с Римского договора 1957 года, с момента создания Европейского союза в его нынешнем виде, на пленарной сессии Европарламента звучала латгальская речь. Я думаю, это начало хорошей традиции: в Сейме Латвии, например, запрещено выступать на латгальском, а в Европейском парламенте - получается, можно. И обязательно нужно. Кто хочет не только послушать, но и почитать, это было так:Cīneigs, prīkšsādātõja kungs!Risinūt globalõs probļemys, nadreikst aizmierst par regionīm, kuri ilgu laiku acarūn smogā ekonomiskajā depresejā. Latgaļis reģions acarūn Latvejis austrumūs. Latgaļis tautai ira sova volūda i sovys skaistas, sanas tradīcejas. Nū divi tyukstuži catūrtõ goda, kad Latveja īzastõja Eiropys Savīneibā, Latgaļis īdzeivõtõju skaits sazamazynoja par pīcpadsmit procentīm.Jaunõs ģimeņis vairumā izbrauc nū Latgaļis. Golvanīs īmasls ir lelīs bezdorbs. Latgaļī ir vyslelokīs bezdorba ļīmens vysā Baltejā. Astūņpadsmit ai pusi procenti nū ekonomiski akteivajīm īdzeivõtõjīm navar atrast dorbu. Puse no jīm ir ilgstūši bezdorbnīki.Lai paleidzeitu radeit jaunys dorba vītys Latgaļī, ir napīcīšams nūpītns Eiropys Savīneibys finansials atbolsts. Tū var izdareit izvirzūt pareizys prioritātis gan itõ budžeta ītvarūs, gan izstrõdõjūt prīkšlykumus nokamajīm budžetīm.Cīneigī kolēgi, tys bysj kauns gan latvejis valdeibai, gan Eiropys Savīneibai, ka itei šmukõ zjamja bys tukša i pamesta. Glõbsim Latgaļi!\nPosted by Андрей Мамыкин on 27 Май 2015 г.\nДорогие латгальцы! Простите меня, что я еще плохо говорю на вашем языке. Простите за русский акцент в латгальском, но я очень старался. Мне кажется, сегодня впервые с Римского договора 1957 года, с момента создания Европейского союза в его нынешнем виде, на пленарной сессии Европарламента звучала латгальская речь. Я думаю, это начало хорошей традиции: в Сейме Латвии, например, запрещено выступать на латгальском, а в Европейском парламенте - получается, можно. И обязательно нужно. Кто хочет не только послушать, но и почитать, это было так:\nCīneigs, prīkšsādātõja kungs!\nRisinūt globalõs probļemys, nadreikst aizmierst par regionīm, kuri ilgu laiku acarūn smogā ekonomiskajā depresejā. Latgaļis reģions acarūn Latvejis austrumūs. Latgaļis tautai ira sova volūda i sovys skaistas, sanas tradīcejas. Nū divi tyukstuži catūrtõ goda, kad Latveja īzastõja Eiropys Savīneibā, Latgaļis\nīdzeivõtõju skaits sazamazynoja par pīcpadsmit procentīm.\nJaunõs ģimeņis vairumā izbrauc nū Latgaļis. Golvanīs īmasls ir lelīs bezdorbs. Latgaļī ir vyslelokīs bezdorba ļīmens vysā Baltejā. Astūņpadsmit ai pusi procenti nū ekonomiski akteivajīm īdzeivõtõjīm navar atrast dorbu. Puse no jīm ir ilgstūši bezdorbnīki.\nLai paleidzeitu radeit jaunys dorba vītys Latgaļī, ir napīcīšams nūpītns Eiropys Savīneibys finansials atbolsts. Tū var izdareit izvirzūt pareizys prioritātis gan itõ budžeta ītvarūs, gan izstrõdõjūt prīkšlykumus nokamajīm budžetīm.\nCīneigī kolēgi, tys bysj kauns gan latvejis valdeibai, gan Eiropys Savīneibai, ka itei šmukõ zjamja bys tukša i pamesta. Glõbsim Latgaļi!


Pīterdīna Rogovkā byus ari itūgod! - lakuga.lv\n29. junī 19:00 Rogovkys estradē pi Nautrānu vydsškolys byus tradicionalais latgalīšu dzejnīkam Pīteram Jurceņam veļteitais Pīterdīnys pasuokums.\nPyrmū reizi iz Pīterdīnu Rogovkā ļauds sasatyka 2004. godā. Itymā godā pasuokums veļteits Pītera Jurceņa 80 godu jubileja pīmiņai.\nPasuokuma programā jaunūs literatu konkursa rezultatu paziņuošona, literari – muzykals prīšknasums „Jurceņam 80”, kai ari 5 teatra eis-izruodis par temom Pīters, Jurceņš, 80, Rogovka, Latgola, Latveja i dzeive kai taida.\nLieta gadejumā pasuokums byus vydsškolys zalā.\nKarteņā – 2010. goda Pīterdīnys Rogovkā pasuokums


Latg. ar LV/RU subt. - Kino Citadele (Auditorija 4)


Latvejis senejuokuo piļsāta Ludza dzimšonys dīnu svinēs latgaliskā i sportiskā gorā - lakuga.lv\nLatvejis senejuokuo piļsāta Ludza dzimšonys dīnu svinēs latgaliskā i sportiskā gorā\n23 Juļs 2018\nKarteņa: lakuga.lv arhivs\nTemys: Ludza, Roksts\nNu 10. leidz 12. augusta Latvejis seņejuokuo piļsāta Ludza svinēs 841. dzimšonys dīnu. Svātku programai dūts latgaliskys nūsaukums “Dūd pīci Ludzā”.\nSvātku programu īsuoks 10. augustā ar storpnūvodu nūvodpietnīceibys izstuodis “Latvijai 100” atkluošonu. Padūmuots ari par sportiskom aktivitatem, byus gon atkluotais handbola turnirs veirīšim i sīvītem, storptautiskuos saceņseibys svorceļšonā.\nPīktdīnis vokorpusē izklaidis bārnim i jaunīšim – bārnu kinu vokors, jaunīšu grupu koncerts “Dūd pīci Ludzā” ar “Unknown Artists”, “Piparmētra”, “Trešīs Ņūtona lykums”, “Jauda” i “Latgalīšu reps” pīsadaleišonu. Piečuok muzykals sveicīņs jaunīšim i grupys “Dzelzs vilks” uzastuošona, bet vokora nūslāgumā disco-balle kūpā ar DJ SWORD, DJ ALEXANDER i DJ Valns.\nSastdīnis reitā, 11. augustā, piļsātu mūdynuos pyutieju orkestris “Ludza”, piečuok sekuos senūs omotu dīna i svātku tierdzeņš “Dorbs dora radeituoju”, ari sastdīnē turpynuosīs sportiskuos aktivitatis – atkluotais handbola turnirs sīvītem i veirīšim, pludmalis volejbols veirīšim i sīvītem, storptautiskuos saceņseibys svorceļšonā i triatlons.\nVokorpusē piļsietnīkus i gostus prīcēs vokora koncerts, kurymā uzastuos Vydzemis kamerorkestris ar solistim Igo, Aiju Andrejevu, Ingusu Pētersonu, Agnesi Rakovsku i c. Svātku turpynuojumā zaļumbals “Ludza Latvijas simtgadei” kūpā ar šova “X-faktors” dalineicu Innu Kraliku, romantiskū Ēriku Gruzniņu, grupom “Optimisti” i “Otto”, DJ Aigaru Melni.\nLudzys piļsātys svātki nūsaslēgs 12. augustā ar atkluotū šaha turniru, atkluotū pludmalis futbola turniru i storptautiskajom saceņseibom svorceļšonā.\nPyrmū reizi Ludza raksteitajūs olūtūs mynāta 1177. godā Kijevys Ipatejis hronikā. Interesants ir fakts, ka tei ir ari vīneiguo Latvejis piļsāta, kuru īskaun pīci azari.\nIvars Matisovs: Latgolys teritoreja ir leluoka par dažu lobu vaļsti Maijs 21, 2020


Brygada Kryzys - Legalize It! (chwyty gitarowe, tab, akordy i tabulatury na gitarę)\nFabryczna chwyty Do Ciebie wciąż płynę chwyty Chłopcy chwyty Pamietam Ciebie z tamtych... chwyty Zaloga G chwyty Makatka dla pani od angie... chwyty Alaska chwyty Radio gra na fali chwyty\nBrygada Kryzys - Legalize It!\nakordy: |g|F| bass: E||---3333333---1-1-1---1-3---3-1---|


Sugar Beach by Panhandle Getaways - Panamasitijbīča - Hotels.com\n8727 Thomas Drive, Panamasitijbīča, FL, 32408, USA\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12) - Balkons\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12) - Skats no numura\nKooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8) - Privāta virtuve\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12) - Dzīvojamā zona\nKooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8) - Dzīvojamā zona\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12) - Vannasistaba\nKooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8) - Balkons\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12) - Numurs\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12) - Privāta virtuve\nKooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8) - Numurs\nKooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8) - Vannasistaba\nKooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12) - Numura ēdamzona\nKooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8) - Bērnu numurs\n1 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Ārpuse\n2 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Pludmale\n3 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Āra baseins\n4 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Balkons\n5 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Balkons\n6 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Skats no numura\n7 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Skats no numura\n8 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Privāta virtuve\n9 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Dzīvojamā zona\n10 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Dzīvojamā zona\n11 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Vannasistaba\n12 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Vannasistaba\n13 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Tenisa korts\n14 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Vingrošanas telpa\n15 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Interjers\n16 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Skats no naktsmītnes\n17 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Dažādi\n18 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Balkons\n19 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Dzīvojamā zona\n20 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Numurs\n21 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Privāta virtuve\n22 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Numurs\n23 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Dzīvojamā zona\n24 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Vannasistaba\n25 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Vannasistaba\n26 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Numura ēdamzona\n27 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Dzīvojamā zona\n28 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Numurs\n29 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, trīs guļamistabas, skats uz jūru (B-12), Numurs\n30 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Numurs\n31 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Vannasistaba\n32 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Vannasistaba\n33 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Privāta virtuve\n34 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Bērnu numurs\n35 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Numurs\n36 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Numurs\n37 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča, Kooperatīva tūristu mītne, četras guļamistabas, skats uz jūru (A-8), Numurs\n38 - Sugar Beach by Panhandle Getaways, Panamasitijbīča\nSignala kalna atpūtas klubs — 11 min. pastaiga\nZooloģiskais un botāniskais dārzs „ZooWorld” — 21 min. pastaiga\nPanama, Florida (ECP-Northwest Florida Beaches Intl.) — 27 min. brauciens (31,2 km)\nSugar Beach Panhandle Getaways Agritourism Panama City Beach\nSugar Beach Panhandle Getaways Agritourism\nSugar Beach Panhandle Getaways Panama City Beach\nSugar Beach Panhandle Getaways\nSugar By Panhandle Getaways\nSugar Beach by Panhandle Getaways Condo\nSugar Beach by Panhandle Getaways Panama City Beach\nSugar Beach by Panhandle Getaways Condo Panama City Beach


Novocti iz poluoctrova Krym.\nMedicinckii centr M.A.H. - chactnaja klinika, Cevactopol. Medicinckie centry v Krymu, Ykraine. Placticheckaja i iecteticheckaja hirurhija. Haloterapija. Netradicionnye metody lechenija..\nPortal polesampogoram.ru pocvjaschen muzyke hip-hop, riep, rnb. Na caite kazhdyi mozhet ckachat hip-hop, riep i rnb covershenno becplatno bez rehictracii.\nMicrosoft PowerPoint XP - ce prohrama dlja ctvorennja prezentacіi u formatі ppt, scho є chactinojy Maikrocoft Ofіc.


“Cytaidi latviskais” atkluoj 3. sezonu ar īšonu piertī - lakuga.lv\nTemys: Cytaidi latviskais, LTV1, pierts, Roksts, Valentins Lukaševičs\nTrešuo raidejumu cykla “Cytaidi latviskais” sezona tiks suokta ar īšonu piertī. Litenis pogostā “Liepu” sātu pierts gors paleidziejs atsabreivuot nu namonūt izkruotuo gryutuma Gagaiņu saimis ļaudim jau četruos paaudzēs. Tei ir latgaliski intima i sakrala telpa, kurā nalobpruot īlaiž svešūs.


Rēzeknis bibliotekā prezentēs gruomotu “Alise Breinumu zemē” - lakuga.lv\nRēzeknis bibliotekā prezentēs gruomotu “Alise Breinumu zemē”\n10 Februars 2016\nTemys: "Alise Breinumu zemē", Evika Muizniece, Ilga Šuplinska, prezentaceja, Rēzekne, Rēzeknis Centraluo biblioteka, Rēzeknis Tehnologeju akademeja, Roksts, Valentins Lukaševičs\n18. februarī 16.00 Rēzeknis Centraluos bibliotekys laseitovā (3. stuovā, Atbreivuošonys alejā 81) nūtiks L. Kerola gruomotys “Alise Breinumu zemē” prezentaceja i literaruo darbneica. Pasuokumā varēs satikt gruomotys tulkuotuoju Eviku Muiznieci, rakstnīku Valentinu Lukaševiču i gruomotys redaktori Ilgu Šuplinsku.\nGruomotys prezentaceja nūteik sadarbeibā ar Rēzeknis Tehnologeju akademeju.\nĪīšona bez moksys.


Juicy-Juicy Couture Handväskor Wholesale Cheap Free Shipping On Orders $99 - Juicy-Juicy Couture Handväskor Uk Outlet Online Shop\nNy Stil Juicy Couture Studded Velour Madge Handväska Svart-Rosa,juicy couture...\nOutlet Juicy Couture Daphne Daisy Print Handväska Svart,juicy couture...\nOutlet Juicy Couture Velour Satchel Väska Svart,juicy couture purse,juicy...\n$209.70 $63.23Save: 70% off


���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ - ����� ����� �� ������ ����� ���� ���� ����� ������ ������� ���� ������ ���� ������ ����� ����� �� > ����� - ������ ������ - ���� ���� ����� - ������ - ����� - ����� - ���� ����� > ���� ���� ����� - ��� ���� - ����� ������ > ���� ���� - ����� - ������ - ������ ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������\n��� ����� ��� �������ʿ ���� ������ ������� # ����� ! # ������� ��� .. ���� ���� ������� ������ �������� �� ���� ����� �� - ������ ���������� : ���� �������� ���� ���� - ����� - ������ - ������ ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ ���� ���� - ����� - ������ - ������ ���� 1 �� 2 1 2 > LinkBack ����� ������� ����� ��� ������� ��� /14 - 12 - 2010, 01:55 AM\n#1 ahla.girl.s ♥ ���� ���� ♥ �� � ��� ��������� .~ ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ ������ ����� ����� ���� ������� ����� ��� ��� ����� ��� ���� ��������� + ����� ������� ������� ������ ���� ���� ������ ��� ������ ��������: ����� ����� ����� ��� ��� ������ ��� ����� �� ��� ����� ������ �� ��� �� ������ ����� ������� �������� ���� �� ��� ����� ��� ����� ����� ������ �����: ���� ����� 2/����� ��� 3/����� ������� ��� ���� ��� ��������� ���� ����� ���� �� ������ ������ ����� ������ ... �� ������� ���� ���� �������� >> ���� �������� ����� ����� ������� ������� ��������� : ���� ����� ���� ����ۈ� ( ����������� ����������� ) - ����� ����� (�������� 6 �����) ���� ������ - ���� - ���� ������ �������� - ����� ������ - ����� ��� ��������� ���� ��� ����� - ��� ���������� ����������� : ����� ������� ������� ۈ������� ۈ�������� ��� �������� ۈ������ ۈ���� �� ����������� ��� ��� ���� ����� ������ ���� ����������� ������� ��� ������ �������� ۈ����� �������� ������ ۈ����� ۈ������ ��ۈ� ������.. ۈ�������� ������ ������� ���� �����ڹ ���� ������� ������� ������ �� ���: ����� ����� �� http://forums.fll2.com/showthread.php?t=29798 ������������ ��� ������� <<< ����� >>>������: ����� ����� �� - �� ���: ���� ���� - ����� - ������ - ������sg'i fdj.h ij - 'frhj hgj,sj , hgf'h's fhggpl Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter ����� ���� ������� ������ ..������� ��� �� �������..��� �� �� ������ ..!�� ����� ������ ����� ����� ����� �� ���� ��� ������� ������������� ������ ���� ���� ����� ���� ������ ����� ���� ������ ��� 4 ������ ���� ����� ahla.girl.s\n�������� ������� ��� ������ ��� ������ ��� ��������� ����� ��� ������ ����� ������ �� ������ _ ��� �� ����� �� �����... ��� ������ - ��� ����� - ������ ����� -����� ������� ���� ����# 9 582 19 - 11 - 2012 09:09 AM �� ���� ���� �� �� ���� ������ ���� ! .. �� ���� ��� ������� - �������� - ������� ahla.girl.s 14 1043 7 - 9 - 2012 01:18 PM ����� ����� ��� ����� ����� ��� �����- ����� ����� ����� - ���� - ���������� ������ - ����� ����� 7ωą�a 3 315 2 - 9 - 2012 08:45 AM �� ����� ����� ��� ��� ( ��� ��� ) ��� - ������ - ������ ahla.girl.s 5 555 31 - 8 - 2012 08:32 AM ahla.girl.s ������ ���� ������ ����� ����� ���� ��� ahla.girl.s ����� �� ��������� ���� ����� ahla.girl.s ��� /14 - 12 - 2010, 08:53 AM\n#2 ��� ���� ��� ��ܡ�� ������� . ♡ ��: ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ �� ������ ���� ����������� ����� ���� ������� � ��� ��������� ������� ������������ ���� ���� ����� ��� ��� � Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter ���� ������ ��� ������� ��� ��� ���������ڪ� �� ��� �� ���� ������� .. ������ � ���� ���� ������ ������� ! ����� ������� �������� ���� ��� ���� ��� ������ ���� ������ ����� ����� ���� ��� ��� ���� ��� ����� �� ��������� ���� ����� ��� ���� ��� ��� /15 - 12 - 2010, 04:27 AM\n#3 RoOo3h Ehsas #� ��� ������ ����� ������ ♡ ��: ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ ������������������������\n����� Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter RoOo3h Ehsas ������ ���� ������ ����� ����� ���� ��� RoOo3h Ehsas ����� �� ��������� ���� ����� RoOo3h Ehsas ��� /15 - 12 - 2010, 05:47 AM\n#4 ahla.girl.s ♥ ���� ���� ♥ �� � ��� ��������� .~ ��: ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ ����� ��� ������� ������ ��� ����� ������ �� �� Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter ����� ���� ������� ������ ..������� ��� �� �������..��� �� �� ������ ..!�� ����� ������ ����� ����� ����� �� ���� ��� ������� ������������� ������ ���� ���� ����� ���� ������ ����� ���� ������ ahla.girl.s ������ ���� ������ ����� ����� ���� ��� ahla.girl.s ����� �� ��������� ���� ����� ahla.girl.s ��� /15 - 12 - 2010, 06:17 AM\n#5 ��������� ���� ��ܡ�� ������� . ♡ �������� ���.. ��: ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ �������� Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter ��������� ���� ������ ���� ������ ����� ����� ���� ��� ��������� ���� ����� �� ��������� ���� ����� ��������� ���� ��� /16 - 12 - 2010, 05:33 PM\n#6 ahla.girl.s ♥ ���� ���� ♥ �� � ��� ��������� .~ ��: ���� ����� �� - ����� ������ � ������� ������ ���� ����� ������ ��������� Share Share this post on Digg Del.icio.us Technorati Twitter ����� ���� ������� ������ ..������� ��� �� �������..��� �� �� ������ ..!�� ����� ������ ����� ����� ����� �� ���� ��� ������� ������������� ������ ���� ���� ����� ���� ������ ����� ���� ������ ahla.girl.s ������ ���� ������ ����� ����� ���� ��� ahla.girl.s ����� �� ��������� ���� ����� ahla.girl.s ���� 1 �� 2 1 2 > ����� ����� (�������) Digg StumbleUpon Google « ������� ������� ����\n���� ������ ������ ������� » ����� ������� ����� ������� ���� : 1 ( ������� 0 ������� 1) ����� ������� ������ ���� ����� ������� ���� ��� ������� ��� ���� ����� ��� ������� ����� ������ �������� ��� ����� ������� �������� ��� ����� ������ ������� ��������\n�� ������ ����� ������ ����� �� ������ ���� ��� �������� �� ������ ����� ����� �� ������ ����� �������� BB code is ����� ���������� ����� ��� [IMG] ����� ��� HTML �����Trackbacks are ����� Pingbacks are ����� Refbacks are ����� ������ ������� �������� ��������� ������� ���� ������� ������� ������� ��� ������ ������� ���� ���� ������� �������� ��� ����� ���� ���� - ����� - ������ - ������ 0 31 - 5 - 2014 01:27 PM ������ ���� 09:04 PM. ������� ��� -


Kā dibināja Latviju. 1917 Archives - lakuga.lv\nKā dibināja Latviju. 1917


Datum tisku: 30. 7. 2021 12:56


Preiļūs atkluos pīminekli ebreju kūpīnai - lakuga.lv\nTemys: ebreji, holokausts, Preiļi, Preiļu ebreju kopi, Roksts, Sergejs Rižs\nPreiļūs 9. augustā 13 stuņdēs Cāsu ūļneicā (pi īejis ebreju kopsātā) svineigi atkluos pīminekli ebreju kūpīnai Preiļūs – arku ar vuortim. Jaunizveiduotuo pīminekļa autors ir arhitekts Sergejs Rižs, kurs veiduojs ari cytys monumentalys byuvis tragiskuokuo Ūtruo pasauļa kara nūtykuma pīminiešonai – 2004. godā atkluotū Preilu holokausta upuru memorialu i ari Bikernīku memorialu Reigā.\nPīminekļa finansātuojs ir bīdreiba „Preiļu ebreju kapsēta”, kuru izveiduoja i voda Preiļu gūda pilsūņs ASV dzeivojūšais Dāvids Zilbermans, kurs ari pīsadaleis atkluošonys pasuokumā. Arku byuviejs SIA „Preiļu celtnieks”, metala vuortus menorys (septeņzoru svečtura) veidā izgatavuojs SIA „LLA” Daugovpilī.\nAtkluošonys pasuokumā pīsadaleis pats pīminekļa autors Sergejs Rižs, Reigys ebreju kūpīnys i cytu ebreju organizaceju puorstuovi. Svineigajā ceremonejā aicynuoti pīsadaleit ari Māris Gailis ar dzeivisbīdri, Žaņa Lipkis memoriala puorstuovi, 12. Saeimys deputati, pošvaļdeibu vadeituoji, kulturys i izgleiteibys īstuožu i navaļstiskūs organizaceju puorstuovi.\nPiec pīminekļa svineiguos atkluošonys byus tradicionaluo holokausta upuru pīminis šaļts memoriālā.\nVysim pasuokuma apmaklātuojim arhitekts Sergejs Rižs ir sagatavejs pīminis suvenirus.


Majā Malnovā atkluos Latgolys šmakovkys dadzynuotovu - lakuga.lv\nTemys: Malnova, Roksts, šmakovka, šmakovkys dadzynuotova\n21. majā Malnovā nūtiks Latgolys šmakovkys dadzynuotovys atkluošonys festivals, informej sātys lopa latgalessmakovka.lv.\nVēļ pyrma oficialuos atkluošonys paradzāts sātys ražuotuoju tiergs, nu piec tam uzastuos Baļtinovys teatris “Palādas” ar izruodi “Ontans i Anne”, kai ari byus bals ar Zinti Krakopu.\nKompanejom byušūt pīeejami ari goldi ar vysu vajadzeigū galis cepšonai breivā dobā.


Juicy Couture Viva La Juicy Soiree ~ new perfume - fragrance\nJuicy Couture Viva La Juicy Soiree ~ new perfume\nJuicy Couture has launched Viva La Juicy Soirée, a new flanker to 2008's Viva La Juicy. Viva La Juicy Soirée follows Viva La Juicy Glacé, introduced earlier this year...\nJuicy Couture has launched Viva La Juicy Soirée, a new flanker to 2008’s Viva La Juicy. Viva La Juicy Soirée follows Viva La Juicy Glacé, introduced earlier this year… Read the rest of this article »\nFecha de publicación: 15-12-2017 18:52


Hokeja līga Čehija V.4 | Hockey Arena\nLīgas tabula - Čehija V.4 līga (92.sezona)\n1. HC Turbo Hoštice 16 12 1 0 3 38 56:33 23 7-1 6-2\n2. Argyto 16 11 1 1 3 36 55:25 30 6-2 6-2\n3. HC Nový Jičín 16 11 0 1 4 34 68:42 26 6-2 5-3\n4. Arkys 16 11 0 1 4 34 70:47 23 7-1 4-4\n5. Ideal Praha 16 9 2 0 5 31 54:33 21 7-1 4-4\n6. HC MAX ROHATEC 16 9 1 0 6 29 58:46 12 6-2 4-4\n7. TJ Elite Chrudim 16 8 0 1 7 25 55:52 3 3-5 5-3\n8. HC covid-19 16 7 1 1 7 24 55:62 -7 4-4 4-4\n9. RedDragons 16 7 1 0 8 23 37:31 6 6-2 2-6\n10. HC Kajnsmentke 16 6 1 1 8 21 53:54 -1 3-5 4-4\n11. HC LnP 16 7 0 0 9 21 35:44 -9 4-4 3-5\n12. FC Leader 90 Bechyně 16 5 1 2 8 19 51:59 -8 4-4 2-6\n13. HC Líšeň Brno 16 6 0 1 9 19 34:45 -11 2-6 4-4\n14. Dark Tensor 16 5 1 1 9 18 34:47 -13 3-5 3-5\n15. Dragons F-M 16 2 1 1 12 9 19:53 -34 2-6 1-7\n16. HC Jindřichovické Blesky 16 1 0 0 15 3 25:86 -61 1-7 0-8


“Kolnasātā” - par jaunū albumu “Celīs, bruoļ!” - lakuga.lv\n“Kolnasātā” – par jaunū albumu “Celīs, bruoļ!”\n15 Apreļs 2017\nTemys: Kolnasāta, latgalīšu muzyka, Roksts\nLatgalīšu muziki apsavīnuojuši ar Latvejā zynomim muokslinīkim albumā “Celīs, bruoļ!”. Tymā īkļautys labi zynomys 12 latgalīšu dzīsmis jaunuos skaņuos. Albums radeits kai duovona Latgolys kongresa i Latvejis vaļsts symtgadē. Dzīsmis izpylda Aigars Runčis, Laura Bicāne, Normunds Zušs, “Rūžupis veiri”, albumā latgaliski dzīd ari Renārs Kaupers nu grupys “Prāta vētra”, Kārlis Kazāks i daudzi cyti muziki.\nDisks izguojs ar muziku Gunta Rasima i Arņa Slobožanina guodeibu, jūs satikt devēs Tenis Bikovskis nu raidejuma “Pi myusim Latgolā”. Stuostā sovys dūmys par jaunū disku izsoka muzikis Renārs Kaupers, jis izpylda dzīsmi “Celīs, bruoļ!”. Sižetā skanēs itei i cytys jaunajā albumā īkļautuos dzīsmis.\nRaidejumā teik īsavārts ari, kaidi pasuokumi gaidomi, atzeimojūt Latgolys kongresa symtgadi. Svātku centraluo nūtikšona byus 4. pasauļa latgalīšu saīts “Latgolys symtgadis kongress” 5. i 6. majā Rēzeknē. Par gūdu kongresa symtgadei atkluotys ari vairuokys izstuodis.\nVuordineicā Valentins Lukaševičs i Arņs Slobožanins skaidroj, kai sasavasaloj latgalīši.


1 - 10 апреля 2013 Мозговой штурм\n8 - 14 апреля 2013 -Введение в проект "Знакомство участников"\n11 - 16 апреля 2013 -Стажировка. Их надо знать в лицо!"\n17 - 18 апреля 2013Эко-дело № 1. Первое задание "Карта природных ценностей"\nЭко-дело № 4. Загадочное происшествие.\nЭко-дело № 5."Свод правил жителя Земли".\nИсточник — «/index.php?title=%D0%9C%D0%B5%D0%B6%D1%80%D0%B5%D0%B3%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D1%81%D0%B5%D1%82%D0%B5%D0%B2%D0%BE%D0%B9_%D0%BF%D1%80%D0%BE%D0%B5%D0%BA%D1%82_%D0%9D%D0%B0%D0%BC_%D0%B6%D0%B8%D1%82%D1%8C_%D0%BD%D0%B0_%D1%8D%D1%82%D0%BE%D0%B9_%D0%97%D0%B5%D0%BC%D0%BB%D0%B5&oldid=1100177»\nПоследнее изменение этой страницы: 00:27, 22 апреля 2013.


Režiser: Michael Dinner, Ken Olin, Adam Arkin, Thomas Carter, David Grossman, Daniel Sackheim\nčetvrtak, 5. august 2021. 21:55\nAXN petak, 6. august 2021. 03:35\nAXN utorak, 10. august 2021. 04:35\nAXN četvrtak, 12. august 2021. 21:55\nAXN subota, 14. august 2021. 06:10\nMafijaška doktorica 1, ep. 3\nMafijaška doktorica 1, ep. 4\nMafijaška doktorica 1, ep. 5\nMafijaška doktorica 1, ep. 6\nMafijaška doktorica 1, ep. 7\nMafijaška doktorica 1, ep. 8


Praktiskuo keramikys meistarklase “Jašas podi” – lakuga.lv\nPraktiskuo keramikys meistarklase “Jašas podi”\n2 Janvars 2018\n11/01/2018 @ 16:00 – 18:00\nJersikas pagasts, LV-5315\nVītu skaits īrūbežuots, dasasaceit pa t. 26775489.\nVysi materiali meistarklasei tiks nūdrūšynuoti. Daleiba bez moksys.\nMeistarklasis laikā sataiseitūs traukus vess iz malnū cepli apdadzynuot, i apmāram piec nedelis tūs varēs sajimt atpakaļ.\nLatgolys partizani – kulturys dzeivis organizātuoji 10/10/2018\nKai latgaliski pīraksteit nedelis dīnys? 19/09/2018\nSvareiga informaceja pāvesta vadeituo Svātuo Miša apmaklātuojim Aglyunā 10/09/2018


UrConfident4ever livejasmin AneitaGoldYoungGirlsX livejasmin annaandlukonetwopowder23 livejasmin SLUTcumsALOTAneitaGold livejasmin 0Amazgirl0ViolentMary livejasmin BestKentXVidanna livejasmin 0Amazgirl0\nAlliceTheMissY4u livejasmin H0tColombiannovemberman livejasmin GenyRockQuixoticat livejasmin naughtygirlforsePerseu livejasmin SintiaBunnyPepperAndFloyd livejasmin CharlloteKSalvadorAndAnder livejasmin LeilaB4nks\nMadisonGrey . SweetIsabelle69. Raquell. AlliceTheMissY4u.\nLovelyASSemeliJANIAPATRIC0Amazgirl0AneitaGold .asiyacute58SweetAlexandra8sweetCUMarianeKristiRock .IsabellaAngellBerezkiniLexxiDollGiulia03 .markyhot18LacertyaAlissonXArdentChanelstaxx .novembermanLovelyAngel2ULucyRayJANIAPATRIC .YoungGirlsXLeilaB4nksSekcyBlondeBlackCleef .TamaraYoungLexxiDollLovelyAngel2UMeghanDyer .OlechkaZolotceLacertyaPatricyiaaLexxiDoll .SekcyBlondeLindaSirenitaSheilaPussinySEEXXCHERY .msUNFORGETABLETheCandyGirlViolentMaryKayleeGarrett .GenyRockChanelstaxxGiulia03YoungGirlsX .\nXBrunette1 VideoAlissonXArdent VideoMollyA VideoLadyAvroraXXX VideoKamilaNergis VideoRaquell Video\nLarysaYarur Videoonetwopowder23 VideoAlissonXArdent VideoScorpioFreak3 VideoScorpioFreak3 VideoCaitlynGrey Video\nSweetyBrianafatalcockBlackCleefPatricyiaa .MariaDearsaritaMaIsabellaAngellSekcyBlonde .AbbieWineWilliamsCumTheCandyGirlMariaDear .RaquellBiancaSexyYyTScumxxxErikaHart .JANIAPATRICAlliceTheMissY4uKayleeGarrettsweetCUMariane .SugarBabySweetonetwopowder23ErikaHartLacertya .SweetpettiteCatesweetCUMarianeCharlloteKfatalcock .VICIOUSMARKPerseuOlechkaZolotceEllyAlia .ViolentMaryGiulia03AlexxxbabyLUKRECCIA .AlissonXArdentnovembermana0AthleteTimmyCaitlynGrey .ErikaHartMollyASalvadorAndAnderViolentMary .


Pagoda Arts » Mr K.H. Li\nMr K.H. Li


“Volūdys vaicuojums”. 11. i 12. raidejums - lakuga.lv\nPyrms vairuoku godu “Latgolys Radejā” izskanieja 47 cykla “Volūdys vaicuojums” raidejumi, kurus sagataveja žurnaliste Maruta Latkovska. Nu paguojušuo goda suoku raidejumu materialus var puorskaiteit žurnalā “Katōļu Dzeive”, nu niu vareiba ar tim īsapazeit dūta ari LaKuGys skaiteituojim. Itūreiz publicejam raidejumu materialus nu “Katōļu Dzeivis” 2013. goda juļa numera.\n11. raidejums (puorcālumi)\nLatgolys Radejis viļņūs kūpā ar Jums ir Maruta Latkovska.\nPa ceļam iz žurnalistu seminaru “Par latgalīšu rokstu volūdu”, kurs nūtyka Bolvūs, Viļumu Jurs pastuosteja humoreigu nūtikšonu iz dzeivis par divejim bruolim: vīns, kas dzeivoj Amerikā, roksts viestuli tam, kurs Latgolā: Vasals! Dzeivoju labi. Struodoju ofisā. Asu tī boss.\nPavysam dreiž jis sajam atbiļdi nu Latgolys: Bruoleit, audzej lynu i nabyusi boss! Itū padūmu puorfrazejūt, leidzeigi var saceit ari par mums, latgalīšim, sovys volūdys vaicuojuma kontekstā.\nJau nu tik daudzu vuordeņu sovā runā asam atsasacejuši, ka, kūpā saguojuši, tī myus pošus nu kuoju nūguoztu. Līta vēļ i taida, ka tūs puornūvadnīku vuordus, kurus asam puorcāluši i aizajāmuši, a sovejūs izgaisynuojuši, mes vīnkuorši vaira nadzierdim kai na sovejūs i lītojam tūs iz kotra styura.\nPar pīmāru: vīnā Volūdys vaicuojumā stuostejom par darbeibys vuordeņu īt, kura vītā teik saceits nuokt, taipat palikt vītā sokom kliut, vērtīs vītā – skateitīs, zīst vītā smērēt, grīzt vītā zuodžēt, kast vītā gruobt, mauduotīs vītā peļdētīs, izgaisynuot vītā pazaudēt, kuosēt vītā klepuot, sirdeigs vītā dusmeigs, cīši vītā ļūti, vaicuot vītā jautuot, saimis vītā gimine, orūda vītā apcierknis, a vuorda solts vītā auksts; tū pat var saceit ari par spryganū volūdeņu, kura latgalīšam tūmār byutu lobuok spraunuo, i tai bez gola.\nLaissim itūs vuordeņus sovuos sātuos, sovuos ustobuos, lai jī nasaļ aiz durovu! Bez jūs bīži viņ izīt, ka cylvāks it kai i runoj latgaliski, a nu latgaliskuo tī tik seika, nīceiga daleņa palykuse.\nKū dareit, kai sadzierdēt nu molys sovu runu i kai salaseit sovus viejā izkaiseitūs vuordeņus?! Prūtama līta, ar pacīteibu i apsazynuošonu, ka tys na vīnys dīnys dorbs. Bet, meilī latgalīši, tys ir tuo vārts, jo dzymtuo volūda eistyn ir vīneiguo cylvāk identitate, vīneiguo juo sāta. Bez tuos jis ir plyks i boss kai tamā anekdotē, koč bīži viņ pats tuo i naapsazynoj. Itik godu asam dzynušīs piec volūdys smolkuma, iz tuo “teireibys oltora” – piedeņuos – uperī asam salykuši latgaliskūs vuordus, tai namonūt atsasaceidami nu sovu, nicik na švakuoku par puorlyktajim i aizajimtajim! Deļtuo pasaceņssim jūs atguoduot i liksim tūs sūpluok voi blokus kai sinonimus. Nu tuo latvīšu volūda paliks viņ boguotuoka. Vuiceisimēs koč pa mozam, koč pa lieneitem, koč pa drusceņai, jo sasaukt sovus vuordeņus kūpā ir taids pats mums doroms dorbs kai pīpiļdeit Latgolā pamastuos sātys i sakūpt aizaugušūs teirumus.\nNu padūmojit, kas byutu Baļtinovys pogosta dramatiskuo kolektiva “Palādas” režisoris Anitys Ločmelis (pseidonims Danskovīte) izruode „Ontans i Anne” bez sovys volūdys? Kai mašyna bez motora, kai salauzts stuņdinīks.\nKas jī byutu bez sovys runys, kura buzguloj kai pavasara ryuceits, salasejs iudiņu nu smolkūs tierceišu, i nas tūs iz lelū upi, tautys dvēseleiti, kurys zamapziņā ir dzeivys, viņ nūsaglobuojušys, ilgys piec sovejuo, latgalīša mentalitatei tyvuo i saprūtamuo. Tei tok ari ir itūs teatra gabaleņu panuokumu i popularitatis zalta atsliedzeņa. Jo tys nav nikaids amerikaņu humors, kura mes bīži viņ nasaprūtam i nazinim, kur smītīs, a kur rauduot… Tys ir sovejais, i paļdis baļtinavīšim par taidu variešonu i dareišonu!\n12. raidejums (psihologiskuo barjera)\nLatgolys Radejis viļņūs kūpā ar Jums Maruta Latkovska.\nAizīt tymā saulē myusu babenis, dzedeni, muotis i tāvi. A kas nu jūs palīk myusu sirdīs, – tukšums voi boguoteiba?\nJūs ceņteiba i struodeigums ir jau daudzu jaunūs paaudžu lobkluojeibu nūdrūšynuojuse, bet voi mes, Muorys zemis bārni, vysod asam gribiejuši pasateikt sovai Muotei Latgolai, gon turpynojūt sovu seņču īsuoktū dorbu pošu zemeitē, gon naaizmierstūt Jū nu tuolīnis. Voi asam spiejuši nūvērtēt vacuoku dzeivēs kruotū gudreibu, pīredzi, i pajimt kū palīkūšu sovom atlaseitem, sovim lūluojumim?\nMes niu guodojam par Latgolai raksteitom gruomotom, raksteituo i runuotuo vuorda izkūpšonu, bet myusu bārnim i mozbārnim (unučkeņom i unucenim) jau nikas nu tuo vysa nabyus vajadzeigs, jo jim nabyus gribiešonys tradicejis i volūdu turpynuot. Jo mes jūs sirsneņuos nabyusim īlykuši tuo syltuo maiguma, kas apjam, dzieržūt latgalīšu tautys dzīsmis voi senejus nūstuostus par paguotnis nūtykumim.\nDeļtuo myusu, vacuoku, vacvacuoku i školys pīnuokums paleidzēt jaunajim cylvākim apsazynuot sevi kai sova nūvoda puorstuovi, kuram ir kū cytim pastuosteit par sovu dzymtū pusi, tuos kulturviesturi, saprast sovu seņču runys pīviļceibu i naatkuortojameibu, izjiutūt tū kai īkšeju napīcīšameibu. Nu navar tok myužeigi byut tai, kai tālaini par tū izasoka myusu literats Oskars Seiksts, ka Latgolai teik atvālāti “nulle komats štrunts procenti” Latvejis viesturē.\nKod aktīrs Evalds Valters sovā laikā daudz reižu gasteja Latgolā, tikšonuos ar jū puorpiļdeitajuos skateituoju zalēs vysod beja pateikama i gaiša. Vēļ cik ta seņ, stuovūt iz Viļānu kulturys noma skotuvis, jis prīcuojuos par latgaliskuo vuorda skaneigumu, aicynuoja tū cīnā i gūdā turēt, apsazynuot, ka latgaliskajam Latgolā ir juobyut pīteikūši lapnam i kūptam, lai sovys saknis apsazynuotu bārni i bārnu bārni. Skaidrys ir vīns, jo mums vairuok byutu tik patīsu i dzeivis (na viņ gruomotu) gudru cylvāku kai Muokslinīks Valters, mes byutu cyta tauta – daudz saskaneiguoka i stypruoka.\nTam, ka latgalīts nu školys sūla nav voi ari puoruok moz teik īpazeistynuots ar sova nūvoda gora boguoteibom, ir bejuse lela lūma “nu seve izbēgt grybūšu” cylvāku sasavairuošonai, i ekonomiskuos problemys te nav vīneiguos, parkū tai daudz Latgolys jaunīšu aizīt pasaulī iz naatsagrīzšonu. Kū leidz tys, ka myusu vaļsts Volūdys lykuma 3.pantā ir izsaceits atbolsts latgalīšu rokstu volūdys kai viesturiska latvīšu volūdys paveida saglobuošonai, aizsardzeibai i atteisteibai, ka vazums iz prīšku kust vysai lieni.\nI tei vysa līta nav tik vīnkuorša ari deļtuo ka pret latgaliskū, kai kū atpalykušu i godim smītu, myusūs ir izaveiduojuse psihologiska barjera i mes, it kai grybādami, lai myusu bārni “izīt smolkūs ļaudīs i runoj smolki”, ceņšamēs ar jim runuot „pareizā mēlē”, viņ aizmierstam tū, ka myusu volūdys klaidys kai nu kopejamuo aparata izguojušā lopā, palīk jimūs. Ir vēļ saimis, kur ari vacajai babeņai teik praseits narunuot ar bārnim latgaliski. I vaceite nu sirds ceņšās piļdeit pīsacejumu. Viņ nivīns napadūmoj par tū, ka mozais cylvāka bārns dabuos nu juos vysu latgalīšu izrunys voi akcenta komplektu sovys, tai saucamuos, “literaruos volūdys” arsenalā, a labi runuot latgaliski naīsavuiceis. Tai teik atsasaceits nu boguoteibys, kuru īdūt varēja vīneigi jei – babeņa. I izīt, ka it kai grybūt gluobt sovu bārnu nu latgaliskuos izrunys, īvadam jū daudz dziļuokā pūrā, nu kura leluokai daļai natikt uorā myužam.\nPartū, i itymā jius drūši viņ maņ pībolsuosit, ka puorsavuiceit voi lobuot klaidys ir daudz gryušuok nakai jūs jau nu suokuma nadareit. A kur tod ir rysynuojums, izeja nu tuos biedeiguos situacejis, ka Latgolys bārnu volūdeņa bīži viņ ir kai spāņu zuobokā ībuozts, samūceits latvīšu volūdys sajaukums, ka jau itik godu daudzi vacuoki ceņšās ar bārnim narunuot latgaliski!?\nPar tū cytā “Volūdys vaicuojumā”, Paļdis, ka klausejotēs! Vysu lobu!


Biļetes uz Grupas BEZ PVN akustiskais koncerts Storp eņgelim i besim. Sutri, Uzvaras iela 5 2021. gada 18. aprīlis, svētdiena, 16:00 Sutru Kultūras nams\nGrupas BEZ PVN akustiskais koncerts Storp eņgelim i besim.\n2021. gada 18. aprīlis, 16:00\nSutri, Uzvaras iela 5\nSutru kultūras namā uz koncertu aicina grupa "Bez PVN".\nKoncertā izskanēs grupas jaunākā albuma dziesmas, kā arī senās un klausītāju jau iemīļotās kompozīcijas.


Izsludynojam stuostu konkursu „Es i latgalīši” - lakuga.lv\nTemys: Es i latgališi, konkurss, LaKuGa, latgalīšu volūda, Roksts\nLeidz ar rudiņa atīšonu laiks palīk dryumuoks i leidz ar tū gorastuovūklis ari. Soka, lai aizdzeitu paceli bādys, vajag kuorteigi izasmīt. LaKuGa skaita taipat, partū izsludynoj smīklu stuostu konkursu „Es i latgalīši”. Aicynojam sevkuru latgalīšu rokstu volūdā īsyuteit sovu stuostu par kaidu smīkleigu i amizantu gadīni ar latgalīšim. Stuostam var pīvīnuot ari vizualū materialu – kartenis, zeimiejumus, video. Viertiejumu gon tī naītekmēs. Ka naesi drūss par sovom latgalīšu rokstu volūdys prasmem, nasabeist – roksti i syuti mums sovu stuostu!\nLobuokajim stuostu autorim byus puorsteiguma bolvys nu LaKuGys, i stuosti tiks publicāti lakuga.lv. Bolvys varēs sajimt LgSC Reigys birojā.


Nakskov Bogtrykkeri 1945. 21s. Heftet med lette brugsspor. Illustreret. 400 eksemplarer.


← Brachycaudus tragopogonis Kalt.\nAphis grossulariae Kalt. →


Odyssey of Hope — Kazickas J. | Humanitas\nNational Geographic: Europe (Around the World in 125 Years) David LaChapelle. Lost+ Found. Part I Sibiro haiku Demianas\n42.49 € 44.99 € 12.50 € 6.00 €


keine Auswahl 40 x 30 cm 40 x 40 cm 40 x 40 cm rund 40 x 40 cm 8-eckig 46 x 40 cm 6-eckig 50 x 40 cm 50 x 50 cm rund 50 x 50 cm 8-eckig 56 x 50 cm 6-eckig 60 x 50 cm 60 x 60 cm 60 x 60 cm rund 60 x 60 cm 8-eckig 68 x 60 cm 6-eckig 70 x 50 cm 80 x 60 cm 80 x 80 cm 120 x 90 cm 90 x 60 cm 3 tlg. 120 x 80 cm 3 tlg. 150 x 90 cm 3 tlg.\n– Es ist noch keine Bewertung für Caspar David Friedrich - Der Morgen abgegeben worden. –


Mozuokumtauteibu školānus īpazeistynoj ar latgaliskū kulturu - lakuga.lv\nTemys: Latgolys Saeima, Latgolys školys, mozuokumtauteibys, školys\nRokstu sagtaveja: portals lakuga.lv\nBīdreiba “Latgolys Saeima” sadarbeibā ar bīdreibu “Dienvidlatgales NVO atbalsta centrs” realiziejuse projektu “Storpkulturu dialogs Latgolys mozuokumtauteibu vydškoluos”. Projekta laikā latgalīšu kulturys i sabīdriskī darbinīki apmeklēja ostonis Latgolys mozuokumtauteibu i bilingvaluos apvuiceibys vierzīņa školys.\nBīdreiba gasteja Rēzeknis 3. vydškolā, Rēzeknis 6. vydškolā, Rēzeknis Vaļsts pūļu gimnazejā, Maltys vydškolā, Tyskadu vydškolā, Kruoslovys Varavīksnis vydškolā, Daugovpiļs J. Raiņa 6. vydškolā i Daugovpiļs Saskanis školā, portalu lakuga.lv informej “Latgolys Saeimys” puorstuovs Guntis Rasims.\nTikšonuos tyka organizātys strukturātuo dialoga lekceju formā. Mozuokumtauteibu jaunīši tyka īpazeistynuoti gon ar Latgolys i latgalīšu viesturi i folklorys, literaturys boguoteibom, gon ari tyka stuosteits par latgalīšu volūdys lītuojumu sabīdriskajā telpā i myusdīnu latgalīšu kulturys teņdeņcem. Klauseišonuos viereiba tyka puorbaudieta konkursu veidā, atsokūt iz vaicuojumu par dzierdātū i sajamūt par tū muzykalys pīminis bolvys. Taipat jaunīši dūmuoja idejis Latgolys “superkomandys” modeļa izveidei, kotrai tauteibai akceņtejūt juos stypruokuos eipašeibys, kai, kūpeigi dorbojūtīs, varātu veicynuot Latgolys regiona kūpeigu atteisteibu nuokūtnī. Mozuokumtauteibu jaunīšim īpazeistūt Latgolys latvīšu (latgalīšu) mentalitati, tyka raudzeits jamūs vaira styprynuot gon lokalpatriotismu, gon ari pīdereibys sajiutu Latvejai i patriotismu.\nAr jaunīšim školuos tykuos sabīdriski aktivi latgalīši – muzikis i viesturnīks Arņs Slobožaņins, sabīdriskais darbinīks Jurs Viļums, muzikis i kulturys projektu vadeituojs Guntis Rasims i žunalists Teņs Bikovskis.\n“Jaunīši nu mozuokumtauteibu školom atzyna, ka cīši moz ci nimoz nabeja nikuo dzierdiejuši par myusdīnu latgalīšu kulturu. Iz vysa leluokū interesi jaunīši izruodeja par myusdīnu latgalīšu muzykys klipim. Gondreiž kotrā klasē beja kaids jaunīts, kura dzeds ci baba ir latgalīši,” puordūmuos doluos Guntis Rasims.


Latgalīšu lobuokuos dzīsmis skanēs koncertā “Celīs, bruoļ!” - lakuga.lv\nTemys: Andryvs Jūrdžs, Celīs bruoļ, Gors, koncerts, latgalīšu muzyka\nLatgolys viestnīceibā GORS 1. majā nūtiks koncerts “Celīs, bruoļ!”, kurymā izskanēs dzīsmis nu Latgolys kongresa symtgadis albuma “Celīs, bruoļ!” i cytys skaneigys latgalīšu melodejis. Tuos izpiļdeis gon jau labi zynomi, gon ari pavysam jauni, dažaidus muzykys stylus puorstuovūši muokslinīki. Koncerts ir eipašs veļtejums gruomotu raksteituoja Andryva Jūrdža pīmiņai, jam itūgod – 175.\nKoncertā “Celīs, bruoļ!” pīsadaleis taidi muziki kai – Juoņs Aišpurs (The Sound Poets), Arņs Slobožanins (Dabasu Durovys), Guntis Rasims i Jurs Vucāns (Bez PVN), Ēriks Zeps i Madara Broliša (Rikši), Juris Ostrovskis (Dvinskas muzykanti), Jana Dudare (Piparmētra), Ingars Gusāns (Sovvaļnīks), Vinsents Kūkojs (Trikmīņs), Ansis Ataols Bērziņš (Maskačkys muzykanti), Ausmeņa Records, Veiru kors “Graidi”. Koncertā varēs dzierdēt gon Atmūdys laika himnys “Pīmiņ, bruoļ!”, “Skaidra volūda”, gon jaunuoku laiku kompozicejis, kai “Īt muna tauta”, “Screen”, “Pusnakts triādis”, “Babeņa”, gon ari taidys latgalīšim tyvys melodejis kai “Tuoli dzeivoj”, “Rūžeņa”, “Jezups” i cytys. Koncertā byus dzieržams ari kaids dzīsmis pyrmatskaņuojums ar Andryva Jūrdža tekstu.\nAndryvs Jūrdžs (1845–1925) beja latgalīšu literats i gruomotu raksteituojs latiņu drukys aizlīguma laikā. Īvāruojamuokais Latgolys rūkroksta gruomotnīceibys puorstuovs, enciklopedists, tautsaimnīcisku i vyspuorizgleitojūšu padūmu deviejs. Sarakstejs, puorrakstejs ci iztulkuojs vaira nakai 20 bīzu siejumu, dažu pat 1000 puslopu bīzumā.\nKoncerta “Celīs, bruoļ!” beleti nūpierkami bilesuparadize.lv, latgalesgors.lv i GORS kasī.


alexa111 - RachelQuin livejasmin video\nJadenStrong livejasmin Threelatinscumveronika0l0 livejasmin DaveToroPeachyChicks livejasmin AlisaSmegFunctionalCock4U livejasmin LADYFANTASY35LADYFANTASY35 livejasmin NikkyNaugthyAveraKost livejasmin JoeyB0Y\nlucyEvans1 livejasmin CandyMyerTranny25 livejasmin JaiSpearsKeyshaXPeter livejasmin AlisaSmegNabiky livejasmin AlyonaRedBarbieBliss livejasmin BABYDXXXAbby88 livejasmin NadiaKing\nalexa111 RachelQuin livejasmin. StephanyQueen. ShaniaDav. Assential.\nlucyEvans1Abby882exoticAlisaSmeg .RoryRockRaineHotStephanyQueenAssential .RaineHotDrewWoodBrookllynnlittlecrazyass .RoryRockTienaStarShaniaDavAriaReagan .StarAnettaCartoonCatKellyBrightAnthonyhot10 .1HUGEcumPRINCESSLinethMarquezMoonikKeyshaXPeter .NabikyTranny25JaiSpearsNadiaKing .AdamBeckerJaiSpears2exoticLADYFANTASY35 .kaitenkoMoonikLovelyAngelina1Chamacahot .lovelylily23ShaniaDavStarAnettadivakittyxs .sexpartyjoyJadenStrongStarAnettaDiversifyKitten .\nTranny25 VideoJoeyB0Y VideoAlisaSmeg VideoBABYDXXX VideoAmilyCoward VideoRaineHot Video\nBrookllynn VideoPeachyChicks VideoHornyMariaBella Videobadgirl80 VideoNTHAM VideoAssential Video\nAlisaSmegAlesandroPerezkabardinkkkkaJesseAndAshley .kabardinkkkkaChamacahotWeLove2FckHardLadyLa .StarAnettaSydneyBrownAriaReaganPeachyChicks .ShaniaDavCalidboyBABYDXXXAndreasStoneX .DaveToroHornyMariaBellaKellyBrightTranny25 .NadiaKingBrookllynnJaiSpearsTranny25 .MoonikTranny25KeyshaXPeterSlimJenny .Abby88AndreasStoneXThreelatinscumkabardinkkkka .JonathanMikeAbby88ThreelatinscumNTHAM .MRxHARDAliceSweetiAbby88LadyAvalon .RaineHotJaiSpearslucyEvans1Threelatinscum .


Список статей → KKM Kluba aktualitātes → Esat mazuļa gaidībās? Esat tikko kļuvusi par māmiņu?\nОпубликовано: пятница, 17 октября 2014


Naapsarūbežuot ar kulturys radzamū daļu. Saruna ar Rutu Cibuli - lakuga.lv\nNaapsarūbežuot ar kulturys radzamū daļu. Saruna ar Rutu Cibuli\n11 Februars 2020\nKarteņa: Dace Teilāne\nTemys: bibliotēka, interveja, Rūta Cibule, Sandra Ūdre, tradicionaluo kultura, Zīmeļlatgola\nBolvu Centraluos bibliotekys vadeituoja RUTA CIBULE bejuse vysaidūs ar kulturys dorbu saisteitūs omotūs i vadejuse daudzus vierīneigu projektus, tok vysod ar īškeju degsmi par sovu Zīmeļlatgolu. Pasateicūt Rutai, kai eipaša namaterialuo montuojuma vierteiba izcalta Zīmeļlatgolys tradicionaluo dzīduošona. Puori daudzajom oficialajom bolvom – sovejūs mīlesteiba i atzineiba. Sveicam Rutu tyvajā dzevis jubilejā i sarunā par kulturys dorba suokšonu i itūšaļt dareitū.\nKai īsasaisteji kulturys dorbā i juo vadeišonā?\nTys vyss nūtyka ļūti najauši. Školys laikā cīš gribieju byut viesturis školuotuoja, veiksmeigi startieju republikys olimpiadēs. Bet saguoja tai, ka viesturnīkūs nimoz naīsastuoju. Līta, par kū es jutūs vyspuorlīcynuotuok, – saceriejums, izaruodeja pīraksteits švaki. Kū niu dareit?\nNaatguodoju, kai tyku struoduot bibliotekā, bet es tī tyku. Es atsaškieru nu tī struodojušūs – fotografieju, labi runuoju. Vuiceitī bibliotekari beja taidi bejeiguoki, klusuoki, pīzamātuoki. Bet tuolaika bibliotekys direktore beja dzeivisgudra, jei gribēja, ka es tī palyktu struoduot. Jei maņ jau pyrmajā godā sapierka taidu fotoaparaturu, ka pat šudiņ nasaprūtu, kai taidys lītys tymūs laikūs varēja dabuot gotovys. Ka tyvuokajā apleicīnē “krutuokais” fotoaparats tūlaik beja “Зенит 17”, tod maņ beja jau “Зенит 21”.\nCytugod otkon brauču stuotīs universitatē – nakluotīnē. Izbraucūt nu sātys, pat īīmūt pa durovom universitatē, tai eisti vēļ nazynuoju, kur īsnīgšu dokumentus – viesturnīkūs voi filologūs iz bibliotekarim. Saguoja, ka tamā šaļtī izavielieju tū, kur jau struoduoju. Jau studeju laikā direktore mani vysur jēme leidza ar skaidru dūmu, ka, jai aizīmūt pensejā, es byušu direktore. Viņ saguoja tai, ka jei palyka par kulturys nūdalis vadeituoju, es – jaunuokū bibliotekys direktori republikā.\nPiec godim pīcim Bolvu rajonā suocēs kulturys nūdalis vadeituoja mekliejumi. Ar mani ari izpyldkomitejis cylvāki mienešim ilgi dzēre kopeju, lai es pīkrystu stuotīs omotā, bet es jim – nā i nā, tod it kai pīkreitu, bet otkon pa nakti izdūmoju, ka nā – kai komedejā. Beju ar uzruovīni i lobu slavu, nasagribēja vysu bibliotekā īsuoktū pamest. Tuos Dzejis dīnys, kod pyrmū reizi palaide uorzemu autorus uorpus Reigys, bez līleišonuos, teišom beja izcylys. Iz Bolvim tūreiz atbrauce Ivars i Astrīde Ivaski, autori nu Zvīrejis. Jau beja suocīs Atmūdys laiks, Tautys frontis kolegys maņ skaidri pasaceja – deļtuo mes asam itū vysu suokuši, lai mes reali pajimtu varu i reali struoduotu. Tai es “pasadevu” i tyku pi rajona kulturys dzeivis styuris.\nKas nūsoka tū, ka cylvāks dora vairuok, “rūk” dziļuok i verās tuoļuok – kai jam paradzāts piec omota aproksta?\nMaņ vīnkuorši ir laimiejīs ar cylvākim, kurus asmu sovā dorba dzeivē satykuse.\nVysod asmu gribiejuse, lai maņ sūpluok ir par mani spieceiguoki cylvāki. Es nu jūs naasmu beidusīs. Komunicejūt ar taida veida cylvākim, saprūti, ka tovs pasauļs, kulturys nūzare, kurā tu struodoj, nav tikai skatis, konkursi, izīšona prīškā, tys, kū dora kulturys voi tautys noms.\nReizem kulturā struoduojūšī nūlīk pasuokumu plānu prīškā – redz, cik mums boguota kulturys dzeive! Bet, kas nu tuo vysa ir vierteigs, tys ir cyts vaicuojums.\nDaudz leluoka nūzeime ir tam, kas nūteik uorpus kulturys instituceju sīnu. Tai jiedzīņs “kultura” atsakluoj bezgaleigi plašs i realitatē kultura ir process. Tymā laikam ir muns spāks, ka es tūlaik nazkai tū īraudzieju, naapsarūbežuoju tikai ar kulturys skotuviski radzamū daļu, vīna nu pyrmūs pīsagrīžu tradicionaluos kulturys izceļšonai.\nZīmeļlatgolā nav bejs lelu ryupnīciskū centru, tys tradicionalajai kulturai izaruodejs par lobu. Iz myusu rajonu pietnīku ekspedicejuos brauce daudz etnomuzikologu. Es jim devūs leidza. Maņ patyka, kai jī intervēja dzīduotuojis, īsaklauseju tymā, kū stuosteja cylvāki. Mani tys vyss process ļūti aizruove. Saprotu, ka itys pasauļs, spieceigs, daudzveideigs i dzeivs, funkcionej sovā vidē naatkareigi nu kulturys dzeivis vadeibys, normativūs dokumentu, bet par jū plaši nav zynoms, par jū nikur populari naroksta. Kotrai atseviškai tradicejis nesiejai tys myuža pīpiļdejums ir boguotuoks kai formali kulturā struoduojūšam cylvākam. Tys ir apbreinojami. Vīna lauku babeņa zyna nu golvys latiniski sešys misis nūdzīduot – pietnīkim te žūklis atsakar. Pret tū es navarieju cytaiži atsatīkt kai viņ ar apbreinu i gribiešonu saprast, kai jim dzeivē tai saīt i kas tū vysu satur kūpā.\nTai es ceņšūs padareit zynomu itū montuojumu. Bet te ir lels vaicuojums, kai mes tū pastuostom. Voi taids montuojums juolīk iz skatuvis? Voi, izlīkūt iz skotuvis, mes jū nasamaitojam, nadegradejam?\nKai saļmu dzīduošona i maja puļciešonuos pi krystim pastuovēja padūmu laikā?\nKod es beju bārns, maņ tys vyss kryta iz nervim, deļtam ka školā vuiceja vīnu, saimē beja cyta nūstuoja, laukūs pi babys – vēļ cyta. Diskomforta sajiuta, ka nasaprūti, kas ir kas. Situaceja, kur rūnās vaicuojumi, iz kurim pīaugušī naatbiļd. Maņ kai bārnam tys napatyka. Maja dzīduojumus sovā bierneibā nimoz redziejuse nabeju. Baļtinovys pogosta Sviļpovys cīmā beja krucifikss, mes guojom gostūs pi vīnys saimis, vace atļuove uotri iz tū vītu pasavērt, bet naatļuove nivīnam stuosteit, kū es tī asmu redziejuse. Tys krucifikss stuov vēļ šudiņ. Bet saļmu dzīduošonā tyku pīsadalejuse. Tys, kai bārnam lykuos, beja ilgi i gari. Sātā juos dzīduoja, partū jom nabeja publicitatis.\nPar maja dzīduojumim izzynuoju tik 1989. godā. Tys beja vīns nu munys dzeivis lelūs kulturšoku. Suoču pamozom pieteit. Jau nuokušā godā kai kulturys nūdalis vadeituoja “Vaduguns” pyrmajā lopā nūpublicieju informaceju par maja dzīduojumim – kod i kuruos vītuos dzīduos. Tys beja signals cylvākim, ka kulturys vadeiba tū atzeist. Piec tuo tei informaceja suoce lavīnveideigi brukt viersā, spiej tik jū akumulēt, pīfiksēt i izdūmuot, kai integrēt formalajā kulturā. Ari itūgod maņ tūp breineigs pietejums.\nKaidus kulturšokus vēļ esi pīdzeivuojuse?\nKod īraudzeju Mikeļa Bukša “Latgaļu literaturas vēsturi”. Es, LU Filologejis fakultati beigušuo jaunuo specialiste, taida vuorda nabeju dzierdejuse! Tykūs Reigā ar Annu Rancāni, jei maņ rūkuos īspīde gruomotu kaudzeiti. Es tamā dīnā vīneigū reizi myužā asmu apzogta, nervozādama braucu iz sātu, škūrstu viļcīnī (tūlaik vēļ beja viļcīņs Reiga–Pitalova) tū literaturys viesturi. Pādejā lopā muns šoks ir piļneigs, izlosu, kur autors ir dzims…[Baļtinovys pogosta Plešovā, niule Viļakys nūvoda Škilbānu pogosts – S. Ū.] Es par tū nikuo nazynuoju!\nKas nūtiks tuoļuok ar tradicionalajom lītom, voi tei vide sasaglobuos?\nNūteikti transformēsīs, tys process jau ir suocīs. Maņ beja pietejumi par Zīmeļlatgolys krucifiksim 2008./2009. godā, tān, piec 10 godim, otkon asmu tam pīsagrīzuse. Patīseibā es beju gotova īraudzeit daudz slyktuoku biļdi, bet kotru dīna maņ atnese pozitivus pīdzeivuojumus. Maja dzīduotuoju skaits pi kotra krysta ir palics daudz mozuoks – div treis, leidz pīci cylvāki. Tei darbeiba paliks vēļ stypri mozskaitleiguoka. Nuokušī 10 godi varātu īnest leluokys korekcejis.\nIr tendence, ka maja dzīduojumu organiziešonā ir īsasaistejuši tautys nomi. Mednevys pogostā vīna dzīduotuoju kūpa apbraukoj vysus pogosta krucifiksus i atseviškus kopus. Taidu krystu, kam byutu sovs dzīduotuoju puļceņš, – vīns voi div. Unikals ir Bierzpiļs pogosts, tī nu 15–16 krystu pi 10 krystim dzīd pastuoveigs puļceņš div treis reizis nedeļā. Vīneigi Kubulu pogostā dzīd piļneigi kotru dīnu – nu 30. apreļa da 31. maja. Juoatzeist, tei apbraukuošona ir organizāta tradicejis uzturiešona, jū eisti par dzeivu nūsaukt navar. Dzeiva jei ir vēļ Bierzpiļs pogostā. Taitod tradicejis nuokūtne atkareiga nu tuo, kai kulturys darbinīki jamā īsakļaus. Puori vysam vaicuojums, voi vyspuor cylvāki tī dzeivuos.\nSaļmu dzīduotuoju kūpenis ari palīk mozuokys, ar tragisku nuoti es vēļ nasoku, kotrā kūpā atīt dzīduotuojis – muna paaudze. Ap 60 deļ saļmu dzīduošonys vēļ nav vacums. Jūceigi dūmuot, ka cylvāki 20 godūs gribēs dzīduot saļmys.\nTei tendence, ka cylvāku kūpa, kas tū prass, plašumā naīs. Tī, kas tū prass, byus ļūti pīpraseiti. Vysod asmu sacejuse, ka nūsadorbuošona ar tradicionaluos kulturys lītom sevkurā izpausmē voi ar bazneicu saisteituo folklora, voi tautys folklora, vysod ir bejuse elitara līta. Myusu laikūs jei nav bejuse masveideiga. Niulenejī vāruojumi līk dūmuot, ka piec 10 godim vēļreiz juomieginoj pietejumu atkuortuot, lai saprostu dinamiku.\nKaidā stuovūklī ir poši krysti?\nKrystu sakūpšonā pasaruodejušys jaunys lītys. Majā es atrodu jaunus krystus, par kurim nabeja ziņu. Bet pādejā desmitgadē ir ari uzstuodeiti krysti piļneigi nu jauna. Baļtinovys pogosta vītuos, kur lelī lauksaimnīki nūmoj zemi, jī ir pasajāmuši atbiļdeibu par krystim i īguļdejuši sovus leidzekļus, krystus atjaunuojūt i nu jauna īsvietejūt. Susuoju pogosta Peisu cīmā, kur vairs nav nivīna īdzeivuotuoja i vyslobuok tikt kuojom, bejušūs cīma īdzeivuotuoju bārni izlykuši lelu, skaistu krystu, kluot sūleni. Apleicīnis cylvāki reizi godā teik atvasti dzīduot. Tys maņ ari beja puorsteigums. 30 metru nu juo cereņu kryumā ir īaudzs vacais cīma krysts, čut jū atrodom. Tys paruoda, ka cylvākam ir cīš napīcīšamys ituos naracionaluos izpausmis. Logiski dūmojūt, kaida cyta vajadzeiba dzeitu likt tū krystu. Tod krystu byušonu voi nabyušonu ītekmej pat ceļa remonts. Vacī krysti tiuli celim ir nūjimti. Jī tikškūts uztstuodeiti piec ceļa remonta, pīļaunu, ka kaids ari natiks.\nKai kulturys dzeivē jiutomys globalizacejis tendencis?\nVyss, kas nūteik apleik, myus ītekmej. Vīna saime nu mīsta aizbrauc, tai var izjukt deju kolektivs, biblioteka pazaudej tik i tik laseituoju. Bet globalizaceja atnas jaunu informaceju. Trešā veidā – cylvāki, kas nūsadorboj ar sakņu kūpšonu, dora tū vēļ dziļuok i sirsneiguok. Treis lītu bizeite saīt. Tys padora tū kulturys procesu gona kruosainu.\nKulturys pīminekli sajāmuši atbolstu konservacejis i restauracejis programā Juņs 16, 2020


LaKuGa – Annys Laicānis izstuode Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā\nAnnys Laicānis izstuode Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā\nLaKuGa 10. Septembris, 2014. gods Comments Off on Annys Laicānis izstuode Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolā\nLeidz 5. oktobram Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškolys Boltajā zalā (Bazneicys īlā 34a) apsaverama Annys Laicānis gleznu izstuode “Green”.\nAutore Anna Laicāne atzeist: “Gleznīceibā nav pīļaunama vīnaldzeiba. Ka muokslinīkam pošam ir bejs interesanti vaicuot, īraudzeit, izdzeivuot i atrast, tod tys nūīs leidz skateituoju.\nTys, kas atsaspūguļoj munā gleznīceibā ir taišnā veidā saisteits ar dzeivi i dūmom par tū. Kotra izstuode līk drupeit apsastuot i izviertēt kaidu laika pūsmu. Prīca i breiveibys izjiuta rūnās tod, kod puorvari kaidu škiersli, kaidu nūsastyprynuojušūs sajiutu voi dūmu, kas, īspiejams, nimoz nav tevis radeita. Tei ir kai vēļ vīna lūga attaiseišona: “Oho, te ari speid saule, ir svaigs gaiss i dzīd putyni!” Tys vysod ir pastuoviejs, tik tu vierīs nu cyta skotpunkta. Tod, kod esi koč kū īsavuicejs, var ari nu koč kuo atsasaceit. Tai tu napaliksi vīnā vītā, nu dūsīs jaunā nazynomā ceļuojumā. Tik tukšā skryuzē var koč kū īlīt. Es raugu otkon i otkon vērtīs iz lītom nu jauna. Ceļuošona atraisa spieju redzēt pasauli cytuos kruosuos.”\nAnna Laicāne dzymuse 1984. godā Vilekā. Vuicejusēs Rēzeknis Muokslys vydsškolā, Latvejis Muokslys akademejis Latgolys filialē i Latvejis Muokslys akademejis gleznīceibys nūdaļā. Pīsadalejuse izstuodēs Latvejā, Igaunejā, Boltkrīvejā, Turcejā, Dānejā. 2013. godā kūpā ar vēļ treis muokslineicom attaisejuse sovu galereju “Pop-up”.\nATSLĀGVUORDI » Anna Laicāne, izstuode, Rēzekne, Rēzeknis Muokslys i dizaina vydsškola, Roksts


4. A. 1537. Vēra Zacharska no J. Vēvera Silajāņu pag.\nDzeivuoja vīns nabadzīgs, bet viļtīgs cylvāks. Sagudruoja jis īb pa pasauli laimes meklēt. Guoja jis, guoja un īguoja lelā mežā. Prīškā jam aizguoja laupītuojs un gribēja jū nūsist.\n"Kamdēļ tu mani sissi? Lobuok byusim draugi un dzeivuosim obi sadarīgi!" soka viltīgais cylvāks.\nLaupītuojs paklausīja un jī obi atsasāda, bet laupītuoja acīs\nvarēja nūmanīt, ka jis vys grib laimes maklātuoju nūsist. Laimes maklātuojs tū redzēja un jam laimējās pyrmajam laupītuoju nūsist. Tad jis lvka myrūni uz placim un īt tuoļuok. Pīguoja jis pi vīnas baznīcas, kurā beja lelas dīvakolpošonas. Jis ar myrūni aizguoja pi tuom durovom, pa kurom baznīckungs staiguoja, pastatēja tū myrūni pi durovom it kai dieršūt, bet pats aizzaruovja aiz styuram un gaida. Īt nu baznīcas baznīckungs un redz taidu nagūdīgu čylvāku pi juo durovom. Baznīckungs sasadusmuoja un gryudja myrūņam ar kuoju. Tys nūzaguozja. Te viltinīks pīskrēja kluot pi baznīckunga un soka: "Kamdēļ tu munu draugu nūsiti?"\nBaznīckungs nūsābeida un soka: "ltū zynam tikai mes divi. Es tev labi nūmoksuošu, tikai tu jū aiznes nu šenis prūjom un nasoki ni kam nikuo!"\nViltinīks beja ar mīru un baznīckungs jam samoksuoja treis symti rubļu. Viltinīks lyka myrūni uz placim un īt tuļuok. Īt un redz, ka draviniki jem madu nu bišu kūkim. Tūrpat pīstatiti kubuli ar madu, bet paši struodoj tuoļuok. Viltinīks myrūni pastatīja pi mada kubula un pīsmerēja vysu buorzdu, ūsas un rūkas ar madu, pats atsaruovja molā un gaida. Na par garu laiku dravinīki īsavēŗa mada zagli. Vīns dravinīks pīskrēja pi myrūņa un pagryudja jū, sacīdams: "Vai tad tu navarēji kai cylvāks paprasīt nu myusu mada - byutu īdavuši!"\nMyrūns nūsaguozja. Viltinīks otkon kluot pi dravinīka un soka: "Vai tad par taidu nīku vajadzēja cylvāku nūsist?"\nDravinīks nūsabeida un soka: "Esi tik lobs, pajem itū myrūni, aiznes un nasoki nikam, par tū es tev labi nūmoksuošu!"\nViltinīks sajēmja nu dravinīka treis symti rubļu un aiznesja myrūni otkon tuoļuok. Īt un redz, ka pa ceļu brauc kungs un īpakaļ jam skrīn kumeliņš. Viltinīks pajēmja myrūni un īguoja kryumūs. Kungs pabraucja cauri, bet uz kumeliņa viltinīks izsvīdja myrūni, pats stuov kryumūs un gaida. Īsavēŗa kungs, ka uz juo kumeleņa nazkas juoj. Izlēcja jis nu rotiņu, pīskrēja pi kumeļa un syta ar puotogu myrūņam. Kuznēliņš sasatryuka un myrūnis nūkrita nu kumeļa zemē. Viltinīks otkon pi kunga kluot un soka: "Vai tad tev kumeļš duorguoks par šuo cylvāka dzeivi?"\nKungs sasatryuka un soka: "Īveļc tu myrūni mežā un nasoki nikam, ka es jū nūsytu, par tū es tev labi nūmoksuošu."\nViltinīks otkon pajēmja treis symti rubļu un ar vysu myrūni\nīt tuoļuok. Īt un redz, ka zvejnīki zvejoj zivis. Viltinīks myrūni īlyka sādu laivā, ībuozja pīdurknēs ierkļus un pagryudja nūst nu krosta. Myrūņs ar laivu aizguoja uz azara vydu. Īraudzēja tū zvejnīki un dzyriuos pakaļ. Piskrēja jī pi myrūņa un gryudja tam ar ierkļu mugurā. Myrūņs izzavēļa nu laivas un īkrita yudenī.\nViltinīks otkon suoka klīgt: "Redzēju, redzēju, ka cylvāku nūsleicynuojat!"\nZvejnīki suoka prasīt viltinīka nikam nasacīt, ka jī nūslleicynuoja un apsūlēja samoksuot. Viltinīks vēl sajēmja nu zvejnīku treis symti rubļu un aizguoja uz sovu sātu un dzeivuoja laimīgi.


LTGASOC - AKTUALI\n· īpazeit nūvoda literaturu i folkloru, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;\n· atteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;\n· izkūpt latgalīšu rokstu volūdu.\n· Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA)\n· Rēzeknis Tehnologeju akademeja\n· Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba\nKonkursa nūtikšonys laiks i vīta\nKonkurss nūteik 2022. goda aprelī.\nŠkoluotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus leidz 2022. goda 14. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat - daildorba autoru i nūsaukumu.\n1) izavielejit klusu telpu ar lobu apgaismuojumu i neitralu fonu;\n2) kamerai voi telefona kamerai juobyut nakusteigai, izvītuotai horizontali;\n3) ja nav uorejuo mikrofona, tod kameru izvītojit pēc īspiejis tyvuok runuotuojam;\n4) runuotuoju juoīkadrej da pusei, lai labi radzātu žestus.\n5) Video faila nūformiešonys pīmārs: J_Andzans_Vilanu_vsk_Saulis_stabule (Uzvuords, škola, dorba nūsaukums).\n· Konkursā pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti\n· Nu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys\n· Daleibnīkim nu vīnys školys vālams najimt vīnaidus dorbus\n· Konkurss nūteik pa vacuma grupom: pyrmsškola, 1.–4. kl., 5.–8. kl., 9.–12. kl., studenti\n· Kotrys konkursa daleibnīks sagatavej 2 daildorbu fragmentus latgaliski\n· Videoīrokstā kotrys daleibnīks īrunoj pyrmū prozys voi dzejis fragmentu i ūtrū sagataveitū prozys voi dzejis fragmentu. Īteicams izmontuot i jaunuokū latgalīšu literaturu.\n· Kotra literaruo dorba lasejums nadreikst puorsnēgt 3 min.\n· Konkursu paprīšku īteicams organizēt školuos\nKonkursantus viertej leidz 22.apreļam LVLKŠA izveiduota komiseja.\nViertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, kontaktu ar klauseituojim, prasmi\natkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.\nAtkareibā nu rezultatu konkursa uzvarātuoji kotrā vacuma grupā sajam diplomus i bolvys voi Atzineibys rokstus i pīminis bolvys. Teik gūdynuoti i škuoltuoji – konsultanti.\nVideoīrokstus syuteit iz LVLKŠA e-postu: ltgasoc@gmail.com leidz 14. apreļam, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat — daildorba autoru i nūsaukumu.\nInformaceju var atrast www.ltgasoc.lv , www.lakuga.lv\n19. aug. 2021, Nav komentaru\n10. aug. 2021, Nav komentaru\n30. apr. 2021, Nav komentaru\n5.– 9. Andris Anckins\nKaspars Vistopols Ruguoju nūvoda v-školaTukuma E. Birznīka-Upeiša p-šk. Evija Konivale\n26. apr. 2021, Nav komentaru\n1.2. Nūstyprynuot izpratni par latgalīšu rokstu volūdu kai svareigu latvyskuos identitatis daļu, rūsynuot jaunīšu interesi par latgalīšu volūdu, kulturviesturi, viesturi;\n3. Olimpiadis organizātuoji: Vaļsts izgleiteibys satura centrs, Latgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA), RTA, LU Humanitarūs zynuotņu fakultatis Baltu volūdnīceibys katedra, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeiba.\n4. Olimpiadis nūrise:\n4.1.0. 1. pūsmys — školys olimpiade:\n4.1.1. Nūrisis laiks školā — olimpiade nūteik leidz 2021. goda 16. apreļam;\n4.1.2. Olimpiadis aizdavumus izstruodoj školā;\n4.1.3. Dorbus viertej i daleibnīkus 2. pūsmam vierza školys žurejis komiseja.\n4.2.0. 2. pūsmys — vaļsts atkluotuo olimpiade:\n4.2.1. Nūtikšonys laiks i vīta — 2021. goda 24. apreļs, olimpiade nūteik tīšsaistē (instrukceja par tīšsaisti tiks izsyuteita);\n4.2.2. Aizdavumus i viertiešonys kriterejus izstruodoj RTA, Latgalīšu kulturys ziņu portals lakuga.lv, Latvejis Universitatis Baltu volūdnīceibys katedra;\n4.2.3. Dorba ilgums treis astronomiskuos stuņdis (10:00–13:00);\n4.2.4. Olimpiadis aizdavumus komanda veic kolektivi;\n4.2.5. Dorba saturs: tests, aizdavumi latgalīšu rokstu volūdā.\n5. Olimpadis aizdavumu temys:\n2) Latgolys kulturtests (latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, jubilejis 2020. godā);\n3) Vīstura Kairiša filma „Piļsāta pi upis”.\n6. Pīteikumi olimpiadei juoatsyuta leidz 2021. goda 16. apreļam LVLKŠA iz e-postu (ltgasoc@gmail.com). Pīteikumā juonūruoda škola, klase, školāna vuords i uzvuords, školuotuojs konsultants.\n7. Viertiešona i apbolvuošona\nOlimpiadis rezultatus viertej LVLKŠA veiduota viertiešonys komiseja. Rezultati tiks paziņuoti nedelis laikā pēc olimpiadis. Gūdolguotūs vītu īgiviejis komandys i jūs daleibnīki sajam bolvys, puorejī daleibnīki — pīminis veļtis. Školys bolvys sajims leidz 4.majam.\nInformaceju var atrast https://visc.gov.lv/vispizglitiba/olimpiades/kartiba.shtml\nVaļsts volūdys lykuma 3. pants (Atrūnams: www.likumi.lv)\nLR Tīslītu ministrejas Vaļsts Volūdys centrs (2008). Latgaliešu pareizrakstības nosacījumi.(Atrūnams: http://www.lu.lv/filol/latgalistica/doc/LGPNusacejumi.pdf )\nCibuļs, J., Leikuma, L. (2003) Vasals! Latgaliešu valodas mācība. Rīga: N.I.M.S.\nLeikuma, L., Dundure, V., Vulāne, A. (2017) Olūteņš. Latgalīšu rokstu volūda 4. klasei. (Atrūnams:https://registri.visc.gov.lv/vispizglitiba/saturs/dokumenti/metmat/olutens_4kl_mac_lidz.pdf )\n(myusu dīnu latgaliskī pasuokumi, nūtykumi, Boņuka bolva – 2021, jubilejis 2020. g.)\nhttp://iepazisimies.rta.lv (A. Jūrdžs, P. Miglinīks, O. Kūkuojs, Naaizmierstule)\nwww.gors.lv (latgaliskuos aktivitatis)\nFilma “Piļsāta pi upis”\n1. https://vimeo.com/ondemand/pilsatapiupis?ref=fb- share&1&fbclid=IwAR0Q5McHavyI3J9a8S1t1UE7cP_vr8jRKjN79lOBcBQh8xghZQlj8SrFfbo\n3. Izlaseit recenzejis škārsteiklā www.lakuga.lv i.c.\n21. skotuvis runys konkursa „VUOLYUDZĀNI” nūlykums\nīpazeit nūvoda literaturu i folkloru, veidojūt izpratni par latgalīšu autoru vuorda muokslu, latgaliski raksteita teksta vierteibu, izteiksmeibu;\natteisteit školānu skotuvis runys meistareibu, emocionalitati, ceļt runys kulturu;\nizkūpt latgalīšu rokstu volūdu.\nLatgalīšu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociaceja (LVLKŠA)\nKonkurss nūteik nu 2021. goda 17. leidz 24. apreļam.\nŠkoluotuoji īsyuta sovu audziekņu īrunuotūs daildorbu videoīrokstus leidz 2021. goda 17. apreļam iz e-postu ltgasoc@gmail.com, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat - daildorba autoru i nūsaukumu.\nKonkursā pīsadola pyrmsškolys vacuma bārni, 1.–12. klašu školāni, studenti\nNu vīnys školys pīsadola na vairuok par 2 školānim nu kotrys klašu grupys\nDaleibnīkim nu vīnys školys vālams najimt vīnaidus dorbus\nKonkurss nūteik pa vacuma grupom: pyrmsškola, 1.–4. kl., 5.–8. kl., 9.–12. kl., studenti\nKotrys konkursa daleibnīks sagatavej 2 daildorbu fragmentus latgaliski\nVideoīrokstā kotrys daleibnīks īrunoj pyrmū prozys voi dzejis fragmentu i ūtrū sagataveitū prozys voi dzejis fragmentu\nKotra literaruo dorba lasejuma garums nadreikst puorsnēgt 3 min.\nKonkursu paprīšku īteicams organizēt školuos\nKonkursantus viertej LVLKŠA izveiduota komiseja.\nViertej dorba atbiļsteibu vacumam, teksta zynuošonu, kontaktu ar klauseituojim, prasmi atkluot daildorba nūskaņu, īsakļaušonu laikā.\nVideoīrokstus syuteit iz LVLKŠA e-postu: ltgasoc@gmail.com leidz 17. apreļam, nūruodūt školāna vuordu, uzvuordu, školu, klasi, školuotuoju, taipat — daildorba autoru i nūsaukumu.


svātdĪna, 21. janvars\nPYRMAIS LASEJUMS Jon 3, 1–5. 10\nLASEJUMS NU PRAVĪŠA JONASA GRŌMOTAS\nKungs runōja Jonasam šūs vōrdus: «Celīs un ej uz lelū piļsātu Ninivi un sludynoj tai breidynōjumu, kuru es tev pateikšu.» Un Jonass pīsacēle un aizgōja uz Ninivi, kai Kungs beja sacejis. Ninive Dīva prīškā beja ļūti plaša piļsāta – treju dīnu gōjumā. Un Jonass sōce īt piļsātā vīnas dīnas gōjumu un sauce, un sludynōja: «Vēļ četrdesmit dīnu un Ninive tiks nūpūsteita.» Un ninivīšu veiri īticēja Dīvam, pasludynōja gavēni un nu lela leidz mozam īsagērbe maisūs. Un Dīvs redzēja jū dorbus, ka jī ir atsakōpuši nu sova ļaunō ceļa. Un Dīvam kliva žāl tō pūsta, kuru jys beja apsajēmis jim uzsyuteit, un jys tō nauzsyuteja.\nRefrens: Kungs, mōci mani staigōt tovas takas. (R. 4b)\n6 Pīmini, Kungs, sovus žāļsirdeibas dorbus,\nŪTRAIS LASEJUMS 1 Kor 7, 29–31\nŠei pasaule ir pōrejūša.\nTū es jums soku, brōli, – laiks ir eiss. Tōpēc turpmōk tī, kam ir sīvas, lai dzeivoj tai, it kai nabyutu pracāti; un tī, kas raud, – kai taidi, kas naraud; un kas prīcojās, – kai taidi, kas nasaprīcoj; un kas pērk, – kai taidi, kam nikō nav; un tī, kas izmontoj šū pasauli, – kai taidi, kas tōs naizmontoj. Jo šōs pasaules īkōrta ir pōrejūša.\nPYRMSEVANGELIJA DZĪDŌJUMS Mk 1, 15\nDīva vaļsteiba ir tyvu, soka Kungs,\nnūžālojit grākus un ticit Evangelijam.\nEVANGELIJS Mk 1, 14–20\nPēc Jōņa Kristeitōja apcītynōšonas Jezus aizgōja uz Galileju un sludynōja Evangeliju par Dīva vaļsteibu, saceidams: «Laiks ir pīsapiļdejis, un Dīva vaļsteiba ir tyvu – nūžālojit grākus un ticit Evangelijam.» Īdams garum Galilejas azaram, jys redzēja Seimani un jō brōli Andreju matam teiklus azarā, tōdeļ ka jī beja zvejnīki. Jezus jim saceja: «Nōcit maņ leidza, es jyusus padareišu par ļaužu zvejnīkim.» Un jī tyuleņ atstōja teiklus un jam sekōja. Pagōjis mozlīt tōļōk, jys īraudzeja Zebedeja dālu Jākubu un jō brōli Jōni laivā lōpejam teiklus. Jys tyuleņ jūs paaicynōja, un jī, atstōjuši sovu tāvu Zebedeju ar olgōdžim laivā, jam sekōja.


Vareiba jaunīšim dasasaceit rodūšom darbneicom “Dizainēts latgalietis” - lakuga.lv\nKarteņa: Ingūnys Semulis personeigais arhivs\nTemys: apdruka, bīdreiba "LOBS", Dizainēts latgalietis, dizains, jaunīši, Liana Valis, Puordare, radūšuos darbneicys, sītspīde\nBīdreiba “Lobs” kūpā ar uzjāmumu “Puordare” i zeimyna “Liana Valis” dybynuotuoju organizej rodūšuos darbneicys Latgolys jaunīšim – 20. augustā 18.30 stuņdēs Preiļūs, jaunīšu centrā “Četri”, 28. augustā Ludzys nūvoda Kuorsovys kulturys nomā i 4. septembrī Rēzeknis nūvoda Rogovkys jaunīšu centrā. Darbneicuos varēs izveiduot sovu latgalīša logo, kai ari īsavuiceit sītspīdis apdrukys pamatus i īvyngrynuot rūku sovu maiseņu apdrukavuošonā. Vītu skaits īrūbežuots, partū īprīškeja dasasaceišona.\nKai stuosta uzjāmuma “Puordare” puorstuove Ingūna Semule, “Dizainēts latgalietis” nūdarbeibu mierkis ir radeit jaunīšūs izratni par muokslys īspiejom Latgolā i veicynuot jūs lokalpatriotismu.\n“Kotrā nu vītu byus div darbneicys – dizaina i sītspīdis. Dizaina darbneicā dalinīki ar zeimyna “Liana Valis” veiduotuoju varēs izstruoduot sovu latgalīša logo, tok sītspīdis darbneicuos kūpā ar uzjāmumu “Puordare” byus vareiba apdrukuot auduma maiseņus ar Latgolā radeitim treis dizainim i tekstim,” par darbneicu nūrisi stuosta Ingūna.\nVysi treis dizaini, nu kurūs jaunīši varēs izalaseit meiluokū, īt nu Latgolys – vīns ir deju studejis “Stop Time” Rēzeknis filiālis vadeituojis i horegrafis Liānys Merņakys-Ņikitinys aba “Liana Valis” radeits dizains, ūtrais ir vīna nu Oskara Orlova aba Raibuo karikaturu nu serejis “Obrozi”, a trešais – ir Valentina Lukaševiča dzejis vuordi.\n“Muns kai idejis autoris mierkis beja atrast veidu, kai jaunīšūs interesantā i saistūšā veidā maksimali vairuok raiseit lokalpatriotisma jiutys i popularizēt latgalīšu volūdu, saistūt tū ar itūšaļt aktualom i interesantom lītom. Atsauceiba ir nagaideitai lela, tycu, ka tys byus lobs pamats cytā godā turpynuot ar leidzeiga satura aktivitatem,” doluos Ingūna.\nItuos aktivitatis atbolsta Latgolys Regionaluos atteisteibys agentura, Vaļsts kulturkapitala fonds i A/S “Latvijas valsts meži”.


Školuotuoji aicynuoti apmeklēt vosorys kursus “Vosoruošona 2017” - lakuga.lv\nTemys: LVLKŠA, Rogovka, Roksts, Vosoruošona, Vosoruošona 2017\nŠkoluotuoj, aicynojam tevi īpazeit sovu Latgolu i atsapyust piec garuo dorba cielīņa, apmeklejūt školuotuoju vosorys kursus “Vosoruošona-2017” Rogovkā nu 16. da 19. augusta.\nAicynojam pīsadaleit školuotuojus, kas gryb vuiceit voi jau vuica nūvodvuiceibu, nūstyprynuot latgalīšu rokstu volūdys prasmis, īpazeit dažaidus vuiceibu leidzekļus, kai struoduot ar tim, metodiku, daleitīs pīredzē, satikt dūmubīdrus i vyspuor jaukus cylvākus, smeļtīs spāku jaunam dorba cielīņam.\nItūgod otkon kursu golvonuo tema – nūvodvuiceiba školā. Vuiceisimēs latgalīšu rokstu volūdu, īpazeisim vuiceibu materialus, sasatiksim ar pazeistamim cylvakim – kulturys darbinīkim. Nūdarbeibuos īpazeisim metodis, kai struoduot, kūpā dorbuosimēs, struoduosim radūšajuos darbneicuos. Izzynuosim, kai veseleigi dzeivuot, kai dūmuot lobu.\nInformaceju sagataveja: LVLKŠA


Projekts “Brāļi un māsas” izdavuši albumu “Divējādi” - lakuga.lv\nProjekts “Brāļi un māsas” izdavuši albumu “Divējādi”\nTemys: "Brāļi un māsas", Andris Grunte, Artis Orubs, Edgars Kārklis, Ilze Grunte, Kristīne Kārkle, muzyka, Roksts\nMarta vydā albumu izdavuse jauna, nu reizē jau pīredziejuse apvīneiba – “Brāļi un māsas”. Jauna aiz tuo, ka itys ir jūs pyrmais albums i pyrmuo leluokuo publiskuo pasaruodeišona, nu pīredziejuse aiz tuo, ka tymā apsavīnuojuši Latvejā pazeistami muziki.\nProjektā “Brāļi un māsas” spielej Artis Orubs, Ilze Grunte, Andris Grunte i Latgolai “sovejī”, cytūs zynomūs projektūs dzierdētī Edgars Kārlis i Kristīne Kārkle. Kai Ilze i Andris, tai Kristīne i Edgars ir bruoļs i muosa, kurī kūpā muzicej jau nu mozu dīnu, deļ tuo ari logiskys ir projekta nūsaukums. Taipat vysu vydā breineigi īsadar ari Artis, kurs ir kai izcyls muzikis tai ari cīši lobs draugs.\nApvīneiba par itaidu sastuovu i saimis saitem soka, ka “tei vysod ir eipaša sajiuta muzicēt kūpā ar cylvākim, kurūs jiuti, mīļoj, ar kurim var sasarunuot bez vuordu – muzykys volūdā!”\nJaunajā albumā “Divējādi” vydā ir 10 dzīšmu, nu kurūs treis izskaņ latgaliski. Albums ir taiseits, pīsaturūt pi lobuokūs modernuo eklektisma tradiceju, ar stuostu par sīvītis myužu nu dzimšonys da pādejuos myuža dīnys, par pamatu jemūt tautysdzīšmu originalūs tekstus i melodejis, bet kluotyn dalīkūt sovu muzykalū pīredzi i redziejumu. Latvīšu tautysdzīšmu tradiceja mejās ar pasauļa muzyku – dzierdeiguokuos auss albumā sadzierdēs kai armeņu kora dzīduojumus, tai Alpu viersyuņu arejis, tai i Amazonis myužamežu, Indejis plašumu i zemnīku dzerauņu nūskanis.\nAlbums īraksteits “Sound Division Studios”, bet izdūšonu pabaļstejs Vaļsts kulturkapitala fonds. Izdeviejs – muzykys izdevnīceiba “Plate”. Albumu var nūpierkt Latgolys Studentu centra gruomotu goldā, veikalā “O! Marta” Daugovpilī, tautys muzykys salonā “Upe” i folkklubā “Ala Pagrabs” Reigā. Taipat albumu var nūpierkt škārsteikla veikalā “Taiseits Latgolā” ite.\nAlbuma dzīšmu saroksts:\n1. Neviens putniņš tā nepūta\n2. Sajāja bramaņi\n3. Gon dzaltona kļavys lopa\n4. Viena pati es māsiņa\n5. Ai Dieviņi, augstu saule\n6. Gulēja saulīte ābeļu dārzā\n7. Kyukova dzagiuze\n8. Arit, arit bruoleleni\n9. Velc, pelīte, bērnam miegu\n10. Divējādi saule tek


Par gostim, školu, ō, uo i Latgolu sātys saimineica Ilze Sperga / LR1 / / Latvijas Radio\n19. janvāris 2019, 18:15\nGruomotu redaktore, filologejis doktore, publiciste, prozaike i vasalu septeņu Latgalīšu kulturys goda bolvu „Boņuks” sajiemieja Ilze Sperga. Taipoš jei sovulaik struoduojuse pi pyrmū „Kolnasātys” raidejumu, kūpā ar tuos veiduotuojim sovulaik sprīduse kū i kai lobuok izdareit. Ilze atkluoj, ka tūlaik i ari tagad, tei beja lela prīca par raidejumu latgaliski.\n„Itei ir radejis kai medeja atbiļdeiba, jo, kū vaira tys vuords izskaņ, tū vaira jis nūsastyprynoj cylvāku volūdā, runuošonā, dūmuošonā.”\nPar latgalīšu volūdys lītuošonu i ar tū saisteitim streidim Ilze soka ari itai:\n„Gosts, gaška, vīss, vīšņa, varbyut tys pat ir normali cikom nav vīnys taidys normātys pareizraksteibys vuordineicys, kur var viļkt ar pierstu i ruodeit, ka ir tikai itai i nikai cytaiž. Tai nikod ari nabyus, jo vysod byus paralelī varianti, mes tok nadzeivojom totalitarā vaļstī.\nDūmoju, ka vajag mozuok par itim vaicuojumim spuoruotīs i raudzeit viļkt sovys saknis, pīminēt, kai saceja muna baba, tāvs, muote.”\nKoč gon vēļ šudiņ ari poši latgalīši spuoruojās par tū, kai pareizi raksteit latgalīšu volūdā, pa „jaunam” voi pa „vacam”, jau 2007. goda septembrī Vaļsts volūdys centra ekspertu komisejis Latgalīšu ortografejis zamoškkomiseja ir izdavuse latgalīšu pareizraksteibys nūsacejumus.\n„Myusdīnu ortografejis nūsacejumi, kas atrūnami likumi.lv atļaun raksteit ar garū „ō”, bet ir daudz cytu normu, kurys nivīns naīvāroj. Koč voi tys pats divskaņs „ie”, kas piec 1933. goda nūsacejumu byutu juoroksta kai „ē”. Pērtī pērtīs, tai burtiski puorskaitūt. Tai nivīns narunuos i naraksteis. Ir juoīt iz prīšku i juolītoj tei volūda. Vīnkuorši roksti tai, kai tu roksti, bet atbylstūši raksteibys normom.”\nIte gon Ilze nūruoda, ka nikas nav akminī īkolts i laikam īmūt mainuos. Juosamaina.\n„Jaunī ortografejis nūsacejumi ir 2007. goda, taipoš kai muna mašina i es jau verūs, ka jei ari taida pavaca. Laiks i dzeive īt iz prīšku. Tuo vītā, lai kaseitūs kai pareizi pīrakstei vīnu i tū pošu burtu voi skaņu, eistineibā tys jau seņ ir atrysynuots.”\nJau kaidu ilguoku laiku Ilze sevi jiut i sauc par sātys saimineicu.\n„Muna kasdīna breižim ir taida saprūtama, breižam na cīši. Ir dorbs i divi mozi bārni, kas iz maiņom slymoj. Gola beiguos, ka es tik ilgi asu dzeivuojuse bez bārnu, deļ kuo es tagad navaru dzeivuot ar bārnim. Tys, eistineibā ir forši. Tuos pērlis, kū jī sper uorā.”\nParaleli saimnīkuošonai sātā Ilze ari struodoj i roksta. Jei atkluoj, ka sovus tekstus vysod iztvāruse i iztver kai taidu tvaika nūlaisšonu.\n„Spīdīņs sasakruoj i tod tys vyss īt uorā. Maņ vaira pateik fantazēt nikai vērtīs olūtūs. Skaidrys, ka es par Trasunu nikod romanu napīraksteišu, ka jis byus Trasuns, to tys nabyus jis.”\n„Tūs, kurī var puorskaiteit latgalīšu literaturu i saprast ir moz. Vēļ mozuok taidu, kurī var dūt tev koč kaidu kritisku atsauksmi.”\nGuntas Ločmeles stuostā klausitēs par bīdreibys „Asmu Latgalīts” Latgolys goda bolvu, kas itūgod Preiļūs tiks padūta jau pīktū reizi.


Ceļu pi klauseituoju suoc Sovvaļnīka vinilplate - lakuga.lv\nTemys: "Napaseitynuots", Roksts, Sovvaļnīks, vinilplate\nSovvaļnīks vinila platis formatā izdevs albumu “Napaseitynuots”, kuru kompaktdiska formatā izdeve 2016. goda nūgalē. Platē īkļautys 10 nu 13 kompaktdiska versejā asūšajom dzīsmem. Itei plate teik skaiteita par pyrmū myusu dīnu latgalīšu muzykys vinila plati – sovulaik vinila platēs tyka izdūta viņ latgalīšu tautys muzyka.\nAlbums “Napaseitynuots” ir veļteits Annai Rancānei i turpynoj Sovvaļnīka aizsuoktū stilu – kotrā albumā veidot dialogu storp muzyku i kaida nu latgalīšu dzejnīku tekstim. 2010. godā Sovvaļnīks izdeve albumu “Bolts susātivs”, kuru veļteja Ontona Kūkoja atcerei. 2009. godā izdūtajā albumā “Sūpluok” īkļauti desmit latgalīšu dzejnīku (V. Lukaševičs, L. Rundāne, O. Seiksts, M. Andžāne) teksti. Ja albumam “Sūpluok” beja rakstureiga muzykali melanholiska i vīgla roka apdare, tod ar kotru nuokušū īrokstu skanejums drupeit mainuos, tys klivs smagnejuoks, balansejūt iz folkmuzykys i alternativuo roka rūbežim.\nAlbumā “Napaseitynuots” dzīsmis īraksteitys sadarbeibā ar Latvejā pazeistamim skaņu režisorim Gintu Lundbergu, Māri Brensonu, Eināru Lipski i Gintu Stankeviču. Īrokstā jam daleibu Sovvaļnīka grupys bīdri Māris Lovniks (gitara), Artūrs Meļnikovs (bass) i Vadims Meļuščenkovs (bungys), kai ari vairuoki vīsmuokslinīki – Māris Muktupāvels, Biruta Ozoliņa, Guntra Kuzmina, Mareks Gusāns, Pīters Daugulis.\nNu 20.marta vinilplate byut nūpierkama muzykys īrokstu veikalūs. Prezentacejis koncerts Reigā nūtiks 24. martā, sastdīņ, krūgā “Aptieka” (Mozuo Mīsnīku īla 1) 22.00, i 3.majā Daugovpilī – „Artilērijas Pagrabi”.\nNapaseitynuots by Sovvaļnīks