Kolnasāta 13. junī - lakuga.lv\nTemys: Abrene, atkritumi, klams, Kolnasāta, Linda Vorpe, Roksts\nRaidejumā saruna ar vidzemneicu Lindu Vorpi, kas interesejās par bejušū Latgolys teritoreju Abreni. 2007. godā kuodreizejais Abrenis aprinkis kliva par daļu nu Krīvejis Pitalovys rajona. Linda Vorpe intervej bejušūs Abrenis īdzeivuotuojus, arhivūs meklej materialus i verās, kū par Abreni roksta medejūs. Lindai nav vacuosmuotis Latgolys laukūs, jei latgalīšu volūdu īsavuiceja studeju laikā pošvuiceibys ceļā – skaiteja gruomotys, gazetys i runuoje ar draugim latgalīšim.\n„Kolnasāta” pietej, kū Latgolā dora ar atkritumim – aprūk ci škiroj i puorstruodoj. Piec divim godim atkritumus, īspiejams, vajadzēs obligāti škiruot vysim.\nSovukuort Vuordineicā na tik nūpītnai par atkritumim i „klamu”.


Djibouti - Oxford Reference\nDjibouti - Oxford Refe...\nThe Republic of Djibouti (Arabic: Jumhūriyyat Jībūtī; French: La République de Djibouti) since independence in 1977. Previously the French ...


Leņdžu pogostā nūtiks Stanislavam Kambalam veļteita konfereņce - lakuga.lv\nTemys: konference, Leņdžu pogosts, Rēzeknis nūvods, Roksts, Stanislavs Kambala\nRēzeknis nūvoda Leņdžu kulturys nomā 11. novembrī nūtiks konfereņce “Staņislava Kambalas ieguldījums Latgales vēsturiskajos procesos”, kas veļteita sabīdryskajam darbinīkam Stanislavam Kambalam (1893-1941), viestej informaceja Rēzeknis nūvoda sātyslopā.\nKonfereņcē ar referatim pīsadaleis zynomi viesturnīki: Dr. hist. Valters Ščerbinskis (Latgolys i starpkaru perioda Latvejis politika), Dr. hist. Vladislavs Malahovskis (Zemis vaicuojums Latgolā), Dr. hist. Inese Runce (Latgolys vaicuojums politiskajuos diskusejuos 20.gs. suokumā), kartografe Andra Zubko-Melne (Vītvuordi administrativi teritorialūs reformu kontekstā), literati: Dr. philol. Valentins Lukaševičs (Marginalejis stuostam par Stanislavu Kambalu), rakstneica Inga Ābele (Volūdys lūma kulturā), rakstneica Sandra Ūdre i rakstnīks, tulkuotuojs Juoņs Ryučāns (Kūpeigais i atškireigais laikabīdru S. Kambalys i F. Kempa biografejuos).\nKonfereņcis mierkis ir veicynuot izpratni par Latgolys viesturi i tuos personeibom, kulturu i saimnīciskū darbeibu Latgolā XX godu symta suokuma viesturis kontekstā, kai ari rast īskotu Latvejis valstiskuos veidošonuos procesā i tuo atspīgeļuojumā myusu dīnuos.\nSkaiteit vaira par Stanislavu Kambalu


Kaučuka elasteiba - lakuga.lv\nNabej jau nikas ari raksteits. Seņ. Dažaidys vyuorsmys vibrācejis… nu, prūtams ari elegantys vibrācejis, bez kuo itys blogs napastuovātu.\nBet golvonīs es niule dūmoju par „Warszowys vuoveri” upgreigu. A,kas?\nBet2 – tys nabyus uotri, juo juoīkruoj līkīs lats (giggle)\nVīns draudzeņš acagrīzēs nu trimdys dorba uorzemēs, bet malaceits, ka dalēce fiška … da uorzemis atver kontu smedziņūs kotram pa sovam – ilgtermiņā, voi ari tu suoc drystavuot jau piec pyrmuos emoceju īmoksys. Deļ tuo niue prīcej, ka ir cylvāks ar kū vairuok var parunuot, ne tikai par kardana izjaukšonu i tys kū tu dori, saguodoj tev prīku – deļ kam tū nadareit tuoļuok. Vai, ne Zinti?\nVeļ maņ drusksu pateik tei saucamuo krīze … ka cylvāki suoc dūmuot ar tū, ar kū jīm i juodūmoj, na ar tū kū jīm pavielej. Āmen, kai teiktu dzejnīks bazneicā.\nDa , atzeistu, ka piec mini ceļuojumim asu mainiejīs… kaidā voi sovaišuokā ziņā, i itys blogs tūp braucūt da sātys Valmīrīša autobusā. Par autobusim maņ ir daudz kū saceit i raksteit, bet par tū , nuokušajā bloga īrokstā.\nTok vot … sistemys cylvāks vairs nav cylvāks. Da ari es nikuo jauna nabazuneju. Ite ir daudzi pīmāri…. suokūt nu „Fight club”… beidzūt…nā..ite nav beigu – cylvāks myužam par tū raksteis,breinuosīs … ari as. Jauonuokīs neveiksmeigīs (?) raudziejums ir eisstuosts „Sistema”. Na gluži taidā vidē, bet saprast dūd. Eisti taidā stilā reportāžys i mega blosterus i gryuši raksteit, bet lai voi, kai … es tū sarakstieju i aizsyutieju vīnam Starptautiskejam Spāņu konkursam. Bet nalūloju lelys cerebys, jo ni stuosts ni ari vysa konkursa shema nav stypra. Respektivi -> tu īsyuti… tod jī nūsyuta iz tovu valsti (attīceiguos valsts žūrejai) -> ja lobs tod 5 dorbi nu vaļsts teik tuoļuok -> nu i tod tūs dorbu (jau puortulkuotu in da english) vierteišona Espaņjolā. Jo vinkuoršuok tu raugi sataiseit kaidu sistemu, jū gryšuok izīt da gola.\nTai ari te – prūtams vērtēs nikam nazynoma zūreja, bet kai sacieju – as koč aizsyutieju..i koč kur LV i LTG vuords byus pīfiksāts.\nPagaidom čau, kačeiši.\nSandrys Ūdris stuosts “Abigailys spīgeļs” 07/04/2020\nJeļena Solovjova: Dizains nav tikai logotips 05/05/2020


Pogonatum aloides (1 de 2) - 36168\nPogonatum aloides (Hedw.) P. Beauv. Prodrome des Cinqui?me et Sixi?me Familles de l'Aeth?ogamie 84. 1805.


Pīredzis giušona pi frīzu Nīderlandē – Bīdreiba "LgSC"\nRitiņs izrūtuots ar Frīzu karūga simbolu – stilizātom iudiņa rūzis lopom.\n“Latgolys Studentu centrs” turpynoj dorbuotīs storptautiskajā projektā*, kura mierkis ir styprynuot mozuoklītuotuos volūdys, tymā skaitā latgalīšu volūdu. Projekta ītvorūs bīdreibys puorstuove Vineta Vilcāne nūbraukuse iz Nīderlandi īsapazeit ar frīzu volūdys situaceju, izzynuot, kas teik dareits volūdys saglobuošonai i populariziešonai i kū nu tuo vysa var vuiceitīs latgalīši.\nKas ir frīzu volūda?\nFrīzu volūda ir Nīderlandis ūtruo oficialuo vaļsts volūda, kas teik lītuota Frīzlandis provincē – vaļsts zīmeļūs. Tei ir vīna nu germaņu volūdu, kurai daudz kūpeiga ar angļu volūdu, sovukuort holandīšu volūdu ītekmiejuse vuocu volūda. Storp frīzu i ūtrū oficialū volūdu, holandīšu volūdu, ir dīz gon lelys atškireibys, i holandīšim, kurim kasdīnā nav saskaris ar frīzu volūdu, ir cīši pagryuši tū saprast.\nHarlingena- vīna nu 11 Frīzlandis viesturiskajom piļsātom.\nFrīzlandis proviņcē dzeivoj ap 650 tyukstušys cylvāku i teik lāsts, ka pusei nu jūs frīzu volūda ir dzymtuo. Kūpumā Nīderlandē ir nadaudz vaira kai 17 miljoni īdzeivuotuoju, i vēļ vaira ite ir velosipedu. Procentuali nu kūpejuo īdzeivuoju skaita vaļstī frīzu volūdu Nīderlandē lītoj mozuok cylvāku nakai latgalīšu Latvejā.\nVolūda školuos i pošvaļdeibuos\nVydslaikūs senejuo frīzu volūda beja ari regiona oficialuo volūda, tok ar 16. godu symtu suoce zaudēt sovys pozicejis i turpmuok kai oficialū volūdu regionā izmontuoja holandīšu.\nIlgu laika pūsmu frīzu volūdu frīzi lītuoja saimē, tok suocūtīs Eiropys tautu nacionalajai atmūdai, frīzi suoce apsazynuot sovys volūdys bogoteibu i styprynuot tuos pozicejis regionā. Pošuos 20. godu symta suokuos atsevišķuos Frīzlandis školuos frīzu volūdu suoce vuiceit kai fakultativu. Pīcdasmytajūs godūs Frīzlandē dažys školys puorguoje iz bilingvalū apvuiceibu, izmontojūt frīzu i holandīšu volūdu.\nMyusu dīnuos Frīzlandē dorbojās daudzys trilingvaluos školys, kur paraleli frīzu i holandīšu volūdai izgleiteibys procesā teik integrāta angļu volūda. Tok tei jūprūjom ir vacuoku izvēle, ci bārnus laist školā, kur vuica frīzu volūdu.\nVolūdys praktiskuo pīlītuojuma ziņā frīzu volūda ir daudz lobuokā situacejā nakai latgalīšu. Pyrmkuort, jau byutisks ir fakts, ka volūda ir izgleiteibys sistemā i tei nav atsevišķu školuotuoju aizaraušona i iniciativa. Ūtrkuort, volūdys oficialais statuss tū ļauj pilneibā lītuot komunikacejā ar vītejom pošvaļdeibom i oficialajom īstuodem. Nu pošvaļdeibu darbinīku teik praseitys frīzu volūdys zynuošonys. Treškuort, volūda ir pamonama publiskajā telpā, pīmāram, cīmu i piļsātu nūsaukumi ir gon frīzu, gon holandīšu volūdā. Ari vairuoki medeji sovu saturu sagatavej frīzu volūdā.\nCīmata nūsaukums pīraksteits frīzu i holandīšu volūdā.\nLeidzeigi kai ar latgalīšu volūdu, ari na vysi frīzu volūdys lītuotuoji zyna tuos rokstu volūdu. Daudzi jaunīši naredz motivaceju vuiceitīs raksteibu, lai gon lepojās ar sovu frīziskū izcelsmi i volūdu i lobpruot tymā sasarunoj sovā storpā, tok sarakstei izavielej holandīšu volūdu. Itys paruoda, ka na vīnmār, kod volūdai ir atbolsts nu “augšys”, tod volūdys lītuotuoji steidz izmontuot kotru vareibu tymā komunicēt. Turkluot globalizacejis laikmetā mozajom volūdom lels izaicynuojums ir angļu volūda.\nAfûk i Frīzu akademeja\nLela lūma frīzu volūdys saglobuošonā i populariziešonā ir divejom sabīdryskajom organizacejom – 1928. godā dybynuotajai “Algemiene Fryske Ûnderrjocht Kommisje” (Vyspuorejuo frīzu izgleiteibys komiseja (Afûk)) i 1938. godā dybynuotajai “Fryske Akademy” (Frīzu akademeja). Obejis organizacejis dorbojās vēļ da myusu dīnu.\nVineta Vilcāne ar Afûk puorstuovi Mirjamu Vellingu.\nFrīzu akademeja frīzu volūdys vaicuojumu rysynoj zynuotniskā leiminī. Sovukuort Afûk darbeiba vaira vārsta iz volūdys lītuotuojim, i bīdreibys darbeibā var saredzēt daudz kūpeiga ar “Latgolys Studentu centra” aktivitatem. Afûk darbeibu finansiali atbolsta Frīzlandis pošvaļdeibys, kas ļaun organizacejai olguot darbinīkus (itūšaļt tymā struodoj ap 30 cylvāku) i eistynuot ilgtermiņa projektus. Bīdreiba pīduovoj frīzu volūdys kursus i reikoj akcejis volūdys i literaturys populariziešonai. Afûk ir ari gruomotu izdeviejs frīzu volūdā, ik godu izdūdūt ap 50 gruomotom. Tuos ir gon originalliteratura frīzu volūdā, gon tulkuojumi nu holandīšu i angļu volūdom. Daudzi teik izdūts bārnu gruomotu frīziski, tai veicynojūt volūdys lītuošonu saimēs. Afûk izdūd ari atseviškys gruomotys angļu volūdā par frīzu volūdu i kulturu, kas padora volūdu pamonamuoku uorpus Nīderlandis.\n* Eiropys Komisejis atbaļsteitais projekts “Mozuoklītuotuos volūdys, leluos īspiejis. Sadarbeiba pietnīceibā, kūpīnu īsaisteišona i inovativi vuiceišonuos reiki – COLING” (Minority Languages, Major Opportunities. Collaborative Research, Community Engagement and Innovative Educational Tools — COLING) paredz styprynuot “mozuos” volūdys – tuos, kas nav golvonuo vaļsts volūda i kurys lītoj tikai daļa sabīdreibys.\nProjekta aktivitatem var sekuot leidza Facebook.com i Twitter.com.


Sei in Dati Sinottici: Mondo » Europe » Czech Republic » Praha - Ruzyne\nPraha - Ruzyne,\nCzech Republic Lat: 50 06N, Long: 014 15E, Alt: 365 mt. Dati Precedenti:\n31 - 18:00 31 - 17:00 31 - 16:00 31 - 15:00 31 - 14:00 31 - 13:00 31 - 12:00 31 - 11:00 31 - 10:00 31 - 09:00 31 - 08:00 31 - 07:00 31 - 06:00 31 - 05:00 31 - 04:00 31 - 03:00 31 - 02:00 31 - 01:00 31 - 00:00 30 - 23:00 30 - 22:00 30 - 21:00 30 - 20:00 30 - 19:00 30 - 18:00 30 - 17:00\nSynop 31/07/2021 18:00 UTC\nW (280°) 3 m/s 13 m/s\nCopertura Totale: 1/8 Per saperne di più sulle nubi\nNubi Basse: 1/8 or less but not 0/8 stratocumulus (formed by spreading cumulus) (Sc cumulogenitus) Dettagli\nNubi Alte: cirrus (dense, with sproutings, or in tufts) (Ci spissatus, castellanus, or flocus) Dettagli\nSYNOP: AAXX 31181 11518 02789 12803 10220 20093 39671 40085 53002 60002 81442 333 10260 60005 81656 91113\nAgg. il 31/07/2021 18:15 UTC


Eistais Latgolys reps “MKH41” izpiļdejumā - lakuga.lv\nTemys: Bruolāns, hip-hop, Latgalīšu reps, MKH41, reps\nHip-hopa apvīneiba “MKH41” nupat izdavuse debejis albumu “Latgaļīšu Reps”, kas ir apvīneibys vizeja par tū, kai juoskaņ latgalīšu repam. Albums ir ari “MKH41” dalinīku personeigs stuosts par pīdzeivuotū.\nApvīneibys “MKH41” pyrmsuokumi meklejami 2015. godā Rēzeknē, kod Bruolāns puorsavuoce iz Rēzekni. “Satyku seņ naradzātu bīdru, ar kuru kūpā īrieju dzeivūkli. Tī nūtyka džemi – skaitejom frīstailus, nūtyka breika dejis īrūbežuotā plateibā i cytys hip-hopa kulturai rakstureigys aktivitatis. Darejom tū, kas pateik, lai ikdīna byutu interesantuoka. Gostūs guoja Jezups, Valns, Nikita, ari Arča beja bīžs vīss, kaut dzeivuoja Ludzā.\nByuteibā tei beja vīta, iz kuru atīt i labi pavadeit laiku ar leidziegi dūmojūšim cylvākim. Jezups beja tys, kurs mudynuoja myus kuorteiguok pīsavērst repam, jo tymā laikā nadarejom tū tik nūpītnā leiminī. Īmūt laikam, mainejuos apstuokli, bet kontakts napazuda. Kai spylgtuokais moments atmiņā paļics, kod gostūs beja DJ VALNS i lyka muzyku nu plašu, vīnustobys dzeivūklī bejom kaidi 15 cylvāki. Vāluok, kod Jezups izveiduoja studeju, nūsprīdem, ka juoroksta albums ar “MKH41” vuordu, jo tys beja myus vysus vīnojūšs laiks i vīta,” atguodoj Bruolāns.\n“MKH41”apsavīnuojuši Rēzeknis bītmeikeri – Nikita Grapp, Jezups, DJ VALNS, kas ir ari “Ausmeņa Records” bīdrs, i reperi – Bruolāns, Archa1177, Mesa i Pluto.\nApvīneibys debejis albuma “Latgaļīšu Reps”stuosti atkluoj dalinīku personeigū pīredzi, i jī poši sevi sauc par apleik asūšuos vidis reporterim.\n“Atstuojam daļu nu sovys bagažys iz bīta, lai cytim byutu īspieja īsaklauseit i naatkuortuot myusu pīļautuos kliudys,” par albuma viestejumu stuosta apvīneiba. Kai jau albuma nūsaukums viestej, kompozicejis izpiļdeitys latgaliski. Vaicojūt, ar kū latgaliski izpiļdeits reps atsaškir nu puorejuo Latvejis repa, apvīneiba atsoka: “Pyrmom kuortom, ar volūdu. “MKH41” repoj iz sovu, vītejū bītmeikeru bītim, tys nūteikti īdūd sovu, cytim narakstureigu skaniejumu.”\n“MKH41” jaunuo albuma nūsaukums “Latgaļīšu Reps” kaidu varātu mulsynuot, jo taids pats nūsaukums ir nu Ludzys nuokušajai i lelu atpazeistameibu īmontuojušajai apvīneibai, kuramā dorbojās Ivo Grigalis i Dzidzis Kozlovs. Vaicojūt, parkū albuma izvālāts taišni itaids nūsaukums, Bruolāns stuosta:\n“Devem albumam taidu nūsaukumu apzynuoti. Lai cylvākim kliudaini vyss latgalīšu reps naasociātūs ar vīnu vysim labi zynomu projektu, kurs ir tuols nu repa i ar hip-hopu tam ari nav sakara. Hip-hops ir kultura, kurā bez repa ītylpst ari DJ’ings, graffiti i breiks. Mes ar šū albumu paruodejom, kai skaņ eists reps lobuokajuos žanra tradicejuos.”\n“MKH41” dalinīkim ir svareigi sovu muzyku izpiļdeit latgaliski, jo volūda ir daļa nu jūs identitatis i leluokajai daļai apvīneibys bīdru latgalīšu volūda ir dzymtuo. Ar sovu radūšū darbeibu jī ari grib popularizēt volūdu, lai jaunīši turpynuotu runuot latgaliski i volūda turpynuotu dzeivuot. Apvīneibys dalinīki repoj ari latvīšu literarajā i krīvu volūdā. “Hip-hops vīnoj!” atzeimoj Bruolāns.\nTyvuokajā nuokūtnē “MKH41” bīdri planavoj struoduot pi solo projektim, atkluoj Bruolāns: “Archa1177 roksta miksteipu, es ar Jezupu struodoju pi kūpeiga albuma “Bagāža”, byus ari miksteips nu Pluto i materials nu Mesys. Nasataisom pazust piec albuma izlaisšonys.” Apvīneibys jaunumi var sekuot leidza facebook.com/41MKH.


Pogoda Al Qubūlayn - prognoza godzinowa na dziś - WP.pl\nPogoda WP.pl Jemen Pogoda na dziś - Al Qubūlayn\nAktualna pogoda, godz. 23:27 05:55 17:46\nAl Qubūlayn - pogoda godzinowa na jutro\nAl Qubūlayn - pogoda godzinowa na pojutrze\nAl Qubūlayn - pogoda godzinowa na\nAl Qubūlayn - archiwum pogody\nAl Qubūlayn - średnie temperatury\nNajd al Manāţīsh\nHayjat al Mā’\nBayt Muḩammad ‘Alī Nājī\n"Milionerzy": Pytanie o wydobycie rudy uranu w Polsce. Zobacz prawidłową odpowiedź\nBan Luk Khwai


Latgalīšu karūgs Imanta dīnā "Bahmatūs" - lakuga.lv\nLatgalīšu karūgs Imanta dīnā “Bahmatūs”\n14 Juļs 2011\nLatgalīšu karūgs (zyls-bolts-zyls ar grifu iz sorkona vairūga) teik vaira lītuots kai Latgolys i latgalīšu simbols. 2011. gods 1. julī – Imanta dīnā latgalīšu karūgs tyka pacalts ari Baļtinovys nūvoda Bahmatūs.\nItymā dīnā, kūpā saeimūt dūmubīdrim, Slišanu dzymtys sātā „Bahmatūs” tyka pacalts pyrmais latgalīšu karūgs Baļtinovys nūvodā. Paceļūt karūgu, skaneja dzīsme „Pīmiņ, bruoļ!”, kas 20. godu symta 90-tūs godu suokumā bīžai tyka dzīduota kai Latgolys atmūdys himna.\nImanta dīnā Bahmatūs latgalīšu dzīsmes skanēja Da Gunchi (Gunta Rasima) gitarys i baļtinovīša – „Palādu” teatra muzykanta Aigara Keiša akordeona pavadejumā. Svinietuoju pulkā beja ari vysaidu latgalisku pasuokumu organizatori i bīdreibys „Latgolys Saeima” aktivi dareituoji- Juris Viļums jeb Jureits nu Dagdys nūvoda i Andris Slišāns nu Viļakys nūvoda.\nImants Slišāns soka „Sirsneigs paļdis!” sovim tyvajim, meilajim cylvākim i dūmubīdrim, kas beja kūpā itymā dīnā kai paceļūt latgalīšu karūgu, tai ari vāluok – dzīdūt pi guņkura.\nPīmiņ, bruoļ, pīmiņ, bruoļ,\nSovu Tāvu zemi – sovu Latgolu.\nCelīs, bruoļ, celīs, bruoļ,\nMyus’ Muorys zemē Dīvu gūdynoj.\nDzīdi, bruoļ, dzīdi, bruoļ,\nLai trešuo zvaigzne otkon speidēt suok.\n/V., M. Muktupāveli/\nBīžuokuo klaida – leidzskaņa meikstynuošona navītā 28/01/2019


Kū jaunīši grybātu dzierdēt i redzēt škārsteiklā latgaliski? - lakuga.lv\nTemys: aptauja, jaunīši, Sintija Augustova, škārsteiklys\nRoksta autore: Sintija Augustova, portals lakuga.lv\nSevkuram škārsteikla lītuotuojam ir daīmams miļzeigs daudzums vysaidys informacejis. Ari latgaliski ir īspiejams atrast gon vysaidus rokstus, dzīsmis i video, skaiteit vysaidys gruomotys. Lela daļa informacejis ir dūmuota jaunīšim, deļtam ka taišni tei vacuma grupa vysvaira “draudzejās”ar škārsteiklu i modernajom tehnologejom. Portals lakuga.lv veice nalelu pietejumu, lai nūskaidruotu, kaidu informaceju latgaliski patērej latgaliski runojūši jaunīši i kū vēļ jī grybātu dzierdēt i redzēt škārsteiklā latgaliski.\nPietejumā dasadaleja 61 jaunīts vacuma grupā nu 16 leidz 25 godim. Leluokuo daļa nu respondentu ir nu Latgolys, tok beja ari taidi jaunīši, kas kasdīnā dzeivoj Reigā, Kūrzemē, Vydzemē, Zemgalē i ari uorpus Latvejis. Leluokuo daļa aptaujis dalinīku kasdīnā runoj latgaliski i patērej informaceju latgaliski – gon socialūs teiklus, vysaidus video, dzīsmis i tūs videoklipus, literaturu, medejus, škārsteiklu i cytus informacejis olūtus. Kaids nu jaunīšu verās teatri i kinys latgaliski, kaidam nu respondentu līkās, ka latgaliskuo teatrī i kino pasaulī vajadzātu vēļ vaira, vīns nu jaunīšu kai ministrants losa bazneicā lasejumus latgaliski. Leluokajai daļai respondentu datryukst kuo interesanta latgaliski, daudzim beja gryuši pasaceit, voi nazkuo tryukst, pavysam dažim lykuos, ka informacejis latgaliski nadatryukst.\nKoč pādejūs godu laikā latgaliskuo kulturtelpa ir palykuse plošuoka, latgalīšu volūdu vys vaira var dzierdēt radejā, televizejā i škārsteiklā, ari iz īlys, vairuoki respondenti atbiļdēja, ka grib latgalīšu volūdu iz īlys dzierdēt vēļ vaira, eipaši jaunīšu vydā. Kaids nu jaunīšu raksteja, ka grib redzēt vīnuotu latgalīšu volūdu. Vairuoki vacuoka godsguojuma cylvāki prīkšrūku dūd vacajam principam, divskani “uo” raksteit kai “ō”. Sovukuort jaunīši itūpoš divskani daudz lobpruotuok roksta kai “uo”. Juonūruoda, ka 2007. gods 28. septembrī apstyprynuotajūs Latgalīšu raksteibys nūsacejumus ir pīļaunama divskaņa “uo” apzeimuošona ari ar “ō”, deļtam itys palīk tolerancis vaicuojums storp tim, kam na cīši pateik “ō” variants, i tim, kas namīļoj “uo” verseju.\nVairuoki respondenti izsaceja vēļmi piec raidejumim jaunīšim. Koč škārsteiklā jau ir raidejumi i saturs jaunīšu mierkauditorejai, vēļme piec papyldu satura līk dūmuot par tū, ka ituo satura ir par moz. Latgaliskajā telpā ir vajadzeiga informaceja par sarežgeitom, sociali atbiļdeigom temom, respondentu atbiļdēs varēja maneit jaunīšu interesi ari par politiku latgaliski. Tok lai pīsaisteitu jaunīšu auditoreju, ir juomeklej rysynuojumi, kai taidu informaceju pasnīgt vīnkuoršuotā, interesantuokā veidā. Vīns nu variantu varātu byut virtualuo diskuseju vīta socialajūs teiklūs, kuru ari īsaceja kaids nu respondentu. Tok itaidys idejis eistynuošonai pastuov risks, ka tei nu vītys, kur teik pausti argumentāti vīdūkļi par nūteiktom problemom, īvāruota tolerance i sovstarpeja pīkluojeiba, var palikt par platformu, kurā lītuotuoji vīns ūtru apvainoj, nūlomoj uzskotu i vīdūkļu nasakriteibys deļ, kai tū vysai bīži var maneit, pīmāram, ziņu portalu komentaru sadaļuos i latgalīšu dūmubīdru grupuos Facebook.\nRunojūt par jaunīšim i jim aktualu informaceju, kaids respondents atbiļdēja, ka grib redzēt vaira latgalīšu “meme” aba smīkleigu biļdeišu, jūceņu. Facebook ik pa laikam var redzēt kaidus latgalīšu jūceņus, daudzus nu jūs var atrast ari Facebook lopā “Latgaliešu memes”. Tī caur humoru tiek viesteits par Latgolu, nūvoda tradicejom, pīmāram, kopusvātkim. Biļdē zamuok radzams fragments nu repera Dreika dzīsmis “Hotline Bling” video. Originali Dreiks dzīsmis video doncoj, tok ar konkretu kadru atlasis paleidzeibu teik paruodeits, kai Dreiks vīnu variantu naatbolsta, tok ūtrais jam cīši pateik.\nLopā “Latgaliešu memes”natryukst ari publikaceju, kuruos ar humoru atsatīc i paker iz zūba “čiuļus”aba tūs, kas dzeivoj uorpus Latgolys i nasaprūt latgalīšu volūdu. Latgaliski runojūšūs sabīdreibā lelu popularitati jau vairuoku godu garumā ir īmontuojs ari teicīns “Čiuli pipši”, taidu var maneit ari lopā “Latgaliešu memes”. Leluokuo daļa publikaceju “Latgaliešu memes”ir latviski, koč i viesteits par Latgolu.\nFacebook ir atrūnam ari lopa “Latgaļu humors i dzeivis gudreibys”, kur publikacejis puorsvorā ir latgaliski. Ari itamā lopā ar humoru teik apsavārta na tikai Latgolys kasdīna i tradicejis, eipatneibys, bet ari “čiuli”, par jim teik pat pasasmīts. Biļdē zamuok var redzēt vysai plaši pazeistamu “meme”, kurā vairuoki kolegys apmeklej sapuļci i īsapazeist. Cikom puorejim kolegom ir “pīrosti”, Latgolā izplateiti eipašvuordi, pādejū sauc Klāvs. Tim, kas dzeivoj uorpus Latgolys, tys līkās pavysam normals veirīša vuords, tok latgalīšu volūdā vuords “klāvs” nūzeimoj saimnīceibys āku, kurā tur lūpus.\nKaids nu aptaujis respondentu atbiļdēja, ka ir vajadzeigs kvalitativs saturs bārnim i seniorim. Pārnejā godā Latgolys Regionaluo Televizeja pīduovuoja unikalu pīcu raidejumu cyklu saimem ar bārnim “Žik!”, kurā raidejuma vadeituojis Ausma Sprukte i Adriana Goroščaka gastej pi tim, kas sagloboj latgaliskuos tradicejis, sasateik ar saimem, kuru bārni runoj latgaliski, i dūd īspieju ari skateituojam īsavuiceit kaidu vuordu latgaliski. Taipoš ir izdūtys ari vairuokys gruomotys bārnim, pīmāram, Inetys Atpilis-Juganis dzejūļu kruojums “Lobuo i nalobuo”. Latgalīšu telpā ir ari literaturys almanahs “Olūts”, kura mierkauditoreja ir vacuoka godsguojuma cylvāki. Ite ir vīta augt i pasaplašynuot, daīmamū informaceju padorūt vīgluok uztveramu voi rodūt saturu, kas byutu dūmuots taišni vacuoka godsguojuma cylvākim.\nKaids nu jaunīšu atbiļdēja, ka grybātu latgalīšu informacejis telpā redzēt raidejumus par Latgolu, video par Latgolu, kurūs byutu stuosteits, kur aizbraukt, kū redzēt. Juoatzeimoj, ka ir vairuoki itai tematikai veļteiti raidejumi, pīmāram, Latvejis Radejis Latgolys studeja kotru nedeļu veidoj raidejumu “Breivdīnuos iz Latgolu”, kurā apsaver dažys nūtikšonys, kuruos var gastēt i izbaudeit Latgolu. Taipoš jaunīšu raidejumā “5 breinumi” gondreiž kotra raidejuma beiguos klauseituojim īsoka tyvuokuos nedelis nūtikšonys i svātkus.\nPādejūs godu laikā eipašu popularitati škārsteikla lītuoju vydā ir īgivuši podkāsti aba digitalys sarunys par konkretom temom, pīmāram, ceļuojumim, tehnologejom i c. Jaunīši aptaujā uzraksteja, ka jim gribīs dzierdēt ari kaidu podkāstu latgaliski. Itūšaļt škārsteiklā jau ir daži podkāsti latgaliski, pīmāram, Aijis Mežalis i Leilys Rasimys taiseitais “Ej šī! Parunuosim?”, kurā teik apsavārtys dažaidys temys. Jaunīšu raidejumu “5 breinumi” niu var nūsaklausēt na tikai Latvejis Radejis pīktajā kanalā, bet ari daudzuos cytuos platformuos podkāsta formatā.\nDaudzi jaunīši raksteja, ka jim latgalīšu kulturtelpā tryukst gruomotu tulkuojumu, taipoš ari gruomotu latgaliski šausmu i zynuotniskuos fantastikys stilā. Jaunīši grib redzēt i laseit gruomotys latgaliski ari digitalā formatā.\nDaži jaunīši izsaceja vēļmi piec jaunom senejuoku dīnu muzykys apdarem i piec myusdīneiguokys muzykys latgaliski, deļtam ka “ir apnykušys tautysdzīsmis, kas skaņ vysu laiku pa riņči”. Muzykys kontekstā jaunīši grib ari vaira koncertu i koncertu mozuokuos Latgolys piļsātuos. Latgaliski muzicej ari daudzys Latgolā i ari vysā Latvejā pazeistamys grupys – “Bez PVN”, “Dabasu Durovys”, “Latgalīšu Reps”, repre Ūga, “Rikši” i veļ daudzys cytys. Latgolā nūteik ari vairuoki latgaliski pasuokumi, tymā skaitā Latgalīšu kulturys goda bolva “Boņuks”, Festivals “Muzykys Skrytuļs”, “Upeitis Uobeļduorzs”, kurā var dzierdēt gon latgalīšu dzīsmis, gon ari latgalīšu volūdu. Tok jaunīši grib latgalīšu kulturu i volūdu dzierdēt ari kaidā nu goļvyspiļsātys pasuokumu.\nDaudzi aptaujis respondentu īteikumi beja saisteiti ar televizeju. Jaunīši gryb redzēt sporta apskotus latgaliski, vaira puorraidis taišni deļ jūs, latgalīšu jaunīšu pīredzis stuostus, reklamys latgaliski, vysaidus TV raidejumus, vaira žurnalistikys latgaliski ar uzsvoru iz regionaluom ziņom. Jaunīšim ir vieļme arī skaiteit kaidu gazetu latgaliski, kod atbrauc iz sātu nu Reigys, kai ari vaira aplikaceju, kuruos byutu īspieja izavielēt latgalīšu volūdu, kai tys ir, pīmāram, bankys “Citadele” aplikacejā, i ari bankomatūs.\nPīprasejums piec vysaida satura latgaliski ir, niu vajadzeigi resursi, lai tū realizeitu – finansiejums, idejis i darbeigi cylvāki, kas kerās tam kluot.


Original metadata: R. Vulfs Ūziņos. LP, III, 94, 56.\nComments: Šā varianta pirmā daļa atgādina vienas iepriekšējās nodaļas teikas, kur velns ievilina cilvēku svešā klēti. P. Š.\nRetrieved from "http://pasakas.lfk.lv/w/index.php?title=140119009/lv&oldid=9082"\nThis page was last modified on 2 December 2012, at 21:44.


Holy Bible (KJV) – Exodus 35 Track 35 on Exodus 34. Exodus 34\nHoly Bible (KJV) – Exodus 35\nTrack 35 on Exodus 34. Exodus 34\n2013-07-14 13:50:30 UTC


Katrīna Kūkuoja par vactāvu Ontonu Kūkuoju i juo atskoņom sovā dzeivē / LR1 / / Latvijas Radio\nPyrma padsmit godu myužeibā aizguojušuo latgalīšū sabīdryskuo darbinīka, dzejnīka, režisora i aktera Ontona Kūkuoja 80. jubileja prīškvokorā, kas gaidoma 23. decembrī, sasarunojam ar juo mozmeitu Katrīnu Kūkuoju. Katrīna, var saceit, ari guojuse vactāva pādūs i aktivi dorbojās i ir īškā vysaidūs kulturys procesūs. Kasdīnā jei struodoj par izstuožu kuratori Rakstnīceibys i muzykys muzejā, iz kuru, kai pīzeist jei poša, pādi vad ari nu vactāva Ontona Kūkuoja.\n„Tys ir cīšī interesants stuosts, patīseibā saisteits ar vactāvu. Kod es beju mozinka, saceju, ka es nikod nabyušu kai vactāvs, ka es nagrybu byut ni dzejnīks, ni muokslinīks, nikas tamleidzeigs. Nu i golā, kas es asu – muzejnīks. I Ontonam vīna nu leluokūs dzeivis nūdarbu beja taišni dorbuošonuos muzejā."


Īrān-i bāstānī, yā, Tārīkh-i Īrān, az zamān-i bisyār qadīm tā inqirāz̤-i dawlat-i Sāsānī ; khuṭūṭ-i barjastah-'i dāstān'hā-yi Īrān-i qadīm / ta'līf-i Ḥasan Pīrniyā. - Franklin\nĪrān-i bāstānī, yā, Tārīkh-i Īrān, az zamān-i bisyār qadīm tā inqirāz̤-i dawlat-i Sāsānī ; khuṭūṭ-i barjastah-'i dāstān'hā-yi Īrān-i qadīm / ta'līf-i Ḥasan Pīrniyā.\n18, 581, 167 p. ; 22 cm.\nKhuṭūṭ-i barjastah-'i dāstān'hā-yi Īrān-i qadīm.\nP. -576 duplicated.\nBā dū z̤amīmah va dū naqshah va 27 grāvūr.


“Pi myusim Latgolā” par slāgtū Brīžucīma pamatškolu - lakuga.lv\n“Pi myusim Latgolā” par slāgtū Brīžucīma pamatškolu\nTemys: Brīžucīma pamatškola, Lietišķā Latgale, Pi myusim Latgolā, Roksts, škola\nTurpynojūt sovu ceļu pa Zīmeļlatgolu, raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji gastej Brīžucīmā, kur eisai pyrma jaunuo vuiceibu goda slāgta pamatškola. Kab dazynuotu vaira par rodušūs situaceju, Brīžucīma pamatškolā gasteja Tenis Bikovskis.\nAugusta beiguos aizritēja pādejuos dorba dīnys Brīžucīma pamatškolā. Vysai skumeiga atmosfera, zynūt, ka itū godu 1. septembrī ite školys zvons vaira nasauks iz pyrmū stundi. Školys direktors Aigars Keišs pastuosteja, ka Brīžucīma pamatškolā vuicejušīs 19 bārni i niu leluokuo daļa nūlāmuši školys gaitys turpynuot Baļtinovā.\nDirektors i pedagogi atguodoj dīnu, kod tyka paziņuots Bolvu nūvoda lāmums par školys likvidiešonu – daļa bārnu itū viesti sajēme ar osorom acīs. Niu bārnim līgta vareiba sajimt pamatizgleiteibu tepat pi sātys. Taipoš byus gryuts, ka natiks organizāti školānu autobusa papyldreisi.\nBolvu nūvoda pošvaļdeibys izgleiteibys puorvaļdis puorstuovi nūruoda, ka lāmumu par školys likvidiešonu pījēme īprīkšejais deputatu sasaukums, i nūruoda, ka moza škola navar snēgt atbylstūšu izgleiteibys kvalitati. Tok Brīžucīma školys absolvente Aiva Ūzuleņa (Ozoliņa) stuosta, ka ite školuotuoji ir zalts, kas prūt vysu sakuortuot pa plauktenim.


lakuga.lv – “Brokastis četratā” i Raibīs\n“Brokastis četratā” i Raibīs\nPortals lakuga.lv 21. Novembris, 2017. gods 0\n10/02/2018 @ 15:00 – 16:30\nKamermuzykys programa “Pasaules mūzika un latgaliešu dzeja”, kurā sasaveis ansambļa “Brokastis četratā” spālātuo pasauļa muzyka klasiska džeza apdarē i latgalīšu literata Raibuo dzeja.\nAnsambļa “Brokastis četratā” dalinīki kotrys zynomi kai muzykys profesionali, četri akademiski izgleituoti muziki, kurim pateik rast prīcu muzykā – pianists Mārteņš Zilberts, kontrabasists Juoņs Stafeckis, flautists Andis Klučnieks i sytaminstrumentalists Aivars Krastiņš. Ansambļa lūma Latvejis profesionaluos muzykys vidē ir eipaša, partū ka tys pīduovoj unikalu klasiskuos muzykys i džeza sintezi. Itaidu stila sintezi pasauļa muzykā apzeimoj ar jiedzīni “third stream”, tok “Brokastis četratā” ir vīni nu nadaudzajim Latvejis muzikim, kas sovu daiļradi veļtejuši taišni itam muzykys vierzīņam.\nall-day Latgalīšu kulturys goda bolva “B...\nLatgalīšu kulturys goda bolva “B...


Varakļuonūs apsaverama diasporys latvīšu muokslys izstuode - lakuga.lv\nVarakļuonūs apsaverama diasporys latvīšu muokslys izstuode\nTemys: muoksla, Pasaules latviešu mākslas centrs, Roksts, Varakļuoni\nDa 5. juļa Varakļuonu nūvoda muzejā apsaverama latvīšu diasporys muokslys izstuode, kū nu sovys kolekcejis ceļojūšuos izstuodis veidā iz Ludzys Nūvodpietnīceibys muzeju atveds Cēsīs izveiduotais “Pasaules latviešu mākslas centrs” (PLMC), tai veicynojūt uorzemēs radeitys augstvierteigys latvīšu muokslys īsakļaušonu Latvejis kulturtelpā.\nIzstuodē apsaverami 10 muokslinīku dorbi, kas radeiti ASV, Australejā, Zvīdrejā i Vuocejā, iz kurīni Ūtruo pasauļa kara rezultatā nūbraukuši latvīšu muokslinīki.\nLatgolu izstuodē puorstuov div muokslinīku dorbi. Pyrmskara Rēzeknis muokslinīku kūpys dalinīka Juoņa Gaiļa, kas lelu myuža daļu pavadeja emigracejā ASV, i Čikagys latvīšu muokslinīku kūpā saucieja i īdvasmuotuoja Juoņa Stroda, kam tei ir atsagrīsšona tāva dzimtinē Varakļuonūs.\nIzstuodē radzams vīns no pyrmajim prof. Augusta Anussa emigracejā Vuocejā radeitajim dorbim, kai ari Laimūņa Mieriņa (Angleja), Juoņa Kalmītes, Girta Puriņa, Voldemara Avena, Annys Hagen-Annusys, (ASV), Juoņa Annusa (Vuoceja), Niklāva Strunkis (Zvīdreja) Māra Raudziņa, Juoņa Šēnberga (Australeja) i cytu muokslinīku dorbi.\nKai nūruoda PLMC izstuožu kuratore Dr.art. Lelde Kalmīte: “Izstuode paruoda tik daļu nu daudzškautnainuos diasporys latvīšu muokslys, kas viertiejama pasauļa muokslys nūtikšonu kontekstā.”\nPLMC ceļojūšuos izstuodis ar Kulturys ministrejis atbolstu pādejūs div godu laikā sareikuotys ari Daugovpilī, Kruoslovā, Rēzeknē i Ludzā.\n“Pasaules latviešu mākslas centrs” izveiduots i dorbojās Cēsīs ar mierki veicynuot muokslys vierteibu saglobuošonu, kū radejuši Ūtruo pasauļa kara rezultatā Latveju pamatušī latvīšu muokslinīki i uorzemēs dzeivojūšuo jaunuo muokslinīku paaudze.


Uz suokumu • Dicollecte • Vuordineicu vadeiba OpenOffice.org, Firefox, Thunderbird, Mac OS X itt.\n— Īrokstu skaits 8345\n— Īroksti ar gramatiskīm klasifikatorim 0 (0%)\n— Pīzeimu skaits 1\n— Īrūsynojumu skaits 0\n— Īrokstu skaits 1\n— Sinonimu skaits 2\nLaiks aizskrēje vieja spuornim, tai ka i napamanieju, ka jau godu publiceišonu gaida nalels atsvaidzynuojums. Saleidzynūt ar 0.1.4., kluotyn ir nnuokuši jauni vuordi, taipat ir lobojumi afiksūs.\nByutu cīši pateiceigs, ka tī, kas lītoi, dūtu kaidu ziņi par klaidom ci papyldynuojumim.\nLānai i klusai ir iznuocs jauns vuordineicys laidīns. Saleidzynūt ar īprīkšejū - 0.1.2 laidīni, vuordu kruojums ir papyldynuots da drusku vairuok kai 8300 (par apmāram 3300). Problemys da šam Mozilla produktūs i LibreOffice produktūs itkai nav pamaneitys.\nTai kai vuordineicu sanuoce papyldynuot dīzgon luokai i beja juoloboi projekta informaceja aproksta failūs, ir gotova nuokušuo apakšverseja.\nLai isavaireitu nu problemom, īteicams īprīkšejū, 0.1.1 verseji, nūjimt pošrūceigi nu tīņs, kur jei ir uzstuodeita, cytaiž dabuosit divys konfliktejūšys versejis vīnlaiceigi. Tuļuok nuokūtnī ir dūmuots verseju numurus veidot tai: puormaiņis trešejā skaitļī - papylduota vuordineica bez puormaiņom lykumu failā; puormaiņis ūtrejā skaitļī: puormaiņis lykumūs, vīnlaiceigi nūsvīžūd vuordineicu papyldynojumu skaiteitojiuz 0. Puormaiņis pirmejā skaitlī pagaidom nav izdūmuotys, kai mož viņ tod, ka moduļi varēs nūsaukt par daudz-moz pabeigtu.\nUzmaneibu! Moduļs nav nikaidā veidā lītojams ar Microsoft biroja produktim.\nDīnys gaismu ir īraudziejs pyrmīs daudz-moz lītojamīs pareizraksteibys puorbaudis moduļa laidīns, kuru var atrast Šursyutešonys sadaļī. Moduli var uzstuodēt gon LibreOffice (OpenOffice) aktualos versojuos, gon Mozilla produktūs (Firefox, Thunderbird, Fennec, SeaMonkey, tīsa - itymūs uzstuodēt var, no pagaidam - nastruodoi).\nModuļa uzstuodeišona ir vīnkuorša - uzspīžūt uz vajadzeiguo moduļa tiks uzdūts vaicojums par saprašonu, kas teik dareits un voi tū turpynuot.\nUzmaneibu! Moduļs nav nikaidā veidā izmontojams ar Microsoft biroja produktim.\nAtgrīziniskīm nu ir vysi afiksi. Palykuši nu jau viņ divdaji i skaitļa vuordi.\nLānai pasapydynoi afiksu kluosts. Guodojams, ka dreiži byus vysi afiksi atgrīziniskīm.\nDokumentacejis sadaļī īlykts šubreid par gotovim dūmojamū afiksu saroksts ar cīši eisu skaidrojumu, kas kam dūmuots.\nKa kas aiz gara laika varātu kū na viņ patestēt i padūt ziņi, byutu cīši prīceigs.\nUz šū breidi ir puorbaudeiti II un III konjugacejis darbeibys vuordu afiksi vysim laikim; ruodīs, ka vyss ir tai kai vāga. Tai kai darbeibys vuordus ar atgrīziniskīm lūka tai pat kai teišūs, puse dorba ir padareita.\nLītvuordu un īpašeibys vuordu afiksi toža ir jau lītojami, ka naskaita īspiejamū pamozynomūs formu afiksu iztryukumu dažom deklinacejom.\nPrīškā vēl stuov atrīziniskūs formu, divdabu, skaitļa vuordu afiksi un moža vēl šys un tys.\nDaguo rudiņs i var atsuokt dorbu pi afiksim. Šudiņ dalykti darbeibys vourdu tagadnis afiksi (na vysi vēl). Tai kai latgalīšu volūda LibreOffice jau ir īlykta, guodoju, ka da jauno goda bys kaida na viņ testa vuordineica ar kū suokt rūtuotīs.\nLatgalīšu lokāle ītvarta OpenOffice izejis kodā\nLatgalīšu lokāle ir izguojuse OpenOffice izstruodis kvalitatis kontroli i ir ītvarta OpenOffice izejis kodā. Sagaidoms, ka marta laikā varētu byut izlaists izstruoduotoju (development) OOo-3.3 laidīns, kuram testa versejī varātu dalikt pagaidom gon pavysam nalelu pareizraksteibys vuordineicu. Kura vēl nav publiceita Šursyuteišonys sadaļī.\nLatgalīšu lokāle īsnīgta īkļaušonai OpenOffice\nPēc ISO639-3 koda daškieršonys izveidōta latgalīšu lokāle i īsnīgta īkļaušonai OpenOffice izejis kodā OpenOffice izejis kodā. Pec šo breiža izstrōdōtōju planim paradzāts, ka tū īkļaus OpenOffice 3.3 laidīnī. Zynūt, cik dreiži mainōs OO versejis, dūmojams, ka tys varātu nūtikt goda ūtrā pusī.\nKa izadūs saprast, kai var OpenOffice nūkompilēt pats, to interesentim mož byus pīeejama i OO testa verseja ar latgalīšu volūdu. Viņ jōsoka, ka lītojama latgalīšu vōrdineica vīnolga byus vēļ nadreiž, ka viņ kaida testa verseja koncepcejis pōrbaudei.\nLatgalīšu volūdai dašķierts ISO639-3 kods!\nSeņ gaideitīs nūtykums beidzūt ir atnōcs - šō goda 18.janvarī par ISO standarta 639-3 uztureišonu atbiļdeigō organizaceja SIL ir dašķeiruse latgalīšu volūdai sovu individulū kodu ltg.\nTys tān nūzeimoi, ka varēs pōrīt pi nōkušō īceris eistynōšonys sūļa - sataisēt lokālis parametru failu īkļaušonai OpenOffice izejis kodā, kas ļaus latgaliski raksteitū tekstu formatēt kai latgaliskū i izmontōt pareizraksteibys pōrbaudis leidzkli. Pādejīs ir īsōkts, i, gōdojams, tiks kod na viņ na pōrōk tōlā laikā davasts da pratiskai izmontōšanai dereigam stōvūkļam.\nDicollecte projekta mierkis ir izveiduot LibreOffice.org, OpenOffice.org, Firefox, Thunderbird, SeaMonkey, i Mac OS X latgalīšu volūdys pareizraksteibys vuordineicys.\nItymā vītnī ir planavuots apkūpuot lītuotuoju īrūsynuojumus. Dazateikšona ir obligata.\nVītne ļaun :\nīteikt jaunus vuordus,\nlobuot/papyldynuot sinonimu vuordineicu (tezauru),\nizskatēt lītuotuoju prīkšlykumus (viņ adminim).\nAdministrators(i) izviertēs vysus prīkšlykumus, korigejūt pec napīcīšameibys. Apstyprynuotī prīkšlykumi tiks īkļauti nuokušejuos vuordineicys versejuos.\nDazateicit jau tān!\nKa ir vajadzeiba sazazynōt ar projekta vadeibys centru, rokstit uz dict_nosp@m_dv.lv (vysy nu pyrmo "_" leidz ūtram nūmainūt ar @)


Suga FAO kods: OBN\nfr lavignon [Scrobicularia piperata sinonīms Scrobicularia plana]\nAndalūzija: Coquina de fango\nAvots: Palomares, M.L.D. and D. Pauly. Editors. 2018. SeaLifeBase. Scrobicularia plana (da Costa, 1778)


Sanskritdictionary.com: Definition of tulyanindāstuti\nDefinition: mfn. indifferent with regard to blame or praise\nHome > Search > tulyanindāstuti\nLiterary Sources: Bhag. xii , 19.\nParse Time: 0.260s Search Word: tulyanindāstuti Input Encoding: IAST: tulyanindāstuti


Grupa “Borowa Mc” atsagrīž ar vosorys deju dzīsmi - lakuga.lv\nTemys: Aigars Runčis, Borowa Mc, dzīsme, latgalīšu muzyka, muzyka\nĪsastuojūt pavasareigam laikam, grupa “Borowa Mc” klauseituojim pīduovoj vosorys deju dzīsmi “Doncoj ar mani”.\nDzīsme ir radeita sadarbeibā ar producentu Arcadia 87 i īzeimoj pagrīzīni grupys “Borowa Mc” jaunuo skona mekliejumūs. “Stuosts ir par koč kū tik saprūtamu, tok itūšaļt aizlīgtu, kai tyvuošonūs vīns ūtram. Par puordūmom, sajiutom, tom naveiklajom i baileigajom šaļtim, kod nazini, kai byus. Tok cylvāki ļaunās! I tod dzymst jaunys emocejis, kaisle i taurini vādarā. Kotram stuosts var byut sovs, nu sajiutys leidzeigys,” par jaunū dzīsmi stuosta grupys “Borowa Mc” dalinīks Aigars Runčis.\nJaunuokuo dzīsme “Doncoj ar mani” dreiž byus daīmama Spotify i cytuos popularuokajuos straumiešonys vītnēs. Niu tū grupa pīduovoj nūsaklauseit i lejupīluodēt SoundCloud: soundcloud.com/user-391268938/borowa-mc-doncoj-ar-mani\nTai kai vosorys pasuokumu i festivalu nūtikšona vys vēļ nav skaidra, grupa aicynoj baļļuotīs attuolynuotai, izmontojūt ekranus i straumiešonys platformys. Kab varātu izakustēt i runuot tekstu leidza, “Borowa Mc” dzīsmei sagatavejuse video verseju.\nGrupa “Borowa Mc” dybynuota 2004. godā. Leluokūs panuokumus giva ar dzīsmi “Vysskaistuokai meitiņai”, kūpā izdūti treis studejis albumi i vairuoki veiksmeigi singli. Grupa sajāmuse Zalta disku par debeja albumu “Trepis iz Nakurīni”. “Borowa Mc” dorbojās Aigars Runčis, Guntra Kuzmina i Ingars Gusāns.


Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā var īsaklauseit Latgolā - lakuga.lv\nTemys: Ieklausies Latgalē, latgalīšu dzeja, latgalīšu muzyka, latgalīšu volūda, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrs, Leivuons\nLatgalīšu volūda vīnmār ir pīsaistejuse turistus, tuos unikalitate i skaneigums vylynoj īsaklauseit volūdys skaniejumā. Niu Leivuonūs, Latgolys muokslys i amatnīceibys centrā, ir īspieja klauseitīs latgalīšu volūdu – muzyku i dzeju – bezvodu austeņuos.\nLatgolys muokslys i amatnīceibys centrs apmaklātuojim pīduovoj jaunu aktivitati “Ieklausies Latgalē”, tuos laikā apmaklātuoji var sajimt bezvodu austenis i klauseitīs latgalīšu muzyku i dzeju. Itys pakalpuojums daīmams bez moksys, reizē latgalīšu volūdu austeņuos var klauseitīs 40 cylvāku.\nMuzeja puorstuovi portalam lakuga.lv atkluoj, ka ir izveiduots ap 40 minutu gars dzīšmu saroksts, kurā pagaidom skaņ tikai grupu “Bez PVN” i “Dabasu Durovys” dzīsmis. Ar laiku ir plānuots īkļaut ari cytu grupu dzīsmis.\nItei aktivitate pīduovoj ari školānim apgiut latgalīšu volūdu i īpazeit Latgolys myusdīnu dzejnīkus. Apmaklātuojim i tim, kas grib dzierdēt latgaliskū, daīmama Annys Rancānis, Džeinys Gavaris, Oskara Seiksta, Voldemāra Vogula, Arvīda Gļaudys, Meldrys Gailānis, Dagnejis Dudarjonokys, Ivetys Dimzulis, Ingys Kaļvys-Mininis, Janys Skrivlis-Čeveris, Juoņa Ryučāna, Līvijis Līpdruvītis, Valentina Lukaševiča, Leontīnis Apšineicys i Inetys Atpilis-Juganis dzeja. Dzeju latgaliski īrunuojuši poši autori.\nItaida veida pīduovuojums ir vīneigais Latgolā. Lobūs laika apstuokļūs gosts var pajimt kaidu deči i īt atsapyust Daugovys krostūs, i klauseitīs latgalīšu volūdu. Zīmys mienešūs latgalīšu volūdu austeņuos varēs klauseitīs īkštelpuos.\nAktivitatis laikā teik īvāruotys vysys drūšeibys praseibys – austenis piec kotrys reizis dezinficej, taipoš apmaklātuoji ir byus īspieja ari distancētīs.\nPīduovuojums taiseits Vaļsts Kulturkapitala fonda i Latvejis Vaļsts mežu atbaļsteituos Latgolys kolturys programys projektu rezultatā. Projekta pīduovuojums veicynuos Latgolys literaruo montuojuma saglobuošonu i popularizēs latgalīšu volūdu.


LaKuGa – Rēzeknē pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”\nLaKuGa 2. Janvars, 2017. gods Comments Off on Rēzeknē pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”\nItūgod Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys (JIRMV) vargaņu klase svieteis 25 godu jubileju. Tam par gūdu februarī ir paradzāti vairuoki pasuokumi, tymā skaitā Latgolys viestnīceibā GORS 18. februārī 18.00 pyrmatskaņuojumu pīdzeivuos vargaņu klasis absolventim veļteits vargaņu muzykys koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma”, informej JIRMV vargaņu spēlis školuotuoja Guna Kise.\nKoncertizvaduma stuosts ir baļsteits iz Latgolys Dīvnomu apceļuošonu, rodūt kotra vargaņu klasis absolventa dzymtū pusi, nu kuruos jī ir davušīs iz Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolu, kab īpazeitu vargaņu muokslys burveibu. Bazneicys kūpā ar skateituojim apceļuos akters Kristaps Rasims. Iz Latgolys viestnīceibys GORS skotuvis dzierdēsit i redzēsit Rēzeknis, Bieržgaļa, Kuorsovys, Bolvu, Varakļuonu, Stiernīnis i Preiļu bazneicu varganis.\nMuzykalū gaisūtni papyldynuos Guntrys Kuzminys bolss i muzyka, kai ari jaunīšu vokaluos studejis “Skonai” dzīduojums. Sovukuort koncertizvaduma nūslāgumā gaidoms eipašs gosts, vargaņu muokslys meistars, profesors Tālivaldis Deksnis, kuruo vadeibā leluokuo daļa absolventu ir sajāmuši bakalaura i magistra grādus J. Vītuola Latvejis Muzykys akademejā.\nPyrmū reizi iz GORA skotuvis varganis sasatiks duetūs ar vejūli (Zane Kurme) i saksofonu (Santa Bukovska). Sovu daudzpuseigū talantu demonstrēs vargaņu klasis absolventis Ilze Grēvele i Agnese Urka, kas nu izcyli dorbojās vokalajā muzykā.\nKoncertizvadumā skanēs vairuoki vargaņu jaundorbi, kas radeiti eipaši vargaņu klasis jubilejam i veļteiti izcylim varganistim, kas guojuši nu Latgolys. Unikals jaundorbs varganem četrrūceigi i četrkuojeigi RIGA ORGANUM DUO (Ilona Birgele i Diāna Jaunzeme-Portnaja) izpiļdejumā, kū komponiste Dzintra Kurme-Gedroica ir radejuse taišni ituom muzikem. Taipat komponists Rihards Dubra ir pīrakstejs vargaņu dorbu par Latvejā tik cīši īmīļuotū kora dzīsmis temu “Tu skaistuo Dīva Duorza rūze”, ko atskaņuos varganiste i niulejuo vargaņspēlis školuotuoja Guna Kise. Tū vysu dvēseliskā stuostā apvīnuojs režisors Ugis Brikmanis.\nJuoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškolys vargaņu klasis 25 godu jubileja nūtikšonys:\n17. februarī 18.00 – Svātais Mišs Rēzeknis Suopu Dīvmuotis bazneicā\n18. februarī 18.00 – Koncertizvadums “Māras zemes ērģeļu gaisma” Latgolys viestnīceibā GORS\n19. februarī 16.00 – Gavieņa laika muzyka Jezus Sirds katedralē, Rēzeknē.\nATSLĀGVUORDI » Guna Kise, Juoņa Ivanova Rēzeknis Muzykys vydsškola, Latgolys viestnīceiba Gors, Rēzekne, Roksts, varganis


Latvia. lot. – Pågående försäljningar – Barnebys.se\nKristaps Porzingis Signed NBA Game Ball Series Basketball (Steiner Hologram) Pristine Auction\nKristaps Porzingis Signed Knicks Jersey (Steiner Hologram) Pristine Auction\nKristaps Porzingis Signed Limited Edition NBA Game Ball Series Basketball Pristine Auction


Dalat Che House i Da Lat, Vietnam : Boka nu!\n9. Reception Working Hours: 24/7 hours Visa regler för boendet


Bitte wählen 30 x 40 cm 30 x 90 cm 30 x 90 cm 3 tlg. 40 x 120 cm 40 x 120 cm 3 tlg. 40 x 50 cm 50 x 160 cm 50 x 60 cm 50 x 70 cm 60 x 180 cm 3 tlg. 60 x 80 cm 60 x 90 cm 3 tlg. 80 x 120 cm 3 tlg. 90 x 120 cm 90 x 150 cm 3 tlg.\nProduktinformationen "Leinwandbild - Albrecht Dürer - Akelei"\nWeiterführende Links zu "Leinwandbild - Albrecht Dürer - Akelei"\nKundenbewertungen für "Leinwandbild - Albrecht Dürer - Akelei"


Mūkusalas street 3, Institute of Literature, Folklore and Art., Riga, PO: LV-1048 (Latvia)\nDigital Archives of Latvian Folklore (ALF)\nDigital Archives of Latvian Folklore (ALF) (Res. Infrastructure)\nMukusalas 3, The National Library of Latvia, Riga, PO: LV-1423 (Latvia)\nThe National Library of Latvia (NLL) (Res. Infrastructure)


Russia Univ. - Latvia Univ. maçı canlı izle 06 Temmuz 2019 » Stadyumtv.com\nStadyumtv.com » Canlı maç izle » Russia Univ. - Latvia Univ. maçı canlı izle 06 Temmuz 2019\nRussia Univ. - Latvia Univ. maçı canlı izle 06 Temmuz 2019\nRussia Univ. - Latvia Univ. maçını 06 Temmuz 2019 tarihinde alternatif kanal seçenekleri ile canlı izleyebilirsiniz.\nRussia Univ. - Latvia Univ. maçı canlı izle 06 Temmuz 2019 tarihinde karşılaşmayı sitemizden canlı ve kesintisiz izleyebilir maç hakkında yorum ve tahminlerinizi yapabilirsiniz. Bugün oynanacak karşılaşmanın sonucunu merak ediyorsanız doğru yerdesiniz. Stadyum kalitesinde canlı maç izlemek için başka site aramanıza gerek kalmadan günün maçlarını sitemizden takip edebilirsiniz. Sitemize destek olmak için aşağıda logoları bulunan sosyal medya kanallarında Russia Univ. - Latvia Univ. maçı canlı izle 06 Temmuz 2019 tarihindeki maçı beğenip ve paylaşımda bulunabilirsiniz.\nEtiketler : Russia Univ. - Latvia Univ., Russia Univ. - Latvia Univ. canlı izle, Russia Univ. - Latvia Univ. maçını izle, Russia Univ. - Latvia Univ. 06 Temmuz 2019


28. decembrī Vileks nūvodā tiks pīmynāts dzejnīks, nūvodpietnīks i folklorists Ontons Slišāns. 12.00 stuņdēs Brieksīnes kopūs tiks īsvieteits Ontona Slišāna pīmineklis, bet 14.00 stuņdēs Upītes tautys nomā nūtiks dzejnīka 65 godu jubileja atceris pasuokums “Ir meili te maņ, kur pasauļs vyss munā volūdā skaņ”.\nOntons Slišāns dzims 1948. goda 28. decembrī Bolvu rajona Škilbānu pogosta Stabļovys cīmā. Jis īgivs daudzpuseigu izgleiteibu – Bulduru Duorzkūpeibys tehnikumā īgiuta duorzkūpa i biškūpa kvalifikaceja, piečuok jis vuicejās gleznīceibu i grafiku Moskovys Muokslys tautys universitātē, kai ari studieja Latvejis Lauksaimisteibys akademejā Jelgovā, kliustūt par diplomeitu agronomu.\nVysu sovu myužu Ontons Slišāns veļtiejs nūvoda tradiceju apzynuošonai, nūvodnīku pīminis saglobuošonai, kai ari latgalīšu volūdai.\nNu 1995.goda Ontons Slišāns vadeja Upītes biblioteku, pats piec sovys iniciativys izveiduojs Upītes kulturviesturis muzeju, kura fondi ir poša Ontona savuokti i sakuortuoti. Jis ari ir savuocs i pīrakstejs folkloru i gareiguos dzīsmis Škilbānu i Baļtinovys pogostā, kai ari bejs Rekovys i Upītes etnografiskuo ansambļa dybynuotuojs i Upītes etnografiskuo ansambļa vadeituojs. Ontons kotru godu eistynuoja vairuokus vierīneigus kulturys projektus, kas iznese Upītes vuordu vysā Latgolā, Latvejā i pat uorpus Latvejis rūbežuom. Vīns nu taidim projektim ir meilys aiļu i dzīšmu festivals „Upītes uobeļduorzs”, kurs ir leluokais i vacuokais latgalīšu festivals. Taipat lels dorbs tyka īguļdeits organizejūt folklorys svātkus, Mikeļa Bukša ikgadejū pīminis pasuokumu 1. junī Plešovys cīmā i cytus pasuokumus.\nOntons Slišāns sarakstejs 30 gruomotys i bārnim, i pīaugušajim; leluokuo daļa nu tuom ir latgalīšu volūdā. Jū var skaiteit par vīneigū dzejnīku, kurs ari bārnu literaturu rakstejs latgaliski.\nOntona Slišāna dzeivis laikā pādejuo izdūtuo gruomota „Čipierksneits jeb apcirsto sakņu pieaudzēšana” ir kai sova veida pīmineklis Slišāna dorbam latgalīšu volūdys i Latgolys kulturys lobā.\nJuopīmiņ, ka Ontons na tikai raksteja pats, bet jau nu 1991. goda izdeve ari cytu autoru gruomotys.\nOntona Slišāna dorbs tyka nūvierteits ar daudzim apbolvuojumim. 2000. godā jis tyka apbolvuots ar Lelū folklorys goda bolvu, 2007. goda Dzejis dīnuos sajiema apbolvuojumu par izcylu davumu regionalajā literatūrā i par lobuokū nūvoda dzejis kruojumu “Tītupats”, 2009. godā sajiema “Boņuka” bolvu kai goda kulturys darbinīks.\n2008. godā VKKF padūme Slišānam daškeira myuža stipendeju, i Ordeņu kapituls apbolvuoja dzejnīku ar V škirys Atzineibys krystu.\nCīši lela nūzeime Ontona Slišāna dzeivē beja juo saimei – sīvai Irēnai, bārnim Annelei, Lienītei, Andrim i Mārītei, kai ari mozbārnim, kuri niu jau ir divpadsmit.\nOntons Slišāns myužeibā nūguoja 2010. goda 15. decembrī.\nLai ari paguojuši jau treis godi kūpš Ontons Slišāns nūguojs myužeibā, jis vysod paliks Latgolai sovūs dorbūs. Ontona īdybynuotuos tradicejis nikur nav pagaisušys. Tāva īsuoktū dorbu Upītē turpynoj juo dāls Andris, kurs niu ir Upītes tautys noma i jaunīšu folklorys kūpys vadeituojs, reikojūt arī Ontona Slišāna aizsuoktūs pasuokumus. Taipat dzejnīka vuordam pagaist naļaun Latgolys folklorys vuokuma konkurss “Apleicīne”.\nDzejnīka meitys tāva pīmiņai izveiduojušys lopu socialajā teiklā Facebook, kur sevkurs interesents var īsapazeit ar Ontona Slišāna dzeivi, dorbu i idejom: facebook.com/antons.slisans.\nPievienoja: Mārīte @ 23.12.2013. 21:05\nPievienoja: Ausma @ 27.12.2013. 23:16\nMēs tikai apciemojam planētu Zeme\nun atgriežamies Mūžības mājās,\nlai turpinātu šeit paveikto...\nLai mūsu pateicība un mīlestība palīdz Ontonam\nun mums pašiem šajā Saulē darboties...


10. A. 545. B. St. Uļjanovska Viļānos. Zbior wiadomošci do antropologii krajowei. T. XVIII. Krakavā 1895, 38 (44).\nBjeja bjednys cjelvjēcjeņč, jis služēja par ļesņiku (mežsargu), nūmyra jam sīva i palyka dāls mozs. Vīnu dīnu sagiva jis mužiku mježā, kur[s] cierta bārz's zjamjā. Jis atjēmja jam ciervi, atguojis iz ustobu, apkūka iz yolda i nūmyra. Atīt tys mužiks, kab par škuodi izmoksuot', i vjeras, ka jis jau nūmjērs! Jis ciervi pajēmja i nūguoja, a tys puisjeits aizsvīdja guni, sadadzynuoja i sātu i tāvu, i palyka cik [tikai] plyks cjeplis! Jis īleida tamā cjeplī i sjādjāja i nikas juo nazynova, ka jis vjāļ dzjeivs ira. Atskŗāja lopsa i soka jam tai: "Klausīs! Nūsit tu maņ tū zyrgu, kur' tāvs tjeu pamjatja, to es tjeu izsvotuošu kjēniņa mjeitu i pats tu paliksi par kjēniņi!"\nPuiškins pajēmja pagali, lyka par golvu zyrgam, kur[s] ādja pi sjētjeņis, i nūsyta jū; a lopsa pīdzēra ašņa i apēdja gobulu gaļis i soka tad iz puisi: "Sorgoj tuo zyrga, kab maņ citi zvjiēri naapāstu iuo! Es īšu iz kjēniņi!"\nNūskŗāja iz mježu, izguoja iz klajumiņa, doncoj, skrīn, kiuleņč mat, vjesjelējas, ka jau paādusja i padzārusja. Izīt vylks nu kriuma i vaicoj iz jū: "Kūmjeņ, kur tad tu bjeji, ka taida lustjeiga?"\nĀ lopsa atsoka: "U. tu, bīzaus', kū tu zini? Es bjeju gostūs pi kjēniņa Grudiņa [Pērkona]. Tī gūds brīsmjeigs djēļ vysu zvjēru. Kas grib, var nūīt, byuls pajēds i pazadzjērs!"\n"Kūmjeņ, nūvjad tu mani iz tiņeni!" prosa vylks.\nA lopsa atsoka: "Vot es tjevi tiuleņ īvješšu! Salos' sovu vysu radņi, koč aiz kaidam symtam jiusu byutu, tūreiz es jums i vješšu! Byus gūds vysu mjēņesi!"\nVylks nūguoja iz mježu, aizgauduoja vysā golvā; sazalasjēja lels pulks vylku i īt uz lopsu. Jei soka: "Nu, labi! Eitje ar manim, a vjarītjās, kab nikur nikas naaiztyktyļat [neaiztiktu] !"\nAtīt iz upi, vajaga puormaut, jei soka: "Pagaidīt druscjeņu, nūzamozgauojīt, es īšu pazavārtu, kur djēļ jiusu golds byus pastatjeits!"\nNūskŗāja iz kjēniņi Grudiņi i soka tai: "Jauns kjēniņč syuta mani svuotūs ir atsyuta gastiņčim [par dāvanām] vysaidu zvjēru. Kur, kjēniņč, vītu dūsi djēļ jūs?"\nKjēniņč dūmoj sjev: "Kas tys byus par kjēniņu taidu jaunu?" Līk pīgatavjēt [sataisīt] pyuni i cysu tī pīkluot.\nA lopsa nūskrīņ iz vilkim i soka: "Nu, maunīt par upi, bīzauši, i nazavjerīt ni iz lobū, ni iz kairū pusi, taišņi pjēc maņa pakal eitje!"\nIskŗāja pīgatavjētā pyuņā, tiuleņ dur's sataisjēja cīši, a lopsa padbuozja golvu zam slīkšņa i soka: "Vot jiusim ir cīms! Vot jiusim ir gūds!"\nKjēniņč bŗeinīs: "Kas tys taids par lylu bagāturi, ka jis tur cik [tik daudz] zvjēru zam sovys valdjēšonys?"\nA lopsa soka, ka par ņedjēļu vjāl atsyutjeis vairuok! Nūskrāja iz tjeiruma, nūzavjēra, kur ļaud's struoduoja, sajēmja nu jūs maizi, bīzu-pīnu, nūņasja tam Puiškinam, poša pajēdja zyrga gaļis i nūguoja iz klajumjeņa i otkon dcncoj, skrīņ, kiuleņč mat!.... Izīt luoc's i vaicoj : "Kur tu bjeji, kūmjeņ, ka tu taida lustjeiga?"\nJei saka: "Kū tu zini, greizys-djapja (greizkājis)? Tu zini djapi vīn zjeist! Es bjeju gostūs pi kjēniņa Grudiņa, tī gūds djēļ vysu zvjēru, jēdiņa i dzierdiņa da kokla!''\nLuac's soka: "Kūmjēņ, nūvjad i mani iz tiņeni!"\nA lopsa atsoka: "Tiuleņ es tjevi, vinu greizu-djapi, i vješšu! Salos' vysu sovu radņi i bruaļ's sovus, tūlaik es jiusu vješšu, ka jius byus daudzi."\nLuoc's nūguoja iz mježu, ka aizgramzja, ka saskŗāja luoču nu vysu pušu, aiz div simti salasjēja i īt iz lopsu. Lopsa soka: "Nu, labi! Eitje Pakaļ pjēc maņa, toļko (tikai) naaiztīcīt nikur nikuo!"\nAtguojuši iz upi, soka jei: "Pagaidīt, pazamozguojīt tja, es īšu pazavārtu, kur djēļ jiusu golds byus apsagts!"\nNūskŗāja iz kjēniņi Grudiņi i soka: "Jauns kjēniņč syuta gastiņčim divi simti luoču. Kur byvs djēļ jūs vīta?"\nKjēninč lyka pīgatavjēt ūtru pvuni, vjāļ lyluoku, a lopsa skrīņ iz luočim i soka: "Mudri, mudri, greizuos-djapis! Eitje taišņi, nazavjerīt ni z kreisū pusi, ni z lobū pusi!"\nNūvjadja jūs iz pyuni, dur's tiuleņ sataisjēja cīši, a jei, pīleikusja zam slīkšņa, i soka: "Vot jiusim i gūds! Byusit vasali!" I nūskŗāja pa cjeļu.\nKjēniņč Grudiņc bŗeinīs: "Kas tys par taidu bagāturi, ka jis cik zvjēru tur zam sovys valdiēšonys!"\nA lopsa soka: "Kas tys vjāļ jam ira? Par ņedjēļu jis vjāļ vairuok atsyutjēs, toļko grib, kab taisjēt(u) mudruok kuazys!" Kjēniņč apzajēmja, ka kuozys sataisjēs, a lopsa nūskŗāja iz tjeiruma, pīzoga gaļis, maizis, bīza-pīna djēļ puiškina, poša pījēdja gaļis, i sauļeitjai lacūt, izguoja iz klajumjeņa. Vot jei dancoj, skŗaidja, kiuļeņč mat, vysu-vysaiž[i] uovjējas (āvās). A tja izit brīd's i vaicoj: "Kūmjeņ, kur tu bjeji, ka tu cik lustjeiga?"\nJei soka: "U, tu, valns ragātyjs (rgainais)! Kū tu zini? Es bjeju gostūs pi kjēniņa Grudiņa, tī brīsmeigs gūds djēļ vysu zvjēru!"\n"Kūmjeņ, nūvjad i mani!"\n"Nu, vot, es i vješšu taidu vīnu valnu ar rogim, kur[s] nikuo namuok, zyna vīn līpas lopys grauzt! Salos' sovys bruoļ's vys's radņu sovu, kab jiusu byutu daudz, tūlaik parunuosim! Es jau tī nūvježu symtu vylku, div simti luoču, jī vysi tī cīmuajas!"\nNūskŗāja brīd's iz mježu, kai aizmauruoja, tai pīskŗāja jūs kaidi simti treis i nūguoja vysi iz lopsu. Nūvjadja jei jūs iz upi, lyka mozguotīs i soka: "Pagidīt tja es īšu pazavārtu, kur djēļ jiusu byus golds apsagts, tī jau cik daudz iraida pasauļa (t. i. ļaužu), ka nava, kur i kuojis izspjart!"\nNūskŗāja iz kjēniņi Grudiņi i soka: "Jauns kjēniņč syuta treis simti brīžu, kur jūs byus likt?"\nKjēniņč lyka pīgatavjēt pošu lyluokū pyuni, a lopsa nūskrīn iz jīm i soka: "Na, eitje niu pakaļ, cik [tik] nazavjerīt ni z kairū pusi, ni z lobū!"\nJi nūguoja taišņi iz pyuni, pajēmja dur's i sataisjēja pjēc jūs, a lopsa pariudja golvu zam slīkšņa i soka: "Vot jiusim i cīms!" Nūskŗāja iz kjēniņu, vaicoj: "Kad byus niu kuozys? Ka briuguons navar jau izrimt!"\nSaka kjēniņč: "Nu, lai jis atbrauc pazarādjētīs, kaids jis ira!"\nLopsa soka: "Labi, jis atbrauks ar sovu karu!"\nNūskŗāja iz tū puiškinu, pījēdja zyrga gaļis i soka tai: "Tu jau mudri byusi par kjēniņu, tik dori, kū es tjeu sacjeišu! Ļaud's pļuovja sīna, nūguojuši atsapyustu pušdīņu, pamatja izkapt's i gruobekļis iz pļovys, capuris i dŗābis pakuora iz zoru. Ej tu, nūzūdz vysys, salīc gubā, es īšu i zagšu taipat."\nVot jī nūguoja obi div, i četris ŗeizis guoja i nosuoja, guoja i nosuoja, cikom pīlasjēja vysa gona. Tūlaik lopsa nūskŗāja iz kjēniņu Grudiņi pasceit, ka jau atīt briuguons ar lylu karu, kab kjēniņč lyktu sataisjēt tyltu iz upis. Kjēniņč sataisjēja šmuku tyltu, a jei pajēmia ļaužu, aizmoksuoja jīm kab jī itamā tyltā nakti ar zuodzi [zāģi] padgrīztu (aizzāģētu) stulp's. Pjēc tuo pajēmja cik vazumu sastjēja iskapt's, iz iskapšu saspraudja capuris i (lopsa) lyka (ļaudim) braukt par tyltu. Tylts salyuza, iskapt's sakrita upjā i capuris maun pa viersu. Atskrīņ jei ar tū puiškinu nu pakaļis, soka jam nūzavilkt plykam i atsagult upis molā, a poša nūskrīņ iz kjēniņiu Grudiņi ar lylom žālobom: "Ok kjēniņč, kjēniņč, kaidu tu tyltu sataisjēji! Briuguons īkrita jiudinī. Cik [tikai] juo izvylka, kars juo apsleika, nava jau kara! Es nazynu, kas tagad byus! Jis naizcīss, jis nūmiers nu tūs žālumu! Jam tagad nava ni kara, ni drēbu, juo dŗābis samierka, jis tja i pazaruadīt navar!"\nKjēniņč lyka mudri aizjiugt zalta kaļaskā zyrg's, djevja pašys šmukuakūs drābis, kab jū apgjārbt' i atvjast'. Apgjērbja jū, īsādynuoja kaļaskā i atvjedja. Īīt jis pokojuos i pats nazyna, kū padaŗēt, namuok pascjēt nikuo. Kjēniņč vaicoj: "Kas jam iraida? Voi muok jis runuot?"\nA lopsa daskrīdama soka, ka jis tai nu lylu žālurrvu navar runuot. A jis staigoj i vjēras iz sjeva, iz vīnu suonu, iz ūbru suonu, ka jis nabjeja ŗedzjējis taidu dŗēbu, kai dzims. Vaicoj kjēniņč: "Kas jam ira, ka jis suonu sovu vys vjeras?"\nA lopsa daskrīdama soka, ka jis bŗeinīs, ka jis taidu slyktu dŗēbu nikad nabjeja nosuojis, i kaunīs brīsmjeigi, ka juo sulaiņi labuok staiguoja, kai jis tagad. Breinīs kjēniņč, ka jis taids baguots cīši, ka jim itaidvs dŗābis, da slyktys! Līk mudruok kuozys taisjēt, pajem i salauloj jū ar sovu mjeitu Zibsni. Pjēc kuozu, ka jau laiks braukt iz jauniča gola, iz juo kjēnisti, sazajēmjās kjēniņč Grudiņc braukt leidza apzavjārt juo vysa monta. Aizjiudz zalta kaļaskā i brauc, a lopsa pīscjāja tī braukt, kur jei skrīs, pjēc juos pakaļ. I bjeja natuoļi kjēnists, kur dzjeivuoja ragaņc par kjēniņi puorluodātā [nolādētā] mīstā. Vot lopsa iz tiņini i skrīņ, a kjēniņa kaļaska brauc pakaļ. Ībraucja tamā kjēnistī, vjeras, a tī iz tjeiruma cīši lyls pulks cyuku. Lapsa, skrīdarna paprīšku, soka tai iz cyuku gonim: "Klausītjās! Ka pi jiusu vaicuos, kuo tuos cyukys, to pasokīt, ka jaunuo kjēniņa. A ka jius tai napascjēsit, to kjēniņč Grudiņc nūspjers jiusu ar pārkyuni, a kjēniņeitja Zibsnis sadadzynuos ar guni!"\nJī soka: "Labi, pascjēsim!"\nDabrauc kjēniņč Grudiņc i vaicoj: "Kuo tys cik (tik) lyls pulks cyuku?"\nTī cyuku goni atsoka: "Jatunuo kjēniņa."\nBrauc tuoļuok, a tī otkon gana vuškys iz pļavys. Lapsa, daskrīdama iz prīšku pi vušku gonu, soka tai: "Klausītjās! Ka vaicuos pi jiusu, kuo itys vuškys, pasokīt, ka jaunuo kjēniņa. A ka tai napasacjēsit, to kjēniņč Grudiņc nūspjers jiusu ar pārkyuni, a kjēniņeitja Zibsnis ar guni sadadzynuos!"\nJī nūsabjeida cīši i soka: "Labi, pascjēsim!"\nDabrauc kjēniņč Grudiņc i vaicoj: "Kuo tuos vuškys?"\nJī atsoka: "Jaunuo kjēniņa."\nVjāļ tuoļuok gaņēja gūs, pjēc tuo vjēršs, pjāc tuo zyrg's, pjēc tuo kjēvis ar kumjeļim, a lopsa vysur skŗāja prīškā i lyka sacjēt, ka tys vyss ira jaunuo kjēniņa. Daskrāja da ragaņa pili i līk jam mudri pazaglobuotīs, ka atbrauc kjēniņč Grudiņc i spjerškys ar pārkyuni, a kjēninitja Zibsnis sadadzynuoškjeita ar guni. Jis nūzabjeida, nūzaglobuoja mozā ustabjeņā duorzā, sovim sulaiņim pīscjēja kolpuot gastim. A lopsa otkon lyka jīm, ka vaicuos, kuo tjei piļa, i sulaiņi, kab jī pascjeitu, ka jaunuo kjēniņa.\nAtbrauc kjēniņč ar jauničim, ād, dzjer buovjējas [līksmojas], staigoj pa duorzu. Kjēniņč rods [priecīgs], ka dabuoja taida boguota znūta, a lopsa, daskrīdama pi juo, soka: "Vjāļ na taids byutu boguots, kab na tys ragaņc, kur[s] sjād duorza ustobjeņā i vysu maitoj."\nVaicoj kjēniņš: "Kur tys ragaņc ira, kur?"\n"Tī, tamā ustabjeņā."\nKjēniņč Graudiņc īspjāra ar pārkiuni tamā ustabjeņā i nūsyta ragani. Pjēc tuo nūbraucja atpakaļ iz sovu kjēnisti, a jauniči sovā kjēnistī djeivuaja i da šuo laika tī dzjeivoj.


Rēzeknē sagataveiti 11 jauni interjera dizaina specialisti - lakuga.lv\nTemys: interjera dizains, Latgolys kulturviesturis muzejs, Rēzeknis Augstškola, Roksts\nVēļ tik da 27. juņa Latgolys Kulturviesturis muzejā (Atbreivuošonys alejā 102, Rēzeknē) apsaverama Rēzeknis Augstškolys bakalaura studeju programys „Interjera dizains” Diplomprojektu izstuode. 11 augstškolys beidzieji, kurī byus pyrmī ituos programys absolventi, pīduovoj sovys idejis interjeru īkuortojumam gon asūšuos ustobuos, gon vēļ tik tūpūšuos, kurūs vydā ari kopejneicai Austrumlatvejis koncertzalā Rēzeknē.\nJuņa pošā vydā muzejā nūtyka Rēzeknis Augstškolys (RA) Izgleiteibys i dizaina fakultatis ūtruo leimiņa profesionaluos augstuokuos izgleiteibys bakalaura studeju programys „Interjera dizains” dimplomprojektu aizstuovieōsna. Vysleidz sasatraukušs beja gon studenti, gon pasnīdzieji – studentim beja juoruoda i juopamatoj sovs radūšus ideju risinuojums ustobu interjerūs, nu pedagogi viertieja i analizieja na viņ konkretūs diplomprojektus, ber ari jaunuos „Interjera dizains” programys pozivituos i vēļ izlobojamuos niansis.\nDiplomprojektu aizstuoviešonys komisejā pīsadaleja kvalificāti profesionali – Rēzeknis piļsātys golvonuo arhitekte Lolita Čudare, Baltejis Starptautiskuos akademejis pasnīdzieja, dizaina savīneibys bīdre i arhitekte Nellija Dzīduotuoja, Rēzeknis muokslys i dizaina vydsškolys pedagogs dizaina sferā Aivars Pīgoznis, RA asociātais profesors Vladislavs Paurs, RA docente Aina Strode i sekretare Nellija Kivkucāne.\nAizastuoviešona guoja spraigi – vaicuojumi i diskusejis šaļtim balansieja iz satraukuma i emoceju škauderis, nu golarezultati prīcynoj – četru diplomdorbu projekti sajieme izcilu viertiejumu, puorejī – teicamu i vīns cīši lobu viertejumu. Ir skaidrs, ka pyrmajā bakalaura programys „Interjera dizains” izlaidumā vysi 11 beidzieji – Agnese Litkina, Larisa Kaimiņa, Dagnija Bernāne, Elīna Kruste, Sarma Kazia, Līga Priedeslaipa, Kristīne Lubāne, Natālija Pavļukaite, Zaiga Pavlovska, Aigars Šķirmants i Rihards Štroms – byus pozitivom gandariejuma emocejom pīpiļdeiti.\nKotram interesentam niu ir īspieja izavielēt i pasyuteit sovu ustobu interjera īkuortuoumu pi kaida nu jaunajim specialistim. Kab saprostu, kurīs ir eistais, muzejs aicynoj apsaviert izstuodi. Beidzieji ir izstruoduojuši interjera idejis tūpūšajai Austrumlatvejis reģionaluo daudzfunkcionaluo centra kopejneicai, Rēzeknis nūvoda pošvaļdeibys foaje, RA kopejneicai, RA zeimuošonys, gleznuošonys i izstuožu ustobai, RA radūšūs dorbu studejai, Bolvu Vaļsts gimnazejis metodiskajam kabinetam, dizaineru studejai i vairuokom privatsātom.\nStudeju programys „Interjera dizains” direktore Diāna Apele atzeist: „Dizaineri, kas izprūt gon īprīškejūs godu symtu montuojumu, gon myusdīnu interjera kai arhitekturys, dizaina tehnologeju i muokslys sintezis veiduošonuos princypus, ir i ari byus vajadzeigi dorba tiergā.”\nSagatavieja Maija Upeniece, Latgolys Kulturviesturis muzejs\n1. Rihards Štroms prezentej diplomprojektu „Grafiskī elementi Austrumlatvejis regionaluo daudzfunkcionaluo centra kopejneicys interjera dizainā”, D. Apelis foto;\n2. Agnese Litkina prezentej diplomprojektu „Stilu sinteze modernā privatsātys interjerā”. D.Apelis foto\n3. RA bakalaura studiju programys „Interjera dizains” diplomandi, komiseja i pedagogi piec diplomprojektu aizstuoviešonys. Ē.Zlatkus foto


Ar “HIP-HOP muzykys festo” atkluos koncertu sereju storpkulturu dialoga veicynuošonai Latgolā - VIESTS - Muzyka\n1. novembris, 2018 pl. 11:31, Nav komentaru\nNu 2. novembra da 8. decembra Rēzeknē, Preiļūs i Daugovpilī storpkultura dialoga veicynuošonai Latgolā nūtiks 12 koncertu sereja, kuruos atkluošona suoksīs jau itūnedeļ ar “HIP-HOP muzykys festo”, kurymā pīsadaleis hip-hop muokslinīki nu Rēzeknis, Daugovpiļs, Reigys, Preiļu i Ventspils.\nKoncertu serejis, kurū organizej bīdreiba “Latgolys Producentu Grupa”, mierkis ir ar dažaiduos volūduos dzīdūšu i atškireigūs muzykys stylūs spieļuojūšu muokslinīku tolkā īšonu veicynuot Latgolā dzeivojūšūs dažaidū tauteibu pozitivu sovstarpejū dialogu. Koncertūs Latgolys piļsātuos, Rēzeknē, Preiļūs i Daugovpilī, skanēs hip-hop, alternativuo, bluzroka, indie, klezmeru i eksperimentaluo muzyka kai itepat nu Latgolys, tai cytu Latvejis vītu, kai ari pīsavīnuos muziki nu Pūlejis i Ukrainys.\nJau itymā nedeļgolā, 2. novembrī Daugovpilī i 3. novembrī Rēzeknē, koncertu sereja tiks atkluota ar “HIP-HOP muzykys festo”, kurymā sūpluok vītejai hip-hop apvīneibai “Ausmeņa Records” (Rēzekne), varēs dzierdēt ari March (Ventspils), Fisha (Reiga), Bruolāns (Preili), Черное Перо (Daugovpiļs) i DJ Goodzh (Reiga). Koncertūs skanēs hip-hop muzyka latgaliski, krīviski i angliski.\nKoncertu serejis kalenders:\n02.11. – Daugovpiļs, muzykys klubs “Artilērijas Pagrabi”, HIP-HOP muzykys festo. Pīsadola: Ausmeņa Records, March, Черное Перо, Bruolāns, Fisha, DJ Goodzh.\n03.11. – Rēzekne, “Ausmeņa Kebabs”. HIP-HOP muzykys festo. Pīsadola: Ausmeņa Records, March, Черное Перо, Bruolāns, Fisha, DJ Goodzh.\n09.11. – Daugovpiļs, muzykys klubs “Artilērijas Pagrabi”. Alternativuos muzykys vokors. Uzastuos grupys “Inokentijs Mārpls” i “Piparmētra”.\n10.11. – Preili, kebabs “Hasans”. Alternativuos muzykys vokors. Uzastuos grupys “Inokentijs Mārpls” i “Piparmētra”.\n22.11. – Rēzekne, “Ausmeņa Kebabs”. Bluza-roka muzykys vokors. Uzastuos: “Holy Water” (Pūleja), Arnis Slobožanins.\n23.11. – Daugovpiļs, muzykys klubs “Artilērijas Pagrabi”. Bluza-roka muzykys vokors. Uzastuos: “Holy Water” (Pūleja), Arnis Slobožanins.\n24.11. – Preili, kebabs “Hasans”. Bluza-roka muzykys vokors. Uzastuos:: “Holy Water” (Pūleja), Arnis Slobožanins.\n29.11. – Rēzekne, “Ausmeņa Kebabs”. Indie, folk i klezmeru muzykys vokors. Uzastuos “L’Chaim”.\n01.12. – Daugovpiļs, muzykys klubs “Artilērijas Pagrabi”. Indie, folk i klezmeru muzykys vokors. Uzastuos “L’Chaim”.\n06.12. – Rēzekne, “Ausmeņa Kebabs”. Eksperimentaluos muzykys vokors. Uzastuos duets “Агата Вильчик и Анна Минакова” (Ukraina).\n07.12. – Daugovpiļs, muzykys klubs “Artilērijas Pagrabi”. Eksperimentaluos muzykys vokors. Uzastuos duets “Агата Вильчик и Анна Минакова” (Ukraina).\n08.12. – Preili, kebabs “Hasans”. Eksperimentaluos muzykys vokors. Uzastuos duets “Агата Вильчик и Анна Минакова” (Ukraina).\nVysi serejis koncerti ir bezmoksys. Projektu storpkulturu dialoga veicynuošonai Latgolys regionā dorba aizdavumu programā finansiali atbolsta Latvejis Republikys Kulturys ministreja. Vaira dazynuošonai par koncertim: http://facebook.com/LatgolysProducentuGrupa.\nRoksts puorpublicāts nu portala lakuga.lv


LaKuGa – Preiļu nūvodā prezentāta omotu gruomota “Saiminīka Prāca”\nLaKuGa 5. Oktobris, 2016. gods Comments Off on Preiļu nūvodā prezentāta omotu gruomota “Saiminīka Prāca”\n30. septembrī Preiļu nūvoda Solys pamatškolā nūtyka sirsneigs omotnīku bīdreibys “Austra” sagataveituos omotu gruomotys “Saiminīka Prāca” prezentacejis pasuokums, kurā pīsadaleja omotnīku bīdreibys dybynuotuoji Anita Puncule, Anita Vjakse i Uldis Čerpakovskis, Preiļu apleicīnis omotnīki, Solys pamatškolys audziekni i pedagogi, Preiļu nūvoda dūmis puorstuovi i lels interesentu pulks, informej Preiļu nūvoda pošvaļdeiba. Pasuokumu rūtuoja Solys pamatškolys mozī doncuotuoji, kai ari folklorys kūpys “Dzeipureņš” i dzīduotuojis Džeinys Gavaris uzastuošona.\nGruomotā “Saiminīka Prāca” ir īkļauta informaceja par apzynuotajim meistarim, kontakti, dorbu aproksti i kartenis. Paradzāts, ka itei gruomota nikod natiks pabeigta – tei vysod tiks papyldynuota ar jaunu informaceju par jaunim omotnīkim, kas ar sovu iniciativu i rodūšumu sekmēs omotnīceibys nūzaris ilgtspiejeibu i nūdūšonu cytom paaudzem.\nKluotyn asūšī izsaceja prīcu par veiksmeigi izlaseitū gruomotys nūsaukumu, kurā izmontuots latgalīšu vuords “prāca”, ar kū apzeimoj dorbu. Partū daudzi dalejuos sovuos atmiņuos nu bierneibys, kod itū vuordu kasdīnā lītuojuse muote voi baba, i sprīde par prācys nūzeimis niansem.\nAnita Puncule nūruodeja, ka ar gruomotu “Saiminīka Prāca” tuos veiduotuoji gryb īvuiceit skaistū, vysupyrma, bārnim i nūdūt tū tuoļuok, partū ka gruomotai na vysod ir juostuov bibliotekys plauktā. Tai kai gruomota ir papyldynojama, da Latvejis symtgadis ir dūmuots atrast i apkūpuot informaceju par 100 “zalta” cylvākim – omotu pratiejim.\nUnikals ir na tik gruomotys saturs, nu ari dizains – tū nu sapluokšņa veiduojs Juoņs Ziemelis: “Tys ir muns redzīņs par laikmeteigu omotu gruomotu, kura varātu byut īdereiga myusu dīnu sabīdreibā, i kas izcaltu tuos prasmis, kū muokam i kas sasagloboj myusu regionā. Prīca, ka gruomota ir saguojuse i dūmys ir materializiejušuos!” Omotnīku apzynuošonā lelu dorbu veice Inese Anina, sovukuort daudzūs darynuojumus karteņuos īmyužynuoja Džeina Gavare.\nPreiļu nūvoda Uzjiemiejdarbeibys centra vadeituoja, dūmis deputate Ineta Liepniece nūruodeja, ka da omotnīku bīdreibys “Austra” izveidis omotnīceibys jūmā Preiļu pusē beja miļzeigs puorruovums daudzu godu garumā, i izsaceja prīcu, ka itys bīdreibys pyrmais projekts ir tik labi saguojs.\nVydslatgolys puornūvodu fonda puorstuove Valija Vaivode saceja, ka, pasasokūt omotnīku bīdreibai i itai gruomotai, varēs zynuot, kai atrast vajadzeigū omotu meistaru, partū ka, koč i Latgola izaceļ ar sovim omotnīkim, īprīkš na vysod bejs zynoms, pi kuo taišni dasagrīzt.\nGruomota izveiduota, realizejūt projektu “Seno amata prasmju un to meistaru apzināšana amatniecības nozarēs un mazā biznesa attīstībai Preiļu novadā”, pasasokūt mozūs grantu projektu konkursam “Iedzīvotāji veido savu vidi – 2016”, kū organizēja nūdybynuojums “Viduslatgales pārnovadu fonds” ar Preiļu nūvoda pošvaļdeibys finansialū atbolstu.\nATSLĀGVUORDI » "Saiminīka prāca", omotnīki, omotnīku bīdreiba "Austra", Preiļu nūvods, Roksts


Pīsadolit rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu grōmotys runoj”\nPublicēts 01 Aprīlis 2022\nAfiša “Latgalīšu grōmotys runoj”\nSagaidūt jau catūrtū oficiali svinamū Latgolys [kongresa] dīnu (27. aprelī) un popularizejūt latgalīšu rokstu volūdu, tymā izdūtōs grōmotys, aicynojam īsasaistēt rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu grōmotys runoj”.\nLasīt tālāk: Pīsadolit rodūšajā aktivitatē “Latgalīšu grōmotys runoj”\nKas dzeivoj munā sātā? LaKuGa izsludynoj stuostu konkursu\nPublicēts 12 Marts 2013\nMarta suokumā izguojuse jauna bārnu kruosojamuo gruomota „Munā sātā”, kur trejuos burtneicuos var puorskaiteit Ontona Slišāna bārnu dzejūleišus, latgalīšu tautys meiklis i Ilzis Spergys stuostu.\nLasīt tālāk: Kas dzeivoj munā sātā? LaKuGa izsludynoj stuostu konkursu\nPublicēts 21 Jūnijs 2012\nFoto nu: www.shaunkillenphotography.com\n24. junī Bazneica sviņ Juoņa Kristeituoja dzimšonys dīnu. Koč i ruoduos, ka laiceigais pasauļs i Bazneica Juoņadīnā atzeimej divys atškireigys lītys, byuteibā tys tai nav. Cylvāki itymā dīnā sviņ gaismu, gaismu, kas speid tymseibā, i Juoņs Kristeituojs ir līcinīks par patīsū gaismu, kas ir Kristus.\nLasīt tālāk: Juoņadīna Bazneicā\nKonkurss jaunīšim par latgaliskū\nPublicēts 19 Februāris 2013\n„Latgaliskais tevī i pasaulī”\nJaunīšu bīdreiba „Latgolys Studentu centrs” reikoj video konkursu „Latgaliskais tevī i pasaulī”, kura mierkis ir aicynuot ikvīnu jaunīti latgaliskuos vierteibys saskateit sovā ikdīnā i pasavērt iz tom nu natradicionala i naīrosta skotu punkta, lauzt leidzšinejūs stereotipus par Latgolu, lagalīšim i latgaliskū. Īmyužynuot ituos vierteibys i kulturzeimis video i paruodeit puorejai Latvejai i pasauļam.\nLasīt tālāk: Konkurss jaunīšim par latgaliskū\nJuoņadīna latgalīšu rokstūs\nPublicēts 20 Jūnijs 2012\nFoto: A. Keirāne\nKur i kai latgalīšu literaturā sovā laikā pīmynāta i apraksteita Juoņadīna, varam izzynuot Ilonys Salcevičys rokstā, kas publicāts „Latvejis Viestneša” („Latvijas Vēstnesis”) 2004. goda 22. juņa numurā. Pīduovojam latgalīšu rokstu volūdā puorlyktus ituo roksta fragmentus.\nLasīt tālāk: Juoņadīna latgalīšu rokstūs\nVosoryssvātki – Svātuo Gora nūsyuteišonys dīna\nIzsludynuots Latgolys folklorys vuokšonys konkurss


SS.COM Sports, aktīvā atpūta - Ekipējums, Cena 49 €. Сияющая / Яркая / Переливчатая расцветка вещи. попадает быстрая - Sludinājumi\nRažotājs: Хамелеон /Blue\nIzdrukāt Datums: 26.02.2021 18:56


Raksts publicēts: 2020.06.18. 14:49:24\n0.66423892974854 56(0) - 0.41585326194763 2021.06.14. 15:33 http://www.jelgavniekiem.lv/?act=4&art=49367 ip: 172.70.34.131 usememcache: 1


LaKuGa – “Pi myusim Latgolā” par Leldīni kristīteibā i religiskuom konfesejom Latgolā\nLaKuGa 14. Apreļs, 2017. gods Comments Off on “Pi myusim Latgolā” par Leldīni kristīteibā i religiskuom konfesejom Latgolā\nNailga pyrma Leldīnis raidejuma “Pi myusim Latgolā” veiduotuoji sasatyka ar prīsteri Puovulu Zeili, Latgolys Kulturviesturis muzeja specialistu kulturviesturis vaicuojumūs Kasparu Strodu, kai ari Rēzeknis Tehnologeju akademejis vuiceibspāku, studeju programys “Religejis pedagogeja” vadeituoju Vladislavu Malahovski, kab vaira dazynuotu ar kū eipašs itys laiks i īpazeitu religiskuos konfesejis Latgolā.\nATSLĀGVUORDI » Kaspars Strods, Leldīnis, Pi myusim Latgolā, Puovuls Zeile, Roksts, Vladislavs Malahovskis


Latvejā populari muziki radejuši jaunu festivala “Upītes Uobeļduorzs” himnys verseju - lakuga.lv\nTemys: himna, muzyka, Roksts, Upīte, Upītes Uobeļduorzs\n16. septembrī jau sešpadsmytū reizi Vileks nūvoda Upeitē nūtyka vacuokais latgalīšu muzykys i dzejis festivals pasaulī – “Upītes Uobeļduorzs”, bet niu, pīsadolūt Latvejā popularim muzikim, topuse jauna festivala himnys verseja, informej Namaterialuos kulturys montuojuma centra “Upīte” direktors Andris Slišāns.\n“Upītes Uobeļduorzs” himnys vuordu autors ir festivala aizsuociejs, latgalīšu literats, nūvodpietnīks, folklorists Ontons Slišāns, bet muzyku sarakstejs dzīsminīks Uldis Frīdrihsons. Dzīsmis “Upītes Uobeļduorzs” jaunū variantu aranžiejs latgalīšu muzikis, grupys “Dabasu Durovys” liders Arņs Slobožanins. Jaunajā dzīsmis versejis īrokstā pīsadola vairuoki Latvejā populari muziki – grupys “Astro’n’out” lidere Muora Upmane-Holšteine, grupys “Prāta Vētra” solists Renārs Kaupers, grupys “Gain Fast” liders Kaspars Zlidnis, grupys “Bez PVN” daleibnīki Guntis Rasims i Kristaps Rasims, grupys “Borowa MC” soliste, dzīduotuoja Guntra Kuzmina-Jukna, kai ari pats aranžejis autors Arņs Slobožanins. Dzīsmis video verseju salics Artūrs Slišāns, kurs Latvejā zynoms kai daudzu popularu dzīšmu remiksu autors.\nFestivals “Upītes Uobeļduorzs” namaineigi kotru godu trešajā septembra svātdīnē puļcej latgalīšu muzikus i grupys, īpazeistynoj ar jaunim vuordim latgalīšu kulturā i aicynoj gostūs kotru interesentu. Ituo goda festivalā Upeitē sasatyka muziki i grupys: “Dabasu Durovys”, “Piparmētra”, “Metrs”, “Dvinskas muzikanti”, “Unknown Artist”, folklorys kūpys “Upīte” i “Rekavas dzintars”, Vinsents Kūkojs i grupa “Trikmīņs”, Dainis Adijāns, Kate i Doms i cyti. Gondreiž vysi muziki, kurī pīsadola jaunuos festivala himnys versejā, Upeitē ir uzastuojuši kaidā nu festivala nūtikšonys godim, itūgod tys beja Renārs Kaupers, kurs prīcēja kai ar grupys “Prāta Vētra” dzīsmem, tai kūpā ar folklorys kūpys “Upīte” jaunīšim izpiļdeja fonda “Viegli” skaņdorbus, bet ar Arni Slobožaninu i akteri Girtu Liuziniku – dzīduoja ari dzīsmis latgaliski.\nJau viesteits, ka festivala suokums meklejams 2002. godā, kurū tuo idejis autors Ontons Slišāns radeja kai sovpateigu dzejis dīnom veļteitu festivalu, kab popularizātu i saglobuotu latgalīšu volūdu. Itūšaļt festivala organiziešonu turpynoj Ontona dāls Andris Slišāns, saglobojūt festivalu kai kasgadeju latgalīšu sasatikšonys reizi i turpynojūt tradiceju, ka kotram muokslinīkam vysmoz vīna dzīsme voi dzejūļs juoizpylda latgaliski, nu puorsvorā festivalā latgalīšu volūda skaņ symtproceņteigi.\nCyts, jau septeņpadsmytais, festivals “Upītes Uobeļduorzs” nūtiks 2018. gada 15. septembrī, sasatikšonys vītai palīkūt namaineigai – Vileks nūvoda Upeitis tautys noms.


Kaliumbromāt bis Kaliumeisencyanīd (Bd. 6, Sp. 474 bis 475)


LaKuGa – Jaunys postmarkys ar Vuorkovys i Varakļuonu nūvoda gierbūnim\nJaunys postmarkys ar Vuorkovys i Varakļuonu nūvoda gierbūnim\nLaKuGa 17. Janvars, 2013. gods Comments Off on Jaunys postmarkys ar Vuorkovys i Varakļuonu nūvoda gierbūnim\nLatvejis Posts papyldynuojs sovu Latvejis piļsātu i nūvodu postmarku sereju ar trejom jaunom postmarkom, i divejis nu tuom veļteitys Latgolys apdzeivuotom vītom. Vīnā radzams Vuorkovys nūvoda gierbūņs, bet ūtrā – Varakļuonu piļsātys gierbūņs.\nVarakļuonu piļsātys gierbūņs radzams iz postmarkys ar nominala vierteibu 0,35 Ls. Tei paradzāta vīnkuoršys viestulis syuteišonai Latvejis teritorejā. Piļsātys gierbūnī radzama lopsa i treis celi. Lopsa ir Varakļuonu mežu boguoteiba i cylvāku ospruoteibys simbols. Treis celi gierbūnī simbolizej treis svareigus lelceļus, kuri īīt Varakļuonūs nu Krustpiļs, Modūnys i Rēzeknis pusis. Postmarkys tiraža ir 100 000 eksemplaru.\nVuorkovys nūvoda gierbūņs radzams iz postmarkys ar nominala vierteibu 0,98 Ls, i tei paradzāta īraksteitys viestulis syuteišonai Latvejis teritorejā. Nūvoda gierbūņa apakšejā laukā radzams sudobra buļļs ar zalta rogim, kurs simbolizej pošaizlīdzeibu, augstsirdeibu i drūsmi, i mežrūzeitis zīds ar lopom dabiskuos kruosuos. Postmarkys tiraža ir 300 000 eksemplaru.\nReizē ar jaunajom postmarkom izdūta ari pyrmuos dīnys aplūksne i zeimūgs. Iz aplūksnis radzama Latvejis karte, kai ari Vuorkovys i Strenču nūvoda i Varakļuonu piļsātys gierbūni. Zeimūgā radzama Latvejis kontura i nūvodu i piļsātu atsarasšonys vīta kartē.\nSereju „Latvejis piļsātu i nūvodu gierbūni” Latvejis Posts izdūd nu 1991. goda, kotru godu papyldynojūt tū ar jaunom postmarkom.\nKarteņa: izdūtuos postmarkys\nATSLĀGVUORDI » postmarka, Roksts, Varakļuonu nūvods, Vuorkovys nūvods


svātdĪna, 11. marts\nPYRMAIS LASEJUMS 2 Hr 36, 14–16. 19–23\nDīva dusmes un žāļsirdeiba.\nLASEJUMS NU HRONIKU ŪTRŌS GRŌMOTAS\nVysi augstī prīsteri un tauta vairōja sovus grākus, sekojūt vysom pogōnu nagaņteibom, un apgōneja Kunga nomu, kū jys beja īsvētejis Jeruzalemē. Un Kungs, jūs tāvu Dīvs, agri caldamīs un ik dīnas pamōceidams, syuteja ar sovu vēstnešu rūku jim breidynōjumus, jo jys žālōja tautu un sovu mōjūkli. Bet jī izsmēja Dīva syutņus, nūnīvōja jō vōrdus un zūbōjōs par pravīšim, cikom sasacēle Kunga dusmes pret jō tautu, un vairs nabeja glōbīņa. Īnaidnīki aizdadzynōja Kunga nomu, sagrōve Jeruzalemes myurus, nūdadzynōja vysas pilis un iznycynōja vysu, kas beja vērteigs. Jo kurs izbāga nu zūbyna, tys tyka aizvasts uz Babiloniju un kolpōja kēneņam un jō dālim leidz pat persīšu kēneņa vaļdeišonas laikam. Tai pīsapiļdēja Kunga vōrdi, kū beja teikuse Jeremija mute: «Koleidz zeme nabyus sajāmuse sovus sabatus, tei vysōs pūsta dīnōs gulēs naskorta, cikom nabyus apritējuši septiņdesmit godi». Bet persīšu kēneņa Kīra vaļdeišonas pyrmajā godā, lai pīsapiļdeitu Kunga vōrdi, kū jys beja teicis ar Jeremija muti, Kungs pamudynōja persīšu kēneņa Kīra goru, ka tys lyka pa vysu sovu vaļsti izsludynōt ari rakstiski šaidus vōrdus: «Tū soka Kīrs, persīšu kēneņš: Kungs, dabasu Dīvs, deve maņ vysas zemes vaļstis. Un jys maņ pavēlēja uzceļt jam nomu Jeruzalemē, kas ir Judejā. Jo storp jums nu vysas jō tautas ir vēļ kaids, tod lai Kungs, jō Dīvs, ir ar jū, un lai jys dūdās ceļā!»\nPSALME 137 (136)\nRefrens: Naaizmērssim sovu Dīvu! (R. sal. 6)\n1 Pi Babilonijas upem – tur mes sēdējom un raudōjom,\nkod pīminejom Sionu.\n2 Tōs zemes veitūlūs\nmes pakōrem myusu citaras.\n3 Jo tur nu mums praseja dzīsmi\ntī, kas myusus aizvede gyustā,\nun līksmeibu – tī, kas myusus apspīde:\n«Dzīdit mums kaidu nu Sionas dzīsmem».\n4 Kai mes lai dzīžam\nKunga dzīsmi svešajā zemē?\n5 Jeruzaleme, jo es byušu aizmērsis tevi,\nlai teik aizmērsta muna lobō rūka.\n6 Muna mēle lai pīleip pi aukslējom,\njo es naatcerēšūs tevi,\njo Jeruzalemi nabyušu vēlejīs\npōri pōr muna vyslelōkū prīcu.\nŪTRAIS LASEJUMS Ef 2, 4–10\nGrāku dēļ myruši, mes teikam izglōbti aiz Dīva žēlesteibas.\nDīvs, byudams žāļsirdeibā bogōts, sovas lelōs mīlesteibas dēļ, ar kuru myus mīļōja, myusus atgrīze dzeivē leidz ar Kristu, kas bejom myruši pōrkōpumu dēļ. Jyus taču aiz žēlesteibas asat izglōbti! Jys ari myusus reizē augšanpīcēle un nūsādynōja debesīs, Kristū Jezū, lai nōkūšajūs laikūs parōdeitu sovas žēlesteibas pōrpylnū bogōteibu ar sovu labvēleibu pret mums Kristū Jezū. Jo aiz žēlesteibas jyus asat izglōbti caur ticeibu. Un tys nanōk nu jums, bet ir Dīva dōvona. Tys nav ari dorbu dēļ, lai nivīns nasalapoj. Mes taču asam jō radeiba, Kristū Jezū radeiti lobim dorbim, kurus Dīvs ir īprīkš sagatavōjis, lai mes tūs dareitu.\nEVANGELIJS Jņ 3, 14–21\nDīvs syuteja sovu Dālu pasaulē, lai tei tyktu atpesteita.\nTymā laikā Jezus saceja Nikodemam:\n«Taipat kai Mozus pacēle uz augšu čyusku, tai ari jōbyun paaugstynōtam Cylvāka Dālam, lai kotrs, kas tic, īmontōtu myužeigū dzeivi. Dīvs tai mīļōja pasauli, ka atdeve sovu vīnpīdzymušū Dālu, lai ikvīns, kas jam tic, napazustu, bet īmontōtu myužeigū dzeivi. Jo Dīvs syuteja Dālu pasaulē, lai jys pasauli navys tīsōtu, bet gon lai pasaule caur jū tyktu atpesteita. Kas tic jam, tys nateik tīsōts. Bet, kas natic, tys jau ir nūtīsōts, tōdēļ ka nav īticējis Dīva vīnpīdzymušō Dāla vōrdam. Bet tīsa ir šaida: Pasaulē īnōce gaisma, bet cylvāki vairōk mīļōja tymsu nakai gaismu, jo ļauni beja jūs dorbi. Kotrs taču, kas dora ļaunu, īneist gaismu un nasatyvoj gaismai, lai jō dorbi natyktu nūpalti. Bet, kas dora patīseibu, tys tyvojās gaismai, lai atsaklōtu jō dorbi, jo tī ir Dīvā dareiti.»


Tafsīr ibn Kathīr by Abu Hakeem – Vol. 3 (Parts 158+) – THM Sadaqa Group\nTafsīr ibn Kathīr by Abu Hakeem – Vol. 3 (Parts 158+)\nMay Allah bless the brother in this tremendous continuous effort and grant him patience and well-being during and towards its completion allahumma aameen\nPrevious Al Quran (Tafsir & by Word)


Свинг: дамы меняют кавалеров... - Svingeri - Mīlestība un Sekss - Partypoint.lv\nŠodien ir 25. Jūnijs 20:00:59\nСвинг: дамы меняют кавалеров...\nStivena Meizela fotosesija marta Vogue Italia žurnālam.\nTomāti ar garnelēm\nSviestmaizes ar garnelēm un sezamu\nŠampanieša - bittera kokteilis\n23.20 LVL 4.00 LVL 2.60 LVL


3. septembra 2019 | Filed under: Iné | Posted by: Kvetoslava Podhorská\nutorok - 03. 09. 2019 - 17:00 - 19:00\nPrvý Fashion KidLab po prázdninách bude 3. septembra 2019.


Aizkaļnis svātkūs pūdnīki kurynuos cepli - lakuga.lv\nTemys: Aizkaļne, keramika, pūdnīki, Raiņa muzejs „Jasmuiža, Roksts\nGodskuortejais keramikys cepļa kūršonys i attaiseišonys pasuokums 10. i 11. augustā byus svareiga Preiļu nūvoda Aizkaļnis pogosta svātku daļa. Cepli Latgolys keramikys vacmeistara Andreja Paulāna darbneicā Raiņa muzejā “Jasmuiža” kurynuos tautys lītiškuos muokslys studeja “Rēzeknes apriņķa pūdnīki”, informej Memorialūs muzeju apvīneibys sabīdryskūs attīceibu specialists Kaspars Zalāns.\n10. augustā Aizkaļnis pogosta svātki suoksīs 14 stuņdēs, ap tū laiku keramiki dadzynuošonai gotovūs muola traukus liks ceplī i ap pušdiņu laiku suoks kurynuot. Cikom ceplis izakurēs, vokora gaitā varēs apsarunuot ar pūdnīkim, nūvāruot procesu i ap pusnakti – lelū degšonu. 11. augusta 11 stuņdēs cepli attaiseis, izjims korstūs glazietūs traukus i suoksīs puordūšona. Pyrms cepļa attaiseišonys pūdnīks i TLMS “Rēzeknes apriņķa pūdnīki” vadeituojs Andris Ušpeļs vadeis viktorinu – byus vaicuojumi par muzeju, Latgolys keramiku, ražuošonys niansem, viesturi, formom i glazurom. Par pareizom atbiļdem paradzātys bolvys.\nUšpeļu dzymta Latvejā ir vīneiguo, kurā niule jau sastuo paaudze ir montuojuse pūdnīku orūdu. Pyrmuos zinis par Ušpeļu keramiku var atrast jau 1800. goda dokumentūs. Bet keramikis Andrejs Paulāns (1896–1973) ir dekorativuos keramikys meistars. Juo dzymtā keramikys tradicejis kūptys nazcik paaudzēs. Pats Andrejs keramika orūdu īsavuiceja jau zāna godūs nu tāva Izidora Paulāna. A. Paulāna dorbu kolekcejā eipaši īvārojami ir svečturi i vazys. Kai plastiskuo rūtuojuma meistars Paulāns darynuojs izcylus, boguoteigi rūtuotus svečturus. Paulāna dorbi nūvierteiti na viņ Latvejā, bet taipat uorvaļstīs, 1937. goda Vyspasauļa amatnīceibys izstuodē Paulāns par sovu īguļdejumu keramikā sajēme Zalta medaļu.\nĪejis moksa cepļa attaiseišonys pasuokumā i muzejā: pīaugušajim – 2,00 eiro, školānim, studentim, pensionarim – 1,00 eiro. Cyti Aizkaļnis pogosta svātku pasuokumi 10. augustā – bez moksys.


Data: Trešdiņ, 2004 gods juļa (sīna) mieneša 14 dīnys 14 stuņdēs 27 mynotūs\nAtsaceišona iz: Re: namejs! / par politiku i na tikai (Harijs Bernans)\n"Separatisms" ir nateirs vuords, ar kuu kai ar linealu syta\n> latgalim pa > pierstim, kod jii praseja piec sovys voluudys I kulturys > saglobuoshonys > Ulmana Latvejaa.\nVarbyut kū jaucu, a par separatistim lomuoja jau Trasunu i Kempu veļ ilgi da Ulmaņa režima, veļ 20. godu suokuos, kod jī saeimā siežu laikā, latgaliskai runojūt (!), atguodynuoja, ka latvīši pret Latgolu niule izatur kai pret īkaruotu i apspīžamu, asimilejama teritoreju i tautu, nasaverūt iz tū, ka 17. godā latgalīši izavēlēja dasavīnuot Latvejai, na ūtraiž.\nMaņ i, cik asu runuojuse, cytim nav nikas pret Latvejis vaļsts ideju, Latvejis pylsūneibu, jo cyta ceļa i nav, i voi vajag, a vaļsts politika latgalīšu vaicuojumā ir okla. Tik voi jei cytaida var byut, ka pošim latgalīšim nav ni valna pošapzinis i zynuošonu, kas jī ir i kai.\nPar tū ari naradzu īmesļa krist ap koklu Ždanokai leidzeigajim, jemūt vārā jūs veļ nasenejū darbeibu pret vaļsti.\nRe: namejs! / par politiku i na tikai (apsavārta 967 reizis)\nRe: namejs! / par politiku i na tikai (apsavārta 1058 reizis)\n> "Separatisms" ir nateirs vuords, ar kuu kai ar linealu > syta > > latgalim pa > pierstim, kod jii praseja piec sovys voluudys > I kulturys > saglobuoshonys > Ulmana Latvejaa. > > > B. > > > Varbyut kū jaucu, a par separatistim lomuoja jau Trasunu i Kempu > veļ ilgi da Ulmaņa režima, veļ 20. godu suokuos, kod jī saeimā > siežu laikā, latgaliskai runojūt (!), atguodynuoja, ka latvīši > pret Latgolu niule izatur kai pret īkaruotu i apspīžamu, > asimilejama teritoreju i tautu, nasaverūt iz tū, ka 17. godā > latgalīši izavēlēja dasavīnuot Latvejai, na ūtraiž. > Maņ i, cik asu runuojuse, cytim nav nikas pret Latvejis vaļsts > ideju, Latvejis pylsūneibu, jo cyta ceļa i nav, i voi vajag, a > vaļsts politika latgalīšu vaicuojumā ir okla. Tik voi jei > cytaida var byut, ka pošim latgalīšim nav ni valna pošapzinis i > zynuošonu, kas jī ir i kai. > Par tū ari naradzu īmesļa krist ap koklu Ždanokai leidzeigajim, > jemūt vārā jūs veļ nasenejū darbeibu pret vaļsti.


^ “UK cities”. culture.gov.uk. Bản gốc lưu trữ ngày 28 tháng 4 năm 2016. Truy cập ngày 27 tháng 12 năm 2016.\nGovernment list of UK cities Lưu trữ 2016-04-28 tại Wayback Machine\nLấy từ “https://vi.wikipedia.org/w/index.php?title=Địa_vị_City_tại_Vương_quốc_Liên_hiệp_Anh_và_Bắc_Ireland&oldid=65625986”


alpīniste - это... Что такое alpīniste?\nn. альпинистка (Окончания: \_alpīnisteки; мн.: р. \_alpīnisteок, д. \_alpīnisteкам)\nСмотреть что такое "alpīniste" в других словарях:


Sanktpīterburgā aizritiejs II Latgolys kulturys festivals - lakuga.lv\nSanktpīterburgā aizritiejs II Latgolys kulturys festivals\n12 Juņs 2013\nTemys: II Latgolys kulturys festivals, Krīveja, Latgolys kulturys festivals Sanktpīterburgā, Roksts, Sanktpīterburga\nAizvadeitajā nedeļgolā nu 7. leidz 9. juņam Krīvejā, Sanktpīterburgā, nūtyka Latgolys kulturys festivals, kas tyka organizāts jau ūtrū godu, pasateicūt veiksmeigai Latgolys Regiona atteisteibys agenturys i Latgolys planavuošonys regiona sadarbeibai ar Latvejis Republikys generalkonsulatu Sanktpīterburgā i Kirova centralū atpyutys i kulturys parku.\nLatvejis Republikys generalajā konsulātā 7. juņa vokorā svineigā pasuokumā ar Latgolys kulturu tyka īpazeistynuoti 250 uzaicynuotī gosti – tūroperatori, masu medeji, diplomatiskuo korpusa puorstuovi, Sanktpīterburgys administracejis puorstuovi.\nPats festivals nūtyka 8. i 9. junī iz Jelagina solys, Kirova vuordā nūsauktajā centralajā kulturys i atpyutys parkā. Sanktpīterburgys īdzeivuotuoji izruodeja lelu interesi par Latgolys senajim omotim, pīsadaleja myusu omotnīku rodūšajos darbneicuos, ar prīcu paraudzeja sagataveitūs gordumus nu Latgolys i pīsadaleja daņčūs i rūtaļuos. Festivala apmaklātuojus ar Latgolys kulturys montuojumu īpazeistynuoja vaira nakai 50 dalinīki – kalieji, pūdnīki, pinieji, kūkgrīzieji, audiejis, maizis cepieji, kai ari folklorys kolektiva „Sovvaļnīki” i postfolklorys kūpys „Rikši” dalinīki.\nKartenis: I. Račko\nSagataveja: LaKuGa piec pasuokuma organizatoru materialim\nLudzā storptautysks kulturviesturis festivals “Sābri” 17/06/2019\nBolvūs muzykys svātki puļceis vaira par 2000 daleibnīku 29/05/2019\nStuostnīki var dasasaceit “Omotu stuostim” 26/06/2019


VOLŪDA Archives - Page 6 of 27 - lakuga.lv\n13 Novembris 2020\nKas ir vaclatgalīši i jaunlatgalīši, Vacuo i Jaunuo Latgola?\nLatgolys vītvuordi – cik jī latgaliski?\nAtdzeivynoj Ludzys igauņu volūdu\nAtškireibys storp latvīšu literarū i latgalīšu rokstu volūdu\nBaltīši, lejzemnīki, čyuli.. – kai latgalīšim saukt puorejūs latvīšus?\nLatgalīšu rokstu volūdys 10 vīnkuorši lykumi II


Daugovpilī nūtiks IV Storptautiskais Latgolys grafikys simpozejs - lakuga.lv\nTemys: 4. Latgolys grafikys simpozejs, Daugovpiļs, Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrs, grafika, muoksla, Roksts, simpozejs\nNu 5. da 15. oktobra jau catūrtū reizi Daugovpilī nūtiks Storptautiskais Latgolys grafikys simpozejs, kū reikoj Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centrys sadarbeibā ar Muokslu pedagogu apvīneibu. Grafikys simpozeja mierkis ir radeit unikalus laikmeteiguos grafikys dorbus, veidojūt storptautiskuos komunikacejis platformu grafikys muokslys nūzarēs.\nKai informej Daugovpiļs Marka Rotko muokslys centra puorstuovi, Latgolys grafikys simpozejs ir sasatikšona, diskuseja i rodūšs dorbs Latgolys kulturys telpā, kas vīnoj leidzeigai i atškireigai dūmuojūšūs i struoduojūšūs Latvejis i uorvaļstu grafikus. Simpozeja vīnuojuošuo tema itūreiz ir “nauda”, analizejūt tuos vierteibu transformacejis laikā i telpā, tuos varu i ari pūstu.\n4. Storptautiskajā Latgolys grafikys simpozejā pīsadaleis 11 muokslinīku nu Dānejis, Indejis, Italejis, Latvejis, Lītovys i Šveicis: Anne Louise Blicher, Ann Kerstina Nielsen, Prasad Nikumbh, Alberto Balletti, Īva Caruka, Duorte Hofmane, Juoņs Murovskis, Rūdolfs Mateiss Trops, Oksana Vronska, Žaneta Jasaitytė, Senso.\nVysi interesenti ir aicynuoti apmeklēt simpozeja pasuokumus i īsapazeit ar storptautiski atzeitu grafikys muokslinīku daiļradi sasatikšonys, prezentaceju, meistarklašu i izstuodis formatā.\nGrafikys simpozejs tiks atkluots 6.oktobrī 16.00. Atkluošonā byus vareiba satikt vysus IV Storptautiskuo Latgolys grafikys simpozeja dalinīkus i pīsadaleit muokslinīku rodūšuo dorba prezentacejuos. Simpozeja ītvorūs byus vareiba dasasaceit daleibai grafikys meistarklasēs i apmeklēt sasatikšonys ar Latvejis i uorvaļstu grafikys muokslys organizaceju i bīdreibu puorstuovim.\nSimpozeja nūslāgumā 14. oktobrī 16.00 tiks atkluota IV Storptautiskuo Latgolys grafikys simpozeja izstuode “NAUDA” i Latvejis laikmeteiguo muokslys centra ceļojūšuo izstuode.


Hokeja līga Slovākija V.6 | Hockey Arena\nLīgas tabula - Slovākija V.6 līga (80.sezona)\n1. belase tornado 10 8 1 1 0 26 40/18 22 4-3-0-1 6-6-0-0\n2. Bukovsky orly 10 8 2 0 0 24 30/19 11 5-5-0-0 5-3-0-2\n3. HC Gumári 10 7 2 1 0 23 36/22 14 4-4-0-0 6-4-0-2\n4. HK Horses Poprad 10 6 3 0 1 19 37/29 8 4-2-0-2 6-4-0-2\n5. Malacky Black Penguins 10 5 3 2 0 19 34/27 7 5-4-0-1 5-3-0-2\n6. MK VANK Medzilaborce 10 5 2 1 2 19 28/22 6 6-3-0-3 4-3-0-1\n7. Sasova Red Wings 10 5 4 1 0 17 38/34 4 5-5-0-0 5-1-0-4\n8. HK Dukla Tatooine 10 5 5 0 0 15 26/25 1 6-3-0-3 4-2-0-2\n9. Urpiners 10 4 5 1 0 14 32/27 5 5-2-0-3 5-3-0-2\n10. Mongoli 10 4 5 0 1 13 23/24 -1 5-1-0-4 5-3-0-2\n11. solčany 10 4 6 0 0 12 34/32 2 6-2-0-4 4-2-0-2\n12. Igram Hurricanes 10 2 4 2 2 12 23/26 -3 6-1-0-5 4-3-0-1\n13. ALL STARS 🍺 10 3 5 0 2 11 34/36 -2 5-2-0-3 5-1-0-4\n14. HK Nitra Maple Leafs 10 3 6 1 0 11 23/31 -8 4-1-0-3 6-3-0-3\n15. HC Iva 10 1 7 0 2 5 24/41 -17 4-0-0-4 6-1-0-5\n16. HK Rosina 10 0 10 0 0 0 3/52 -49 6-0-0-6 4-0-0-4


Best Camp Bilby 2 kupolveida telts (15110 ) - Xnet.lv\nBest Camp Bilby 2 kupolveida telts (15110 )\nDivvietīga kupolveida telts ar ventilāciju un durvīs iestrādātu moskītu tīklu.\n2 Nodalījums ekipējumam\n95 cm Mitrumizturība\n1500 mm Krāsa\n1.7 kg Vietu skaits/Nodalījumi\n* Izmēri: G200cm x P130cm x A95cm.\n* Izmērs iepakotā veidā: G58cm x D11cm.


Blauberg Tower-V 500 6D\nRoof centrifugal fan. Maximum air flow up to 6122 m³/h.\nTower-V 500 6D (50 Hz)\nTower-V 500 6D (60 Hz)\nTower-V 500 6D* 445 460 859 668