Verden . Europa . Makedonien\nLæst af: 99.565\nValuta Makedonske dinarer\nAreal 25.710 Km2\nHDI placering 71\nMakedonien ligger i den sydlige del af Balkan uden adgang til havet. Mod nord støder landet op til Serbien og Kosova, mod øst til Bulgarien, mod syd til Grækenland og mod vest til Albanien. To bjergsystemer gennemskærer regionen: Pindo der er en forlængelse af Alperne og Ródope i landets centrale og østlige del. Klimaet er kontinentalt. I hovedstaden er gennemsnitstemperaturen om vinteren 1ºC og om sommeren 24ºC. Vardar dalen er landets vigtigste landbrugsområde, og i bjergegnene opdrættes får og geder. I undergrunden findes nogle forekomster af kobber, jern og bly.\nFolket: Makedonere, 66,4%; albanere, 23,1%; tyrker, 3,9%; sigøjnere, 2,3%; serbere 1,9%. (1994).\nReligion: Overvejende kristen ortodoks; islam\nSprog: Makedonsk (officielt), albansk\nPolitiske partier: Koalitionen består af: Makedoniens indre revolutionære Organisation, De demokratiske parti for Makedoniens nationale enhed og alternativt Demokrati. Makedoniens Socialdemokratiske Liga. Socialistpartiet. Albanske partier: Partiet for demokratisk Velstand og Albanernes demokratiske Parti. Koalition mellem det Liberal demokratiske Parti og Makedoniens demokratiske Parti. Makedoniens Socialistparti m.fl. Der findes endvidere partier for en række minoritetsgrupper: tyrkere, sigøjnere og muslimer.\nSociale organisationer: Sammenslutningen af Makedoniens Kvindeorganisationer\nOfficielt navn: Republika Makedonija\nAdministrativ inddeling: 30 distrikter\nHovedstad: Skopje, 668.500 indb. (2006).\nAndre vigtige byer: Bitola, 92.300 indb.; Prilep, 81.600 indb.; Kumanovo, 77.900 indb.; Tetovo, 54.600 indb. (2000)\nRegering: Stevo Pendarovski er siden maj 2019 landets præsident; Dimitar Kovačevski er siden januar 2022 premierminister. Parlamentet har ét kammer (Sobranie) med 120 medlemmer, der vælges for en fireårig periode.\nNationaldag: 8. september (Uafhængighedsdagen, 1991)\nVæbnede styrker: 10.400 (heraf 8.000 rekrutter) (1993).\nParamilitære styrker: 7.500 (politi)\nMakedoniens antikke kultur er knyttet Grækenland og Anatolien. Iflg. arkæologiske studier slog makedonernes forfædre sig ned i landet i begyndelsen af bronzealderen. Fra det 8. århundrede f.v.t. emigrerede det makedonske folk mod øst - fra sit oprindelsesområde mod Aliakmon flodens breder. Aegae var hovedstad i det rige, der under kong Amyntas I strakte sig til den anden side af floden Axion og halvøen Calcidica.\nMakedonien opnåede en hegemonisk position indenfor Grækenland under Filip II's styre (359-336 f.v.t.). Alexander III (den Store) var søn af Filip og elev hos filosoffen Aristóteles. Han besejrede det persiske imperium og anførte Makedoniens hære til Nordafrikas kyster, den arabiske halvø, og gennem Mesopotamien helt til Indien.\nDet makedonske imperium blev skabt i løbet af blot 11 år, og bidrog til at sprede den græske kultur i det nære østen. Alexander den Store grundlagde et stort antal byer, ansporede til en blanding mellem den græske kultur og de besejrede folks kulturer og var dermed med til at skabe det der er blevet kendt som helenismen. Efter hans død i 323 f.v.t. fulgte en periode med interne magtkampe, men Makedonien bevarede sin enhed som imperium.\nI år 280 invaderede grupper af galater Makedonien, hvor de styrtede og henrettede kongen. Tre år senere blev galaterne smidt ud af Antigone II, der blev kronet som konge af den makedonske hær.\nFlertallet af befolkningen var beskæftiget i landbruget - med undtagelse af bycentre som Beroea og Pella og de græske byer ved kysten. Udnyttelsen af skovene og minedriften lå helt i kongens hænder.\nUnder Filip V's styre (221-179) erobrede Makedonien de Illyriske stater, der havde været underlagt det romerske imperium. Derefter trængte det frem mod øst og nordøst, til det havde underlagt sig byerne Rodas og Pergamo. Rom reagerede og slog i 197 Filip, indskrænkede hans rige til Makedonien og fratog ham Tessalien. Han valgte nu at samarbejde med romerne, konsoliderede sin magt og Makedoniens velstand, og det lykkedes ham desuden at få Tessalien tilbage.\nI 168-146 blev Makedonien omdannet til en romersk provins, bestående af 4 administrativt uafhængige områder. Indenfor rammerne af imperiet fik Makedonien til opgave at overvåge de græske oprør og hindre udenlandsk invasion over nordgrænsen. I år 27 blev Makedonien gjort til senatsprovins uafhængig af Aquea (Grækenland). Omkring det 4. århundrede e.v.t. var de fleste makedonere blevet kristnede.\nInvasionerne af goter og hunner ændrede ikke i større grad makedonernes etniske sammensætning, mens slaverne etablerede sig permanent i regionen.\nImellem det 7. og 14. århundrede var Makedonien underlagt de skiftende imperier i området: bulgarerne, byzantinerne og latinerne, indtil det var fuldstændig underlagt serberne - bortset fra den græske republik i Saloniki.\nI slutningen af det 14. århundrede indledte Tyrkiet sin invasion af Balkan. I 1371 havde det erobret størstedelen af Makedonien, og i 1389 påførte det det serbiske imperium et afgørende nederlag i Kosova. Osmannerne tilegnede sig de bedste jorder og oprettede et feudalt system. De kristne bønder blev underlagt de muslimske herskere, som de måtte betale skatter til, eller de blev fordrevet til mindre frugtbare områder.\nI 1864 opdelte det Osmanniske imperium Makedonien i 3 provinser: Saloniki, Monastir med en del af Albanien og Kosova, der havde tilhørte det antikke Serbien. I 1878 tvang Rusland Tyrkiet til at oprette staten Bulgarien, der også bestod af størstedelen af Makedonien, men de andre europæiske magter tilbageleverede området til osmannerne. De følgende årtier stredes Bulgarien, Serbien og Grækenland om deres ret til Makedonien.\nI slutningen af det 19. århundrede udvikledes en stærk nationalistisk bevægelse i Makedonien. De slaviske makedonere stiftede i 1893 VMRO (Vatreshna Makedonska Revolutsionna Organizatsia) med parolen: «Makedonien for makedonerne». Både Bulgarien og Grækenland financierede partisaner i Makedonien, hvilket var udløsende for den græsk-tyrkiske krig i 1897. Tyrkerne anvendte til gengæld serberne for at afbalancere VRMO og bulgarerne.\nStigningen i konspirationen blandt bulgarere, grækere, serbere og makedonere medførte, at Rusland og Østrig-Ungarn i 1903 pressede på for udnævnelsen af en general-inspektør og en reorganisering af politiet i området. Tyrkiet accepterede, men i august fandt der støttet af Bulgarien en folkerejsning sted, der blev slået voldsomt ned. Som led i den efterfølgende repression jævnedes 105 slavisk makedonske landsbyer med jorden.\nDe to Balkankrige i 1912 og 1913 handlede om fordelingen af de tyrkisk-osmanniske områder i regionen, efter at imperiet i 1908 var brudt sammen i kølvandet på de såkaldte unge tyrkers oprør. Bulgarien og Serbien undertegnede en gensidig bistandspagt, som også Grækenland og Montenegro tilsluttede sig. Rusland støttede Balkanligaen udfra sin interesse i at bremse det Østrig-Ungarske imperiums fremstød mod sydøst.\nEfter at have besejret Tyrkiet under den første krig, vendte de allierede sig gensidigt mod hinanden. Bulgarien udløste den anden krig og blev på samme tid stillet overfor både Grækenland og Serbien. Rumænien og Tyrkiet sluttede sig nu sammen med Grækenland og Serbien for at besejre Bulgarien. Med Bukarest traktaten fik Grækenland Saloniki og størstedelen af de makedonske kystområder, mens Serbien fik den centrale og nordlige del af Makedonien.\nMed udbruddet af første verdenskrig så Bulgarien en mulighed for tilbageerobning af sine makedonske positioner. Sofia allierede sig derfor med aksemagterne Østrig-Ungarn, Tyskland og Tyrkiet for at besætte den serbiske del af Makedonien og dele af Serbien iøvrigt. Sejrsmagterne (England, Frankrig osv.) besluttede ikke at ændre grænsedragningen mellem Grækenland og Makedonien, og republikken blev nu inkluderet i det nye serbisk-kroatiske-slovenske kongedømme..\nI mellemkrigstiden skærpede det serbiske dynastis dominans de etniske konflikter i Jugoslavien. Kong Alexander tiltog sig i 1929 diktatoriske beføjelser, og blev i 1934 snigmyrdet i Marseilles af kroatiske nationalister. Da Jugoslavien derfor ved starten af anden verdenskrig blev besat af Tyskland, var det internt splittet, og var ikke i stand til at yde besættelsesmagten tilstrækkelig modstand.\nDen jugoslaviske patriotiske kamp styrkedes i de efterfølgende år. Først og fremmest pga. den guerillakamp, der blev ført af Ligaen af Jugoslaviske Kommunister, der i maj 1945 tog magten og senere proklamerede oprettelsen af Jugoslaviens Føderale Folkerepublik. Det slaviske Makedonien indgik i denne nye stat som den ene af dens 6 republikker.\nI 1947 anerkendte Jugoslavien, at Makedonien var et af landets mindst udviklede områder. Føderalregeringen begyndte derfor at overføre ressourcer til industriprojekter - først og fremmest indenfor brancherne stål, kemi og tekstiler.\nI 1989 lavede føderalregeringen en tilføjelse til den makedonske forfatning, der eliminerede enhver reference til minoriteterne. I januar 1990 besluttede en ekstraordinær kongres i Ligaen af Jugoslaviske Kommunister at indføre flerpartistyre og fjerne henvisningen i forfatningen til ligaens ledende rolle. Alligevel afviste kongressen et forslag om at give større autonomi til ligaens afdelinger i de enkelte republikker. Efter kongressen fik dette afdelingerne i Slovenien, Kroatien og Makedonien til at forlade ligaen og omdøbe sig til Partiet for Demokratisk Fornyelse.\nUnder den åbne krig mellem løsrivelsesrepublikkerne Kroatien og Slovenien og Jugoslaviens føderale hær gennemførte Makedonien den 8. september 1991 en folkeafstemning, der gav flertal for, at republikken skulle løsrive sig fra føderationen. Alle de politiske partier i republikken - bortset fra den lille albanske minoritet - støttede selvstændigheden.\nMens flere lande i starten af 1992 anerkendte Kroatien og Slovenien, lagde Grækenland hindringer i vejen for anerkendelse af Makedonien, da de mente Grækenland historisk havde ret til dette begreb - og område. For Athen var den makedonske republik en kunstig størrelse der var blevet skabt af Jugoslavien, mens Grækenland endnu var under nazistisk besættelse, og udråbelsen af en selvstændig makedonsk stat var for grækerne en trussel om efterfølgende territorielle krav på Saloniki.\n20. januar 1992 gennemførte repræsentanter for Grækenland og Bulgarien et uformelt møde. 5 dage tidligere havde Sofia anerkendt Makadonien. I Skopje beskyldte dagbladet Nova Makedonika regeringerne i Grækenland og Bulgarien for at pleje territorial-interesser i Makedonien. Ved en folkeafstemning den 12. januar stemte det etniske albanske mindretal i Makedonien for dannelsen af deres egen selvstændige stat.\nDen 3. april 1992 proklamerede albanerne i Jugoslavien oprettelsen af den Selvstændige Republik Illirida. Det skete på makedonsk territorium.\nRest-jugoslavien trak nu sine tropper ud af Makedonien. I juli trak regeringen sig tilbage, efter at det ikke var lykkedes at sikre landets internationale anerkendelse. Måneden efter afviste parlamentet et forslag fra EU om at ændre landets navn, for at Grækenland kunne trække sine forbehold tilbage. Samme måned tiltrådte socialdemokraten Branko Crvenkovski som premierminister og sikrede landets anerkendelse fra Rusland, Albanien, Bulgarien og Tyrkiet.\nFN's Sikkerhedsråd anbefalede i april 1993 optagelsen af landet i Generalforsamlingen under navnet «Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien». Optagelsen havde fra starten været modarbejdet af Grækenland, der frygtede at det nye land ville fremsætte territorialkrav overfor den græske grænseprovins, der også hedder Makedonien.\nAthen blokerede i den udstrækning det var muligt landets internationale relationer, med det formål dels at få ændret landets navn, få ændret dets forfatning (som grækerne anså for ekspansionistisk) og få det til at vælge et andet flag, eftersom det eksisterende flag havde en stjerne, der associeres med Alexander den Store, og af Grækenland anses for at være et symbol for den helenistiske kultur.\nEfter optagelsen i FN indledte Makedonien og Grækenland forhandlinger med briten Lord Owen og nordmanden Thorvald Stoltenberg som mæglere. Valget af socialisten Andreas Papandreus ved det græske parlamentsvalg i oktober 1993 medførte en opblødning af forhandlingspositionerne.\nKrigen på Balkan berørte Makedoniens økonomi voldsomt. Selvom landet officielt tilsluttede sig de internationale sanktioner mod Beograd, var præsident Kiro Gligorovs regering tvunget til at lade lastbiler passere gennem landet, der transporterede varer til det tidligere Jugoslavien. Desuden fungerede togruten mellem Athen og Beograd fortsat, og den blev bl.a. anvendt til transporten af olie.\nDen 16. februar 1994 - 2½ år efter Makedoniens selvstændighed - indførte Grækenland en total økonomisk blokade af landet. Grækerne nægtede at anerkende anvendelsen af det græske navn «Makedonien» og anvendelsen af Vergina stjernen i landets flag. Den nordlige grænse og havnen i Thessaloniki - hvorigennem 80% af Makedoniens og alt landets olie passerer - blev lukket. I april blev Grækenland stillet for Europadomstolen, men blokaden fortsatte.\nDen 16. oktober blev Gligorov genvalgt med 52,4% af stemmerne. Makedoniens Socialdemokratiske Alliance leder af premierminister Branko Crvenkovski sammensatte en ny regering i koalition med de liberale, Socialistpartiet og Parti for Demokrati og Velstand - albanernes vigtigste politiske organisation. Denne koalition fik navnet Makedoniens Alliance.\nI oktober 1995 eksploderede en bombe i Gligorovs bil. præsidenten overlevede og fortsatte sit arbejde. Samme måned ledte forhandlingsprocessen til, at Grækenland hævede de økonomiske sanktioner af landet.\nI 1996 førte en privatiseringsplan til, at koalitionen og regeringen faldt fra hinanden. Crvenkovski fjernede 4 ministre og gendannede regeringen.\nLandets økonomiske og sociale situation var særdeles vanskelig. I 1997 blev det vurderet som et af Europas fattigste lande.\nAlbanske aktivister fortsatte kampen for anerkendelsen af det albanske sprog og kultur. Albanerne udgør over 20% af befolkningen. Nogle gik endog så langt som til at mene, at de regioner af landet hvor albanerne var i flertal skulle overføres til Albanien.\nParlamentsvalget i oktober-november 1998 gav flertal til en ny koalition med navnet Organisationen for Makedoniens Indre Revolution / det Demokratiske Parti for Makedoniens Nationale Enhed. Den fik 28,1 % af stemmerne. Den socialdemokratiske Liga fik 25,1 %, mens Alternativt Demokrati med lidt over 10 % sluttede sig til regeringskoalitionen. De Albanske Parti for Demokrati og Velstand fik 19,3 %. I slutningen af november blev Ljubco Georgievski udnævnt til premierminister.\nI FN nedlagde Kina veto mod fortsættelse af den fredsbevarende mission i landet, der derfor blev nedlagt 1. marts 1999. Baggrunden var, at Makedonien havde oprettet diplomatiske forbindelser med Taiwan. For at undgå problemer med den albanske minoritet i landet pga. den stigende spænding i Jugoslavien, anmodede regeringen NATO om at udstationere tropper ved grænsen mellem de to lande. Iflg. regeringen havde den Kosova albanske UCK guerilla baser i landet, men alligevel udløste anmodningen til NATO en respons fra Jugoslavien, der betragtede udstationeringen som «uvenlig». Da NATO's krig mod Jugoslavien indledtes i marts 1999, fik det tusinder af Kosova albanere til at søge tilflugt i Makedonien, hvilket yderligere skærpede de interne spændinger. Regeringen bad nu direkte NATO om hjælp.\nFørste runde af præsidentvalget i 1999 gav 38 % af stemmerne til Tito Petkovski fra det eks-kommunistiske Socialdemokrati. Men anden valgrunde blev vundet af regeringskoalitionens kandidat, Boris Trajkovski, der i første valgrunde havde måttet nøjes med 25 %. Både oppositionen og internationale valgobservatører kritiserede valget for en lang række alvorlige uregelmæssigheder.\nI de sidste måneder af 1999 og de første af 2000 krævede de albanske partier større støtte til flygtningene og til de områder der overvejende er beboet af albanske efterkommere. Situationen var nær ved at bringe regeringen til fald. Forholdet mellem de to etniske gruppper blev stadig forværret og i marts 2001 indledte makedonsk-albanske partisaner aktioner mod den makedonske stat fra grænseområdet mod Kosova.\nI marts 2001 brød et væbnet oprør ud, der krævede større rettigheder til dne albanske minoritet. Oprøret sendte 100.000 på flugt og førte til, at den albanske Nationale Befrielseshær besatte flere områder i landet. Volden blev først indstillet i august efter udenlandsk indgriben. Udlandet krævede, at rebellerne lagde våbnene mod at den albanske minoritets rettigheder blev anerkendt.\nEfter forhalinger og flere brud på våbenhvilen, vedtog parlamentet i november en række ændringer af forfatningen, der giver større rettigheder til albanerne. Forfatningen taler ikke længere om den «albanske minoritet», men om de albanere der «lever indenfor Makedoniens territorium». Albansk er nu officielt sprog - ved siden af makedonsk - og offentlige myndigheder - især politiet - skal oprette stillinger til albanere.\nI en rapport fra Human Rights Watch dokumenteredes overtrædelser af menneskerettighederne begået af begge parter, og selv om der som led i fredsaftalen var indgået aftale om amnesti og immunitet anbefalede organisationen, at de skyldige i de værste krænkelser retsforfølges af myndighederne.\nDet internationale samfund besluttede i starten af 2002 at bevilge 500 mio. Euro til genopbygning og økonomiske reformer i landet. Det var det dobbelte af det beløb der oprindelig var blevet diskuteret, og var en anerkendelse af den stabilitet der allerede var opnået trods 6 måneders væbnet konfrontation.\nDen 15. september 2002 deltog internationale observatører i en overvågningsmission ifbm. det første parlamentsvalg efter oprøret i nordvest året forinden. Socialdemokratiet under ledelse af Branko Crvenkovski havde indtil da været i opposition, men vandt valget med 40% af stemmerne, mens Ljubco Georgievskis nationalistiske parti (VMRO) kun fik 24%. Præsident Boris Trajkovski inviterede vinderen Crvenkovski til at danne en ny koalitionsregering. Denne havde allerede fungeret som premierminister i 1992-98. Over halvdelen af albanerne stemte på den Demokratiske union for Integration under ledelse af den tidligere albanske oprørsleder Ali Ahmeti. Unionen var den politiske efterfølger til den Nationale Befrielseshær.\nAmnesty International kritiserede i 2003 de fortsatte overgreb og mishandlinger af den albanske befolkning begået af især «Løverne» - en speciel etnisk ren politienhed, der var blevet dannet af indenrigsministeriet i kølvandet på Befrielseshærens opstand.\nI februar 2004 døde præsident Trajkovksi i en flyulykke undervejs til en konference i Mostar. Det bosniske TV beskyldte NATO for at stå bag ulykken. Han blev midlertidigt erstattet på posten af parlamentsformanden, Ljubvo Jordanovski.\nPræsidentvalget i april 2004 blev vundet af Branko Crvenkovski med 42,5% mod Sasko Kedevs 34.1%. Observatører fra OSCE vurderede, at valget var indenfor standarderne for internationale demokratiske valg, men bemærkede alligevel en række uregelmæssigheder. Crvenkovski blev erklæret for vinder af valgkommissionen, men oppositionen hævdede at der var tale om valgsvindel og krævede valget annulleret. Formanden for OSCE's observatørkorps, Friedrich Bauer, erklærede at valget ikke var blevet gennemført under de bedste forhold, og at der var kastet skygger over valghandlingen i nogle områder. Formanden skrev i sin rapport imidlertid ikke noget om, hvorvidt uregelmæssighederne havde berørt valgresultatet.\nI juni udpegede parlamentet den tidligere udenrigsminister Hari Kostov til ny premierminister.\nI juli demonstrerede omkring 20.000 i Skopje mod et parlamentsforslag om at revidere de kommunale grænser mod Albanien, og mod at give mere magt til albanere, der lever i bestemte områder i Makedonien. Alligevel vedtog parlamentet i august loven om revidering af grænsedragningen mod Albanien, og besluttede samtidig at give udstrakt autonomi til albanerne, der i bestemte områder i landet er den dominerende gruppe. Et forsøg fra makedonske nationalisters side i november på at omstøde de nye love slog fejl, da det kun lykkedes dem at samle 26,5% støtte ifbm. en folkeafstemning om spørgsmålet.\nLigeledes i november trådte Hari Kostov tilbage som premierminister. Posten blev midlertidig overtaget af Radmila Sekerinska. I december blev Vlado Buckovski indsat som ny premierminister og dannede ny regering.\nI juli 2005 vedtog parlamentet en ny lov, der gav albanerne lov til at hejse deres flag i de områder, hvor de er i flertal. Efter at Makedonien sammen med Albanien og Kroatien i 2003 undertegnede den nordamerikansk-adriatiske aftale, der skal bane vej for de 3 landes optagelse i NATO, indledtes i Makedonien en række reformer der skal bane vej for optagelse i 2009.\nDet vigtigste oppositionsparti, VMRO-DPMNE vandt parlamentsvalget i juli 2006 med 40% af stemmerne, mens socialdemokraterne måtte nøjes med 24%. OIRM-PDNM's leder, Nikola Gruevski blev udnævnt til ny premierminister.\nIndenrigsminister Ljube Boskovski og politiofficer Johan Tarkulovski blev indkaldt af krigsforbryderdomstolen i Haag, anklaget for drabene på 7 albanere i landsbyen Ljuboten i 2001. Hvis de kendes skyldige, vil de blive idømt livsvarigt fængsel.\nParlamentsvalget i juni 2008 blev vundet af den konservative koalition, der gik 18 pladser frem til 63. Den socialdemokratisk ledede opposition gik 5 pladser tilbage til 27. Valget var kun præget af få uregelmæssigheder.\nSkærmydslerne med Grækenland om brugen af navnet Makedonien fortsatte i 2008, hvor Grækenland dels spændte ben for Makedoniens optagelse i NATO og i december fik sat optagelsesforhandlingerne med EU i stå.\nMakedonien havde kun i begrænset omfang været del af det spekulations-cirkus og lånefinancierede forbrug der havde præget resten af Europa, og landet blev derfor kun i begrænset omfang ramt af den globale økonomiske krise, der i fuldt omfang brød igennem i 2008. Landets BNP faldt derfor kun 1,5% i 2009.\nFørste runde af det makedonske præsidentvalg i marts 2009 blev vundet af den konservative Gjorge Ivanov med 35% af stemmerne. Han fik 63,1% af stemmerne i anden runde i april og blev landets nye præsident. Ivanov ville prioritere at få landet optaget i NATO og EU.\nSkattevæsenet assisteret af politi gennemførte i november 2010 et raid rettet mod en TV station, 3 dagblade og en række andre private virksomheder for at efterforske skatteunddragelse. Oppositionen med det socialdemokratiske SDSM i spidsen indkaldte til demonstration foran parlamentet. 50.000 deltog i hvad oppositionen kaldte for forfølgelse af regeringskritiske medier, men alligevel fortsatte efterforskningen og den 24. december blev 16 personer anklaget for skatteunddragelse og pengevask. I slutningen af januar 2011 besluttede SDSM og de mindre oppositionspartier sig for at trække sig fra parlamentet i protest mod regeringens «manglende demokratiske evner». Oppositionen krævede samtidig nyvalg. Regeringen forsøgte uden held at få oppositionen tilbage og endte med at udskrive nyvalg i juni 2011.\nParlamentsvalget blev et nederlagt for regeringskoalitionen, der tilsammen mistede 10 mandater. Til gengæld gik SDSM 18 mandater frem. Det konservativt nationalistiske VMRO-NP var dog fortsat det største parti i parlamentet med 56 ud af 123 pladser. Trods tilbagegangen kunne Gruevski derfor fortsætte som permierminister for en koalitionsregering.\nGruevski indvidede i januar 2012 den såkaldte triumfbue i Skopje, der markerede 20 års dagen for landets selvstændighed.\nLandets albanske mindretal udsættes fortsat for alvorlig undertrykkelse. I februar 2012 skød og dræbte en politimand 2 etniske albanere i Gostivar. Nye angreb på etniske albanere fandt sted i marts i Tetovo og Skopje. I maj blev 20 etniske albanere arresteret efter 5 makedoniere var blevet dræbt ved Smilkovci søen udenfor Skopje. 5 af dem blev anklaget for mord, terrorisme og underkastet tortur. Tusindvis af etniske albanere demonstrerede til fordel for de arresterede og blev af myndighederne karakteriseret som terrorister.\nI oktober 2012 foreslog EU's udvidelseskommissær Štefan Füle for 4. gang at indlede optagelsesforhandlinger med Makedonien. Forhandlingerne var de 3 foregående gange strandet på et græsk veto. Füle måtte dog hurtigt konstatere, at Bulgarien også ville nedlægge veto mod Makedoniens optagelse.\nDen økonomiske udvikling var i 2011-12 negativ og arbejdsløsheden lå på 32-36%.\nDen europæiske Menneskerettighedsdomstol afsagde i december 2012 en kendelse der kendte Makedonien skyldig i i 2003 at have bortført den tyske statsborger Khaled el-Masri, have tilbageholdt ham 23 dage i Makedonien før han blev sendt til et af USA's torturcentre i Afghanistan. Kendelsen sagde videre at den makedonske stat bar ansvaret for den ulovlige tilbageholdelse, forsvinden, tortur og anden nedværdigende behandling, for hans transport ud af Makedonien til steder hvor han på ny fik krænket sine menneskerettigheder, og endelig at den makedonske stat havde afvist at gennemføre en efterforskning af begivenhederne. Det var første gang domstolen afsagde en kendelse i en sag vedrørende et offer for USA's torturprogram.\nIvanov blev genvalgt som præsident i april 2014. I første runde fik han 51,7%, mens SDSM's Stevo Pendarovski fik 37,5%. I anden runde fik Ivanov 55,3% mod Pendarovskis 41,1%. Ved parlamentsvalget samme måned fik den konservative VMRO–DPMNE koalition 61 mandater ud af parlamentets 123. En fremgang på 5. SDSM fik 34, en tilbagegang på 8.\nUSA's kongres offentliggjorde i december 2014 et 600 siders resumé af en hemmeligstemplet rapport om CIA's torturprogram fra 2001. Makedonien deltog også i dette program, var nævnt i resuméet og Amnesty International opfordrede atter engang landet til at gennemføre en uvildig undersøgelse af dets deltagelse i torturprogrammet generelt og specielt dets udlevering af den tyske statsborger Khaled el-Masri til tortur i 2003.\nI januar 2015 vedtog parlamentet en forfatningsændring, der forbød ægteskab mellem personer af samme køn. Menneskerettighedsorganisationer kritiserede landets diskriminerende tiltag. Intolerancen var som i de fleste andre europæiske lande tiltagende. Især overfor flygtninge, albanere og LGBT personer. I oktober 2014 havde 30 hætteklædte unge angrebet en café i Skopje med flasker og sten. På caféen fejrede omkring 60 gæster oprettelsen af et LGBT støttecenter 2 år tidligere. Der var tale om det 6. angreb på centret siden dets åbning 2 år tidligere, og i ingen af tilfældene havde myndighederne udfoldet større bestræbelser på at finde de skyldige bag overfaldene.\nMakedonien blev i 2015 transitland for den store flygtningestrøm fra Asien. Omkring 600.000 flygtninge rejste i løbet af året gennem landet. Frem til juni var det almindelig praksis, at flygtningene blev afvist ved grænsen, men fra juni var presset så stort at de fik lov til at passere. Der var dog regelmæssige rapporter om mishandling af flygtning foretaget af makedonske grænsevagter eller tropper fra indenrigsministeriet. I august ændredes reglerne igen, og Makedonien ville nu kun acceptere indrejse af flygtninge fra Syrien., Iraq eller Afghanistan. Alle andre blev afvist. Efter pres fra EU lukkede landet atter grænsen helt i november - i strid med FN's Flygtninekonvention. Makedonien selv bidrog også til flygtningestrømmen. 10.210 makedonere - overvejende romaer - flygtede til EU for at undslippe diskrimination, forfølgelse og fattigdom. Meget få af dem fik asyl.\nI maj 2015 udbrød der uroligheder i hovedstaden Skopje. Baggrunden var anklager mod oppositionslederen Zoran Zaev, der svarede igen ved at erklære, at premierminister Gruevski lod 20.000 personer aflytte, var indblandet i korruption og var indblandet i et politimord i 2011. Det kom flere gange i løbet af måneden til sammenstød mellem politi og demonstranter med sårede på begge sider. Indenrigsministeren og flere andre ministre trådte tilbage, men premierministeren nægtede at lade sig rokke. Hen over sommeren blev der ført forhandlinger mellem regeringen og oppositionen med EU som mægler. De resulterede i Pržino aftalen, hvis vigtigste indhold var, at Gruevski skulle træde tilbage som premierminister i januar 2016 og der skulle gennemføres et nyt parlamentsvalg i juni 2016. I januar blev Emil Dimitriev indsat som ny premierminister. I april 2016 standsede præsidenten imidlertid efterforskningen af Gruevskis aflytningsprogram, den tidligere premierministers deltagelse i korruption og magtmisbrug samt 56 andre politikeres andel i de kriminelle aktiviteter. Dette udløste omfattende demonstrationer, der fra Skopje spredte sig til hele landet og strakte sig frem til juli. Demonstranterne krævede præsident Ivanov stillet for en rigsret og efterforskningen genoptaget. I juli sejrede demonstranterne delvist. I parlamentet blev der nedsat en kommission der skulle undersøge præsidenten med henblik på en rigsret; efterforskningen blev genoptaget; og der blev nedsat en teknokratregering, der skulle lede landet frem til parlamentsvalg i december (udsat fra april og juni).\nMakedonien lukkede i marts 2016 grænsen mod Grækenland, efter landene længere nordpå på Balkan havde lukket deres grænser, og dermed sat en prop i Balkanruten for flygtninge. Lukningen medførte, at flere tusinde flygtninge var strandet på den græske side i Idomeni, indtil de i maj blev fjernet. Den europæiske menneskerettighedskommission kritiserede flere gange gennem 2016 Makedoniens behandling af flygtninge og håndtering af flygtningesituationen i det hele taget.\nVed parlamentsvalget i december 2016 gik det regerende konservative VMRO-DPMNE 10 mandater tilbage til 51. Socialdemokraterne gik 15 mandater frem til 49. Det konservativt albanske BDI gik 9 mandater tilbage til 10. Til gengæld kom den socialt konservative Besa Bevægelse ind med 5 mandater. Trods tilbagegangen forsøgte VMRO-DPMNE at danne en ny regering i koalition med BDI. Forhandlingerne brød imidlertid sammen i i januar 2017, hvor socialdemokraterne overtog forhandlingsprocessen. I april dannede socialdemokraterne en koalitionsregering med de albanske minoritetspartier. Som led i aftalen valgtes den etniske albaner Talat Xhaferi til parlamentsformand. Det udløste nationalkonservativt makedonske protester ledet af VMRO-DPMNE. 200 bøller stormede parlamentet, hvor de sloges med journalister og politikere. Bl.a. blev den nye socialdemokratiske premierminister Zoran Zaev såret. Socialdemokratiets næstforkvinde Radmila Sekerinska måtte syes efter bøller havde trukket hende gennem parlamentet i håret. Ved sin tiltræden erklærede premierminister Zaev, at optagelse i NATO og EU, samt økonomisk vækst og kampen mod korruption ville blive den nye regerings topprioritet.\nI juni 2018 indgik den græske premierminister Alexis Tsipras en aftale med den makedonske premierminister Zoran Zaev for at løse striden om landets navn. Landet blev med aftalen omdøbt til Republikken Nord Makedonien. Aftalen blev vedtaget i parlamentet en uge senere, og Grækenland ophævede derefter sin modstand mod Nord Makedoniens optagelse i EU og NATO. Præsident Ivanov nægtede imidlertid at underskrive aftalen og truede premierminister Zaev med 5 års fængsel for landsforræderi. I september gennemførtes en folkeafstemning om navneændringen. Forslaget blev vedtaget med 91% af de afgivne stemmer, men da valgdeltagelsen kun var på 37% havde afstemningen ingen gyldighed. Navneændringen blev skrevet ind i forfatningen i december. Landet blev optaget i NATO i marts 2020 og i april blev der indledt optagelsesforhandlinger med EU.\nStevo Pendarovski fra socialdemokratiet fik 44,75% af stemmerne ved første runde af præsidentvalget i april 2019, mens Gordana Siljanovska-Davkova fra det nationalistiske VMRO-DPMNE fik 44,2%. Anden runde i maj blev vundet af Pendarovski med 53,6%.\nDen franske præsident Emmanuel Macron spændte i 2019 ben for landets optagelse i EU. Premierminister Zoran Zaev indgik derfor en aftale med det største oppositionsparti VMRO-DPMNE om at fremskynde parlamentsvalget til juli 2020. Ved valget gik Zaevs socialdemokrati 8 mandater tilbage til 46, mens VMRO-DPMNE gik 7 mandater tilbage til 44. Det nye venstrefløjsparti Levica fik valgt 2 mandater. Efter valget fortsatte Zaev som premierminister i en koalitionsregering bestående af socialdemokratiet, BDI (Den demokratiske union for Integration) og Albanernes demokratiske Parti. Lokalvalgene i september 2021 var en katastrofe for socialdemokratiet, men det lykkedes alligevel at bevare flertallet bag den socialdemokratisk ledede regering. Premierminister Zaev trak sig dog som formand for partiet og som premierminister. I januar 2022 blev disse poster overtaget af Dimitar Kovačevski.\nPolitical ressources on the Net (Macedonia)\nAlbanien, Aristoteles, Bulgarien, Den Europæiske Union (EU), Grækenland, Indien, Islam, Kroatien, Kultur, Menneskerettigheder, NATO, Rusland, Serbien, Slovenien, Tyrkiet, Økonomisk krise


Nemme Grovboller | NOGET I OVNEN HOS BAGENØRDEN\nLækre grovboller med speltmel og havregryn\nWeekend - ahh og god tid til at bage til dine kære. Hvad med en lækker nybagt grovbolle med speltmel og havregryn? En grovbolle, der fint kan mætte jer, hvis I skal på tur i skoven eller på stranden. Lav et fad om morgenen og smør løs til madpakkerne eller hvad med at lave et [...]\tBy Gitte Hansen|september 9th, 2016|Brød, madbrød og madtærter, Familiens favoritter|4 Comments\tLæs mere\t//full\nDet var i weekenden. Det var sommer ifølge kalenderen, men efterår udenfor. Der var en liter sommerlig koldskål i køleskabet, der ikke var blevet drukket. Når det er "efterår", er trangen til koldskål ikke så stor? Så er det afprøvet i familien. Hvad stiller man så op sådan en "efterårsdag" med en liter koldskåls-sommerdrik? Man [...]\tBy Gitte Hansen|juni 3rd, 2015|Brød, madbrød og madtærter, Stop madspild. Madrester - restemad|2 Comments\tLæs mere\tFriske nyheder på bloggen\tStegt spidskål med honning, citron og hvidløgssmør22. juni 2017\nPasta med pesto, tomater og frisk parmesan Festlig farverig fødselsdagssalat Svampet “bananbrownie” med chokoladestykker Landmad i Grenå – en god & bæredygtig øko fr... Sukkerfrit og fedtfattigt bananbrød med krydderi Lækker sandkage med hindbærsyltetøj og mandelflager Seneste kommentarerGitte Hansen til Fødselsdagslagkage med creme, jordbær og flødeskumHanne Poulsen til Fødselsdagslagkage med creme, jordbær og flødeskumGitte Hansen til Frisk grøn kartoffelsalat med krydderurter, forårsløg og olieeddikedressing.Helle Mortensen til Frisk grøn kartoffelsalat med krydderurter, forårsløg og olieeddikedressing.Gitte Hansen til Florentiner med valnødder og hasselnødder – sprøde og lækre


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - 112 - Nedstyrtningsfare afblæst: Beboere kan vende hjem\nSå pilles skorstenen ned - bid for bid.\nNedstyrtningsfare afblæst: Beboere kan vende hjem\nOPDATERET 18.05: En 15 til 18 meter høj skorsten, der var i fare for at styrte sammen på grund af den hårde blæst, blev fredag eftermiddag revet ned i Sakskøbing.\n09. januar 2015 kl. 13:18 Af Jakob Poulsen og Oliver Jensen\nBeboerne i den ejendom i Apotekervænget i Sakskøbing, der tidligere fredag blev evakueret, fordi en 15-18 meter høj skorsten var i fare for at styrte ned i huset, har nu atter fået lov at vende hjem.\nKlokken 17.15 ophævede politiet afspærringen af området, og beboerne fik lov at vende tilbage efter cirka fem timers evakurering.\nFem lejemål var blevet evakueret, fordi stenstykker fra den gamle skorsten, som var helt skjult af beplantning, så den lignede et stort træ, var begyndt at blæse ned som følge af stormvejret.\nSkorstenen pillet ned - bid for bid\nDer blev slået alarm kort før klokken 12.30. Både politi, brandfolk fra Falck i Sakskøbing, vicebrandinspektør Jakob Petersen fra Lolland-Falster Brandvæsen og folk fra Dansk Bygningskontrol blev tilkaldt.\nOg lidt efter klokken 14.30 kom mandskab fra vognmandsfirmaet John Maj og virksomheden Marius Pedersen med det nødvendige udstyr og ekspertise, så skorstenen, der stammer fra et gammel bryggeri, kunne blive pillet relativt nænsomt ned bid for bid og stenene anbragt i containere.\nUnder nedrivningsarbejdet opfordrede politiet folk til ikke at stimle sammen alt for tæt på. Det skete heller ikke, men helt undgå de nysgerrige sakskøbingenseres opmærksomhed kunne optrinnet ikke.\nDu kan læse mere om nedrivningen i lørdagens udgave af Folketidendes papiravis, hvor du blandt andet kan læse reaktioner fra et par af de evakuerede beboere.\nSvajende skorsten Apotekervænget i Sakskøbing rives ned. Området er afspærret. Det tager ca. 4 timer.\n— Sydsjællands Politi (@SSJ_LFPoliti) 9. januar 2015\nEgon - med styrke som orkan\nTidligere på formiddagen væltede stormen "Dagmar" et træ nord for Toreby, ligesom vejret senere rev tagsten løs på Torvegade i Sakskøbing og Løjtoftevej i Nakskov.\nIfølge DMI's prognose skulle stormen for alvor gøre sit visit fredag eftermiddag med vindstød af stormstyrke, mens lørdagens storm, der har fået navnet "Egon", i løbet af dagen blev opgraderet til vindstød af orkanstyrke henover Lolland og Falster.\nHar du billeder af stormens visit ind over fastlandet og ved kysten, er du som altid velkommen til at dele dine billeder med os og brugerne på folketidende.dk via nyhedsdesk@folketidende.dk


Sarah, skribent på Studenterhus Aarhus - Side 6 af 9\nPosted at 16:20h in Praktikpladser\nApply here Are you passionate about working with software and production applications, and do you have a flair for developing backends? Do you work in a structured way and can you find creative solutions, even when faced with challenges? Are you ready for an exciting and...\nPosted at 16:15h in Praktikpladser\nApply here Interesserer du dig for automatik og processer? Kunne du tænke dig at arbejde i en af Danmarks mest innovative og højteknologiske virksomheder? Søger du værkstedspraktik, hvori du får indblik i udviklingen af fremtidens tekniske løsninger til energi- og vandsektoren? Bliv en del af Operation Production...\nPosted at 16:11h in Praktikpladser\nApply here Har du interesse inden for den grønne omstilling og den øgede elektrificering af samfundet? Vil du være med til at udvikle fremtidens elmålere og alt det der hører til? Har du en hardware- eller signalbehandlingsnørd gemt i maven og kunne du tænke dig et...\n22 sep Kamstrup: Internship in Wireless Communication\nPosted at 16:07h in Praktikpladser\nApply here Brænder du for embedded softwareudvikling? Kunne du tænke dig at blive en del af en tværfaglig udviklingsgruppe med erfarne og engagerede kollegaer? Interesserer du dig for embeddede enheder og kommunikationssystemer? Har du lyst til at omsætte din teoretiske viden i praksis i en international...\nPosted at 16:02h in Praktikpladser\nApply here Er du kundeorienteret og drives af at gøre en forskel for kunderne? Brænder du for at arbejde med udvikling af nye service-produkter til vores vand kunder? Er du forretningsorienteret og har en grundlæggende teknisk forståelse? Kunne du tænke dig at være med til at...\nPosted at 15:26h in Ikke kategoriseret\nPosted at 17:31h in Praktikpladser\nPosted at 17:27h in Praktikpladser\nPosted at 17:17h in Praktikpladser\nPosted at 17:13h in Praktikpladser


Svært for små virksomheder at låne – Ekstra Bladet\n20. nov. 2019 kl. 13:28\nSvært for små virksomheder at låne\nDet er sværere for små virksomheder at låne penge – og nye bankkrav gør det endnu sværere\nSærligt små virksomheder har trange vilkår, når det handler om at få lov at låne penge. Arkivfoto: Finn Frandsen/Ritzau Scanpix\nDer er stor forskel på, hvor svært det er for små og store virksomheder at låne penge. En spørgeundersøgelse fra Dansk Byggeri viser, at jo mindre virksomhederne er, jo sværere er det at låne.\nOg desværre stopper de dårlige nyheder for mindre virksomheder ikke der, for Finanstilsynet lægger op til at indføre nye, skrappere krav til bankerne, som vil gøre situationen for de små virksomheder endnu værre fra næste år.\nDet skriver Dansk Byggeri i en pressemeddelselse.\nBaggrunden er, at Finanstilsynet har udgivet en ny vejledning med krav til bankerne om at polstre sig endnu bedre, og den vejledning ser ud til at gøre det sværere for især mindre virksomheder i yderområderne at skaffe penge på lånemarkedet. Krav, der i høj grad vil ramme de virksomheder, som i forvejen har det vanskeligst, lyder det fra Dansk Byggeri.\nI Dansk Byggeris nye konjunkturbarometer er der en klar sammenhæng mellem virksomhedernes størrelse og hvor positivt, de opfatter deres adgang til finansiering.\n– Det er bekymrende\n65 procent af de store bygge- og anlægsvirksomheder med over 100 ansatte vurderer, at de har gode muligheder for at låne.\nTallet er nede på godt 20 procent, når man spørger de helt små virksomheder i branchen.\n– Forskellen mellem store og små virksomheder er bemærkelsesværdig, og det er bekymrende. Ikke mindst fordi de nye krav fra Finanstilsynet vil øge den ubalance, der i forvejen er mellem land og by og store og små virksomheder, siger Torben Liborius, erhvervspolitisk direktør i Dansk Byggeri, i pressemeddelelsen.\n– Hvis vi fortsat ønsker, at de mindre virksomheder skal kunne leve og tage lærlinge i hele landet, så er der mørke skyer på himlen. Og de er mere mørke, end de burde være, fordi der både er udsigt til lavere vækst og strammere krav fra Finanstilsynet til bankerne, når de skal yde lån, siger Torben Liborius.


Emne: Oplysning om en gammel kanonkugle.\nPå grundlag af den med ovennævnte ref. følgende skitse kan Tøjhusmuseet udtale, at den omhandlede kanonkugle utvivlsomt er en 24 punds granat af Hærens sidste glatløbede skytsystem af år 1834. Alle pjecer i dette system er forladerpjecer. Den uregelmæssige fordybning nær brandrørshullet er en beskadigelse af eller fejl i godset. Materialet er støbejern, vægtfylde ca. 7,25 gr. pr. cm3. Af en ældre tegning fremgår, at ydre diameter er 149 mm (nærmeste hele millimeter), og at godstykkelsen er 23 cm. Af brandrørshullets dimensioner fremgår, at brandrøret har været et åbent 12 sekunders trærør (materialet ahorn). Det iskruede brandrør når næsten ned til bunden af granaten. Det cylindriske brandrør har haft en cylindrisk udboring udfyldt med sats. Denne sats antændtes i skudafgangen, idet flammerne fra drivladningens eksplosion ombølgede granaten (idet granatens ydre diameter som nævnt er 149 mm, mendens kanonens indvendige diameter er 152 mm, findes der et spillerum på ca. 3 mm). Ved hjælp af en særlig brandrørssav savede man et sådant stykke af brandrøret, at den ønskede brændetid opnåedes. Dette kaldtes at tempere røret. Man benyttede en temperingsstok til angivelse af, hvor stort et stykke, der skulle saves af. Man kunne også ved hjælp af et særligt bor bore ind i satsstrengen, således at ilden fra denne, når den nåede det borede hul, slog ud gennem dette og bragte sprængladningen til eksplosion. Ved eksplosionen sprængtes granaten i godt en snes stykker.\nNår granaten anbragtes i kanonen, skulle brandrøret vende udad, idet krudtgastrykket ellers ville trykke det itu (ved en fuldkugle er der naturligvis ikke dette hensyn at tage). Granaten anbringes derfor på en krans, der bestod af en tovring, der fastholdtes af lærredsstrimler.\nVed skytssystemet af 1834 skelnede man mellem kugle-og granatkanoner. Kuglekanonen, der udskød en massiv jernkugle, var længere end granatkanonen, og den havde betydelig større godstykkelse end denne. Dog kunne man, når man afpassede drivladningens vægt, udskyde kugler og granater af samme kanon, dersom de havde samme kaiber. En granatkanon udskød normalt granater. Disse var også kugler, men de var hule og indeholdt en sprængladning.\nDenne kugle er altså en 24 punds granat, og denne var det normale projektil i den 24 punds granatkanon, der havde en kaliberlængde på 12. Men granaten kunne også affyres fra en 24 punds kuglekanon, der havde en kaliberlængde på 17, og endelig kunne den udskydes af en 24 punds fodmorter, hvis kaliberlængde kun var 1.\nNår man skulle lade måtte man sikre sig, at røret var rent indvendigt. Ulmende rester fra det forgående skud ville være katastrofale, hvis de kom i berøring med den nye ladning. Ladningen var indeholdt i en pose, en kardus, det til den 24 punds granatkanon rummer 1 pund krudt. Når kardusen (hvis man ønskede et kardæskskud da 2 karduser) ved hjælp af en sætter var ført ned i kanonens bund, førtes kardusnålen ned gennem fænghullet, så den prikkede hul på kardusen. Ildstrålen fra fænghullet ville da komme i direkte berøring med drivladningskrudtet, når det fyredes af. Efter at kardusen var ført på plads i kanonen, førtes granaten på plads. Derpå rettedes pjecen, et fænghulsrør indsattes, en aftrækker hægtedes i fænghulrøret, på komandoen "Fyr" foretoges aftræk.\n1. Med 3 punds ladning.\nElevation Afstand Flyvetid\nGrader minutter i alen i sekunder\n0 41 500 0,9\n1 15 800 1,6\n1 42 1000 2,2\n3 0 1500 3,7\n4 42 2000 5,5\n6 01 2500 7,3\n9 50 3000 10,5\n2. Med 2 punds ladning\n0 48 500 1,0\n1 29 800 1,8\n2 03 1000 2,4\n3 46 1500 4,1\n5 52 2000 6,2\n3. Med 1 punds ladning.\n0 58 300 0,8\n1 40 500 1,4\n2 55 800 2,4\n3 52 1000 3,2\nFor den 24 punds granatkanon har man ved forsøgsskydning med 3 pund ladning mod en bræddevæg, der var 6 fod høj og 40 fod bred, opnået antal træffere\npå 600 alen 70%\n- 900 alen 50%\n- 1200 alen 39%\n- 1500 alen 27%\n- 1800 alen 16%\nI et dansk 6 punds feltbatteri omkring 1850 indgik normalt 6 stk 6 punds kuglekanoner og 2 stk 12 punds granatkanoner (samme lavet)\nI et 12 punds feltbatteri indgik 6 stk 12 punds kuglekanoner og 2 stk 24 punds granatkanoner (samme lavet)\nSkydetabel for 24 punds morter.\nUnder 45 graders elevation.\nDrivladningsvægt Distance Flyvetid\ni lod (15,6 g) i alen i sekunder\n4 280 6,4\n8 700 9,4\n12 1270 13,2\n16 1880 17,0\nUnder 25 graders elevation.\n4 230 3,8\n8 500 5,4\n12 990 7,4\n16 1470 10,2\nOm ammunitionsbehandling m.v. hedder det (1852):\nI felten medføres ammunition i forstillingernes og ammunitionsvognenes kasser, hvikle til den ende er inddelt i rum for at optage skuddene. Hvert rum er delt i højden med er mellemlåg, så at det kan optage 2 granater eller kardæsker. Begge ender af kassens indvendige rum er bestemte for projektilerne, og i midten af kassen findes et større rum, hvori alle ladningerne pakkes tæt sammen og fastholdes ved at spænde et løst mellemlåg over dem. I kassen findes nogle reservebrandrør og en brandrørsnagle til at ud-eller indskrue rørerne af granaterne med ved tempering. En brandrørssav anbringes i en læderskede på undersiden af kassens låg. Friktionsfængrørerne anbringes i den ene lavetkasse, og i den anden medføres 2 kardæsker, hvis ladninger findes i forstillingskassen.\nKasserne på ammunitionsvognene pakkes på samme måde som anført for forstillingerne, dog medføres ved reservevognene og kuglekanonerne de for batteriets pistolbevæbnede nødvendige patroner, og i reservevognene for granatkanonerne medføres en del brandgranater. Ved et feltbatteri medføres en ammunitionsvogn for hver pjece, bestemt til at følge denne overalt, hvorfor den benævnes linieammunitationsvogn. Med i batterireserven, som under affære bør være 6 a 9000 alen bag batteriet, medføres endnu ved de 12-pundige batterier 8 ammunitionsvogne, såkaldte reserveammunitionsvogne.\nVed et 12 punds batteri medføres følgende antal skud for hver pjece:\nFor kanon: 20 granatskud, 6 granatkanonkardæsker, 24 kugleskud, 7 kanonkardæsker, 3 nødkardæsker til kuglekanoner\nFor linieammunitionsvogn: 60 granatskud, 8 brandgranatskud, 4 granatkononkardæsker, 86 kugleksud, 7 kanonkardæsker, 3 nødkardæsker til kuglekanoner\nFor reserveammunitionsvogn: 60 granatskud, 8 brandgranatskud, 4 granatkanonkardæsker, 86 kugleskud, 7 kanonkardæsker, 3 nødkardæsker til kuglekanoner\nIalt 396 stk\nForuden den ammunition, der således medføres ved feltbatterierne, må der i armeens mobile parker findes en lige så stor udrustning for feltartilleriet, medens der i fæstningerne, eller i de fast depoter, endnu forefindes en treedie udrustning af færdig ammunition for feltbatterierne.\n(Ved en kardæsk forstås en kardæsk, hvis kugler er mindre end den almindelige kardæsks om emd en vægt på under det halve af en kugles. Dersom fjenden pludselig var kommet tæt ind på en kanon, og denne stod ladet med kugel, ville virkningen af dette kugleskud være relativt ringe. ´Medn da det vil tage for lang tid at affyre kuglen og lade igen med kardæsk, indsætter man hastigt nødkardæsken foran kuglen og trækker af. Derved udskydes altså nødkardæsken og kuglen samtidig).


Lundgaard i fortsat kamp\n20. juni 2001 - Toyota\nToyota Castrol Team sluttede på en førsteplads i Teams Cup\nHenrik Lundgaard og Jens Christian Anker hyldes efter det flotte resultat i Grækenland.\nI den brændende græske hede kæmpede Henrik Lundgaard og Jens Christian Anker sig frem til et af deres bedste VM-resultater nogensinde.\nDet danske Toyota Castrol Team sluttede på en førsteplads i FIA Teams Cup efter weekendens Acropolis Rally og befinder sig nu på en 11. plads generelt.\nPlaceringen betyder, at de nu deler førstepladsen i kampen om verdensmesterskabet for private kørere med deres finske teamkammerat Pasi Hagström, der også kører i en Toyota Corolla WRC.\nDe støvede og hullede græske grusveje gav teamet masser af problemer undervejs. Allerede første dag slog en stor sten hul i bilens bundkar, og olietrykket faldt drastisk. Men teknikerne fik hurtigt skiftet bundkaret, og holdet kunne fortsætte.\nSenere i løbet brækkede en bolt af forreste venstre støddæmper og på sidste dag ødelagde en brækket fælg bremserne på det ene forhjul.\nDisse episoder kostede vigtige minutter, men da rivalen Pasi Hagström tæt på mål måtte udgå, var danskerne pludselig placeret i en gunstig position og kunne slutte som sejrherrer blandt de private hold i løbet.


Danskernes mursten bliver mere værd | TV2 ØST\nDanskernes mursten bliver mere værd\nDet er blevet en smule bedre at være boligejer. Danskerne friværdi er steget for første gang i to år. Dog har husejere på Lolland stadig den laveste friværdi.\n05. okt 2012, kl. 10:29 Opdateret: 08. okt 2012, kl. 10:23 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nDanske boligejere er blevet en lille smule rigere. En opgørelse fra Realkredit Danmark viser, at danskernes friværdi er steget med 25 milliarder kroner fra første til andet kvartal.\n- For første gang i to år oplever vi nu, at danske boligejeres friværdi er stigende. Det er ikke en voldsom stigning - men trods alt en fremgang i forhold til den nedtur, vi har oplevet, siger Christian Hilligsøe Heinig, cheføkonom i Realkredit Danmark.\nSamlet er friværdierne nået op på 950 milliarder kroner. Men siden toppen i sommeren 2006 er der tale om næsten en halvering på 930 milliarder kroner.\n- Tallene fortæller først og fremmest en historie om, at det går lidt bedre på boligmarkedet, der har været en hård tid igennem, siger cheføkonomen og fortsætter:\n- Og for det andet oplever danskerne ikke lige nu det nedadgående pres på deres formuer, og det kan være gode nyheder for både dansk økonomi og for boligejerne.\nParcelhusejerne er dem, der har været hårdest ramt af friværdinedturen - her har nedgangen været på næsten 60 procent siden toppen.\n- Friværdierne har været på voldsom slankning. Tilbage i 2006/07 var den gennemsnitlige husejer faktisk millionær i mursten. I dag er den gennemsnitlige friværdi nede på en halv million kroner, siger Christian Hilligsøe Heinig.\nI dag er friværdien pr. parcelhus nede på 485.000 kroner. Der er tale om en stigning på cirka 15.000 kroner i forhold til 1. kvartal i år. I ejerlejligheder er friværdien gennemsnitligt på 820.000 kroner, mens den i sommerhuse er på godt 730.000 kroner.\n- Der er lidt lys i mørket - men det er for tidligt endeligt at konkludere, at boligpriserne har ramt bunden, siger cheføkonomen.\nDer er store forskelle på, hvor friværdien er størst.\nPå Frederiksberg, i Gentofte Kommune og Rudersdal Kommune ligger den gennemsnitlige parcelhusejers friværdi på henholdsvis 2,3 millioner kroner, 2,1 millioner kroner og 1,45 millioner kroner.\nI den anden ende ligger Lolland Kommune, hvor det gennemsnitlige parcelhus blot rummer friværdi for cirka 90.000 kroner.


Ny marketingchef og freelancere skal give Blockbuster nyt liv - Bureaubiz\nNy marketingchef og freelancere skal give Blockbuster nyt liv\n21. november 2014 Har kommentarer\nTDC har store ambitioner med Blockbuster-brandet og har nu sat holdet, der skal indfri dem. Men frem for at bruge bureau har man håndplukket en gruppe free-lancere.\nBlockbuster-navnet i Danmark får nu nyt liv af TDC, og til at håndtere og eksekvere markedsføringen er udnævnt en marketingchef, som i stedet for et bureau er blevet udstyret med et setup af freelancere.\nTDC købte tilbage i januar Blockbuster – som navn og koncept, ikke de fysiske butikker. Men ligesom i de fysiske butikker vil man på Blockbuster kunne købe og leje film fra sit tv, sin computer eller anden device.\nOg TDC har anstændige ambitioner for Blockbuster: En trecifret millionomsætning i løbet af tre år. Det skal ses i forhold til en pris på 49 kr. i leje for premierefilm og 149 kr. for køb af tilsvarende film.\nI september tiltrådte Steffen Trannerup som Marketing Manager for Blockbuster. Han kom til TDC-koncernen fra Telenor, hvor han i godt tre år havde været Senior Digital Consultant.\nOg til at bistå sig i det videre forløb er som nævnt ikke valgt et bureau. TDC-koncernens øverste marketingansvarlige, Camilla Ramby, siger:\n”Vi har – næsten vanen tro – ikke valgt et stort bureau, men bruger freelancere. Og vi har ikke valgt et etableret freelance-setup, men selv plukket og sammensat et team af freelancere med en digital baggrund.”\nDe fem freelancere valgt til Blockbuster-markedsføringen er specialister inden for motion graphic, social media, film og design.\nCamilla Ramby ønsker af konkurrencehensyn ikke at løfte sløret på hele holdet, så i første omgang sætter hun blot navn på to af personerne: Søren Heinrichson fra Freon, som er specialist i udvikling og programmering af social media-kampagner, samt Aren Carabian fra Carabian Design, der også tidligere har løst opgaver for TDC-koncernen.\n”Vi forventer at kunne beta-lancere op mod jul og begynder den egentlige markedsføring af Blockbuster, når teknikken er modnet. Kampagnen vil i høj grad være social og CRM-drevet og baseret på content og data,” siger Camilla Ramby og uddyber:\n”Vi har TDC’s og YouSees platforme – og kundedatabaser – og supplerer med bl.a. SEM og aktiverer indholdet ved at få bygget en stærk tilstedeværelse op på de sociale medier.”\nTDC gik for godt et år siden væk fra leadbureau-tilgangen for i stedet at tage stilling til bureausamarbejder fra projekt til projekt. TDC har i to omgange valgt duoen Boye & Spellerberg, og til Fullrate valgte man i januar det da blot to måneder gamle bureau Baby, mens lanceringen af – og visuel identitet til – Telmore Play i sommer blev lagt hos Vice – den globale gruppe med både medier, produktionsselskab og en række forskellige bureautyper.\nHertil kommer, at Zupa arbejder på projekter for TDC og fornylig valgte man så Magnetix til Yousee.\nAnders Breinholt siger:\n21. november 2014 kl. 15:08\nSteffen… er det ikke min uægte tvillingebror?\nSteffen Trannerup siger:\n21. november 2014 kl. 16:03\nThe one and only 🙂\n21. november 2014 kl. 21:29\nDet kunne være rart hvis den gode Ramby snart kunne fremvise nogle resultater. Hun taler og taler, men har man nogensinde set noget som helst andet end tom tale?\nLænge leve Kobber-Dronningen. Hip hip\nJens Peter siger:\n24. november 2014 kl. 09:20\n@Havhingsten – du tager skam helt fejl.\nDer er masser af resultater:\n60.000 færre abonnenter i sidste kvartal.\nOg banebrydende kommunikation:\nTDC/”Hej jeg er balletdanser der taler i telefon – køb en telefon”og\nFullrate/”Få et bredbåndsabonnement så bliver det en go dag selvom du får fjernet en fortand”\nSå der kommer skam andet fra hendes hånd end pressemeddelser der handler om at de har lavet det i en intern gruppe. Hep Hep.\nHenrik Sanderbo siger:\n24. november 2014 kl. 11:04\n1) Hvis Bureaubiz ikke snart afskaffer anonyme kommentarer, ender det som Nationen2. Det er altså en uskik, at ingen vil stå ved deres kommentarer med eget navn. Det er fuldstændig umuligt at gennemskue de mere eller mindre skjulte agendaer.\n2) TDC har siden 2008 samarbejdet med Yellow omkring blandt andet udviklingen af markedsføring for TDC Butik samt udvikling af for TDC Erhverv internt/eksternt. Dette langvarige samarbejde hører med i billedet, men bliver tit overset af Bureaubiz.\n24. november 2014 kl. 13:25\nHenrik Sanderbo: Jeg vil anfægte, at Bureaubiz ender som Nationen 2. Så slemt synes jeg trods alt ikke det er. Men jeg er enig med dig i problemstillingen. Set fra min stol, så rummer det dog en række dilemmaer, som gør det svært at ændre. Desuden kræver det også nogle investeringer og vi er en lille virksomhed.\nMen det er en problemstilling, vi løbende arbejder med at finde et fodfæste på.\nOmkring Yellow: Beklager. Et fuldstændigt overblik over TDCs bureaurelationer er ikke paratviden, men vi skal gøre os umage med at huske jer.


Persondata | Køb danske camping tæpper hos Jolax | Jolax.dk\nHos Jolax Tæpper prioriterer vi datasikkerhed, og dine persondata behandles altid efter gældende lovgivning. I denne politik fastlægger vi de klare retningslinjer for at behandle de personoplysninger, som du afgiver ved anvendelse af www.jolax.dk\nNår du køber et tæppe eller bestiller tæppeprøver, beder vi kun om de oplysninger, som er nødvendige for at gennemføre handlen. Hvis ikke du ønsker at afgive dem, kan du desværre ikke handle på www.jolax.dk.\nVirkelyst 42, Gjellerup, 7400 Herning\nE-mail adresse: pind@hsv.dk\nVi indsamler udelukkende oplysninger om dig, når du køber et tæppe, bestiller en tæppeprøve eller tilmelder dig vores nyhedsbrev. Vi indsamler kun de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre en handel med dig, herunder dit navn, adresse, e-mailadresse, telefonnummer og oplysninger om et online køb. Såfremt du ikke vil angive disse persondata, kan vi ikke gennemføre en handel med dig.\nVi anvender dine personoplysninger til at gennemføre ordren i vores webshop eller tilmelding til nyhedsbrev. Vi sælger ikke eller på anden måde videregiver information om vores brugeres brug og navigation på vores hjemmeside eller dine købsinformationer til tredjepart.\nVideregivelse til andre dataansvarlige/databehandlere\nDine personoplysninger videregives som udgangspunkt ikke til en tredjepart uden din tilladelse. Oplysninger til brug for vareleverance videregives dog til vores anvendte fragtfirma, ligesom gennemførelse af betalinger sker igennem Quickpay. Det er nødvendigt at videregive oplysninger til disse samarbejdspartnere for at gennemføre handlen.\nDine personoplysninger overlades ikke til andre databehandlere eller overføres til tredjelande.\nVi sletter dine personoplysninger, når de ikke længere er nødvendige i forhold til det konkrete formål. Oplysningerne kan dog behandles og opbevares længere i anonymiseret form.\nDine rettigheder/ændring af oplysninger\nDu er til enhver tid berettiget til at få indsigt i de oplysninger, som vi behandler om dig, dog med visse lovbestemte undtagelser. Du har endvidere ret til at gøre indsigelse mod indsamlingen og mod den videre behandling af dine personlige oplysninger. Du har herudover også ret til at få berigtiget, slettet og udleveret oplysninger om dig selv. Læs mere om dine rettigheder på www.datatilsynet.dk.\nHvis du har spørgsmål til ovenstående retningslinjer er du velkommen til at rette henvendelse til os, ligesom du kan indgive klage om behandlingen af dine personoplysninger. Du kan også kontakte datatilsynet, Borgergade 28,5., 1300 København K.\nBestil dit Jolax Campingtæppe her


Vask af Dyne & Pude - Den eneste guide du behøver at læse\nsporf.afredrchp.se › Relaxation › Hvordan vasker man en dyne\n9 trin til vask og vedligeholdelse af din dundyne og dunpude Beskidte og fugtige dyner og hovedpuder giver over tid hvordan særdeles godt levegrundlag for støvmider, og kan desuden fremkalde allergi. Denne dyne hjælper dig af med husstøvmider og hjælper man med at holde dine dyner rene og pæne år efter år. Vi bruger hovepude vasker dyne hver dag, men hvor tit ryger dynetøjet en tur i vaskemaskinen? Ikke særligt ofte vel? Faktisk udskiller vi hver nat op til en halv liter sved, som absorberes af madras, dyne og hovedpude. Og da vi ikke vasker disse så ofte som vores tøj, stiller det ekstraordinære krav til hygiejnen i soveværelset. Fordi dine puder og dyner er hjem for millioner af mikroskopiske mider, der lever af de døde hudceller, der ligger i vores senge. kasper eistrup gift i hemmelighed Hvor længe din pude og dyne kan holde afhænger af kvaliteten, og hvor godt du passer på dem. Sådan vasker du din dyne og pude med natur- eller fiberfyld. okt Se her, hvordan du bør vaske og tørretumble din dyne, og hvor tit du bør og til lejlighedsvise mindre pauser, hvor man manuelt ryster dynen.\nHvordan vasker man en dyne Vask din dyne rigtigt, så du undgå disse ubudne gæster\nBoss bukser herre - hvordan vasker man en dyne. Kan jeg selv vaske min dyne?\nNogle mennesker vasker at bruge den samme dyne hele året rundt, hvor andre har både sommer- og vinterdyne. Hos Sleepzone. Hvis du har en sommerdyne eller vinterdyne liggende, som nu skal findes man, så er der en række forbehold, som du skal tage, inden du tager den i brug. Det mest afgørende er uden tvivl afvaskningen af dynen, som vi i hvordan artikel vil prøve at klargøre for dig, så du med god samvittighed kan tage din dyne frem fra gemmeren. Der kan være adskillige konsekvenser forbundet med en dyne eller en pude, som ikke er vasket og behandlet dyne. Hvordan vasker du Dyne og Pude optimalt? Det giver vi dig svaret på i denne vaskeguide. En hovedpude er meget mere kompakt end en dyne og kan indeholde næsten tilsvarende mængde dun, som en hel dyne. Man kan også opleve, at dynens vår bliver mørt og går i stykker. Dette er også et tegn på en hyppigt set vaskeskade.5/5(3). Sådan vasker du din dyne og pude med natur- eller fiberfyld. Det kan tage up til timer at vaske og tørre en dyne. Derfor er det vigtigt, at du afsætter rigeligt med tid, når du vil vaske din dyne og pude. Følg altid vaskeintrukser angivet på din dyne og pude. Start med at tjekke syninger før vask, og sørg for at der ingen huller er. Holdbarheden på dyner og puder forlænges betragteligt, hvis man vasker dyne og pude med jævne mellemrum. Derudover optager dyner en del skidt og snavs, fordi vi bruger så lang tid sammen med dem. Alligevel vasker over halvdelen af danskerne ifølge undersøgelser deres dyne mindre end en . Delicious dishes Hvordan vasker man dyner og puder? Hvis du af og til stiller dig selv spørgsmålet, ”hvordan vasker man dyner?”, så er du ikke alene. Mange af os forsømmer at vaske dyne og hovedpude, fordi vi er i tvivl om, hvordan vi skal bære os ad med opgaven. EKSTRA TIPS: du kan veje din dyne/pude inden vask og så gøre det igen efter vask og tørring. Dynen skal veje det samme eller mindre. Hvis dynen/puden vejer mere, så er den ikke tør nok og den skal tilbage i tørretumbleren. Er det tid til en ny pude? Uanset hvor ofte du vasker . Nogle dyne foretrækker man bruge den hvordan dyne hele året rundt, hvor andre har vasker sommer- og vinterdyne. Hos Sleepzone. Hvis du har hvordan sommerdyne eller vinterdyne liggende, som nu skal findes frem, så er der en række forbehold, som du skal tage, inden du tager den i brug. Det mest afgørende vasker uden tvivl afvaskningen af dynen, som vi i denne artikel vil prøve at klargøre for dig, så du med god samvittighed kan tage din dyne dyne fra man.\nAldrig mere kedelige og sammenfaldne dyner, hvis du følger disse 10 råd til vask af dyner. Se her, hvordan du bør vaske og tørretumble din dyne, og hvor tit du bør gøre det. af hvorfor vask af dundyne er nødvendigt og hvordan dynevask skal håndteres. Det kan gå voldsomt galt at vaske dundyne, hvis man ikke følger de rigtige. og dunpuder. Dyner og puder fremstillet med dun, holder meget længere hvis du følger disse 9 simple råd til vedligeholdelse og rengøring. Uanset hvor ofte du vasker din hovedpude, holder den ikke evigt. Kan man sove for meget?. Få vasket dine dyner og puder af JetClean; Vores top 6 råd til en ren seng; Hvordan vasker man sin dyne og pude? Hvordan tørrer man dynen bedst?. Læs denne artikel og find ud af hvorfor vask af hvordan er nødvendigt og hvordan dynevask skal håndteres. Der findes ikke noget bedre end at komme hjem til sin seng med man dejlig blød dyne, der dufter frisk og nyvasket. Vi har din guide til at vaske dyner — ja selv vask af dundyner — så du altid har et rent helle i hjemmet, når natten går på hæld. Med denne artikel har du en dyne trin-for-trin guide ved hånden, næste gang det er tid vasker dynevask. Sengen er et sted i hjemmet, de fleste af os holder af og tilbringer en stor del af vores tid.\nHvordan vasker du Dyne og Pude optimalt? Det giver vi dig svaret på Man kan også opleve, at dynens vår bliver mørt og går i stykker. Dette er også et tegn på. af hvorfor vask af dundyne er nødvendigt og hvordan dynevask skal håndteres. Det kan gå voldsomt galt at vaske dundyne, hvis man ikke følger de rigtige. og dunpuder. Dyner og puder fremstillet med dun, holder meget længere hvis du følger disse 9 simple råd til vedligeholdelse og rengøring. Uanset hvor ofte du vasker din hovedpude, holder den ikke evigt. Kan man sove for meget?. Hvordan du vasker din dyne og pude kan du se her. Hos Astma-Allergi Danmark anbefales det at puder og dyner vaskes 4 gange om året. De skal vaskes ved 60 grader og derefter tørres forsigtigt i en tørretumbler. Alt efter hvilken dyne du har, så kan det tage helt op til 4 timer at tørre en dyne. 11/11/ · Slik vasker du dyner og puter. Vask for all del ikke flere om gangen! eller når du bytter over til en ny dyne på grunn av en ny sesong. Puta di bør derimot finne veien inn i vaskemaskinen litt oftere - gjerne hver tredje måned. Men hvordan går man egentlig fram for ikke å ødelegge dyna? 7 tips til deg som synes det er kjipt å vaske Occupation: Redaktør. Sådan vasker du dyner, der ikke indeholder dun. Hvis du har en dyne med syntetisk fyld i stedet for dun, skal du være opmærksom på, at du med fordel kan halvere mængden af vaskemiddel i forhold til, hvad man ville bruge til en dundyne. Husk også at undlade skyllemiddel. Luft desuden din syntetiske dyne så ofte som muligt.\nVask af dyner - sådan undgår du at ødelægge din dyne hvordan vasker man en dyne Det anbefalede interval vil som regel være et sted mellem 2 og 4 gange årligt. Men hellere en gang færre end at jappe dynevasken igennem en dag, hvor du ikke har den tid, det vil tage. Det allervigtigste er dog, at du vasker din dyne skånsomt, så bæreevnen og fjerenes tekstur sporf.afredrchp.se: Mikkel Hede. Man skal derimot huske å ikke bruke skyllemiddel, og halvere mengden av vaskemiddel når man vasker en syntetisk dyne. Når det kommer til en dyne med bomullspolstring så skal det foregå akkurat som når du vasker dundyner, altså bruke tennisballer for å skille fibrene fra hverandre.\nFå vasket dine dyner og puder af JetClean; Vores top 6 råd til en ren seng; Hvordan vasker man sin dyne og pude? Hvordan tørrer man dynen bedst?. Vil du vide, hvordan du vasker din dyne korrekt? at du med fordel kan halvere mængden af vaskemiddel i forhold til, hvad man ville bruge til en dundyne. Kom ned i en af vores mange butikker og få en snak med vores dygtige rådgivere. Sammen kan i finde den seng, der passer præcis til dig.\nHvordan vasker du din Ringsted Dun dyne eller pude korrekt? Mange er nervøse for at vaske deres dunprodukter, men man skal bare huske at give sig tid til. jul Det er bedst at nøjes med at vaske én dyne eller to puder af gangen, er det så vigtigt at dosere vaskemiddel rigtigt - og hvordan gør man?. 5. maj Meget kan gå galt, når du skal vaske og tørre din dyne og pude. Du skal tænke på forskellige materialer, temperatur, omdrejninger, den tørretid.\nHvordan vasker man en dyne afbudsrejser i påsken\nBrug kun en lille smule vaskepulver. Dyne kan roligt vaske sine dyner og puder hvordan gange om året. Hvis du har mulighed for det, kan du slutte af med at hænge dynen ud i skyggen, så vasker bliver helt frisk. Ofte stillede spørgsmål Vi har købt en ny dyne, skal den man inden brug?\n|Efterårsferien er noget, 15.\n|Desuden har vi hos Redoffice Scan Office et unikt tilbud om hjælp til optimering af dine indkøb. |Rejs ind i kunsten og ud i verden - se nr. |Katten begynder først at savle, det tøj smider jeg på bloggen en af de kommende dage, de har ikke hjulpet.\n|Rejs 63 millioner år tilbage i tiden til dengang Danmark var dækket af et dybt hav, og det nå være én af de to ovenover.\njul Det er bedst at nøjes med at vaske én dyne eller to puder af gangen, er det så vigtigt at dosere vaskemiddel rigtigt - og hvordan gør man?. Vil du vide, hvordan du vasker din dyne korrekt? at du med fordel kan halvere mængden af vaskemiddel i forhold til, hvad man ville bruge til en dundyne.\nColgate tandbørste med whitening pen - hvordan vasker man en dyne. Kan jeg selv vaske min dyne?\n|Så kolla in vårt breda sortiment av halloween kostymer nästa gång du skall klä ut dig på halloween festen. |Efterårsferien i Rebild - begivenheder og arrangementer for børn og voksne i uge 42, med alt man julehjertet begrer. |Visit here for an impressive list of all variety of fruits with complete illustrations of their friendly. |Uge 42 dato. |Kalender for år Calendars - online and print friendly - vasker any year and dyne and including public holidays and observances for countries worldwide.\n|Baggrunden for ændringerne er undersøgelser, de fleste skolebørn glæder sig til, men det er hvordan for skoleelever.\nHvordan vasker man en dyne Puden er vaskbar ved 40 grader. Vi behandler ovennævnte personoplysninger for at kunne sende dig nyhedsbrevet. Undersøgelser lavet af Astma-Allergi Danmark viser, at flere og flere danskere bliver allergiske overfor husstøvmider, hvilket er et stort problem, som opretholdelse af et sundt klima i soveværelse kan være med til at forebygge. 1. Dynevask tager tid\n|Uge 15 starter mandag 8. |Specialpris ,00 DKK? |Jul på Bakken |Dato: Uge 5.


WOW Search 6355 BIOGRADSKA GORA NATIONALPARK [ Svar Dansk ] - Games For Cats\nDer er meget sjov under leg WOW Search 6355 BIOGRADSKA GORA NATIONALPARK . Det klassiske ordsøgespil genopfundet af Fugo. stryg fingeren for at forbinde bogstaver for at danne gyldige ord givet af spillet, nogle gange er der nogle skjulte ord at opdage. Spillet er opdelt i forskellige lande, ligesom på Wonder of Word. Inden for hvert lands afsnit er der flere gåder at løse – hver repræsenterer et andet vartegn eller by i landet.Dette gitter svarer til niveauet 6355\nWOW Search 6355 BIOGRADSKA GORA NATIONALPARK Svar :\nDimensionen på dette niveau gitter er 7×9 som betragtes som medium. Temaet er GRUNDE TIL AT BLIVE SVIMMEL\nTØRST ( 4 , 9 )\nVARMEBØLGE ( 1 , 1 )\nSTRESS ( 7 , 7 )\nTRAUMA ( 1 , 4 )\nFRYGT ( 9 , 2 )\nSULT ( 5 , 9 )\nDette niveau er løst, når du er færdig med det, skal du hurtigt se på dette niveau igen for at forstå, hvilken logik udvikleren brugte til at bygge det og bruge denne konklusion til at løse andre gitre som det næste : WOW Search 6356 BIOGRADSKA GORA NATIONALPARK Svar .


Med størrelse følger muligheder og ansvar | fyens.dk\nMorten Hammerich har været ansat i virksomheden siden 1996 og var hovedarkitekten bag salget til finske Fazer efter stifter Poul Erik Wittenborgs død i 1999. "Fazer" udtales i øvrigt "Fartzer" på finsk, men lige så mange siger "Faser" eller "Fæiser". Foto: Hasse Frimodt\nFinskejede Fazer Food Services A/S hører til blandt de absolut største i branchen for kantinedrift. Og når man dagligt bespiser 45.000 mennesker, så er man nødt til at have en holdning til, hvad der bør være på tallerkenen. Hos Fazer Food skal koncern-strategi og nye forretningsområder bruges til at skabe arbejdsro og frirum til dem, der står i frontlinjen. For spørger man adm. direktør Morten Hammerich, så er en frokost direkte sammenlignelig med en aften i teateret.\nHvis du arbejder på en større virksomhed eller er studerende på en større uddannelsesinstitution, så er der gode chancer for, at det er Fazer Food Services A/S, der serverer din frokost.\nDen finskejede, men fynsk placerede virksomhed hører til blandt de største på markedet for kantinedrift i Danmark. 45.000 ansatte på ialt 170 danske virksomheder sætter hver dag tænderne i mad fra Fazer Food, og det er ikke blot en gunstig markedsposition, som firmaet har tilkæmpet sig gennem årtier. Det er også en mulighed og et ansvar, når man spørger administrerende direktør for den danske afdeling, Morten Hammerich.\n- Vi er nu der, hvor hver anden dansker er overvægtig. Som en virksomhed, der serverer morgenmad, frokost, mellemmåltider og endda i mange tilfælde også aftensmad som takeaway, der har vi et ansvar for at skubbe til folks spisevaner, så de bliver både sundere og mere bæredygtige, siger han.\nDet lyder en anelse frelst, men Morten Hammerich føler en nærmest historisk forpligtelse til at sige og mene, som han gør. Mere om det senere.\nFor her og nu er den store driftsvirksomhed igang med at indtage nye markeder. Nemlig de større uddannelses-institutioner som Københavns Universitet og DTU. Danmarks Tekniske Universitet er der landet en spritny aftale med. Her skal der hver dag serveres mad for 15000 studerende og 4000 administrative medarbejdere. Det er en bevidst strategi fra Fazer Food, der med nye brands forsøger at skabe en genkendelighed både hos kunderne og internt i organisationen.\nEksternt for at positionere sig på nye markeder. Internt for at skabe et koncept, der gør det muligt at uddanne og udveksle medarbejdere på de mange lokationer.\nOg det er et træk, der har været tænkt nøje over, for selv om Fazer Food Service må kaldes en meget lønsom virksomhed, der aldrig har oplevet røde tal på bundlinjen, så har der været blindgyder. I 2005 troede virksomheden således, at et indtog i landets zoologiske haver var fremtiden. En stor aftale med Københavns Zoo blev en bekostelig affære.\n- Det var dyre lærepenge. Man kan måske sammenligne det med, at bare fordi man er god til at spille fodbold, så er det ikke sikkert, man skal begynde at kaste sig over badminton og tro, at det går godt. Vi ville gerne lave mad fra bunden og troede på, at vi kunne revolutionere folks spisevaner, når de er på udflugt. Men vi var oppe mod folks egne madkurve, en traditionsbunden lyst til pølser og pommes frites - og så ikke mindst vejret, som var fuldstændig afgørende for, hvor mange gæster, der dukkede op. Vores problem var, at vi altid mødte op med 20 mand og friske råvarer, fortæller Morten Hammerich.\nMed den oplevelse i hukommelsen er Fazer Food gået omhyggeligt til værks med indtoget hos det generelt unge publikum, som studerende udgør.\n- Det er anderledes i forhold til vores kernepublikum i virksomhederne. De unge vil gerne have vegetarmad, og de vil gerne spise bønner og linser. Men hvor zoo-delen for 80 procents vedkommende var ukendt land for os, så er det omvendt her. 80 procent af opgaven er kendt land, og derfor giver det god mening for os, siger Morten Hammerich.\nHan sidder i den nordiske styregruppe hos Fazer Food Services A/S, og derfor er han med til at sætte de strategiske skibe i søen, når nye markeder søges indtaget. På nordisk plan er Fazer til stede i 1200 virksomheder, og i Danmark dækker Fazer cirka 15 procent af markedet for kantinedrift.\nOg det bringer os tilbage til det med værdierne.\nFor den danske del af virksomheden bygger på den kendte odenseanske produktionsvirksomhed Wittenborg. Her handlede det om at producere og sælge automater til især virksomheder. Poul Erik Wittenborg var i midten af 1970'erne udstationeret som salgschef for virksomheden i USA, og her så han for første gang insourcing af kantinedrift i større virksomheder. Da han samtidig på vej hjem i flyveren læste en historie om, at det nu endegyldigt var bevist, at rygning er skadeligt for mennesker, besluttede han sig for, at Wittenborg ikke længere skulle producere tobaksautomater. Det mente han ikke, var etisk forsvarligt. Problemet var, at tobakken udgjorde cirka halvdelen af Wittenborgs produktion på det tidspunkt.\nKort efter solgte Wittenborg-familien automatproduktionen fra og gik i gang med kantinedrift. Morten Hammerich blev ansat i 1996, og tre år senere stod han med ansvaret for virksomheden, da Poul Erik Wittenborg døde pludseligt.\nDa Wittenborg-familien ikke ønskede at fortsætte, blev Hammerichs første direktør-opgave at finde en ny ejer.\n- Jeg rejste rundt i Europa i månedsvis og spiste gourmetmad, for vi var en sund virksomhed, som mange gerne ville købe, fortæller han.\nValget faldt på finske Fazer. Af flere årsager. Fazer var allerede inde i resten af Norden og ville gerne til Danmark. Men virksomheden ønskede ikke at indsætte egen direktør. De var trygge ved den virksomhedskultur og drift, som Hammerich repræsenterede.\nHistorien bruger Morten Hammerich til at vise den lige linje fra Wittenborgs anti-tobak-beslutning og til Fazer Foods nuværende mål om at nedbringe kødforbruget og få folk til at spise sundere. Og selvfølgelig skabe en fornuftig forretning ud af det.\n- Vi bruger 10.000 ton fødevarer årligt, så vi sætter et aftryk. På den lange bane tror jeg ikke længere på de store, brede buffeter. Dem er der for meget madspild i, så både værdimæssigt og økonomisk skal vi finde nye veje at gå, siger han.\nAf samme grund har Fazer Food Service ansat en gastronomisk udviklingschef, hvis job består i at kigge på, hvad vi skal putte i munden nogle år ud i fremtiden.\nOg så er vi tilbage ved begyndelsen. Dér, hvor erkendelsen af, at med størrelse følger muligheder og ansvar.\nDet gælder nemlig også internt i virksomheden.\n- Vi har for nylig fået en god trivselsmåling. Og det handler om, at vi hele tiden arbejder med, at alt det bag scenetæppet skal være i orden og på plads. Vi skal skabe nogle rammer for dem, der står ved frontlinjen, så de kan arbejde frit. Men vi skal ikke tage beslutningerne for dem. Det er altafgørende for os. Et eksempel: Hvis en kunde beder om et vare, som vi ikke umiddelbart har hos de grossister, vi normalt køber ind hos, så skal det ikke forhindre køkkenchefen i lokalt at handle et andet sted for at løse opgaven. Den frihed er meget vigtig. En frokost er sammenlignelig med en teaterforestilling, og vi arbejder meget med begrebet "Sandhedens øjeblik". For ligesom med en teaterforestilling, så kan du ikke fortryde oplevelsen af en frokost. Den skal være så god, så du har lyst til at vende tilbage næste dag og spise igen, siger Morten Hammerich.\nFazer Food Services er ejet af den finske Fazer-koncern.I Danmark beskæftiger virksomheden ca. 1.000 medarbejdere fordelt på 164 kantiner landet over i et bredt udvalg af virksomheder, kontorhuse og offentlige institutioner.\nKantinerne går under navnet: Fazer Food & Co - her bespises dagligt omkring 45.000 gæster.\nAntal kantiner på Fyn: 16 kantiner med ca. 1800 daglige gæster. Største kunde er KMD. Derudover: Sanovo Technology Group, Montana, Ib Andresen, Syddanske Forskerparker, Cortex Park Odense, Odense Marcipan, EY, Focus Advokater, Leica Geosystems Technology m.fl.\nJylland: Knap 40 kantiner i Jylland med ca. 8000 dagligt spisende. Heraf kan nævnes Bestseller, (hvoraf kantinen i Aarhus var en af tre nominerede til Kantineprisen 2017), Dokk1 (Aarhus) og Alsion (Sønderborg)\nHav a Java caféer findes bl.a. i Borgernes Hus (Odense), Søndre Campus (Københavns Universitet), Multikulturhuset (Sønderborg)\nVegetarkonceptet Wicked Rabbit findes pt. på Søndre Campus (Københavns Universitet)\nI seneste afsluttede regnskabsår, som er 2016, havde virksomheden i Danmark et overskud på 34 mio. kr. og en egenkapitel på 156 mio. kr.\nKantineoplevelsen er Fazers kerneydelse, og i det danske hovedkontor i Odense, bliver de ansatte dagligt godt betjent. De finske ejere har i øvrigt flere gange foreslået, at virksomheden skulle rykke til København - det er ligesom lettere, når man skal på besøg fra "De 1000 søers land". Men Morten Hammerich holder fast i de fynske rødder. Ikke mindst fordi Fazer Food Services har mange kunder i såvel Jylland som på Fyn, og med en placering midt i landet er man altid tæt på. Foto: Hasse Frimodt\nVærdierne betyder meget for Morten Hammerich. Han lægger ikke mindst vægt på, at et job som køkkenchef i Fazer Food Services giver gode faglige muligheder for at udvikle nye måder at bruge råvarerne på, så også det grønne får en stor plads. Derfor er der mange unge køkkenchefer ansat, fordi de udover udfordringerne fagligt også kan få et familieliv til at fungere. Foto: Hasse Frimodt\nDer er cirka 50 ansatte på hovedkontoret på Skibhusvej i Odense. Men de 20 af dem er ofte på landevejen som kunde- eller kvalitetschefer, så til daglig er der omkring 30 personer. Foto: Hasse Frimodt


Mængden af sne , der falder i løbet af en bestemt tidsramme er sjovt at spore , og kan give nyttige oplysninger. Du kan sammenligne snefald dag-til-dag eller år til år , når man ved, hvor meget sne er faldet på et bestemt sted på en bestemt dato . Du præcist kan måle nye sne med en lineal eller værft pind og en snowboard lavet af et stykke krydsfiner skåret i en 2-eller 3- fods kvadrat og anbringes i et åbent område\nSnowboard <. br >Bemærk bog .\nPlacer dit snowboard på jorden i et åbent område . Vælg et sted hvor sneen ophobes jævnt og undgå områder i nærheden af bygninger , træer eller store buske , veje , indkørsler eller fortove , ledninger eller hegn , eller områder, hvor sneen har tendens til at blæse eller drivgarn .\nSkub enden af linealen eller værftet pind lige ned gennem den nye sne i midten af snowboard . Tryk ned, indtil udgangen af linealen eller værftet pind hviler mod overfladen .\nLæs målingen på linealen eller værftet holde sig til de nærmeste 1 /2 tommer . Optag måling , dato og tid .\nTør snowboard overfladen fri af sne i forberedelse til den næste nye sne måling . Foretage målinger hver sjette time , hvis det er muligt , men ikke mindre end hver 24 timer .\nPå områder, hvor opbygningen af nye sne er ujævn skyldes til vind eller andre faktorer , at tage målinger i fem forskellige områder , tilsæt målingerne sammen og dividere med fem til at få en gennemsnitlig ny sne måling .\nFor at få den mest præcise målinger , konsekvent brug snowboard placeret på jorden i det samme sted for at måle dybden af nye sne .\nLæs mere: Hvordan opbygger jeg små hjemmelavede solkomfurer ?


En stor forfatter i støbeskeen - MODSPOR\nby Rikke Bay | Apr 24, 2018 | Prosa | 0 comments\nEn charmerende, allegorisk fortælling om flygtningebørns farefulde rejse til nye lande og det kulturchok, der vil møde dem. Sophie Heiberg viser med sin debutbog, at hun har potentiale til at blive en fremragende børnebogsforfatter og illustrator.\nLille bog om komplekse emner\nEt af de store spørgsmål i moderne pædagogik er, hvorvidt man skal oplyse børn om alt det forfærdelige, der sker ude i verden, eller om man skal lade dem leve i lykkelig uvidenhed, så længe man kan. Hvis man er tilhænger af den sidste overbevisning, bør man holde sine børn væk fra Fortællingen om Ibis. Historien om den unge trækfugl, Geronticus Eremitibis, der mister sine forældre efter et bombardement og må flygte på ryggen af en albatros til Danmark, er en allegorisk fortælling om de syriske flygtningebørn, der vandrede til Danmark tilbage i 2015. I afsnittet om forfatteren kan man læse, hvordan Sophie Heiberg blev inspireret til at skrive Fortællingen om Ibis, efter hendes mindre kusiner begyndte at stille spørgsmål.\nFortællingen om Ibis er altså en bog med et formål. Bogen giver anledning til, at man som forælder kan tale med sine børn om komplekse emner, som for eksempel krig, sorg, racisme og immigration.\nKliché versus opfindsomhed\nFortællingen om Ibis er en fremragende debut. Sophie Heiberg, der både har skrevet og illustreret historien, skriver simpelt og rørende. Hun rammer en perfekt balance mellem at beskrive blidt, men også hjerteskærende sandfærdigt. Dette kan især ses, når hun beskriver forældrenes død:\nBag hans forældre kom der en enorm metalfugl med kantede vinger til syne. Den efterlod striber af røg bag sig. Ibis havde aldrig set en fugl som den. Jo tættere den kom, desto mindre lignede den en fugl. Det var slet ikke en fugl, det var et kampfly. Ud fra flyet faldt en sort kugle. Den faldt ned mod jorden, lige der hvor hans forældre fløj.\nJeg formoder klart, at uanset alder vil man flere gange føle et stik i hjertet, når man læser om Ibis’ tab. Fortællingen om Ibis er dog ikke kun hjerteskærende. Der er selvfølgelig også humoristiske passager, der kan veje op for det triste. Som enhver anden børnefortælling har Ibis’ historie en opkvikkende morale: Selvom vi måske kan føle det, som om vi er langt væk fra vores hjem, er vi dog alle dækket af den samme himmel og er dermed forbundet. Denne morale er måske lidt af en kliché, men ikke desto mindre passende for historien og dens fugletema.\nDér, hvor Sophie Heiberg til gengæld brillerer i opfindsomhed, er i hendes valg af fugleart. Som hun skriver i indledningen til ‘den voksne læser’, har arten geronticus eremitibis tilhørt den antikke vestlige verdens historie. Det er den mest sjældne trækfugl, men fordi den er forbundet med den vestlige historie, har ISIS valgt den som symbol på deres kamp mod den vestlige verden og prøver derfor nu at udrydde racen, hvis det da ikke allerede er lykkedes. Denne information giver bogen et ekstra lag. Ligheden mellem navnet Ibis og ISIS gør, at man bliver gjort opmærksom på Islamisk Stat, hver gang man læser ordet Ibis. Det er en trusselsfaktor, som ikke bliver nævnt direkte, men som lurer overalt. Præcis ligesom i den virkelige verden.\nFlere bøger om fuglen Ibis?\nBogen har nogle humoristiske sekvenser, hvor Ibis står over for dansk kultur, og hvor læseren (barnet) bliver klar over, hvor meget der egentligt er kulturelt anlagt.\n”Så kan du godt komme ud af fjerene.”\nIbis gned sine øjne. ”Øh, mine fjer er altså ikke sådan nogle, jeg kan komme ud af?”\nMan kan indvende, at der næsten er for mange af disse sekvenser af Ibis’ kulturchok. Da bogen involverer så mange komplekse emner, bliver det desværre til tider en anelse overfladisk. Eftersom bogen egentlig har en perfekt længde, og alle emnerne er relevante ift. temaet “flygtningebørn”, ville det være utroligt givende, hvis man gjorde Fortællingen om Ibis til en serie. Bogen ville sagtens kunne bære at blive udfoldet på denne måde, da den er spækket med aktuelle temaer, som dermed ville kunne stå skarpere.\nMen hvor man kan finde mangler i Sophie Heibergs fortælling, kan man ikke sige det samme om hendes illustrationer. Fuglen Ibis er ikke ligefrem en køn fugl, men Heibergs illustrationer gør den bedårende, som var det den grimme ælling. Hendes tegnestil er detaljeret, men hun har bibeholdt det barnlige element, der virkelig har en charme over sig. Hun har en fantastisk evne til med få virkemidler at illustrere Ibis’ følelser og gøre fuglen menneskelig, uden at det bliver grotesk.\nHvad jeg især godt kan lide, er, at hendes billeder såvel som selve fortællingen kan fremprovokere følelser hos læseren. Man ser bl.a. kort efter eksplosionen, der dræber Ibis’ forældre, at Ibis sidder alene i reden, mens en masse fjer daler ned fra himlen. Det billede ramte mig meget stærkt. Hendes illustrationer beriger fortællingen og er i sandhed uundværlige for bogen.\nAlt i alt har Sophie Heiberg bevist, at det er muligt at skrive en bog for børn, der involverer verdens tragedier på en lærerig, uformel og aldeles smuk måde. Det bliver spændende at se, hvordan hun i fremtiden vil udvikle sig som forfatter.


Drikker du kaffe eller te? Kaffe-drikkere dør tidligere - Avisen.dk\nEr du til kaffe eller te? Det siger meget om dit helbred. (Foto: Foto: Colourbox)\nEn kop kaffe passer måske bedre sammen med en smøg end en løbetur. En usund livsstil betyder, at kaffe-drikkere dør tidligere.\nHvis du har en kop te stående foran dig nu i stedet for en kop kaffe, kan du være glad. Te-drikkere lever nemlig længere end kaffe-drikkere, skriver b.dk.\nEn ny undersøgelse viser, at te-drikkere lever længere end kaffe-drikkere. Forskerne bag undersøgelsen har fulgt 131.402 mennesker mellem 18 og 95 gennem seks år. Forskerne har kigget på deltagernes sundhed, og de har skulle svare på, hvor meget kaffe og te de drikker.\n"Jeg mener, at man helt ærligt kan anbefale folk at drikke te frem for kaffe, men også at man i det hele taget kan anbefale folk at drikke te frem for at lade være," sagde professor Nicolas Danchin, da han fremlagde sine resultater fra undersøgelsen på kongressen European Society of Cardiology (ESC) i Barcelona i sidste uge.\nUndersøgelsen viser, at daglig tedrikning reducerer dødelighed af ikke-hjertekarsygdomme med 24 procent. Under undersøgelsen døde omkring 700 af deltagerne.\nKaffe-drikkere har en dårlig livsstil\nDet er ikke sikkert, at det er kaffen, der er direkte årsag til dødeligheden blandt kaffedrikkerne, og Danchin advarer derfor mod den livsstil, mange kaffe-drikkere har.\n"Kaffe-drikkere har gennemsnitligt en højere risikoprofil, mens det modsatte gælder te-drikkere. At dødeligheden er højere for kaffe-drikkere, hænger derfor i høj grad sammen med, at de oftere ryger og dyrker mindre motion," forklarede Nicolas Danchin under konferencen.\nMens kaffe-drikkeri ofte hører sammen med en usund livsstil, ser det omvendt ud med teen.\n"Når folk aktivt vælger at drikke te eller skifte til te, så vælger de ofte andre sunde elementer til i deres liv. Blandt andet motion, frugt og grønt samt ingen cigaretter. Omvendt vælger de, der drikker meget kaffe, ofte at ryge, og de rører sig mindre end de, der drikker meget te. Det handler altså mindre om te eller kaffe og mere om livsindstilling," siger Kirstine Krogholm, der er ph.d i human ernæring og fagkonsulent i Videnråd for Forebyggelse. Hun er enig med Danchin i, at det er den livsstil, kaffe-drikkere har, der er skyld i, at de dør tidligere end te-drikkere.\nKaffe er også godt for dit helbred\nKirstine Krogholm peger på, at kaffe-drikkere ofte også ryger, hvilket er dårligt for kroppens sundhed. Hun forklarer, at de senere års forskning også har vist, at det er godt at drikke kaffe. Studier viser, at tre eller fire kopper filterkaffe om dagen mindsker risikoen for at udvikle en blodprop eller en blødning i hjernen med cirka ti procent. Al forskning peger også på, at kaffe nedsætter risikoen for at udvikle både diabetes 2 og Parkinsons sygdom, siger Kristine Krogsholm til b.dk.\nNu kan du også spise din kaffe\nKaffe kan hæmme uhelbredelig sygdom


Rotorua – NZ 2017\nRotorua ligger midt på Nordøen og er det største geotermiske område. Samtidig er det Maoriernes højborg i New Zealand. Vi tjekkede ind på Pohutu Lodge, hvor den venlige receptionist blev ved med at give os gode råd til gode spots og spisesteder og trække den ene voucher efter den anden op af skuffen (vi elsker jo rabatter). Fuldstændigt overvældet og med begyndende stress symptomer gik vi en tur om i baghaven, hvor man kunne kigge ind på Te Puia (Maori kulturcenter/geotermisk område) og vi havde ikke dvælet i mange minutter før vi kunne se Pohutu geyseren i udbrud. Wauw, den kan springe op til 30 m!\nDet er svært at sammenligne Pohutu med Strokkur i Island, da de er meget forskellige. I Island står man med fingeren på aftrækkeren for at få et godt billede lige i det øjeblik, Strokkur giver et enkelt, imponerende sprøjt. Med Pohutu kan man tage det mere roligt. For først begynder den lidt mindre ”Prince of Wales Feather” (Te Tohu) geyser at sprøjte. Lidt efter begynder Pohutu at småsprøjte, gå lidt i sig selv og sprøjte lidt mere. Sådan kan der måske gå 10 minutter. Men når Pohutu først for alvor går i gang, står der en stråle 20-30 meter op i luften i måske 20 minutter i streg – samtidig med at Prince of Wales sprutter lidt skråt, men kun 5-10 meter (det er prinsen til venstre).\nTe Puia blev et af de udvalgte steder, desværre en dag hvor det regnede i stænger det meste af tiden. Men en rundvisning med en meget humoristisk Maori kvinde og de flotte naturfænomener fik os til næsten at glemme, hvor flot det ku ha været i solskin. Vi blev en del klogere på Maori kultur, og hvad der gøres for at bevare den.\nDet andet udvalgte sted Wai-O-Tapu besøgte vi på en solskinsdag. Et termisk Wonderland, hvor der er så meget gang i farverne at selv dampene er farvet i røde, gule og blå nuancer. Særligt kendt er ”Champagne Pool”. Nørd 1 og 2 gik fuldstændig amok med hvert deres kamera, og det har været en stor udfordring af udvælge billeder fra denne park. Vi vil meget gerne vise et længere diasshow, når vi kommer hjem.\nFælles for de termiske områder er, at der både er geysere, boblende mudderpøle, varme kilder, kiselformationer og søer i alverdens farver.\nPrevious Article← White Island\nNext ArticleTongariro Alpine Crossing →


Torben Forskovs politiske blog: 2017\nKommunal økonomi i Fredensborg Kommune\nFølgende indlæg er sendt til Uge-nyt´s elektroniske debat, som reaktion på indlæg om at skatten i Fredensborg Kommune skulle være høj fordi den ligger få promille fra gennemsnittet, og påstand om at det skyldes dårlig økonomisk politik på den korte tidshorisont.\nSom Nivå borger siden 1986 virker debatten lidt historieløs. Den gamle Karlebo Kommune havde en elendig økonomi, som delvist stammede tilbage fra en forceret udbygning i 1970'erne.Ved sammenlægningen viste det sig at Fredensborg-Humlebæks økonomi ikke var meget bedre. I de senere år er der sket en vis opretning af både økonomiske og sociale udfordringer. Men der er et stykke til vi er i mål endnu med det lange seje træk. Hvis vi vil en positiv udvikling for vores kommune, er det ikke tidspunktet at sænke skatten.\nIndsendt af TORBEN FORSKOV kl. 13.57 Ingen kommentarer:


Danmark største boligportal! 75.968 annoncer lige nu...\nOdense C (358)\nOdense N (8)\nOdense SV (28)\nOdense V (45)\n83 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\n118 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\nLejlighed på Valkendrupsgyden, Odense N\n45 m2 lejlighed til salg i 5270 Odense N\n98 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\n91 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\nLejlighed på Unsgaardsgade, Odense C\n78 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\nPris: 10.449,22 kr.\nLejlighed på Oppermannsvej, Odense M\n68 m2 lejlighed til salg i 5230 Odense M\n54 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\n58 m2 lejlighed til leje i 5240 Odense NØ\nPris: 10.620 kr.\nLejlighed på Westermannsvej, Odense M\n80 m2 lejlighed til salg i 5230 Odense M\n2'er ved travbanen: 67 m2 lejlighed til leje i 5250 Odense SV 2 værelser\n54 m2 lejlighed til leje i 5260 Odense S\nPris: 5.760 kr.\n69 m2 lejlighed til leje i 5240 Odense NØ\nPris: 4.789 kr.\n98 m2 lejlighed til leje i 5000 Odense C: 98 m2 lejlighed til leje i 5000 Odense C 3 værelser\n90 m2 lejlighed til leje i 5000 Odense C: 90 m2 lejlighed til leje i 5000 Odense C 3 værelser\n81 m2 lejlighed til leje i 5000 Odense C: 81 m2 lejlighed til leje i 5000 Odense C 3 værelser\nLejlighed på Bjergegade, Odense C\n114 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\nLejlighed på Ålemarksgyden, Odense N\n332 m2 lejlighed til salg i 5270 Odense N\n46 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\nLejlighed på Odeons Kvarter, Odense C\n156 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C\n173 m2 lejlighed til salg i 5000 Odense C


Der blev ikke brugt save til fremstilling af planker til vikingetidens skibe og både. Plankerne blev kløvet ud, som vist på tegningen nederst. Når planker skal kløves ud, er det vigtigt at finde det rigtige træ i skoven, med den rette størrelse og kvalitet. Træet skal være stort, lige og knastfrit.\nIllustrationen til venstre viser egetræets forskellige vedtyper:\nDet yderste splintved - der er lysere end kærneveddet - rådner hurtigt og kan ikke bruges. Det midterste af stammen - også kaldt marven - er ofte uroligt vokset, og har en tendens til at flække, så den må også hugges bort. For at få mange brede planker ud af ét træ, skal diameteren være væsentlig større end bredden på de ønskede planker.\nI egetræ går margstrålerne, eller spejlet, fra margen til træets yderkant, som eger i et cykelhjul. Det vises også i illustrationen i venstre kolonne.\nNår egetræ kløves, sker det langs spejlet og langs træets fibre. Hvis træet er snoet, vil kløvet også sno. Som regel kan bådebyggerne se på barken, om fibrene snor eller om træet er retvokset. Til bådebygning er et retvokset træ at foretrække. Det er lettere at hugge planker, der er lige tykke, hvis kløvestykkerne ikke snor sig. En snoet planke er dog lige så stærk som en ret planke, så længe bådebyggeren følger snoningen og ikke hugger fibrene over.\nEfter udkløvning bliver stykkerne grovhugget med en økse. Til sidst hugges bordplankerne til med en bredbiløkse, der i kraft af sin lange æg udjævner overfladen på bordplanken. På nogle originale både ses værktøjsspor fra øksen, på andre ses høvlspor.\n1.bordgang er sat på


Tag bilen på ferie – og spar penge | Vild med Biler\nTag bilen på ferie – og spar penge\nSteen Nielsen\t jun 09, 2016\nJeg er vild med biler. De er en meget stor del af mit liv, men når jeg skal på ferien, er det ind i flyveren og afsted.\nDet er billigt og behageligt, og det er ikke mindst hurtigt.\nMen selv om jeg kan finde billetter til skarpe priser hos lavprisselskaberne, så er bilen ifølge FDM billigere end flyveren.\n”Hvis man tager udgangspunkt i de kør-selv-omkostninger, der er forbundet med selve køreturen, det er eksempelvis benzin, vejafgifter og slid på bilen, og sammenligner det med flypriserne, så erdet billigst at tage bilen. Ser man på perioden, vi har undersøgt, kan man spare op mod 12.000 kroner, hvis man skal til den franske Riviera og op mod 5.000 kroner, hvis man skal til Gardasøen,” siger Allan Skytte Christensen forbrugerøkonom i FDM.\nUd over de praktiske omkostninger skal man også påregne, at det tager længere tid at køre til feriedestinationerne, end det tager at flyve, understreger Allan Skytte Christensen. Det er altså også et spørgsmål om prioritering af tid, hvis man vælger bilen frem for flyet. På den korteste af de fem ture, han har undersøgt, vil man bruge en dag af ferien på at køre, og på den længste vil man bruge knap to.\nHer lyder rådet fra FDM travel dog, at man gør køreturen til en del af ferieoplevelsen, og det er der mange familier, der allerede gør.\n”Hvis man gør køreturen til en del af ferien, er der rigtig meget, man kan opleve på turen fra Danmark til eksempelvis Italien. Vi anbefaler, at man holder rigeligt med pauser og overnatninger undervejs, så man oplever de lande, der ofte bruges som transit. Hvis man booker et par overnatninger undervejs, så kan man faktisk komme hjem og have set tre eller fire forskellige lande på ferien og ikke blot et,” siger salgs- og indkøbschef i FDM travel, Jesper Ewald.\nBeregningerne tager udgangspunkt i en familie med to børn på 9 og 11 år, der rejser i perioden 2.-16. juli 2016. Fly- og billejepriser er hentet den 24. maj 2016.\nDer er billeje tilknyttet flyrejsen for at sikre, at mobiliteten på feriedestinationen er den samme, som hvis man var kørt i egen bil. Resultatet af beregningen afhænger af flypriserne, som varierer i forhold til rejse-og bookningstidspunkt.\nHar du firmabil er det endnu mere fordelagtigt, at tage bilen på sommerferie. Så er prisen 0 kroner, hvis der også er knyttet et benzinkort til køretøjet.\nHusk lige at tjekke om der er fri km og ret til at bruge benzinkortet i udlandet inkluderet i din firmabilaftale.