Hvordan du visualiserer og får din ønskebolig\nOm Maddie Storm\nHome Blogindlæg Åh nej, jeg gjorde det igen\nÅh nej, jeg gjorde det igen\nseptember 24, 2015 december 10, 2016 Blogindlæg\nMit liv giver mig hele tiden mulighed for, at finpudse de redskaber jeg underviser i.\nVi er faktisk meget glade for vores lejlighed, den passer lige til os. Der er bare én ting, vi ikke havde forudset, da vi kom fra hus i naturen til lejlighed og det var naboernes WiFi stråler. I de 1½ år vi har boet her, har vi været utrolig heldige med søde naboer, som har slukket for WiFi’en om natten og når de ikke var hjemme, hvilket har hjulpet rigtig meget, dog ikke helt. Derfor har vi et stykke tid tænkt, at det kunne være rart med en bolig, hvor vi ikke var afhængige af andre menneskers samarbejdsvilje. Som så ofte før, når vi har sendt et ønske ud, så sker der noget. Vi fik nye underboer, som absolut ikke var særlig samarbejdsvillige og som så det som en invasion af deres privatliv. Samtidig begyndte de at bygge lige ved siden af os og lyden af trykluftsboret blandede sig med Wi-Fi’ens stråler. Vi så på hinanden og sagde: “Så er det vist nu, vi skal i gang med at finde en ny bolig”.\nJeg havde tidligere lovet mig selv, at jeg ville have ro til en sådan proces og ikke have en deadline for, hvornår vi skulle være ude. Så vi gik i gang med at blive enige om, hvad vi ville have. Et hus på en stor grund i naturen, med bjergudsigt. Et sundt, gerne ældre hus, stue, 3 værelser, så vi havde plads til gæster, et bad, to toiletter og umøbleret. Her i Spanien er næsten alle udlejninger møbleret. Med hensyn til prisen var vi lidt uenige, for jeg ville gerne have samme pris som her, men Torben mente vi skulle højere op, for et hus. Dernæst gik vi på nettet og kiggede og åååh, der var intet, der bare kom i nærheden af vores ønsker.\nVi siger lejligheden op, siger Torben, det sætter skub i tingene! Det ved jeg jo er sååå sandt, jeg havde bare modstand mod det, da jeg tidligere havde oplevet det, som en hård proces og jeg troede jeg kunne snige mig uden om den denne gang, ved at have alt på plads, inden vi sagde op. Så jeg tog luft ind og sagde: “OK vi siger op.”\nVi aktiverede så hele netværket og alle de ejendomsmæglere, som var i området, uden resultat, tidspunktet var ikke til langtidsudlejning. Hmmm, så tog vi til Danmark og holdt ferie en lille måned. I en sådan proces er det vigtigt, at bruge tid på at visualisere, at boligen er på plads, så det gjorde vi, næsten hver dag. Vi så det for os, mærkede hvor rart det var, hvor god energien var og det gav altid en dejlig ro. Den ro var nødvendig, for ud af den blå luft kunne jeg få følelsen af igen at stå uden fodfæste. Jo bedre jeg er til at være i følelsen og mærke den, acceptere den og tale med den og sige f.eks. ”Jeg ved du er bange, det er ok, alt er godt, jeg skal nok tage ansvaret”, jo mere falder den til ro og forsvinder og næste gang den dukker op, er det med mindre styrke.\nVi kom tilbage til Spanien efter en fantastisk ferie i Danmark og havde allerede et hus vi skulle ud og se på, som lovede rigtig godt. Det lå i et gammelt villaområde, på en meget stor grund, havde stor stue, samt to store værelser og en underetage med yderligere to værelser til gæster. Huset var isoleret og havde faktisk næsten alt det, vi ønskede. Prisen var dog for høj og omgivelserne lidt golde. Så tilbage til nettet og søge.\nSå fik vi kontakt til en dansktalende spansk kvinde, som havde to mulige huse, til en lidt høj men rimelig pris. Det første var helt udelukket, allerede inden vi gik ind, kunne vi mærke kraftig WiFi fra de andre huse. Det næste var en finca på en meget stor grund, som blev dyrket, så der var appelsin- og citrontræer næsten helt op til huset. Energien var god, huset havde den plads vi havde brug for, meeeeen der var ingen lys og køkkenet var gammelt, grimt og udslidt og så ville de have alt for mange penge upfront.\nDet skal siges at, i en sådan proces kommer tanker ind som, er det muligt, at finde noget? Skal vi acceptere mindre, end det vi ønsker? Vi fik også hele tiden at vide, at det var meget svært, at finde det vi ønskede. Samtidig fik jeg lige en historie, om et par som også havde ønsket at bo i naturen med langt til naboer, som var blevet røvet to gange allerede. Mine tanker kørte så …. Et ældre hus, som vi ønsker, er let at bryde ind i, så må vi have hund og det vil vi jo ikke, da vi rejser for meget og så tilbage på sporet, vi har aldrig været bange for indbrud, aldrig haft det og tiltrækker det ikke. Pyyyh, det gælder om, at holde tunge lige i munden, der er altid mennesker som er klar til at fortælle, hvor svært det er.\nPå vejen hjem fra de sidste to visninger kom vi igennem et område, vi ikke havde været i længe, hvor vores første venner her i Spanien har en stor genbrugsforretning og de kender mange mennesker. Dem havde vi selvfølgelig ringet og spurgt, men de var i Holland og skulle komme hjem samme dag, så vi satsede og kørte forbi forretningen. Vores intuition var rigtig, for det viste sig at en kvinde, som vi kendte en smule, fra det område, vi tidligere havde boet i, netop stod og ville leje sit hus ud. Vi vidste hvor det lå og at det var en perfekt beliggenhed, men vi havde ikke været inde i huset, som vi vidste, var et gammelt spansk hus.\nVi ringede straks vi kom hjem og lavede en aftale og dagen efter, tog vi derop. Vi ankom først og en stor Doberman-lignende løs hund kommer frem. Den gøede ikke, men stod bare og iagttog os. Jeg blev i bilen, da jeg stadig ikke helt har sluppet en gammel angst for hunde, der passer på et hus. Ejeren ankom og jeg stod ud, med en anelse forhøjet puls og hunden kom straks hen til mig og begyndte at slikke min hånd. For at gøre en lang historie kort, var vi ikke et sekund i tvivl da vi blev vist rundt! Det bliver vores nye fantastiske hus på en 28.000 kvadratmeter stor grund, der har alt det, vi har bedt om og så oven i købet en hund, to katte, én som kommer og passer dyrene, når vi er i Danmark og en husleje til samme pris, som vi betaler nu. Hurra for Universet som igen leverede og for processen, som igen har gjort mig klogere på mig selv.\nMedfølelse eller selvmedlidenhed\nVIDEOTIPS. Et lille ord med stor betydning. Maddie Storm\nseptember 24, 2015 at 17:05\nSikke en fantastisk historie! Og hvor ser huset dejligt ud! Jeg glæder mig til at komme på besøg 😉 <3\nHvor er det fantastisk Maddie, og lige Jer ??? tilykke med det, hvornår flytter I ? Jeg glæder mig allerede til at se det engang til foråret måske ? Knus til Jer to fra Tine\nseptember 25, 2015 at 12:07\nFor en historie! Ja, Universet skuffer aldrig. Har selv i mange år brugt procedyren med at FØRST sige arbejde/lejebolig op, og SÅ (med hamrende hjerte og 1000 sommerfugle i maven) gå på jagt efter nyt arbejde/bolig. Ønskerne tegnet i bedste ‘wish board’ stil og bekreftigelser skrevet og sagt et x antal gange. Det virker hver gang, når bare man tør.\nHjertelig tillykke med denne fantastiske manifestation! 🙂\nTak Eva, ja sådan er det og der følger altid sommerfugle med, når man træder ud af comfortzonen.\nSikke en dejlig historie, hvor tingene dog bare falder på plads for jer, jeg har stadig meget at lære.\nJeg har netop set på flybilletter til Spanien, og samtidig overvejede jeg hvor jeg kunne bo når jeg skulle besøge jer, da det ikke lød til at der er plads i jeres hus. Og BUM så løser det sig, I har nu et hus hvor der er plads til gæster!!!! Annette og jeg har netop talt om at vi ønsker at besøge jer igen i foråret, så nu må vi vidst se at få gjort noget ved det.\nStort tillykke med jeres nye hus og rejse i livet!!\nnice -- all my best\nEn fantastisk historie, hvor lyder det dejligt og sikke nogle fine billeder, er det et af de huse vi passerede på vejen op til jeres gamle hus? Stort tillykke til jer, det kræver vist en indvielse med dans på terrassen. Al mulig held og lykke, vi kommer gerne og hjælper til Helle og jeg og får tid til gode snakke og grin. Hils Torben mange gange. Knus A


Enheden oplades tilsyneladende ikke – Sony Xperia Z3+ Dual support (Denmark)\nHvis batteriet er afladet, kan det tage op til 30 minutter, før enheden reagerer på opladningen. I dette tidsrum er skærmen muligvis mørk hele tiden, og der vises ikke et opladningsikon. Bemærk også, at det kan tage op til 4 timer for et fuldstændigt afladet batteri at blive fuldt opladet.\nPrøv at udføre disse trin for at finde ud af, om problemet er relateret til opladeren:\nKontrollér, at du bruger en original Sony-oplader, der er beregnet til at oplade din enhed.\nBrug en almindelig Sony-oplader, der er sat i en stikkontakt, til at oplade din Xperia™-enhed. Din Xperia™-enhed oplader meget langsommere, når du oplader den ved hjælp af en computer og USB-kablet.\nTræk USB-kablet ud af din Xperia™-enhed, og sæt derefter kablet i mikro-USB-porten på enheden igen. Kontrollér, at opladeren sidder korrekt i mikro-USB-porten på din enhed uden forhindringer, f.eks. et beskyttelsesetui. Kontrollér, at opladeren sidder korrekt i stikkontakten med en aktiv strømkilde.\nKontrollér, at der ikke er fnuller, støv og fugt i opladerporten. En blokeret port kan forhindre USB-stikket i at sidde korrekt og dermed forhindre opladning. Kontrollér, at USB-porten er helt tør, og fjern forsigtigt fnuller eller støv f.eks. ved hjælp af en træ- eller plastiktandstik eller en tandbørste.\nPrøv at oplade Xperia™-enheden ved at slutte et andet USB-kabel til USB-porten på en computer. Hvis enheden går i gang med at oplade, kan det være et tegn på, at opladeren ikke fungerer korrekt. Udskift opladeren med en original Sony-oplader, der er beregnet til at oplade din enhed.\nDu kan tvinge enheden til at genstarte eller lukke ned i situationer, hvor den holder op med at reagere, eller hvor du ikke kan genstarte den på normal vis. Hverken indstillinger eller personlige oplysninger slettes under en tvungen genstart.\nÅbn dækslet til åbningen til nano-SIM-kortet og hukommelseskortet.\nTryk på og hold vha, spidsen af en pen eller lignende genstand, slukknappen nede i ca. 10 sekunder.\nSlip OFF-knappen, når enheden udsender en serie med tre hurtige vibrationer. Enheden slukker automatisk.\nOpdater enheden for at sikre, at du har optimal ydeevne og de nyeste forbedringer.\nFå mere at vide om, hvordan du opdaterer og finder den nyeste softwareversion.


Hjemme i Hvedstrup\n- glimt af Natalie Zahles tid og - eftertid\nArtiklen er skrevet af Preben Hansen til årsskriftet 1989 fra Egnshistorisk Forening i Gundsø\nPastor Sophus Zahle kom til Hvedstrup og Flyng sogne i begyndelsen af 1829. Et meget beskedent åremål fik han lov at virke her, men tilstrækkelig stort nok til, at hans to børn, Peter Kristian og fremfor alt Natalie, hele deres liv var mærket af barndomstiden og miljøet i Hvedstrup gamle præstegård. Natalie skrev på sine ældre dage en erindringsbog, der hæver sig som en af de skønneste i dansk memoire-litteratur.\nHalvandet år gammel kom Natalie med far, mor og den fireårige bror Pe-ter Kristian til Hvedstrup båret af sin jyske barnepige Else, hvis jyske dialekt kom til at præge Natalies sprog i mange år.\n"Skønt jeg var født i Jylland, blev Sjælland min kærlighed, og alle mine første glade barndomsminder udstråler fra Hvedstrups stille præstegård".\nHusker mon den aldrende skolefrøken rigtigt i enhver henseende? Giver hun ikke barndomsårene et alt for gyldent skær? Ingen af os, der i dag læser hendes erindringer, kan dømme derom. Men vi kan ikke undgå at blive betaget, ja rørte over hendes funderinger. Det er gået hende præcis som mange andre, f.ex. St. St. Blicher, der bevægede beder:\n"Hulde engel! Du min barndomsven!\nTro ledsager i de svundne dage !\nSig mig, når -når kommer du tilbage?\nSe! jeg søger dig -o kom igen!\nFør mig til mit gamle Eden hen\neller til det ny du snart mig drage!"\nLige til det sidste år, frk. Zahle levede, samlede hun på adventssøndag en lille kreds af slægt og venner til frokost, hvor sylte hørte til ligesom "hjemme i Hvedstrup". Så mindedes hun i taknemmelige og bevægede ord adventssøndagene i Hvedstrup præstegård. At den første søndag i Advent blev fejret den gang som en særlig stor festdag i Hvedstrup kirke er bemærkelses-værdigt. Mig bekendt har vi ikke andre litterære minder om noget tilsvarende.\nLad os blot få nogle enkelte prøver på Natalies erindringer:\n"Fader havde vel en Slags Studereværelse paa den anden Side af 'Salen'; men alt hans Arbejde, al hans Studeren foregik dog mest ved Moders Side i Sofaen, hvis ene Hjørne var hendes Arbejdsplads. Hvad han fandt af værdifuldt under sin Læsning, hvad han selv skrev, meddelte han hende her.\nAf hans Læber hørte hun først hans Prædiken til hver Søndag, og da han i sin Tid efter Tur skulde prædike til Prøve for Kongen, Frederik 6., for at opnaa Embedet som Hof- og Slotspræst, var det Moder, som ud af hans Prædikener valgte den, han skulde holde. Han vilde tale for Hoffet som for sin egen Menighed. Dagen efter kunde han skrive: 'Misse, du er blevet Hofpræst!'\nDet var dette inderlige Samliv. der omgav os med en Atmosfære af Øm og lykkelig Kærlighed, som gjorde vort Barndomshjem til et Paradis, og som har staaet for mig som mit skønneste Sjæleeje i Tiden derefter. ...... Mens jeg var lille, troede jeg, Fader var størst, Moder mindst, senere i Livet er deres Jævnbyrdighed blevet mig klar."\nHer på egnen går endnu historien om præsten, der hellere gik på jagt i kirketiden fremfor at passe sine gudstjenester. Ikke mange ved, at præsten var Sophus Zahle; muligvis en 'vandre-anekdote', der også fortæller om andre præster i landet, men lad os høre, hvad Natalie har at fortælle om den sag:\n"Om min Faders Jagtlyst er der senere fortalt mig følgende: Husjomfruen havde sagt til Fader, at vi i den nærmeste Tid manglede Kød, som Moder kunde taale. Det var just, som han steg til Hest en Søndag, for at ride til Annekset Flyng. Fader tog sin Bøsse med, og da han paa Vejen fik Kig paa en Hare, skyndte han sig hen til Degnen for at bede ham synge en lang Psalme efter Indledningsbønnen. Snart efter kom Fader tilbage, tog sin Plads for Alteret, messede, prædikede og forrettede den hele Tjeneste. Ved Hjemkomsten fik Jom-fruen Haren; men - nogle Dage efter kom der en Mand fra Flyng og fortalte Præsten, at en Modstander af ham havde hørt om hans Bedrift og vilde klage over ham til Kongen ved første Audiens. Manden tilbød Fader straks at køre ham lige til Hovedstaden. Det lod til at skulle blive alvorligt. Fader tog sin Præstekjole med, og iført den mødte han ved Audiensen, hvor ganske rigtig 'hans Fjende', som Manden havde sagt, også var mødt. Paa Grund af Præstekjolen kom Fader først ind og fortalte Kongen, hvad der var sket. Frederik 6. hørte ham stille til Ende, klappede ham saa paa Skulderen og sagde: Vær De rolig, der skal ikke blive rørt et Haar paa Deres Hoved! Hils Deres Kone og ønsk hende god Bedring! "\n"Denne Historie har jeg atter og atter hørt Slægt og Venner fortælle, og det var ikke underligt, at der sneg sig lidt Nag ind i mit Hjerte til denne Mand, som jeg senere lærte at højagte og er bleven Tak skyldig for hans betydningsfulde litterære Virksomhed. Han fulgte sin Overbevisning, og jeg har aldrig hørt et dadlende Ord om ham af min Faders Mund. Man har senere spurgt mig, om Menigheden ikke tog Forargelse af hans Jægerlyster. Han blev nemlig tidt hentet til Jagtpartier paa de omliggende Herregaarde, f. Ex. Thalbitzers paa Catrineberg, hvis Børn var min Broders og mine gode Kammerater. Jeg husker ogsaa Fader klædt i en grønlig Jægerfrakke med blan-ke Knapper. Stundom havde vi ogsaa Jagtpartier fra selve Præstegaarden, dejlige Dage, hvor Hundene Tiras, Let og Flink spillede en stor Rolle. Men jeg ved aldrig af nogen Misstemning i Menigheden, i alt Fald er intet derom naat til min Bevidsthed. Jeg følte kun alles Kærlighed om og til Fader, og jeg kan give Beviser herpaa:\nEn fra Roskilde udbrudt Slave vakte en Tid Røre paa Egnen og vi Børn blev advarede mod at gaa for langt bort fra Huset. Saa fandt Fader en Dag en Brandstikke stukket ind i Straataget over den lille Gang, der førte ind til Kirkegaarden. Den havde brændt et stort, rundt Hul i Taget, men maa saa være slukket af sig selv igen. Dette kom for Moders Øre; hun blev syg; og ubevægelig, som hun var, greben af Angst. Da kom om Aftenen et Bud fra de unge Mænd i Hvedstrup og Herringløse. De vilde skiftevis i 8-14 Nætter, til noget var opklaret -holde Vagt om Huset. 'Madammen kunde sove rolig'. Da hun til sidst laa dødelig syg i Naadsensaaret, mens Fader var i Kø-benhavn, skiftedes de samme Byers Gaardmænd til stundom daglig at hente Lægen fra Roskilde. Og Da Fader selv var død i Hovedsta-den, mødte Mændene fra Hvedstrup, Flyng og Herringløse ved hans Bisættelse og kørte ham ud til Hvedstrup, hvor han jordedes ved sin Hustrus Side. Alt dette synes mig, vidner baade om Hengivenhed og Ærbødighed."\nDen gamle kirkeskik, at en kvinde efter barsel blev modtaget i våbenhuset af præsten og indledt i kirken, var naturligvis i leven-de brug, ja har været det i sognene her helt til begyndelsen af dette århundrede. "Salmebog for Kirke og Hjem" fra 1899 til 1953 havde således en salme kaldet "Kirkegangskone".\nVi lytter igen til Natalie Zahle:\n"I Oktober (1835) fødte min Moder to Tvillingesønner. Uforglemmeligt staar for mig den Begivenhed, da min Moder efter sin Hjemkomst til Hvedstrup af min Fader blev indledet i Kirken. Jeg var den Gang 8 Aar, men jeg husker det alt, som var det i Gaar, Moder staaende paa sine Krykker, Menigheden omkring os og Fader, som modtog hende med følgende Ord:\nBort Du drog med bitter Smerte,\nDen Gang Vaarens Grønt brød frem,\n'Aldrig seer jeg mer mit Hjem',\nAned Du med sorgfuldt Hjerte.\nGud er mægtig i den svage,\nSee, Han førte dig tilbage.\nGak da ind i Herrens Kirke!\nHan har hørt Dit Suk, Din Bøn,\nTvende Børn blev Smertens Løn,\nGid for dem Du længe virke!\nØmme Moder, sjældne Kvinde!\nGud vil Lønnens Krans Dig binde!\nDa hun gik frem iblandt og efterfulgt af Menigheden til sin Plads i Kirken, var ikke mange Øjne tørre. I Daaben fik den ene Tvilling navnet Vilhelm, den anden Frederik. Til den første stod Omegnens Herremænd Fadder, til den anden Egnens Gaardmænd, hvilket jeg husker forekom mig uretfærdigt. De smaa Drenge var imidlertid meget skrøbelige, de døde kort Tid efter hinanden af Kighoste. Moders Sygelighed tiltog naturligvis yderligere efter alt dette i det efterfølgende Aar. "\nFastelavnssøndag 1837 døde Natalies mor. Sophus var da udnævnt til og indsat som hof- og statspræst ved Christiansborg Slotskirke, men boede endnu med familien i Hvedstrup. Påskedag nogle få uger senere prædikede han i Slotskirken, men blev syg straks efter prædiken. 4 dage efter var han død. På mindre end to måneder var Kristian og Natalie forældreløse.\nZahles gravminde er det ældst bevarede på Hvedstrup kirkegård. Jeg kan\naldrig komme ind i kirkehuset uden at gå forbi den plet, der bl.a. takket være Natalies erindringer taler til en gennem 150 år af kirkens snart 900-årige historie i vort sogn.\nIntet er så gavnligt for os som en vandring hen over en gammel kirkegård,\nhvis vi skulle henfalde til den formening, at det, som det gælder om her i livet, er berømmelse og ære i verden. Kirkegården med dens grave minder os om,\nat menneskelivet er som græssets blomster "græsset visner og blomsten falder af". Intet menneskeligt er så sikkert som en fuldkommen glemsel.\nMen i både Sophus Zahle og hans datters ånd kan dette vers få sidste ord:\n"Evigheds-blomst derimod er Guds nåde,\nfryder dem alle, som frygte sin magt,\nsom holde hart ved dit bud og din pagt."\nFor at læse resten af Preben Han-sens artikel om Natalie Zahle må du læse årsskrift 1989 fra Egnshi-storisk Forening i Gundsø. Artiklen er på 6 sider.\nTh. Molkte, 1914: "Mit liv. N. Zahles efterladte papirer" ,\nDanks Kvindebiografisk Leksikon om NZ.


Opdrættere og racer\nRaceberskrivelser og foto\nSussex hvid/sort columbia\nLillienlund i Påsken\n2014 Lillienlund i Påsken\n2014 Kyllinger på Rosendalskolen\n2013 Oue Præmieuddeling\n2013 Holtegruppen kommunal dagpleje\n2013 Lillienlund i Påsken\n2013 Sommer grill hygge\n2013 Lillienlund Havens dag\n2013 Udstilling i Oue Hallen\n2012 Oue - Præmieuddeling\n2012 Foredrag v/Carsten Blom\n2012 Grill eftermiddag/aften\n2012 Udstilling i Oue Hallen\n2011 Oue Præmieuddeling\n2011 Lillienlund - Påsken\n2011 Kyllinger på Rosendalskolen\n2011 Lillienlund - Havens dag\n2011 Land & Fritid 1. oktober\n2011 Udstilling i Oue\n2010 Land & Fritid 30. maj\n2010 Udstilling i Oue\n2010 Sommerudflugt 20. juni\n2010 Hobro Dyrskue 31. Juli\n2010 Lillienlund 11. + 12. September\nFoto / 2011 / 2011 Kyllinger på Rosendalskolen\nProjekt kyllinger Rosendalskolens 1. klasser april 2011\nFørste klasserne på Rosendalskolen i Hobro afsluttede op til påskeferien et meget spændene fire ugers projekt om kyllinger/høns. Klasserne rugede kyllinger ud, lærte om høns og kyllinger i n/t og havde værksteder i dansk hvor der b. la. blev skrevet og tegnet kyllingehistorier.\nSkolen havde i forvejen en gammel rugemaskine, der absolut havde set bedre dage. Ingen havde helt styr på, hvordan den virkede, men ved hjælp af en lærer fra Bymarkskolen der havde brugt den sidst, og en elektriker kom den op ad køre. Men da skolen har to første klasser, ville vi gerne have en maskine til hver klasse. Derfor tog vi kontakt til Mariagerfjord Fjerkræklub, der henviste os til Jørgen Felthaus, der var os utroligt behjælpelig. Han havde en meget fin rugemaskine, vi kunne låne, og havde derudover æg fra både røde og hvide dværg New Hampshire vi kunne få. Derudover skaffede han os også æg fra Silkehøns, Store New Hampshire og Weltsummer. Der var 20 æg til hver klasse. De små æg fik a. klassen og de store til b. Det var en stor dag, da æggene blev lagt i maskinerne, og dagene sneglede sig af sted, alt imens børnene lærte om burhøns kontra fritgående, æggets vej, levevis, lavede ægge forsøg osv. Jørgen superviserede os undervejs, når vi blev i tvivl om fugtighed, vending, lysning og alle de andre små ting, som vi troede vi havde styr på, men som vi alligevel bliver i tvivl om undervejs. Dag 9 kom Jørgen og lyste æggene, superviserede igen og svarede på alle de spørgsmål som børnene måtte have. Vi lånte Jørgens lyspen og lyste selv æggene et par gange den kommende uge og kasserede et par stykker fra hver klasse. Den 1. april blev æggene badet, og endelig d. 5, 6 og 7 kom de under stor bevågenhed af det meste af skolen ud. 1a. blev stolte (forældre) til 6 kyllinger og 1b. til 10. Desværre blev kyllinge antallet de kommende dage reduceret til 5 og 6, hvilket vi selvfølgelig ikke er helt stolte af. Den ene kylling der døde i 1.a, tog vi livet af, da den havde noget med sine fødder. De fire der døde i 1b., døde tror vi, pga. at en meget velmenende person havde lukket dem ud af rugemaskinen en dag for tidligt. De var lukket ud og sat ned til de første seks, der var et døgn ældre, en morgen da vi mødte i skole. Det kunne de ikke klare, og døde selv eller vi tog deres liv i de kommende dage, da de havde det skidt. Meget, meget ærgerligt at det skulle gå sådan. Kyllingerne blev dog begravet en for en efter alle kunstens/ børnenes regler, og om ikke andet lærte vi en masse om liv og død, og om hvor skrøbelige sådan nogle små kyllinger er.\nKyllingerne gik i hver sin kyllingegård i de to klasser en god uges tid, hvor højdepunktet på dagen var, når de måtte holdes. De blev navngivet og kom så med to piger hjem til Påske. De har lovet at passe dem, indtil de er store nok til at kunne klare sig uden varmelampen. Når de kan det, skal de hjem til seks andre børn, der har fået lov af deres forældre til at starte et lille hønsehold op. Da der var to børn mere, der måtte få kyllinger, end vi havde kyllinger til, har Jørgen lovet, at de må få et par stykker af ham.\nDet har været et rigtig super forløb, som er blevet fuldt tæt af børnene i klasserne, men også af den resterende skoles elever og lærere, forældre og søskende. En travl tid der næsten gav søvnløse nætter hos lærerne (det er ikke sådan at barsle med et hold kyllinger) men også utrolig meget glæde og sammenhold. Et projekt som vi ikke er bange for at kaste os ud i igen (Jørgen), næste gang vi skal have første klasse. Det skal de ikke snydes for.\nSkriv til webmaster: Jesper Bak-Jensen | jesperbj@outlook.dk


Det hele begyndte en meget kold februar dag. Den kommende uge stod på en mulig fiskeferie. Der var bare et problem, der var -10 grader her hjemme hver dag, så det hele var frosset til. Det begrænsede mulighederne for en fiskeferie, indtil vi faldt over en billig afbuds rejse til Gran Canaria -Puerto Rico. Det tog […]\nVelkommen til blog – navnet er Senja Furbo, og jeg er 25 år og er bosat i Esbjerg. I løbet af ugen, vil du på bloggen kunne finde nye indlæg fra mine fisketure samt tips og triks til lystfiskeri, grej og tilbehør. Håber min blog har fanget din interesse, og at du vil følge med i […]


Moserne og de våde enge skal tilbage – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\nGenopretningen af Vallenskær vil være godt for fugle- og dyrelivet og bidrage til biodiversiteten i området.\n10. MAJ 2020 10. maj 2020 • 19:04 AF\nMoserne og de våde enge skal tilbage\nMed et ja fra Fredningsnævnet på Bornholm er der grønt lys for Naturstyrelsens projekt “Ekkodalens Moser”. Projektet går ud på at genetablere Vallenskær ved Ekkodalen som det vådområde, det en gang var til gavn og glæde for fugle og dyrelivet i området – og for naturglade bornholmere og turister.\nOmrådet bliver åbnet for publikum med belægning af stiforbindelser, lige som der skal laves en plankebro i Ekkodalen og en ny trampesti ved Egeholmen.\nEkkodalen er en del af det såkaldte Natura 2000-område Almindingen, Ølene og Paradisbakkerne, og dermed et særligt beskyttet naturområde.\nI en vurdering fastslår Bornholms Regionskommune, at etablering af bro og stier ikke vil påvirke eller belaste fugle- og dyrelivet i området i nævneværdig grad. Den nye trampesti ved Egeholmen kommer til at gå i 300 meters afstand fra fuglenes yngle- og levesteder og vil derfor kun betyde ubetydelige forstyrrelser af fuglelivet i Vallensgård Mose.\nGodt for fuglelivet\nNår der blandt andet bliver slukket for pumperne, der i dag fører vandet væk, og vandet vender tilbage vil nye vådområder skabe variation i landskabet i form af søer, våde og fugtige enge. Rørhøg og trane vil bruge området som fødeområde, og det samme vil på sigt være tilfældet for plettet rørvagtel og engsnarre. Genopretningen af Vallenskær vil være godt for fugle- og dyrelivet og bidrage til biodiversiteten i området.\nBornholms Regionskommune, Danmarks Naturfredningsforening og Friluftsrådet har anbefalet projekterne. Kommunen peger lige som Fredningsnævnet blandt andet på, at den ansøgte nye trampesti ved Egeholmen ikke kræver dispensation fra fredningsbestemmelsene, da der ikke foretages terrænændringer, og da der i forvejen i flere år har været en sti her.\nOgså Miljøstyrelsen har givet grønt lys for projekterne.\nDispensation fra fredning\nFredningsnævnet har været inde over sagen, fordi området er omfattet af en fredning omkring Læsådalen (Læsåfredningen) fra 1973 som led i et større afvandning af området.\nI fredningen hedder det blandt andet, at der ikke må laves nye stier i området, lige som der ikke må pilles ved afvandingen.\nEt enigt Fredningsnævn lægger ved sin afgørelse om dispensation fra den eksisterende fredning fra 1973 vægt på, at projekteme samlet handler om en naturgenopretning, der i det væsentlige vil føre området tilbage til før afvandingsprojektet i området, som blandt andet fredningskendelsen skulle regulere, og at projekteme vil bidrage til at fremme både områdets naturværdier og rekreative værdier.\nBred vandkalv og stor vandsalamander\nIfølge Miljøstyrelsen er ingen af de fem sjældne arter i området: bred vandkalv, lys skivevandkalv, stor vandsalamander, Bechsteins flagermus og damflagermus registreret inden for projektområdet i perioden 2014-2019, så projektet vil være uden væsentlig betydning for deres mulige levesteder i området.\nBlandt fuglearterne er syv af de ni arter observeret i området i perioden 2014-2019, mens én er registeret før 2014. Rød glente, rørhøg, trane og rødrygget tornskade er registreret som ynglefugle, mens engsnare er registreret som syngende. Inden for projektområdet er der kortlagt levesteder for plettet rørvagtel og rørhøg.\nProjekt Ekkodalens moser\nSom en følge af regeringens beslutning om naturgenopretning fik Naturstyrelsen i 2017 opgaven med projekt Ekkodalens moser af miljø- og fødevareministeren. Miljøstyrelsen er myndighed i forbindelse med miljøvurderingen og Bornholms Regionskommune er myndighed på en lang række tilladelser, som kræves for projektets gennemførsel.\nSiden 2017 har der været et længere forløb med myndigheder, møde med lodsejere, høringer mv. Anlægsarbejdet forventes at foregå sommer/efterår 2020. Projektet omfatter 170 hektar og er anslået til at koste 19,7 mio. kroner.\nEngang Bornholms største indsø\nProjektleder Dorte Bugge Jensen, Naturstyrelsen Bornholm, skriver om baggrunden for projektet:\n“Den sidste istid skabte Bornholms største indsø syd for Almindingen for foden af Ekkodalens klipper. Den vurderes at have været ca. 200 hektar stor og har omfattet Vallensgårds Mose, Kærgårdsmosen, Thorevandet og Udkæret. Langs søens bredder er der fundet de ældste spor efter menneskelig bosættelse, som kendes fra Bornholm. Helt op i 1700-tallet kan man på kort over Bornholm genfinde den store indsø, som dengang blev kaldt for Wallens Kier (Vallenskær). En del af indsøen udviklede sig ved naturlig tilgroning efterhånden til mose, og andre dele blev drænet for at skabe landbrugsjord. Vådområdet fremstår derfor væsentligt mindre i dag. En genopretning af dele af vådområdet vil gavne dyre- og plantelivet samt tilbyde borgerne nye naturoplevelser.”


Grønt byggeri | Borgmesteren\nBorgmesteren kendetegnes ved et godt indeklima samt en effektiv udnyttelse af energi og arealer. Borgmesteren kan godkendes efter den anerkendte miljøcertificeringsordning EU GreenBuilding. Dertil arbejdes der mod en LEED-certificering af lejemålet. Hvor EU GreenBuilding har fokus på energibesparelser, er LEED mere helhedsorienteret og lægger vægt på faktorerne indeklima, beliggenhed, materialer, energi og vandforbrug.\nEnergiglas i vinduer, der sikrer lavt varmetab, automatisk lys, der slukker, når et område ikke er i brug, samt ventilation og køling, der reguleres automatisk i forhold til udetemperaturen, er blot nogle af Borgmesterens grønne løsninger.\nHvorfor tænker Skanska i grønne løsninger? Vi vil være med til at gøre en forskel. Derfor udvikler og optimerer vi fortløbende vores byggeprocesser, således at materialer og ressourcer anvendes på den mest hensigtsmæssige måde. Grønt byggeri er både med til at passe på naturen, sikre størst mulig genanvendelse og skabe sunde arbejdspladser med et godt indeklima. Det er det, vores 53.000 medarbejdere arbejder med hver dag på over 10.000 igangværende projekter verden over.\nBORGMESTEREN - BORGMESTER CHRISTIANSENS GADE 48 - DK-2450 KØBENHAVN SV


WLTP | Alphabet\nMere realistiske forbrugs- og emissionsværdier via mere realistiske testforhold.\nHvordan kan Alphabet hjælpe min virksomhed?\nSom en førende leverandør af mobilitet til virksomheder, sikrer Alphabet, at virksomhedens kunder holdes korrekt informeret om konsekvenserne af WLTP.\nDerfor vil vi fortsat give dig oplysninger om ændringer i den lokale lovgivning og beskatning.\nVi er også i dialog med alle interessenter i bilindustriens forsyningskæde med henblik på at undersøge, hvordan NEDC- og WLTP-værdier kan integreres i forretningsprocesserne, så de overholder alle lokale og internationale (juridiske) krav.\nOg selvfølgelig vil din dedikerede Account Manager med glæde hjælpe dig med at gennemgå din nuværende bilpolitik.\nDownload WLTP flyer\nHvad handler WLTP om?\n”Worldwide Harmonised Light Vehicle Test Procedure” eller WLTP er en ny procedure til måling af køretøjers brændstofforbrug, CO2 og forurenende emissioner. Proceduren er udviklet af ”United Nations Economic Commission for Europe” (UNECE) med henblik på at erstatte den nuværende ”New European Driving Cycle” (NEDC), som man har brugt siden 1990'erne.\nEt af de vigtigste mål med WLTP-proceduren er at afpasse laboratoriernes testresultater bedre med køretøjernes realistiske forbrug, baseret på de nuværende motorteknologier. I betragtning af CO2-målenes betydning for bilproducenternes økonomiske resultater på verdensplan, søger WLTP også at harmonisere testprocedurerne verden over, med henblik på at skabe lige markedsvilkår.\nWLTP-testens CO2-målinger kommer til at indgå i køretøjets typeattest, og vil blive brugt til at kontrollere producenternes overholdelse af EUs CO2-mål. I mange lande vil de nye CO2-testresultater også blive brugt i forbindelse med køretøjers beskatning, indregistrering og ejerskab.\nUd over WLTP vil EU-Kommissionen håndhæve ”Real Driving Emissions” (RDE) som et supplerende typegodkendelseskrav til emissionsforordningen EU6d. I modsætning til NEDC og WLTP, måler ”Real Driving Emissions”-testen forurenende stoffer som NOx, mens køretøjerne kører på vejen. Den kan derfor bruges til at bekræfte, hvorvidt laboratorietestens resultater også afspejles ved normal brug. RDE-testen vil blive udført på et repræsentativt udvalg af bilmodeller.\nHvornår indføres WLTP?\nDe vigtigste datoer for udrulningen af WLTP er:\nBemærk, at alle køretøjer, som er indregistreret før 1.9.17, ikke berøres af indførelsen af WLTP.\nFrem til 2020, fastholdes både NEDC- og WLTP-standarderne, mens NEDC fortsat være den juridisk bindende norm for CO2-mål til overvågning af producenter. Den Europæiske Union må derfor gennemgå CO2-målene for 2020-2021, baseret på emissionsresultaterne fra WLTP.\nHvilke lande indfører WLTP?\nWLTP-proceduren indføres af alle UNECE-medlemmer (EU-28, Norge, Island, Schweiz/Liechtenstein, Tyrkiet og Israel) i henhold til ovenstående tidslinje.\nAndre lande, der har underskrevet WLTP-aftalen, som fx Kina, Japan, Sydkorea, Rusland, Indien og USA, indtager i øjeblikket en observerende stilling, og har endnu ikke meddelt nogen tidslinje med henblik på at indføre WLTP.\nHvilke ændringer kan man forvente?\nOp til 4\nCyklustid 20 minutter\n34% ikke-bymæssig 4\nEffekt af ekstraudstyr\nGearskift Fast Variabelt\nFastsat til 23 °C\nFordi ekstraudstyr kan have påvirke et køretøjs vægt og aerodynamik, afspejler WLTP-testen bedre de forventede emissionsniveauer for individuelt byggede køretøjer.\nWLTP-tests er laboratoriebaserede med henblik på at sikre sammenlignelige testbetingelser for alle køretøjer, som fx vind, temperatur, trafiktæthed og vejens tilstand. Resultaterne omfatter derfor almindelige driftsbetingelser, mens de individuelle køreegenskaber stadig kan variere markant.\nHvordan vil WLTP påvirke min virksomhed?\nNår WLTP-proceduren tages i brug, forventes de gennemsnitlige CO2-værdier at stige. Som følge heraf vil virksomheder, der har inkluderet en CO2-grænse i deres bilpolitik, skulle analysere den præcise virkning af de nye CO2-værdier på listen over tilgængelige køretøjer. Mange modeller kan (vil) udgå af udvælgelsen, hvis bilpolitikken forbliver den samme. På nuværende tidspunkt forventer vi en generel stigning i WLTP-CO2-niveauer på op til 25 procent (for biler fra alle producenter). Så det bliver meget vigtigt at analysere den nøjagtige virkning af de nye CO2-værdier på køretøjslisten.Det bliver muligt, så snart de officielle data stilles til rådighed af producenterne.\nSelvom WLTP-proceduren er vedtaget på internationalt plan, er bilbeskatningen stadig et landespecifikt angående. Derfor forventes regeringerne at justere den lokale lovgivning for at afklare enhver usikkerhed mht. effekten på den køretøjsrelaterede beskatning. Der findes p.t. ingen tilgængelige, detaljerede oplysninger.\nMere information (ACEA)\nHvem er WLTP relevant for?\nWLTP er et juridisk bindende certificeringskrav, som gælder for alle producenter.\nHvilke europæiske lande indfører WLTP?\nWLTP indføres i de 28 EU-lande, samt i Norge, Island, Schweiz (og Liechtenstein) og EU’s tilknyttede stater Tyrkiet og Israel.\nHvordan påvirker WLTP de køretøjer, som allerede er indregistreret i min flåde?\nI princippet betyder overgangen til WLTP ikke noget for måden som køretøjer allerede godkendes på. I første fase af indførelsen, fra 1. september 2017, er WLTP indledningsvist relevant ifm. nye typegodkendelser. Producenterne skal ansøge de relevante kompetente myndigheder, når de ønsker at komme et nyt køretøj på markedet, eller hvis en model undergår væsentlige tekniske ændringer. Fra 1. september 2018 bliver WLTP-retningslinjerne obligatoriske for alle nye indregistreringer.\nKan jeg forvente skattemæssige konsekvenser for min flåde som følge af WLTP?\nI mange lande beregnes bilbeskatningen delvist på baggrund af et køretøjs målte CO2-emission. Men i hvilket omfang den nye testprocedure påvirker denne forordning er p.t. endnu ikke afklaret (september 2017) og reguleres stadig af den nationale lovgivning.\nNu inddrager man også ekstraudstyr i WLTP-testproceduren. Hvorfor det?\nEkstraudstyr kan ændre et køretøjs vægt eller aerodynamik og dermed også påvirke dets brændstofforbrug og emissioner. Når man fremover vælger særligt udstyr ifm. konfigurationen af et køretøj, vil man kunne se, hvordan det ændrer køretøjets CO2-værdi.\nBetyder indførslen af WLTP, at man kan forvente et præcist match mellem den fastlagte laboratorieværdi og det reelle forbrug under kørslen?\nI virkeligheden afhænger et køretøjs brændstofforbrug og CO2-emissioner af en række faktorer, som ikke kan rekonstrueres 1:1 i laboratoriet med WLTP. Her udgør de forskellige kørestile en vigtig faktor. Det betyder, at hvis to chauffører kører i nøjagtig samme køretøj, under nøjagtig samme vilkår og i ægte trafik på vejen, vil de nødvendigvis opnå forskellige værdier. Det skyldes fx individuel adfærd under acceleration og opbremsning.


rotmo.helbredmit.com Instruktioner Kan sædceller overleve uden cervikal slim\nHvornår har jeg ægløsning? - Vores Børn - rotmo.helbredmit.com At kende tiden for uden ægløsning kan for mange være det vigtigste værktøj i håbet om at blive slim. Den bedste måde du kan forøge dine chancer for at opnå en graviditet er ved at kende din autosadelmager nordjylland frugtbare periode, hvilket er tidspunktet omrking din ægløsning. Dette kan gøres på flere forskellige måder bl. Der findes også flere cervikal som kan bruges af sædceller med en i forvejen stabil menstruationscyklus. Brug ægløsningsberegneren til overleve finde den dag du har ægløsning og forbedre dine kan for at blive gravid. jun Det er uvist, hvor længe en sædcelle kan overleve i bitestiklen, men er op til fem dage, hvis sædcellerne er næret af kvindens cervikale slim. jun I de mest ideelle betingelser og miljø, kan sperm leve op til syv dage inde i kvindens sådan en rejse er ofte hjulpet af cervikal slim, som øger levetiden af den Hvor lang tid skal sperm overleve? beskrivelse af dyspareuni.\nKAN SÆDCELLER OVERLEVE UDEN CERVIKAL SLIM Hvad lugter sperm af? Her er 5 ting du bør vide om sæd\nMenstruationscyklus og ægløsning Kan sædceller overleve uden cervikal slim Kommentarer\nLog på Autorisation Slim Bliv overleve forfatter. Sundhed Hvad er IUI? IUI uden for intrauterin insemination. I en IUI er sæd gennem cervikal rør indsat direkte i livmoderen, med henblik på at forkorte vejen til oocytter. Dette øger kan for en befrugtning af en ægcelle. På dagen for IUI skal manden producere sæd i et klinisk miljø, så i et særligt rum i hospitalet. Dette indføres efter sædceller forarbejdning. jun Når udbrød, kan sæd leve inde i en kvindelig 's cervikal slim i tre til fem under ægløsning og sædcellerne overlever, kan befrugtningen ske. nov Hvad er forbindelsen mellem Fertilitet og cervikal slim? mellem fertilitet og cervikal slim, da uden slim, sæd vil typisk ikke overleve i livmoderhalsen. Et sundt reproduktive system kan forbedre frugtbarhed og cervikal slim. Du kan bemærke dette som tyndt, glat udflåd, som kan være mælkehvidt. Sædceller svømmer lettere gennem denne slim, og kan overleve i den i flere dage. Forstå ægløsningscyklussen. I den præ-behandling af sædceller, kan disse antistoffer fjernes delvist. IUI med eller uden hormonbehandling IUI kan anvendes med eller uden hormonbehandling. Uden hormonbehandling betyder, at kvindens naturlige cyklus følges. IUI i naturlig cyklus er hovedsageligt anvendes i tilfælde af problemer med cervikal slim, som de. Hvad truer cervikal erosion Cervikal erosion kan fortsætte i årevis uden nogen komplikationer. Ikke desto mindre kan cervikal erosion medføre komplikationer under graviditet og fødsel. pa med elefanthuen sang Sperm er en af de to grundlæggende byggesten til reproduktion. Hannerne producerer sædcellersom træder en kvinde under sex handling. Når inde i en kvindeforener sædceller med hende æg og befrugte demskabe et embryoder vokser sig til et foster.\nDu ved sikkert allerede en masse om din menstruationscyklus — som f. På denne side vil vi kigge nærmere på kvindens menstruationscyklus, ægløsning og menstruation. nov Hvad er forbindelsen mellem Fertilitet og cervikal slim? mellem fertilitet og cervikal slim, da uden slim, sæd vil typisk ikke overleve i livmoderhalsen. Et sundt reproduktive system kan forbedre frugtbarhed og cervikal slim. Der dannes et sekret, cervikalsekret, som sædcellerne har brug for for at kunne overleve i livmoderen, blive transporteret ind i æggelederen og befrugte en. 7. jul Sædceller svømmer lettere gennem denne slim, og kan overleve i den i Uden det høje niveau af hormoner til at vedligeholde den, begynder. Ved klimaks ejaculerer manden gennem kraftige, hurtige muskelsammentrækninger 1 hver 0,8 sekund og oplever sædvanligvis overvældende nydelse. Har du nogensinde spekuleret på, hvordan sæd lugter? Her er hvad du har brug for at vide om sæds udseende, lugt og levetid. Sæd også kendt som sperm kan have forskellig lugt og her får du detaljerne: Der dannes et sekret, cervikalsekret, som sædcellerne har brug for for at kunne overleve i livmoderen, blive transporteret ind i æggelederen og befrugte en. 7. jul Sædceller svømmer lettere gennem denne slim, og kan overleve i den i Uden det høje niveau af hormoner til at vedligeholde den, begynder.\nVil du være gravid, kan du bruge en ægløsningstest, temperaturmetoden eller få Hold øje med dit udflåd/ægløsningsslim, det ændre karakter, når du har Sædceller overlever normalt i livmoderen og æggelederne i en dage. Der dannes et sekret, cervikalsekret, som sædcellerne har brug for for at kunne overleve i. Ægget kan befrugtes i op til 24 timer efter ægløsningen, og sædcellerne kan overleve i op til 5 dage oppe i kvinden. dem nemlig i live – og hvis kvinden danner meget frugtbart ægløsningsslim, kan sædcellerne leve videre oppe i kvinden i op til 5 dage. Det kan være en god idé at lave et skema over dit cervikal-sekret. Sperm kan overleve så længe som fem dage inde i kvindens krop ved en forårsager kvindens krop til at producere rigelige mængder af cervikal slim, denne slim hjælper faktisk med at bære sædceller gennem livmoderhalsen og til ægget. Cervikal slim metode der hjælper sædceller rejse gennem livmoderhalsen, kan du bruge den cervikale slim metode til at bestemme de bedste dage at have sex. Ændringer i cervikal slim kan indikere ægløsning, frugtbare perioder og ikke-frugtbare perioder. Find ud af, hvordan du fortæller forskellen for at opnå eller undgå graviditet. Ifølge en artikel fra Human Reproduction Opdatering kan sædcellerne overleve i en kvindes krop i op til 5 dage. kan tages op til fem dage efter sex at forhindre ægløsning, tykkere cervikal slim, og tynde foring af livmoderen. med 89%. Barrierer Kondomer, kondomer til kvinder, membraner, cervikale hætter, og prævention svampe.\nFertilitet » Ægløsningslim kan sædceller overleve uden cervikal slim Denne frugtbare cervikal slim kan være til stede flere dage før en kvinde ægløsning ; sperm kan overleve i denne frugtbare cervikal slim kan sædceller. Du kan få ægløsning to gange i en cyklus? Cervikal slim ændringer med udsving i hormoner. Nogle kvinder har graviditet symptomer, mens de er gravide. Menstruation, kan: Kan ikke få udløsning menstruation uden ægløsning Sperm kan overleve inde i en kvinde for ca dage, så at have sex før ægløsning har fundet sted endda måske.\n8. aug Sæd kan overleve fra et par timer til en hel uge i kvindens Under ægløsning kan sæd leve op til en uge, fordi kvinder producerer cervikalsekret, hvilket gør de . Til fest uden baby: Så godt ser Mille Dinesen ud efter fødslen. Sperm er kønsceller beliggende i sædvæsken af hanner. Den væske indeholdende sædceller er en hvid eller grå væske der udsendes fra den mandlige penis under ejakulation. Sperm er simpelthen en kerne omgivet af en lille mængde af andre cellemateriale.\nKan sædceller overleve uden cervikal slim the curse pre workout danmark\nÆgløsning - hvornår? kan sædceller overleve uden cervikal slim\nMange tror, de har ægløsning på dag 14, men 14 er et gennemsnit, og de fleste kvinder vil faktisk have ægløsning på en anden dag i menstruationscyklussen. Under meget af cyklencervikal slim fungerer som en barriereog anses ikke- frugtbar.\nSperm ind i skeden før ægløsning kan befrugte et æg og resultere i graviditeten, og befrugtning kræver kun én sædcelle. peter ingemanns kone Mange kvinder høre forskellige historier , nogle præsenteret som fakta , hele deres liv om, hvornår det er sikkert at have sex uden beskyttelse. Nogle kvinder mener, at de ikke kan blive gravid under sin menstruation , dette er simpelthen ikke sandt: Ægløsning En kvinde ægløsning i gennemsnit seks dage i midten af deres menstruationscyklus.\nNormalt en kvinde ægløsning omkring 14 dage før starten på hendes periode , hvis hun er på en 28 dages cyklus.\nÆgget kan befrugtes i op til 24 timer efter ægløsningen, og sædcellerne kan overleve i op til 5 dage oppe i kvinden. dem nemlig i live – og hvis kvinden danner meget frugtbart ægløsningsslim, kan sædcellerne leve videre oppe i kvinden i op til 5 dage. Det kan være en god idé at lave et skema over dit cervikal-sekret. Vil du være gravid, kan du bruge en ægløsningstest, temperaturmetoden eller få Hold øje med dit udflåd/ægløsningsslim, det ændre karakter, når du har Sædceller overlever normalt i livmoderen og æggelederne i en dage. Der dannes et sekret, cervikalsekret, som sædcellerne har brug for for at kunne overleve i.\nEn oversvømmelse af østrogen lige før ægløsning forårsager kvindens krop til at producere rigelige mængder af cervikal slim, der ligner æggehvide i konsistens, og denne slim hjælper faktisk med at bære sædceller gennem livmoderhalsen og til ægget. Under ægløsningen vil din kropstemperatur i løbet af døgnet efter ægløsning stige typisk op til en halv grad på grund af hormonet progesteron. I mellemtiden begynder den tomme follikel i æggestokken at skrumpe ind, men den fortsætter med at producere progesteron og begynder også at producere østrogen. Hvis ægget er blevet befrugtet, kan det implanteres i livmoderens slimhinde.\nKan sædceller overleve uden cervikal slim Således er forbindelsen mellem frugtbarhed og cervikal slim, så frugtbarhed forbedres ved den blotte tilstedeværelse af den rigtige slags slim. På grund af forholdet mellem frugtbarhed og cervikal slim, kvinder, der lider af en mangel på frugtbar væske nær ægløsning stræber efter at øge det enhver mulig måde. Ægløsningsteste\nHvor længe kan sædceller leve udenfor kroppen ? Din menstruationscyklus\nHvad truer cervikal erosion Cervikal erosion kan fortsætte i årevis uden nogen komplikationer. Ikke desto mindre kan cervikal erosion medføre komplikationer under graviditet og fødsel. Cervikal slim metode der hjælper sædceller rejse gennem livmoderhalsen, kan du bruge den cervikale slim metode til at bestemme de bedste dage at have sex. Mange kvinder, der forsøger at blive gravide være meget opmærksomme på deres cervikal slim ændringer i hele deres cyklus. Dette er fordi der er en stærk forbindelse mellem fertilitet og cervikal slim, da uden slim, sæd vil typisk ikke overleve i livmoderhalsen. Ikke alene hjælper det sperm komme igennem æggelederne og overleve i op til fem dage, men det hjælper også beskytte livmoderen mod bakterier, der kunne komme ind og inficere området.


Mere end 70 overenskomster\nVi rådgiver chefer om mere en 70 overenskomster og forhandler mere end 30 aftaler med de faglige organisationer.\nUdsendte for FN ved Den officielle flagdagsparade på den 5. september 2018 på Thorvaldsens Plads. Foto: Anders Fridberg\nDet gør vi, så medarbejdernes ydelser og vilkår passer til de operative behov i Danmark og i resten af verden.\nVi har bemyndigelse til at forhandle og indgå overenskomster for grupper der er særegne for Forsvarsministeriets område. Det er blandt andet Hovedorganisationen for Officerer i Danmark (HOD), Centralforeningen for Stampersonel (CS) og Hærens Konstabel- og Korporalforening (HKKF).\nVi håndterer ligeledes arbejdstidsområdet, udarbejder lønstatistikker og –analyser og udbetaler rettidig løn og ydelser til medarbejderne, så de kan fokusere på den operative opgaveløsning.\nSidst opdateret 16. juni, 2020 - Kl. 17.12


De levende, danske døde | Horsens kommunes biblioteker\nZombiegenren fik et gennembrud til mainstream-publikummet, da filmatiseringen af Robert Kirkmans zombietegneserie ”The Walking Dead” pludselig åbnede folks øjne for de levende dødes kvaliteter. Men længe før ”The Walking Dead” har zombierne indtaget hyldemeter på bibliotekerne, og selvom vi ikke ligefrem har fået mavepine af at æde danske zombieromaner, så findes de dog. Nedenstående er fem appetitvækkere til gode danske zombieromaner, du bare bliver nødt til at kaste dig frådende over.\nVIDEO: Thomas anbefaler The Walking Dead\nNår vi taler danske zombieromaner, kommer vi ikke udenom Dennis Jürgensens ”Kadavermarch”. ”Kadavermarch” udkom første gang i 1991 og var den første danske zombieroman. Dennis Jürgensen var inspireret af George A. Romeros tre zombiefilm ”Night of the Living Dead” (1968), ”Dawn of the Dead” (1978) og ”Day of the Dead” (1985), som for alvor satte zombierne på verdenskortet, selvom historier om dem var kendt allerede inden da.\nI ”Kadavermarch” har verdens elite for en stor dels vedkommende trukket sig tilbage i lukkede samfund kaldet CrystalCities. I Danmark ligger CrystalCity 119, hvor forskeren Paul Martin bor. Han forsker bl.a. i LIFESUPPLY, et stof som forlænger livet med op til 30 år. Men nu har Paul Martin opdaget en bivirkning ved stoffet, og mens han forsøger at få sit budskab igennem til byens leder, bryder en zombie-epidemi ud udenfor murerne. Snart vælter også de danske gader med zombier, og i dette kaos følger vi en gruppe mennesker, som mere eller mindre tilfældigt ender sammen.\n”Kadavermarch” er en herlig splatterroman, og da splatter som bekendt er kendetegnet med udpensling af alle blodige detaljer, introduceres det første lig allerede på side 4: ”Liget var klædt i et klassisk, mørkt jakkesæt med hvid skjorte og blanke, sorte sko. Det lå på maven. Fluer summede allerede omkring det. Bedemandens hoved var knust under truckens venstre forhjul. Alt hvad der var tilbage, var en grød af hjernemasse, som flød i rød-hvide farver omkring hjulkapslen.” Og allerede på side 10 sker det første zombieoverfald, så der er tempo på fra start til slut. Det er dog ikke kun blod og splat, for som altid blander Dennis Jürgensen uhyggen med humor, så det halve af tiden ved man som læser ikke, om man skal grine eller væmmes.\nMindre morsom er Patrick Leis serie ”Necrodemic-sagaen”, hvor afrevne lemmer, indvolde, blod og splat fyger om ørene i et gennemarbejdet og interessant univers. Tilbage i 2003 udgav Patrick Leis zombiromanen ”Requiem”, som udspillede sig på en gård omringet af zombier. Siden kom flere bøger i samme univers på forskellige forlag og på forskellige tidspunkter i seriens tidslinje. Nu genudgiver Patrick Leis hele serien i en revideret udgave på forlaget Valeta.\nPatrick Leis er en gudsbenådet fortæller af røverhistorier, hvad enten han bruger ord eller billeder. Fokus er ikke på sproglige finesser eller dybe psykologiske portrætter. I stedet er der action fra første side, så enhver drengerøv klapper i hænderne. Serien har dog også et underliggende samfundskritisk lag, som giver stof til eftertanke. Og gennem hele serien fører Leis læseren med sikker hånd gennem de turbulente og blodige begivenheder, så man aldrig er i tvivl om, hvad der foregår. Det er vildt, blodigt og skræmmende godt.\nLÆS MERE: Necropolis, forhistorien til Requiem\nLidt af Jürgensens humor, men knap så meget splat finder man i Michael Kamps ”Fordærv” fra 2007, som udspiller sig i en dansk folkeskole.\nGregers er skolelærer, og en dag opdager han en død elev i klassen, Henriette. Ikke nogen stor overraskelse for, som Gregers konstaterer, så var hun tæt på at være død i forvejen. Men Henriette får følgeskab af andre elever, og snart har Gregers et problem i klassen, for de døde forstyrrer undervisningen, når de forsøger at spise de levende elever.\n“Fordærv” er en død-morsom satire over skolevæsnet i Danmark. Jeg kan lige se læreren Annemette for mig, når hun taler om, at man kan nå de døde elever pædagogisk ved at give dem et knus om morgenen! Og de overbeskyttende forældre som er rasende over, at nogen siger noget skidt om deres lille Jimmy, og nægter at se i øjnene at han er død. Som Romeros film giver også Kamps roman et drys samfundskritik. Samtidig er det også bare herregod underholdning, som fortælles med masser af humor og et glimt i øjet.\nA. Silvestris mamutroman ”Pandaemonium” fra 2011 minder i splat og humor om Dennis Jürgensen. Men Silvestri er helt sin egen. Han ændrer zombiernes rolle fra at være ”det onde” i sig selv ved at indføre en forklaring på dem med en blanding af kristne, egyptiske og babylonske myter.\nHermed bliver zombierne i stedet for en brik i “det ondes” spil mod ”det gode”.\nTitlen ”Pandaemonium” stammer fra latin og kan frit oversættes til indbegrebet af alt ondt og alle onde ånder. Det er da også, hvad der en ganske almindelig dag ramler ned over København og resten af verden. Aggressive fluer myldrer frem og overfalder alt og alle og forvandler de angrebne til zombier, som selv fortsætter med at overfalde de endnu levende medmennesker, og snart er jordens befolkning formindsket med næsten 100% og erstattet af rådnende, stinkende, hjernedøde kadavere. Ligesom hos Jürgensen følger vi så forskellige grupper overlevende i deres kamp mod zombierne.\nLÆS MERE: Anmeldelse af A Silvestris novellesamling "Køtere dør om vinteren"\nDen sidste roman, jeg vil nævne, er den nyligt udgivne ”Kværnen” fra 2017 skrevet af Martin Schjönning og fremragende illustreret af Tom Kristensen (se illustrationen i toppen af artiklen).\nModsat de tidligere nævnte romaner handler ”Kværnen” ikke om selve sammenbruddet ved zombiernes ankomst. Den starter derimod 10 år efter at samfundet brød sammen under zombiernes svøbe, hvor de overlevende har haft tid til at samle sig til modstand. I stedet for at slås med håndvåben mod den uendelige skare af udøde har Arkens befolkning skabt Kværnen. En kæmpemæssig maskine der smadrer, maser og fortærer de levende døde i tusindvis.\n“Kværnen” startede som en novelle af Martin Schjönning, men historien udviklede sig og blev for lang til novelleformen. Det fik Schjönning til at kontakte den prisbelønnede tegner Tom Kristensen for at høre, om han ville lave illustrationer til kortromanen. Resten er historie, som man siger, for “Kværnen” er endt med at være en utrolig lækker og velskrevet oplevelse.\nMartin Schjönning er en forfatter, der lægger stor vægt på et smukt skrevet sprog, hvilket ikke ses så tit i zombiegenren. Men her er det lykkes at lave en zombieroman, der er skrevet utrolig smukt, samtidig med at handlingen i den grad sparker r… Her er masser af action, men her er også øjeblikke med eftertænksomhed om menneskelighed, eksistens og meningen med livet.\nOg lidt blodstænk …\nNu skrev jeg jo godt nok først i artiklen, at jeg kun ville give fem appetitvækkere på zombieromaner. Alligevel kan jeg ikke lade være med at komme med et par ”boblere”, bl.a. ”Exodus” (bib.dk), Jacob Rask Nielsens lille zombietegneserie-trilogi fra 2009.\nHistorien starter med, at to forskere får en helikopter til at flyve dem til et krater på Sydpolen. Velankommet går piloten imidlertid amok, og forskerne må slå ham ihjel, før de begiver sig ned i krateret. Så skifter scenen til Rigshospitalet, hvor en ansat melder om uro i lighuset. Den vagthavende overlæge tror dog, det er en spøg og åbner for dørene, og så starter balladen. Nu skifter scenen til et hotel i byen, hvor natportieren Hassan sammen med gæsten Viola og kokken Bernt opdager, at alt er kaos i midtbyen og selv bliver overfaldet af zombier, der bryder ind på hotellet. Nu er det op til trioen at slippe væk – men hvad så bagefter?\nJacob Rask Nielsen har tegnet en forrygende zombiehistorie. Ligesom Silvestri har Rask Nielsen også sin helt egen forklaring på zombierne, og jeg er både vild med hans humor og med hans tegninger. Holdt i sort/hvide farver skulle man ikke tro, at de var særligt velegnede til en zombie-historie, som netop er kendetegnet ved masser af splatter og indvolde. Men det lykkes alligevel at få splattet ud over siderammen. Og trods de firkantede og lidt Mr. Potato Head-agtige figurer er der masser af liv i tegningerne og i historien.\nLigeledes er jeg også nødt til uforbeholdent at anbefale Lars Kramhøfts novelle ”Aftenrøde”, som findes i novellesamlingen ”Således forgår alverdens herlighed”, der indeholder 12 horrornoveller indenfor hele genrens tematikker.\nLÆS MERE: Interview med Lars Kramhøft\nEndelig vil jeg også lige slå et slag for den danske kortfilm ”Zombiehagen” instrueret af Jonas Ussing. En pige ankommer til København efter en apokalyptisk epidemi, som har overladt hovedstaden til de levende døde. Hun leder efter sin kæreste og opsøger ham i et beskyttet karantæneområde på byens fodboldstadion.\n”Zombiehagen” er både flot lavet, velspillet og med et fint twist. Og den kan ses ganske gratis på Ekkofilms shortlist.


Kommunen vil have mere skov - men kommunalplanen er i vejen | fyens.dk\nKommunen vil have mere skov - men kommunalplanen er i vejen\nInger og Niels Nielsen på markvandring. Deres gård ligger i et meget smukt og varieret område tæt ved Refsvindinge. Det kunne blive endnu bedre med mere skov, men skovrejsning er en sag med forhindringer. Foto: Mogens Rasmussen\nVenstre i byrådet kræver skovrejsning ved Refsvindinge gennemført, selv om kommuneplanen siger: "Skovrejsning uønsket"\n21 feb. 2021 kl. 17:00\nRefsvindinge: Nyborg Kommune har haft svært ved at få gang i den grønne omstilling, men blandt andet partiet Venstre har slået på, at skovrejsning kunne være et effektivt våben mod co2-udledninger.\nMen en aktuel sag fra Refsvindinge viser, at det slet ikke er så nemt.\nÆgteparret Niels og Inger Nielsen har søgt om at rejse skov på 7,8 hektar af deres jord lige uden for Refsvindinge, men i kommunens egne planer er langt det meste af gårdens jord markeret "skovrejsning uønsket". Det gælder 5,8 hektar.\nI dagsordenen for Teknik og Miljøudvalgets møde mandag skriver kommunens eksperter blandt andet:\n"Det er derfor Teknik- og Miljøafdelingens vurdering, at skovrejsning i området ikke er i overensstemmelse med kommuneplanens ønske om, at arealet reserveres til fremtidige vådområdeprojekter, der kan være med til at nedbringe kvælstofudvaskningen til fjorde. Ligeledes kan skovrejsning på arealet medvirke til at ødelægge geologien i området og udvaske de visuelle spor i landskabet, der tydeliggøres i Ørbæk Tunneldal."\nØrbæk Tunneldal er et stort sammenhængende landskab, som kommunen har sat sig for at passe på.\nSkovrejsning og co2\nNår man planter ny skov, bindes en del af luftens co2 i træernes ved.\nDer bindes i gennemsnit ca. 10 ton co2 årligt pr. hektar i de første ca. 100 år af en skovs liv. Herefter bindes der naturligvis mindre co2, fordi træerne ikke vokser så meget mere, og nogle af dem begynder at rådne.\n10 ton co2 er netop, hvad en gennemsnitlig dansker udleder pr år.\nEmbedsmændene skriver, at hvis politikerne alligevel holder fast på at give parret fra Refsvindinge lov til at plante skov, vil det kræve en ændring af kommuneplanen plus en miljøvurdering af konsekvenserne.\nAnsøgningen om skovrejsning ved Refsvindinge kom allerede i sommeren 2020, og Venstre har nu krævet sagen på dagsordenen til politisk behandling.\n- Jeg kan godt se, at ønsket om skov støder på nogle bestemmelser i en gammel kommuneplan, men verden ændrer sig, og på det her punkt, er det os selv, der bestemmer, siger Søren Svendsen (V), der er næstformand i udvalget.\nJeg kan godt se, at ønsket om skov støder på nogle bestemmelser i en gammel kommuneplan, men verden ændrer sig, og på det her punkt, er det os selv, der bestemmer\nByrådsmedlem Søren Svendsen (V)\n- Det er jo ikke lige frem alle, der ønsker skov på deres jord, og når der så endelig er nogen, der brænder for det, så kan det ikke lade sig gøre. Men vi mener, det skal kunne lade sig gøre, og derfor har vi taget sagen op.\n- Hvis det giver problemer med at få de overordnede myndigheder til at give lov til skovrejsningen, så må vi tage den udfordring. Jeg synes, den her sag er lige til højrebenet. Den nye skov vil ikke tage udsynet fra nogen, og der er masser af skov dernede i forvejen. Derfor prøver vi at få det igennem, siger Søren Svendsen.\nSagen er på dagsordenen i Teknik og Miljøudvalget mandag.\nIngen planer om genplantning af kastanjer på volden\nLegionella-sagen fra Langå\nLeder af Ravnekæret stoppet efter forældreprotester


Hvis du er i gang med at udarbejde en manual eller et referencedokument, ønsker du måske at medtage en krydshenvisning, som henviser læseren fra en del af dokumentet til en anden. Eksempel: Du kan finde flere oplysninger i afsnittet "Feltmus" på side 249. Du kan angive, om en krydshenvisning skal afledes af et afsnitsformat, f.eks. en overskrift, eller fra et tekstanker, som du har oprettet. Du kan også bestemme krydshenvisningens format, f.eks. kun Sidenummer eller Hele afsnit og sidenummer.\nIndsættelse af krydshenvisninger\nDu kan indsætte hyperlinks i et dokument ved hjælp af panelet Hyperlinks. Den tekst, der henvises til, kaldes destinationsteksten. Den tekst, der oprettes på baggrund af destinationsteksten, kaldes krydshenvisningskilden.\nNår du indsætter en krydshenvisning i et dokument, kan du vælge mellem flere foruddefinerede formater, eller du kan oprette dit eget brugerdefinerede format. Du kan anvende et tegnformat på hele krydshenvisningskilden eller på tekst i krydshenvisningen. Det er muligt at synkronisere krydshenvisningsformater på tværs af en bog.\nTeksten i krydshenvisningskilden kan redigeres og ombrydes over flere linjer.\nKrydshenvisninger medtages i eksporterede Adobe PDF-filer, hvis Hyperlinks er valgt i dialogboksen Eksporter Adobe PDF i InDesign. Krydshenvisninger medtages i den eksporterede SWF-fil, hvis indstillingen Medtag hyperlinks er valgt i dialogboksen Eksporter SWF.\nI enkeltstående InCopy-dokumenter kan du oprette og redigere krydshenvisninger på samme måde som i InDesign. I tekstenheder, der er checket ud, kan du oprette og redigere krydshenvisninger til afsnit i den samme tekstenhed som kilden, til afsnit i en anden tekstenhed, der er checket ud, hvis InDesign-dokumentet er åbent, eller til tekstankre i en vilkårlig tekstenhed i et vilkårligt InDesign-dokument.\nA. Krydshenvisningskilde i dokument B. Markeret destinationsafsnit C. Klik her for at oprette eller redigere et krydshenvisningsformat.\nDu kan finde et videoselvstudium om indsættelse af krydsreferencer på www.adobe.com/go/lrvid4024_id.\nIndsæt indsættelsespunktet på det sted, hvor krydshenvisningen skal indsættes.\nVælg Tekst > Hyperlinks & krydshenvisninger > Indsæt krydshenvisning.\nVælg Vindue > Tekst og tabeller > Krydshenvisninger og derefter Indsæt krydshenvisning i panelmenuen Hyperlinks.\nKlik på knappen Opret ny krydshenvisning i panelet Hyperlinks.\nVælg Afsnit eller Tekstanker i menuen Lænk til i dialogboksen Ny krydshenvisning.\nHvis du vælger Afsnit, kan du oprette en krydshenvisning til et vilkårligt afsnit i det dokument, du angiver.\nHvis du vælger Tekstanker, kan du oprette en krydshenvisning til vilkårlig tekst, hvor du har oprettet en hyperlinkdestination. Se Oprette en hyperlinkdestination. Oprettelse af et tekstanker er særligt nyttigt, hvis du ønsker at bruge tekst, som er forskellig fra det aktuelle destinationsafsnit.\nVælg det dokument, der indeholder den destination, du vil referere til, under Dokument. Alle åbne dokumenter, der er blevet arkiveret, vises i pop-up-menuen. Hvis det ønskede dokument ikke er åbent, skal du vælge Gennemse, finde filen og derefter klikke på Åbn.\nKlik på et afsnitsformat (f.eks. Overskrift1) i boksen til venstre for at begrænse antallet af valgmuligheder, og vælg derefter det afsnit, der skal henvises til. (Eller det tekstanker, der skal henvises til, hvis du har valgt Tekstanker).\nVælg det krydshenvisningsformat, der skal bruges, i menuen Format.\nDu kan redigere disse krydshenvisningsformater eller oprette dine egne. Se Brug af krydshenvisningsformater.\nAngiv, hvordan kildehyperlinket skal vises. Se Visningsindstillinger for hyperlink.\nNår du indsætter en krydshenvisning, vises der et ankermærke i starten af destinationsafsnittet. Du kan få vist dette mærke ved at vælge Tekst > Vis skjulte tegn. Hvis dette mærke flyttes eller slettes, vil krydshenvisningen være uløst.\nBrug af krydshenvisningsformater\nDer vises som standard flere krydshenvisningsformater i dialogboksen Ny krydshenvisning. Du kan redigere eller slette disse formater, eller du kan oprette dine egne formater.\nHvis du har slettet eller redigeret krydshenvisningsformater i et dokument, kan du gendanne dem til standardformaterne ved at vælge Indlæs krydshenvisningsformater i panelmenuen og vælge et dokument, hvor formaterne ikke er blevet redigeret. Du kan også synkronisere krydshenvisningsformater i en bog.\nDu kan finde et videoselvstudium om redigering af krydsreferencer på www.adobe.com/go/lrvid4024_id.\nOpret eller rediger krydshenvisningsformater\nI modsætning til andre forudindstillinger er det muligt at redigere eller slette krydshenvisningsformater. Når du redigerer et krydshenvisningsformat, opdateres eventuelle kildekrydshenvisninger, som bruger det pågældende format, automatisk.\nI InCopy kan du kun oprette eller redigere krydshenvisningsformater i enkeltstående dokumenter. I opgavefiler bestemmes krydshenvisningsformaterne af InDesign-dokumentet.\nVælg Definer krydshenvisningsformater i panelmenuen Hyperlinks.\nMens du opretter eller redigerer en krydshenvisning, skal du klikke på knappen Opret eller rediger krydshenvisningsformater .\nBenyt en af følgende fremgangsmåder i dialogboksen Krydshenvisningsformater:\nDu kan redigere et format ved at markere formatet til venstre.\nDu kan oprette et format ved at vælge et format, som det nye format skal baseres på, og derefter klikke på knappen Opret format . Der oprettes derefter en dublet af det markerede format.\nAngiv navnet på formatet under Navn.\nTilføj eller fjern eventuel relevant tekst i tekstboksen Definition. Klik på ikonet for byggeklods for at indsætte byggeklodser fra en menu. Klik på ikonet for specialtegn for at vælge bindestreger, mellemrum, anførselstegn og andre specialtegn.\nDu kan anvende et tegnformat på hele krydshenvisningen ved at vælge Tegntype til krydshenvisning og derefter vælge eller oprette tegnformatet i menuen.\nDu kan anvende et tegnformat på tekst i krydshenvisningen ved hjælp af byggeklodsen Tegnformat.\nKlik på Arkiver for at gemme ændringerne. Klik på OK, når du er færdig.\nByggeklodser til krydshenvisninger\npå side <pageNum/>\npå side 23\nIndsætter afsnitsnummeret i en krydshenvisning til en opstilling med nummerering.\nI dette eksempel medtages kun "1" fra afsnittet "1. Dyr."\nIndsætter afsnitsteksten uden afsnitsnummeret i en krydshenvisning til en opstilling med nummerering.\nI dette eksempel medtages kun "Dyr" fra afsnittet "1. Dyr."\nIndsætter hele afsnittet, inklusive afsnitsnummer og afsnitstekst.\nSe "1. Dyr"\nGør det muligt at oprette en krydshenvisning til den første del af et afsnit frem til et angivet separatortegn, f.eks. et kolon eller en lang tankestreg.\nSe <fullPara delim=":” includeDelim="falsk”/>\nI dette eksempel medtages kun "Kapitel 7" fra overskriften "Kapitel 7: Hunde og katte".\nAngiv separatortegnet (f.eks. : som i dette eksempel), og angiv, om separatortegnet skal udelades ("falsk" eller "0") eller medtages ("sand" eller "1") i kildekrydshenvisningen.\nSe Oprette krydshenvisninger til delvise afsnit.\nIndsætter tekstankernavnet. Du kan oprette tekstankre ved at vælge Ny hyperlinkdestination i panelmenuen Hyperlinks.\nIndsætter filnavnet på destinationsdokumentet.\nAnvender et tegnformat på tekst i en krydshenvisning.\nSe <cs name=”bold”><fullPara/></cs> på side <pageNum>\nSe Dyr på side 23.\nAngiv navnet på tegnformatet, og medtag den tekst, som tegnformatet skal anvendes på, mellem mærkerne <cs name=””> og </cs>.\nSe Anvende tegnformater i en krydshenvisning.\nOprettelse af krydshenvisninger til delvise afsnit\nDu kan oprette krydshenvisningsformater, som kun medtager den første del af et afsnit. Hvis du f.eks har overskrifter af typen "Kapitel 7—Granada til Barcelona" i dokumentet, kan du oprette en krydshenvisning, som kun refererer til "Kapitel 7".\nKrydshenvisning til delvist afsnit\nA. Krydshenvisningskilden ender med en lang tankestreg (^_) B. "falsk" udelader den lange tankestreg fra kilden\nNår du indsætter byggeklodsen Delvist afsnit, er der to ting, du skal være opmærksom på: For det første skal du angive separatortegnet mellem anførselstegnene. Separatortegnet er det tegn, som markerer afslutningen på afsnittet. Almindelige separatortegn omfatter koloner (Kapitel 7: Granada), punktummer (Kapitel 7. Granada) og tankestreger (Kapitel 7—Granada). Du kan indsætte specialtegn, f.eks. lange tankestreger (^_), lange mellemrum (^m) og punkttegn (^8), ved at vælge en indstilling i den menu, der vises, når du klikker på ikonet Specialtegn.\nDernæst skal du angive, om separatortegnet skal udelades (Kapitel 7) eller medtages (Kapitel 7—). Brug includeDelim="falsk", hvis du vil udelade separatortegnet, og includeDelim="sand", hvis du vil medtage separatortegnet. I stedet for "falsk" eller "sand" kan du bruge henholdsvis "0" eller "1".\nAnvendelse af tegnformater i en krydshenvisning\nDu kan fremhæve et tekstafsnit i en krydshenvisning ved hjælp af byggeklodsen Tegntype. Denne byggeklods består af to mærker. Mærket <cs name="formatnavn"> angiver, hvilket format der skal anvendes, og mærket </cs> afslutter tegnformatet. Den tekst eller de byggeklodser, der er angivet mellem disse mærker, formateres med det angivne format.\nAnvendelse af et tegnformat på et afsnit i en krydshenvisning\nA. Dette mærke anvender et tegnformat med navnet "Rød". B. Dette mærke afslutter formateringen med tegnformatet. C. Der anvendes et tegnformat med navnet "Fed" på resten af krydshenvisningskilden.\nOpret det tegnformat, der skal bruges.\nOpret eller rediger det format, der skal anvendes, i dialogboksen Krydshenvisningsformater.\nMarker den tekst eller de byggeklodser, som tegnformatet skal anvendes på, under Definition.\nVælg Tegntype i menuen til højre for definitionslisten.\nSkriv navnet på tegntypen mellem anførselstegnene på nøjagtigt samme måde, som det er vist i panelet Tegntyper.\nDer skelnes mellem store og små bogstaver i formatnavne. Hvis tegnformatet er en del af en gruppe, skal du skrive navnet på gruppen efterfulgt af et kolon før tegnformatet, f.eks. Formatgruppe 1: Rød.\nKlik på Arkiver for at gemme formatet, og klik derefter på OK.\nIndlæse (importere) krydshenvisningsformater\nNår du indlæser krydshenvisningsformater fra et andet dokument, erstatter de formater, du indlæser, eventuelle eksisterende formater, som deler det samme navn.\nI InCopy kan du kun importere krydshenvisningsformater i enkeltstående dokumenter. Du kan ikke importere formater fra et InCopy-dokument i et InDesign-dokument. Hvis et nyt eller ændret format i InCopy er i konflikt med et format i InDesign-dokumentet, når tekstenheden er checket ind, er det InDesign-formatet, der er gældende.\nVælg Indlæs krydshenvisningsformater i panelmenuen Hyperlinks.\nDobbeltklik på det dokument, der indeholder de krydshenvisningsformater, du vil importere.\nDu kan også dele krydshenvisningsformater på tværs af dokumenter ved at synkronisere en bog.\nDu kan ikke slette et krydshenvisningsformat, som er blevet anvendt på krydshenvisninger i dokumentet.\nVælg det format, der skal slettes, i dialogboksen Krydshenvisningsformater.\nKlik på knappen Slet format .\nStyring af krydshenvisninger\nNår du indsætter en krydshenvisning, vises status på krydshenvisningen i panelet Hyperlinks. Ikonerne angiver f.eks., om destinationsteksten vises på montagebordet , på en overordnet side , i et skjult lag , i overskudstekst eller i skjult tekst . Krydshenvisninger, som henviser til sådanne destinationsområder, er uløste. Panelet viser også, om destinationsafsnittet er blevet redigeret (kaldes også forældet) eller mangler . Destinationstekst mangler, hvis det ikke er muligt at finde hverken destinationsteksten eller den fil, som indeholder destinationsteksten. Du kan få vist et værktøjstip med en beskrivelse ved at holde musemarkøren over et vilkårligt ikon.\nI InCopy kan du kun administrere krydshenvisninger, hvis tekstenheden er checket ud til redigering.\nIkonet Opdater angiver, at destinationsteksten for krydshenvisningen er blevet ændret, eller at teksten i krydshenvisningskilden er blevet redigeret. Du kan nemt opdatere krydshenvisningen. Krydshenvisningen opdateres automatisk, hvis destinationen flytter til en anden side.\nNår du opdaterer en krydshenvisning, fjernes eventuelle formateringsændringer, du har foretaget i kildeteksten.\nI forbindelse med udskrivning eller output vises der en meddelelse, hvis der findes krydshenvisninger, som er forældede eller uløste.\nDu kan også vælge at få vist en meddelelse, hvis der findes krydshenvisninger, som er enten forældede eller uløste, ved hjælp af panelet Forhåndskontrol. Når du definerer en profil, skal du vælge Krydshenvisninger i sektionen Tekst.\nVælg en eller flere forældede krydshenvisninger. Hvis du vil opdatere alle krydshenvisninger, skal du kontrollere, at ingen af krydshenvisningerne er markeret.\nKlik på knappen Opdater krydshenvisninger i panelet Hyperlinks.\nVælg Opdater krydshenvisning i panelmenuen Hyperlinks.\nVælg Type > Hyperlinks & krydshenvisninger > Opdater krydshenvisninger.\nDu kan opdatere alle krydshenvisninger i en bog ved at vælge Opdater alle krydshenvisninger i panelmenuen Bog. Der vises en meddelelse, hvis der forekommer uløste krydshenvisninger.\nSammenlænke krydshenvisninger igen\nDu kan sammenlænke krydshenvisningen igen, hvis den manglende destinationstekst er blevet flyttet til et andet dokument, eller hvis det dokument, der indeholder destinationsteksten, er blevet omdøbt. Når du sammenlænker krydshenvisningen igen, fjernes eventuelle ændringer, der er blevet foretaget i kildekrydshenvisningen.\nVælg den krydshenvisning, der skal sammenlænkes igen, i sektionen Krydshenvisninger i panelet Hyperlinks.\nVælg Sammenlænk krydshenvisning igen i panelmenuen Hyperlinks.\nFind det dokument, hvor destinationsteksten vises, og klik på Åbn.\nHvis der vises yderligere destinationstekst i det pågældende dokument, kan du sammenlænke yderligere krydshenvisninger igen.\nRedigering af krydshenvisninger\nDu kan ændre visningen af en kildekrydshenvisning eller angive et andet format ved at redigere krydshenvisningen. Hvis du redigerer en krydshenvisning, som indeholder en lænke til et andet dokument, åbnes dokumentet automatisk.\nVælg Tekst > Hyperlinks & krydshenvisninger > Krydshenvisningsindstillinger.\nDobbeltklik på den krydshenvisning, der skal redigeres, i sektionen Krydshenvisninger i panelet Hyperlinks.\nMarker krydshenvisningen, og vælg Krydshenvisningsindstillinger i panelmenuen Hyperlinks.\nRediger krydshenvisningen, og klik på OK.\nSletning af krydshenvisninger\nNår du sletter en krydshenvisning, konverteres kildekrydshenvisningen til tekst.\nVælg den eller de krydshenvisninger, der skal slettes, i sektionen Krydshenvisninger i panelet Hyperlinks.\nKlik på ikonet Slet, eller vælg Slet hyperlink/krydshenvisning i panelmenuen.\nDu kan også fjerne en krydshenvisning helt ved at markere krydshenvisningskilden og slette den.\nRedigere tekst i en krydshenvisningskilde\nDu kan redigere tekst i en krydshenvisningskilde. Redigering af teksten i en krydshenvisning giver dig f.eks. den fordel, at du kan ændre generel regulering eller ordmellemrum i forbindelse med teksttilpasning. Ulempen er til gengæld, at eventuelle lokale formateringsændringer, du har foretaget, fjernes, hvis du opdaterer eller sammenlænker krydshenvisningen igen.


Billig Nedrivning i Bode Enge ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nNedrivning Bode Enge – Indhent op til 3 tilbud\nNedrivning i Bode Enge kan godt være en svær og overskuelig størrelse, og derfor kan det være svært at finde ud af, hvilket firma man skal bruge. Her kan det give god mening at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud, da det kan give dig bedre overblik over, hvad de forskellige nedrivningsfirmaer i Bode Enge tager for deres arbejde. Mange tror desværre, at dette er en meget besværlig proces, og det er det også, hvis man selv skal indhente de forskellige tilbud. Vi er dog gået sammen med en af de bedste virksomheder inden for 3 tilbud på nedrivning i Bode Enge, der tilbyder at gøre det for dig, ganske gratis og uforpligtende. De arbejder sammen med nogle af de bedste i branchen, og du er altså garanteret at modtage tilbud fra de bedste. Kunne du tænke dig at vide lidt mere om, hvordan det hele fungerer, så kan du læse mere på denne side.\nSkal du bruge billig nedrivning i Bode Enge, kan du let og hurtigt indhente flere forskellige tilbud på din opgave. Det gøres let og hurtigt ved at besøge vores samarbejdspartner, og det kan gøres online på deres hjemmeside. Du skal her beskrive din opgave kort og hurtigt. Husk dog at være opmærksom på, at det kan være god idé at være så detaljeret som muligt omkring sin opgave. Det er nemt og hurtigt, og tager ikke så lang tid. Efter dette skal du ikke gøre så meget andet end at afvente at modtage dine forskellige tilbud på nedrivning i Bode Enge. Der vil ofte ikke gå længere tid end et par dage, og det tager ikke så lang tid. Du kan her vælge lige præcis det tilbud, der passer til dig i forhold til prisen og udførslen samt hvornår du skal have lavet nedrivning i Bode Enge.\nSpar tid og penge på nedrivning i Bode Enge\nDet er ikke uden årsag, at det er blevet så populært at indhente op til 3 tilbud på billig nedrivning i Bode Enge. Der kan nemlig være mange penge at spare, ligesom du også kan spare meget tid. Du kan spare penge, fordi de forskellige virksomheder inden for nedrivning i Bode Enge, er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave. Det vil altså ofte føre til en lavere pris på din opgave, og vi ønsker jo alle at spare penge. Ud over en besparelse i penge, kan du også spare en masse tid, fordi du ikke selv skal bruge tid på at kontakte de forskellige virksomheder rundt omkring for at indhente et tilbud og beskrive din opgave en efter en. Her skal du blot beskrive den et sted, og så skal du faktisk ikke gøre andet end at afvente at modtage dine tilbud. Det kan give rigtig god mening, da du også er sikret kun at modtage tilbud fra de dygtigste nedrivere i Bode Enge. Det er let og hurtigt, og det tager ikke mere end 5 minutter. Du kan komme i gang allerede i dag!\nNedrivning Sønder Saltum\nNedrivning Store Lindet\nNedrivning Østerende Ballum Tønder


[GUIDE] Geniale apps, du ikke kan undvære | Rindbo & Co.\nIndlæg skrevet af Dorthe Rindbo den 24. januar 2018\ti kategorien Personlig effektivitet\nHer har du en liste med mine personlige favorit-apps. Indholdet er ikke sponsoreret. Jeg anbefaler udelukkende de ialt syv apps, fordi de hjælper mig til at øge min egen effektivitet og mit overskud. Stort set hver eneste dag.\nDe 7 apps hjælper dig med:\n✓ at bruge mindre tid i selskab med din telefon\n✓ altid at have styr på dine to do-lister\n✓ målretning af din træning\n✓ at vågne når du er allermest frisk\n✓ at meditere (selvom du hverken har tid eller ro)\n✓ at arbejde hamrende effektivt\n✓ at undgå forstyrrelser – i hvert fald de digitale af slagsen\nHer får du dem én for én:\nApp #1: Moment\nKort og godt: Tracker hvor meget tid du bruger på din telefon.\nNår du har installeret app’en, holder den helt automatisk styr på, hvor meget du bruger din telefon og på, hvilke apps du bruger.\nFordi den hjælper dig til at blive bevidst om, hvor meget du bruger din mobil i hverdagen, og ikke mindst hvad du bruger den til. For hvor mange minutter eller timer bruger du med din telefon i hånden hver dag? De fleste af os bliver ret overraskede, når vi beder en app som Moment om at fortælle os det – og derfor er det en meget sund øvelse.\nPris: Gratis med mulighed for tilkøb i app’en\nPremium versionen koster et engangsbeløb på 35 kr. Med den betalte version kan du sætte en daglig grænse for, hvor meget du ønsker at bruge din telefon. Du og din familie kan også holde styr på, hvor meget tid I hver især bruger på jeres telefoner. Dataen deles med alle i familien, og det er også muligt for alle at slå “familietid” til, så adgang til telefonerne lukkes i et selvvalgt tidsrum.\niPhone, iPad, Apple Watch og iPod touch (iOS 10 eller nyere)\nFolkene bag app’en arbejder pt. på en Android-version.\nHvis du vil vide, når den kommer, kan du skrive dig op her >> Få besked, når app’en er klar til Android\nKort og godt: Simpelt værktøj til at holde styr på opgaver\nSom navnet antyder er Todoist stedet, hvor du kan samle dine to do-lister. Du har mulighed for at oprette forskellige lister til dine projekter og sætte deadlines. App’en integrerer med mange andre apps, fx Google Drive, Toggl, IFTTT, Zapier og mange andre.\nApp’en er simpel og nem at bruge. Du kan både tilgå den online og offline og den synkroniserer mellem dine platforme, så du altid ser en opdateret version. Derudover kan du opsætte mål for, hvor meget du vil nå og have en lille konkurrence kørende med dig selv hver dag.\nPremium versionen koster 245 kr. om året og giver adgang til flere funktioner. Med premium kan du uploade filer til dine lister, og du kan få påmindelser, når du befinder dig et bestemt sted, fx når du kommer hjem. Du kan også vælge farvetemaer og tagge dine opgaver, så de bliver nemmere at finde rundt i.\nMac (OS X 10.11 eller nyere)\niPhone, iPad, Apple watch (iOS 10 eller nyere)\nAndroid (4.4 eller nyere)\nTodoist findes også som web-app til både Mac og PC på todoist.com\nKan nemt integreres med din Outlook-indbakke i Windows.\nApp #3: 7 Min Workout\nKort og godt: Effektiv træning på kun 7 minutter\nForskere har samlet 12 øvelser, der kan udføres på 7 minutter. Øvelserne skal udføres med høj intensitet og med få hvil mellem hver øvelse for at opnå resultater. Ingen af øvelserne kræver særligt udstyr, så de kan udføres hvor-som-helst, når-som-helst. Konceptet kaldes HICT, som står for High Intensity Circuit Training.\nMange (inklusiv mig selv) synes det er svært at finde tiden til at træne i hverdagen. Sammensætningen af øvelsene i app’en, og den høje intensitet de skal udføres med, gør at effekten af de 7 minutter kan sammenlignes med en times almindelig træning.\nHvis du begynder at kede dig i træningen, kan du købe bonuspakker med 12 nye øvelser i hver. Du kan enten betale helt almindeligt (mellem 9 og 17 kr.) eller du kan låse dem op ved at gennemføre udvalgte udfordringer i app’en.\niPhone, iPad og iPod touch (iOS 7.0 eller nyere)\nAndroid (understøtter Google Fit)\nApp #4: Sleep Cycle\nKort og godt: Måler din søvn og vækker dig, når du er mest frisk\nNår du sætter alarmen med Sleep Cycle, kan du vælge et tidsinterval i stedet for et bestemt tidspunkt. App’en bruger mikrofonen i din telefon til at måle dine bevægelser og kan altså høre, hvornår det passer bedst at vække dig. Hvis du sover sammen med en anden, kan app’en skelne mellem jeres bevægelser, så længe din mobil ligger på dit natbord. Ellers ligger mobilen på madrassen ved siden af dig (evt. i en mobilpose, så mobilstråler reduceres).\nMere søvn er ikke altid lig med, at du føler dig mere frisk. Hvis du ved, at du senest vil op kl. 7.00, kan du sætte alarmen til at vække dig mellem 6.30 og 7.00. Det er meget rarere at blive vækket, når du sover let frem for i den dybe søvn.\nPris: Gratis med mulighed for tilkøb i app’en. Premium versionen koster 259 kr. om året og giver dig nogle ekstra muligheder. Fx kan du tilføje noter om forskellige emner og (hvis du tør) måle din snorken. Når du har den betalte version bliver dine data automatisk sikkerhedskopieret online.\niPhone, iPad og iPod touch (iOS 9.0 eller nyere)\nAndroid (4.1 eller nyere)\nApp #5: Headspace\nKort og godt: Guidet meditation og mindfulness\nHeadspace er en app med meditationer til ethvert formål. Der findes både enkeltstående sessions og pakker, som løber op til 30 dage. Du kan vælge at fokusere på alt fra stresslindring til kreativitet, motivation, selvtillid, vrede og meget, meget andet. Hver dag bliver der desuden tilføjet en særlig meditation, som er tilgængelig i 24 timer.\nDu lærer hurtigt at blive mere bevidst om din mentale tilstand. Det betyder, at du kan få mere ud af dine dage, mere indre ro og at du performer bedre. Hvis du er presset på tid og mangler overskud, kan du lytte til de såkaldte “minis” – fx 2 minutters fokus og 3 minutters ‘refresh’.\nPris: Gratis basispakke, hvor du lærer at meditere på 10 dage. Herefter skal du opgradere, hvis du ønsker at fortsætte. Prisen er ca. 80 kr. om måneden (eller 50 kr. om måneden hvis du betaler for et år ad gangen).\niPhone, iPad, and iPod touch (iOS 9.0 eller nyere)\nAndroid (4.0.3. eller nyere)\nApp #6: Be Focused – Focus Timer & Goal Tracker for Work (Pomodoro)\nKort og godt: Effektiv arbejdstid i 25 minutter og 5 minutters pause\nPomodoro er et anerkendt effektivitetsværktøj. Hver runde (eller Pomodoro, som det hedder) består af 25 minutters arbejde og en pause på 5 minutter. Efter 3 Pomodoroer tager du en længere pause på 15-30 minutter. I app’en kan du sætte daglige mål for, hvor mange Pomodoroer du vil nå på en dag og følge dit fremskridt. Det er også muligt at se rapporter ud fra dine tidligere data. Når du bruger app’en på din computer, bliver den en del af din menulinje øverst på skærmen, så du kan hele tiden se, hvor lang tid der er til en pause.\nFordi den gør det nemt at komme overspringshandlinger til livs. Du kunne også vælge at sætte en timer, men det har sine fordele, at du hele tiden kan følge med på skærmen og tracke dit fremskridt.\nPris: Gratis med mulighed for tilkøb i app. Premium versionen koster 45 kr. og fjerner primært reklamerne i bunden af det lille skærmbillede. Derudover giver den dig mulighed for at eksportere dine data i CSV-filer.\nMac (OS X 10.9 eller nyere)\niPhone, iPad, and iPod touch (iOS 8.0 eller nyere)\n(hvis du søger på Pomodoro i Google Play kommer der masser af alternativer til Android-versioner)\nApp #7: Freedom – reduce distractions\nKort og godt: Blokerer hjemmesider og apps, der stjæler din tid\nDu bestemmer selv, hvor længe en blokering skal vare, dog kan den max vare 8 timer ad gangen. Du kan vælge at blokere en enkelt app, en eller flere hjemmesider eller hele din adgang til internettet.\nDet er nemt at blive fristet, når du sidder med øjnene på skærmen. Freedom er en måde at fjerne nogle af fristelserne på i kortere eller længere tid – det er helt op til dig.\nPris: Når du henter app’en får du 7 gratis sessioner, hvor du kan blokere apps, hjemmesider eller din internetadgang. Herefter skal du opgradere til premium-versionen for at fortsætte med at bruge app’en. Med den betalte version får du mulighed for at sætte dine blokeringer i system og fx blokere en bestemt side på nogle faste tidspunkter hver dag. Du får også mulighed for at sætte en yderligere lås på app’en, så dine sessioner ikke kan forkortes på nogen måder.\niPhone og iPad (iOS 9.0 eller nyere)\nHåber, at du kunne bruge min app-guide. Jeg ved, at de her apps kan gøre en positiv forskel for dig i din hverdag. Og i dit liv. Rigtig god fornøjelse!\nTags: app, fokus, personlig effektivitet\nRindbo & Co. / Blog / Personlig effektivitet / [GUIDE] Geniale apps, du ikke kan undvære


Sådan bygger du en Cabana ud af PVC - 2019 | Da.EcoBuilderz.com\nHvor lille kan en grout Line være til flise?\nHvad er den bedste stof til Sofa Slipcovers?\nVigtigste › Tømrerarbejde › Sådan bygger du en Cabana ud af PVC\nSådan bygger du en Cabana ud af PVC\nEn pool side cabana tilføjer stil og komfort til en baggård. Cabanas tilbyder skygge og et privat eller semi-privat område at slappe af. En cabana kan let omsluttes på alle fire sider til brug som et udendørs skiftområde. Når den ikke anvendes som omklædningsrum, kan en cabana stå åben på en eller flere sider til brug som udendørs spisestue og opholdsstue. Med et minimum af værktøjer og forsyninger kan en boligejer oprette en 8-fods ved 10 fods cabana om en eftermiddag.\nForm et rektangel på jorden med to 8-fods rør og to 10-fods rør. Tilslut hjørnerne med de fire 3-vejs hjørnebeslag. Den åbne port på hver montering skal pege på jorden.\nIndsæt de fire resterende 8-fods rør i den åbne ende af 3-vejs stik. Disse fire rør bliver benene til cabanaen og holder rektanglet opad. De to første ben kan gøres fra jorden. Den tredje og fjerde ben vil kræve en stige og en assistent til at holde benene op.\nBor et treogtyvende hul i midten af alle fire PVC-hætter. Sørg for, at skovlen på landskabspikerne glider gennem hullet uden at lade hovedet gå igennem.\nBestem, hvor cabana vil blive placeret. Placer en PVC-hætte, flad side ned, i det nøjagtige sted, hvor cabana'ens ben vil være. Brug en hammer, kør et landskabspik gennem hullet i hætten. Når spidsens hoved falder lige under kanten af hatten, skal du lægge den flade ende af en dowel eller et andet lille stykke træ på toppen af neglen og bruge den til at føre neglen ned til jorden.\nIndsæt det tilsvarende cabana-ben i hætten. Anbring forsigtigt den næste hætte i den nøjagtige placering af det næste ben. Flyt cabana-rammen til side og spik hætten på plads. Gentag denne proces for de resterende to ben.\nNår alle kapper er på plads, skal du sætte cabana-benene i hætten. Ved hjælp af en stige skal du trykke på toppen af hvert ben med en hammer for at sikre, at forbindelserne er sikre.\nFjern knapene på hvert gardinpanel og fastgør rundt PVC-rørene for at danne et semi-privat cabana-rum. Til skygge skal du forbinde 144-tommers gardiner på forsiden af cabanarammen og draperes over rammens bagside.\n6 PVC-poler, 1 og en 1/2 tommer tykk og 8 fod lang\n2 PVC-poler, 1 og 1/2 inches tykke og 10 fod lange\n4 PVC 3-vejs hjørne stik\n4 fladbundede PVC-hætter til 1 og en 1/2 tommer rør\n4 landskabspleje negle\n1-tommer tykk dowel mindst 3 inches lang\nTavle gardiner med knapper\nFor at sikre en cabana placeret på beton, bor et hul gennem rammens PVC-ben omkring 4 inches fra jorden. Sæt et reb i hullet og binde til en sandpose eller anden vægt.\nVideo Supplement: An Internet Without Screens Might Look Like This | Tom Uglow | TED Talks.\nSådan Find Modstand Størrelse Nødvendig i en elektrisk kredsløb\nHar Shark Steamer Clean Grout?\nSådan fjerner du en anodestang fra en A.O. Smith vandvarmer\nSådan repareres Sipning i en Farm Pond\nAffaldsdeponeringer og septiske systemer\nSådan konverteres 110 volt til 18 volt\nSådan monteres gladiatorskabe\nSådan rengøres en belgisk ævlejern\nSådan bortskaffes gamle vaskemaskiner og tørretumbler\nHvordan man kan slippe af med kul\nSådan skæres Formica Laminat\nSådan afbrydes en DSC Alarm\nHvor stor skal en loftsventilator være?\nHvordan man laver ydersiden af dit ældre mobile hjem bedre\nSådan forsegles granitflise\nHvad er en Snag List?\nDe bedste typer af tagdækning og installation\nSådan repareres Lazy Boy møbelbelægning\nSådan reduceres støj fra ovenpå\nSådan tilkobles Malibu Lavspændingslygter\nSådan installeres eksponerede træbjælker over loftsplader\nUlemperne ved vægmonteringskraner\nSådan udskiftes brusekranestænger\nSådan beskytter du et træ hegn fra solen\nSådan styres luftfugtigheden i en walk-in-køler


Egernsund Wienerberger lancerer klimavenlig mursten - DI\n"Jeg håber, at sammenlægningen kan være med til at sætte gang i en tæt dialog med Dansk Byggeri, så vi sammen kan arbejde for at gøre processerne på byggepladserne mere effektive, siger Andreas Christensen, direktør i Egernsund Wienerberger.\n”Jeg er grundlæggende stolt af, at vi producerer et produkt, som du kan lave en bygning af, der så kan stå i flere hundrede år og patinere med ynde. I modsætning til mange andre materialer, så kulminerer muret byggeri ikke æstetisk den dag, det bliver opført. Og i øvrigt kan man ’demontere’ murstenene og bruge dem til en ny bygning, som igen kan stå i flere hundrede år. Så det er lige før, murstensproduktion er en evighedsmaskine.”\nAndreas Christensen har en passion for mursten. Han er direktør i Skandinaviens største teglvirksomhed, Egernsund Wienerberger, der så dagens lys den 7. november 2019, hvor Egernsund Tegl slog sig sammen med teglvirksomheden Wienerberger. Hver for sig har murstensproducenterne mange år på bagen. Egernsund Tegl kunne sidste år fejre 125 års jubilæum og Wienerberger 200 års jubilæum. De to virksomheder har slået sig sammen for at ruste sig til fremtidens krav om bæredygtighed.\n- Byggebranchen kommer til at agere på en hel anden måde i fremtiden på grund af agendaen med bæredygtighed, klima, CO2 og cirkulær økonomi. Derfor var det logisk at slå os sammen. Jeg har en idé om, at hvis du skal kunne håndtere krav til bæredygtighed i fremtiden og samtidig være konkurrencedygtig, så kræver det en vis størrelse, fortæller Andreas Christensen.\nLæs også: Byggeriets omsætning holdt skansen i sommeren 2020\nDet er meget vanskeligt at få den arbejdskraft, der er brug for. Man skal have ”fingerspitzgefûhl”, og det er altså ikke noget, du kan læse på universitetet. Andreas Christensen, direktør i Egernsund Wienerberger\nFølger sin egen grønne drejebog\nTeglvirksomheden Egernsund Wienerberger ligger ikke på den lade side, når det handler om at tage ansvar for en bæredygtig fremtid.\n- Vi har et mål om at gøre vores produktion CO2 neutral, og derfor har vi lavet vores egen grønne drejebog. I disse dage lancerer vi en ny miljøvenlig mursten, LESS, der minimerer råstofforbruget med 10 % og reducerer CO2-udledningen med cirka 20 %, lyder det entusiastisk fra Andreas Christensen.\nDen miljøvenlige mursten har tre små huller og har ellers nøjagtig samme mål og udseende som en almindelig mursten. De tre huller reducerer forbruget af råmateriale, men uden at man går på kompromis med hverken kvalitet eller æstetik. Samtidig vejer den mindre end en almindelig mursten, så det vil også bidrage til et bedre arbejdsmiljø for mureren.\n-Med lanceringen af den nye mursten har vi taget første skridt i en bæredygtig retning. Vi må bare erkende, at vores branche er en del af udfordringen, når det kommer til klimaet, og derfor skal vi også være en del af løsningen, siger Anders Christensen.\nRobotter og håndværkere med sans for faget\nTeglbranchen har over de seneste år gennemgået en enorm teknologisk udvikling.\n- Vi er gået fra, at murstensproduktion var et hårdt fysisk arbejde til at have en produktion, der i høj grad styres af robotter. Vi har næsten ingen ansatte og produktionen kører i døgndrift, forklarer Andreas Christensen. Men robotterne har ikke gjort de dygtige håndværkere overflødige, understreger han.\n- Det er faktisk svært at lave mursten. Hele processen består i at grave naturproduktet op af jorden, ælte det, forme det, tørre det og brænde det. Og det er bestemt ikke alle, der eksempelvis har evnen til at stikke en finger i leret og mærke, om konsistensen er i orden, siger den garvede murstensproducent.\n- Det er meget vanskeligt at få den arbejdskraft, der er brug for. Man skal have ”fingerspitzgefûhl”, og det er altså ikke noget, du kan læse på universitetet. Dem, der har det, er guld værd – for murstensproduktion ER et håndværk. Og det at have kendskab til produktet og viden om hele produktionsprocessen er vigtigt – selvom man kan få al den teknologi, man vil.\nNu er Dansk Byggeri og Dansk Industri jo blevet lagt sammen. Hvilke tanker gør du dig om det?\n- Jeg synes, det er fantastisk. Vi har meget samarbejde med Dansk Byggeri’s medlemmer, for det er jo dem, der står på byggepladsen og ”monterer” vores produkter, så vi har et vist skæbnefællesskab. Jeg ser for mig, at vi kommer i meget tættere og bedre kontakt med hinanden, når vi kommer under samme tag, lyder det fra Andreas Christensen.\n-Og jeg håber, at sammenlægningen kan være med til at sætte gang i en tæt dialog med Dansk Byggeri, så vi sammen kan arbejde for at gøre processerne på byggepladserne mere effektive. Hvis ikke vi får optimeret processerne, så bliver vi udkonkurreret på sigt.\nHvordan bruger I hos Egernsund Wienerberger selv Dansk Industri?\n-Vi bruger Dansk Industri meget, når vi har brug for sparring omkring vores aktuelle processer omkring bæredygtighed - både når vi taler om energi, CO2 og råstofindvinding. Og også i forhold til personalemæssige spørgsmål har vi gavn af Dansk Industri, fortæller Andreas Chrisensen.\nUd over at være medlem af Dansk industri, er Egernsund Wienerberger medlem af deres egen brancheorganisation, Danske Tegl, hvor Andreas Christensen sidder som bestyrelsesformand.\n- Danske Tegl er også en del af Dansk Industri, og det er en kæmpe fordel for os, at vi kan trække på eksperter derfra. Jeg vil vove at påstå, at hvis vi ikke havde været en del af Dansk Industri, så havde det været for håbløst at drive Danske Tegl – for vi er trods alt en lille brancheorganisation.\nHvad er din anbefaling til Dansk Byggeris medlemmer, nu når de er en del af Dansk Industri?\n-Jeg vil sige, at man bliver hørt og der bliver taget notits af det, man siger - men det kræver selvfølgelig, at man gør opmærksom på sig selv. Det er jeg for øvrigt ikke et sekund i tvivl om, at Dansk Byggeris medlemmer nok skal gøre. Og så skal man selvfølgelig gøre brug af al den ekspertviden, der samlet set er i Dansk Industri. Den er allerede en stor hjælp for os i hverdagen, siger Anders Christensen.\nAnders Christensen er direktør i Egernsund Wienerberger A/S, der er en sammenlægning af Egernsund Tegl og Wienerberger og er Nordens største teglleverandør med omkring 300 ansatte og 750 mio. kr. i omsætning. Selskabet har produktion og handelsselskaber i Danmark, Sverige, Norge og Finland.