Mountain King Chinese Restaurant, Buderim - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nForslag til aktiviteter i Buderim\nAlle hoteller i Buderim Tilbud på hoteller i Buderim Billig rejse Buderim\nAlle restauranter i Buderim Populære køkkener i Buderim\nBuderim VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om BuderimHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nSydlige Stillehav Australien Queensland Sunshine Coast Buderim Restauranter i Buderim Mountain King Chinese Restaurant\nNr. 26 af 54 Restauranter i Buderim Kinesisk, Asiatisk 1-2 King St, Buderim, Queensland 4556, Australien+61 7 5476 9388+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 21 anmeldelserFremragende49 %Rigtig god9 %Gennemsnitlig19 %Dårlig14 %Frygtelig9 %Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER Kinesisk, Asiatisk VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 1-2 King St, Buderim, Queensland 4556, AustralienAlle oplysninger Forbedr denne registreringSpecialiserer denne restaurant sig i kantonesisk mad?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i mad fra Szechuan?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (21)Medlemsvurdering Fremragende7Rigtig god1Gennemsnitlig1Dårlig1Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (10)Engelsk (21)Sprog Dansk (10)Engelsk (21)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 10 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPhill KBrisbane, Australien16245Anmeldt 28 maj 2017 Lige hvad vi havde brug forHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLillrobBrisbane, Australien94Anmeldt 26 november 2016 fra mobile enheder Mums mums 👅Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejEmma ESunshine Coast, Australien4413Anmeldt 19 september 2016 fra mobile enheder Udmærket lokale take-awayHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMuffin4u9Anmeldt 28 juli 2016 fra mobile enheder Det bedste på kystenHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCharlie M11Anmeldt 11 juni 2016 fra mobile enheder LækkerHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJodie6106Mooloolaba, Australien6813Anmeldt 27 november 2014 Fantastisk madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNeveragainMalenymaleny38Anmeldt 16 april 2014 Vil have den bedste service og den bedste mad, men dette er detHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJess WMooloolaba, Australien11Anmeldt 4 april 2014 Værste "kinesiske"Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMicko2312Anmeldt 27 september 2013 fra mobile enheder Mit første valgHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDahl DSunshine Coast5624Anmeldt 5 marts 2013 Billigt og traditionel kinesiskMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenSilverback Café21 anmeldelser 1,24 km væk Beefy’s Buderim15 anmeldelser 0,28 km væk Hikaru Fusion Asian Food15 anmeldelser 1,25 km væk Funky Frog cafe32 anmeldelser 1,4 km væk Seværdigheder i nærhedenFoote Sanctuary of Buderim35 anmeldelser 0,63 km væk Wirreanda Park17 anmeldelser 0,48 km væk Atrium Gallery at Buderim Craft Cottage6 anmeldelser 1,45 km væk Buderim District Park6 anmeldelser 1,37 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Mountain King Chinese Restaurant.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n1-2 King St, Buderim, Queensland 4556, Australien Placering:


Morten Buschmann - Foredrag om efterretningsvæsenet.\nSiden teenageårene har Morten haft en glødende interesse for efterretningsvæsen, militær, krige, konflikter og udenrigspolitik. Han har de seneste år udgivet fem anmelderroste thrillere i netop denne genre: den såkaldte Indhenter-serie. Hans bøger handler om en dansk føringsofficer, også betegnet indhenter, som er uddannet som snigskytte/agent i Mossad.\nBøgerne er kendetegnet ved en troværdig realisme som omdrejningspunkt. Som tidligere ansat i Forsvarskommandoen har Morten særligt gode forudsætninger for at skrive om dette hemmelige liv.\nMorten Buschmann arbejder som fuldtidsforfatter og følger nøje med i spionage, konflikter og krige. Hans arbejde har bragt ham til Tyrkiet, Egypten, USA og store dele af Europa. Morten er en seriøs og vidende fortæller, der kan give sine tilhørere nye oplysninger fra en lukket efterretningsverden – krydret med tankevækkende anekdoter fra Forsvaret, journalistik og musikverdenen.Læs mere...\nMorten Buschmann har arbejdet som professionel musiker og er uddannet journalist fra DJH. Han har arbejdet på DRTV, TV2, DR radio i midten af 90’erne og senere som manuskriptforfatter, medie-underviser og som kommunikationsmedarbejder på Københavns Universitet og Forsvarskommandoen.\nForespørg på Morten Buschmann og få hurtigt svar\nForedrag af Morten Buschmann\nForsvarets Efterretningstjeneste agerer i dyb hemmelighed. Morten Buschmann fortæller i dette foredrag om spionage, hemmeligheder og politik. Morten har tæt kontakt til efterretningskilder i ind- og udland. Han har fulgt spiontjenester hele hans voksne liv - mest som journalist. I dette foredrag fortæller Morten om e-tjenesternes historie, deres metoder og hvilken rolle disinformation, fake news og realpolitik har spillet gennem årene. Få en unik indsigt i en skyggeverden, som de færreste kender til. Efter foredraget er der rig mulighed for spørgsmål og debat.\nDisse foredragsholdere tilbyder foredrag, som minder om de foredrag, som Morten Buschmann holder.\nForfatterforedrag ･ Flakhaven 1, 1. sal ･ DK-5000 Odense C ･ tlf: 35 12 12 99 ･ i[email protected]


STRATEGI 2020 RÅDGIVNING - PDF\nDownload "STRATEGI 2020 RÅDGIVNING"\n1 STRATEGI 2020 RÅDGIVNING\n2 Indhold 1. KOLOFON GENERELT OM UDVIKLINGEN Eksterne faktorer CI-udviklingen Kommunerne og den økonomiske recession Stigende konkurrence Den teknologiske udvikling Interne faktorer Generationsskiftet Tolkebookings fremtid DØVEKONSULENTERNE Målgrupper for døvekonsulenterne Tilgang af nye brugere Brugere med mere komplekse funktionsnedsættelser Nye rådgivningsområder Rådgivning til forældre med døve/hørehæmmede/ci-opererede børn Rådgivning til mennesker med et alvorligt høretab Rådgivning til hørehæmmede i relation til arbejde og uddannelse Aftale med Uddannelsesstyrelsen Tendens til specialisering de seneste år Forældrevejledning til døve Ældrevejledning til døve Rådgivning til unge under uddannelse Behov for særlige tilbud til døve i relation til arbejdsmarkedet Overvejelser om tre specialområder Familieområdet Arbejdsmarked og uddannelse Ældreområdet og støtte til særligt udsatte Rådgivning til hørehæmmede og CI-brugere et nyt specialområde Samarbejde med brugerorganisationerne Sammenfatning af kravene til døvekonsulenterne Tidshorisont for strategiplanen På kort sigt På længere sigt DØVBLINDEKONSULENTERNE Målgrupper for døvblindekonsulenterne Mennesker med døvblindhed, som er tegnsprogsbrugere Mennesker med døvblindhed, som er talebrugere Usher Ældre med KAHS (kombineret aldersbetinget høre- og synsnedsættelse) Kommuner, der ikke har betalingsaftale Udvikling af nye tilbud Tilbud til døvblinde familier Undervisning i mobility til tegnsprogsbrugere Undervisning i alternativ kommunikation Kontaktpersonordningen Undervisning og supervision Samarbejde med brugerorganisationerne Tidshorisont for strategiplan På kort sigt På længere sigt FAMILIEKONSULENTERNE Krav om fleksibilitet Nye tilbud Konkurrence Udfordringer Tidshorisont for strategiplanen På kort sigt På længere sigt...19 Side 1 af 23\n3 6. DE ADMINISTRATIVE FUNKTIONER INDENFOR KONSULENTOMRÅDET Tidshorisont for strategiplan På kort sigt På længere sigt KONSULENTOMRÅDETS ORGANISERING Den nuværende struktur Nye krav nye udfordringer for lederne Tidshorisont for strategiplanen På kort sigt På længere sigt KOLOFON Rettet til nyt navn I forbindelse med Center for Døves navneskifte til CFD pr. 1. jan er Strategi 2020 Rådgivning rettet til, så det nye navn fremstår tydeligt i dokumentet. Der kan frem til næste revision af dokumentet forekomme visse uoverensstemmelser omkring navne og datoer. 28. jan Kirsten van der Poel Side 2 af 23\n4 2. GENERELT OM UDVIKLINGEN Når man skal forsøge at lave en strategiplan, som rækker helt hen til 2020, er det nødvendigt at se på, både hvilke udviklingstendenser der er på døve- og døvblindeområdet, men også hvordan samfundsudviklingen tegner sig generelt. Der er i hvert fald tre udefra kommende faktorer, som får betydning for CFD s Konsulentområde, nemlig CI-udviklingen, den økonomiske samfundskrise og desuden markedsgørelsen af den offentlige sektor med deraf følgende stigende konkurrence. Hertil kommer, at vi har en intern udfordring, idet vi står overfor et omfattende generationsskifte indenfor Konsulentområdets ledelse indenfor de nærmeste fem år. Dette er vi nødt til at tage højde for i en strategiplanlægning. Endelig har det stor betydning for Konsulentområdet, hvordan Tolkebookings fremtid tegner sig, idet der flere steder i landet er kontorfællesskab. 2.1 Eksterne faktorer CI-udviklingen I Danmark startede man med at tilbyde døvfødte børn CI-operationer i 1993 og siden er udviklingen gået meget hurtigt på dette område. Siden år 2000 er børnene blevet opereret før et års alderen, og de har siden 2006 fået tilbudt CI på begge ører. Resultaterne er så fine, at de fleste børn kan lære at udnytte deres hørelse og at kommunikere på dansk. De bliver enkeltintegreret i normalskolerne og vokser derfor op uden tegnsprog. Konsekvensen af denne udvikling er, at samtlige døveskoler i landet nu har betydeligt færre børn end tidligere. Der er på skolerne sket en omstilling fra skoletilbud til konsulenttilbud og STU(Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse). Center for Døvblindhed og Høretab i Aalborg (tidligere Aalborgskolen): Siden 2007 er elevtallet faldet med 61 %. Der er i skrivende stund 18 elever indskrevet i skoletilbuddet, kun de fem har ingen tillægshandicaps. Man regner med et fald på 1 elev årligt de kommende år. Langelinieskolens afdeling for børn og unge med høretab i København (tidligere Skolen på Kastelsvej): Siden 2007 er skolens elevtal faldet med 52 %. Afdelingen forventer et elevtal på 33 for skoleåret 2012/2013. En meget stor del af eleverne har andre funktionsnedsættelser. I skrivende stund er det netop blevet udmeldt, at skolen skal reduceres med 43 % for skoleåret 2012/2013 på grund af det faldende elevtal. På Center for Høretab i Fredericia (tidligere Fredericiaskolen): Elevtallet er her faldet med 40 % siden Skolen forventer 38 elever indskrevet i skoleåret 2012/2013. En meget stor del af nuværende elever har andre problemer end hørenedsættelsen - enten tillægshandicaps eller adfærdsmæssige problemer. Der er i skoleåret 2011/ døve elever, som er helt tegnsprogsafhængige. Resten bruger dansk tale eventuelt kombineret med tegn. Nyborgskolen: Skolens elevtal er siden 2007 faldet med 70 %. Af samme grund har Region Syddanmark udmeldt, at man lukker skolen i Nyborg sommeren 2012 og flytter den til Fredericia sammen med døveskolen her, som også hører under Region Syddanmark. Skolen forventer et elevtal på 18 for skoleåret 2012/2013. Konsulenterne har hidtil fået den største tilgang af nye brugere via døveskolerne, først og fremmest Nyborgskolen. Fremover vil der kun komme ganske få elever via døveskolerne, og en meget stor procent af disse vil have andre problemer end høretabet Kommunerne og den økonomiske recession Den omfattende samfundsmæssige krise, som vi har oplevet i Danmark siden 2008 har betydet store budgetmæssige vanskeligheder for landets kommuner. De fleste steder har man allerede haft den store sparekniv fremme og for første gang ser vi, at også handicapområdet for alvor rammes hårdt. Side 3 af 23\n5 Der er i kommunerne skærpet opmærksomhed omkring de ydelser, som stilles til rådighed af eksterne leverandører. Man vil kende det nøjagtige indhold i ydelsen og ønsker i højere grad individuelt fastsatte priser, som er gennemskuelige i stedet for standardydelser/priser, som vi har været vant til. Desuden oplever vi et pres med hensyn til opsigelsesvarsler. Kommunerne ønsker maksimalt en måneds opsigelse på deres aftaler. Det er vigtigt, at vi er opmærksomme på kommunernes forskellige kulturelle og politiske forskelligheder og tilpasser vores tilbud efter de behov og krav, den enkelte kommune har. Nogle kommuner ønsker fx at have så mange tilbud som muligt i eget regi, andre er mere indstillet på at købe specialiserede ydelser fra eksterne leverandører. Dette stiller store krav til vores fleksibilitet og evne til at samarbejde med de kommunale medarbejdere og afpasse vores tilbud efter deres ønsker. Mange økonomer regner med, at krisen vil fortsætte en del år endnu, og at der vil ske en reduktion i velfærdsstaten på ca. to procent årligt de næste mange år. Holder disse forventninger stik, vil vores velfærdssamfund i 2020 være reduceret med knap 20 % Stigende konkurrence Den stigende markedsgørelse, som har fundet sted indenfor hele den offentlige sektor de seneste år, har også skærpet konkurrencen betragteligt. Der er kommet mange private udbydere på markedet, herunder enmandsfirmaer, som byder ind på de områder, vi hidtil har anset for vores. Også institutioner indenfor tilgrænsende områder går i konkurrence med os for at overleve. Dette gælder også skolerne, som fx byder ind med tilbud om efterværn, mentorordning, hjemmevejledning m.v. Konkurrencen giver anledning til mange overvejelser af etisk karakter omkring samarbejde, åbenhed og også om grænser for, hvor vi selv byder ind på andres områder. Endvidere udsætter konkurrencen os for et fagligt pres. Vi skal i stadig højere grad dokumentere vores indsats og vores faglighed bevise, at man hos CFD får den bedste ydelse til den mest fordelagtige pris Den teknologiske udvikling Det går meget stærkt på det IT- teknologiske område for øjeblikket, og det er vigtigt, at vi i konsulentområdet er up to date med udviklingen og har mulighed for at anvende de nyeste kommunikationsteknologiske muligheder - både i kontakten med vores brugere og i forbindelse med vores interne samarbejde. Vi er kommet langt de seneste år, hvor vi har fået mulighed for at benytte videotelefoni og SMS i kontakten med borgerne. Vi har også på de fleste kontorer har fået mulighed for at benytte videokonference og/eller Lync som en mulighed, der i nogle tilfælde kan erstatte fysiske møder og dermed spare konsulenttimer og transportudgifter. Der skal dog fortsat arbejdes på en bedre implementering og anvendelse af de tilgængelige muligheder indenfor konsulentområdet og på at udbygge mulighederne for at benytte Lync til ekstern kommunikation, sådan at man kan kommunikere med tegnsprogsbrugerne ved hjælp af webkamera. Det er også vigtigt løbende at følge den teknologiske udvikling tæt, sådan at vi fortsat kan tilbyde borgerne at kommunikere med dem via den nyeste kommunikationsteknologi. I forhold til intern brug af videokonference skal der arbejdes med tilbud om undervisning, hvor ikke alle skal rejse efter tilbuddet, men kan følge med via videokonference. Der skal desuden arbejdes med optagelse af undervisningssekvenser, som kan gemmes og vises on demand. 2.2 Interne faktorer Som nævnt indledningsvist er der nogle interne faktorer som påvirker udviklingen på Konsulentområdet, især det forestående generationsskifte og desuden udviklingen på tegnsprogstolkeområdet. Side 4 af 23\n6 2.2.1 Generationsskiftet Konsulentområdet står overfor et omfattende generationsskifte, især på ledelsessiden. Ser vi fem år frem, vil der efter al sandsynlighed være sket skift af både områdechef samt tre ud af fire afdelingsledere. Der er derfor et stort behov for, at vi meget hurtigt får taget hul på en drøftelse af, om den nuværende ledelsesstruktur er den rigtige set i forhold til de udfordringer, vi står overfor, eller om der kunne være andre modeller, der er bedre egnede. Se i øvrigt afsnit Tolkebookings fremtid De fleste steder i landet har Konsulentområdet kontorfællesskab med Tolkebooking. Hvordan Tolkebookings fremtid tegner sig vil derfor have afgørende betydning for Konsulentområdet og muligheden for at videreføre de nuværende kontorfaciliteter, hvor huslejeudgiften deles med Tolkebooking. Det er nødvendigt at følge udviklingen på tolkeområdet tæt og være i dialog med Tolkebooking om begge områders behov for kontorfaciliteter. Side 5 af 23\n7 3. DØVEKONSULENTERNE Døvekonsulentordningen har altid været det bærende fundament for konsulentområdet. De regionale kontorer blev oprindelig oprettet til døvekonsulenterne, som tidligere var de eneste konsulenter til at betjene både døve og døvblinde tegnsprogsbrugere. Først i begyndelsen af 90 erne kom døvblindekonsulenterne og familiekonsulenterne til, men stadig er det i døvekonsulentordningen den største tilførsel af økonomiske midler ligger. Døvekonsulentordningen er finansieret af landets kommuner efter objektive kriterier, det vil sige udgiften deles i forhold til indbyggertal. Det er således også den ordning, som økonomisk er den mest stabile. 3.1 Målgrupper for døvekonsulenterne Døvekonsulenternes tilbud har primært været rettet mod voksne døve og svært hørehæmmede tegnsprogsbrugere fra afslutningen af skoleforløbet (for de flestes vedkommende på Nyborgskolen) og resten af livet. Det har været en kerneydelse for døvekonsulenterne at kunne yde rådgivning til døve borgere direkte på tegnsprog uden brug af tegnsprogstolk. Rådgivningstilbuddet har omfattet hele det sociale spekter med rådgivning om uddannelsesmuligheder, om muligheder for tegnsprogstolkning, i forbindelse med arbejde, familieproblemer, pensionsspørgsmål, hjælpemidler m.v. Når vi ser på CI-udviklingen og konsekvenserne for døveskolerne må vi forudse, at der om få år kun vil være ganske få unge tegnsprogsbrugere, som efterspørger rådgivning fra døvekonsulenterne. Blandt den gruppe af unge, som er blevet opereret fra år 2000 er der kun få, som ikke profiterer af deres CI, og er helt afhængige af tegnsprog. Der er enkelte elever, som efter en årrække at have været enkeltintegreret overflyttes til en døveskole, men disse er også talebrugere og har ikke lært tegnsprog. Det store spørgsmål er, om de unge CI-brugere, som er integreret i folkeskolerne, vil efterspørge specialrådgivning fra døvekonsulenterne, eller om de kan klare sig med de almindelige kommunale tilbud? I Capacents udredning af tolkeområdet fra april 2009 anslår man, at der først fra 2018 vil ske ændringer i behovet for tegnsprogstolk til uddannelse, det vil sige når de børn, som fra år 2000 blev tidligt opererede, bliver voksne. Nedgangen i elevtallet på døveskolerne og især Nyborgskolen, som for skoleåret 2011/12 kun har i alt 20 elever indskrevet, viser dog, at udviklingen går stærkere, end man har forudset. Det skal i den forbindelse anføres, at det lave elevtal på Nyborgskolen ikke kun skyldes, at de døve elever har fået CI, men også kommunernes pressede økonomi, som har medført, at mange får/har fået afslag på et ophold og tvinges til at søge andre og billigere løsninger, fx kommunale tilbud eller døves højskole Castberggård. Endelig fravælger flere elever end tidligere tilbuddet på Nyborgskolen, og foretrækker at gøre deres skoleforløb færdigt på barneskolerne eller - hvis de kan klare sig med tekniske hjælpemidler - på en af efterskolerne, som har et tilbud til hørehæmmede Tilgang af nye brugere I konsulenternes årsberetning for 2010 kan man se, at døvekonsulenterne - sammenlignet med året før - havde færre kontakter med unge under 18 år. For 2011 var tallet det samme som for 2010, men tendensen er alligevel tydelig. Med en Nyborgskole med et stærkt vigende elevtal og en usikker fremtid vil dette antal formentlig falde yderligere de kommende år, og der vil ikke længere være en automatik i henvisningen fra skoletilbud til rådgivning hos døvekonsulenterne, som vi har været vant til. Man skal dog ikke glemme, at der stadig vil være unge døve, som har behov for konsulenternes rådgivningstilbud. Dette gælder både de kommende 5-7 år, hvor de sent opererede skal i gang med uddannelse, men også efter dette tidspunkt, idet man må regne med, at en mindre gruppe børn/unge Side 6 af 23\n8 ikke vil profitere optimalt af deres CI. Disse unge vil på grund af kommunikationsproblemer have et behov for specialrådgivning, og det samme vil de kommunale medarbejdere, som kommer i kontakt med dem. Det vil derfor være vigtigt, at der skabes kontakt til disse unge døve med oplysning om muligheder for specialrådgivning, hvor de befinder sig i landet: På døveskolerne i Aalborg, Fredericia og København På centerskolerne i hele landet På efterskolerne der har tilbud til hørehæmmede På Castberggård Via PPR- kontorerne i kommunerne Via UU- vejlederne i kommunerne Via brugerorganisationerne og forældreforeningerne På alle døvekonsulentkontorerne bør der derfor fremover laves årlige planer for, hvordan man kommer ud til ovennævnte skoler og institutioner med tilbud om rådgivning lokalt. 3.2 Brugere med mere komplekse funktionsnedsættelser Som nævnt tyder alt på, at behovet for specialrådgivning blandt de unge CI-brugere fremover vil falde betydeligt. Den gruppe, som fortsat vil efterspørge specialrådgivning, er unge som ikke profiterer tilstrækkeligt af deres CI, og ifølge oplysninger fra døveskolerne, har disse unge ofte andre problemer end hørenedsættelsen. Der kan være tale om både fysiske, psykiske eller sociale problemer. På trods af, at disse unge vil have kommunikationsproblemer, er det ikke sikkert, at de vil være tegnsprogsbrugere. Døvekonsulenterne skal derfor fremover stadig have viden indenfor døveområdet, men også supplere denne viden for at kunne betjene de nye brugergrupper: Døvekonsulenterne skal have indgående viden om CI Have en generel viden om tekniske hjælpemidler Have bred samfundsmæssig viden og kendskab til en stadig mere kompleks lovgivning Kunne klare sig både på tegnsprog og med tegnstøttet kommunikation Alt i alt tyder udviklingen på, at vi fremover vil se en gruppe af velfungerende CI-brugere, som vil kunne klare sig med den rådgivning, som kan fås via normalsystemerne. Desuden vil en forholdsmæssig større del af konsulenternes brugere have andre funktionsnedsættelser end høretabet med behov for mere intensiv rådgivning og støtte. Dette stiller øgede krav til fagligheden med særlig viden om andre funktionsnedsættelser, herunder psykiatriske og psykologiske problemer i tilknytning til hørehandicappet. 3.3 Nye rådgivningsområder Med det forventede fald i antallet af tegnsprogsbrugere, må vi forudse, at døvekonsulentordningen kan komme under pres indenfor de nærmeste år. Der vil imidlertid være behov for et landsdækkende tilbud om specialrådgivning i rigtig mange år fremover på området. Derfor er det vigtigt, at der arbejdes på at opretholde en ordning af en vis størrelse. Det må derfor afsøges, om konsulenternes rådgivningstilbud kan anvendes indenfor tilgrænsende områder, hvor der er et behov, men ikke noget tilbud både på børne- og voksenområdet Rådgivning til forældre med døve/hørehæmmede/ci-opererede børn Døveskolerne har hidtil varetaget rådgivningen til forældre med døve børn indtil afslutningen af skoleforløbet. I takt med at døveskolerne indskrænker, skønnes der at opstå et nyt behov for rådgivning, specielt ved overgangen mellem skole og ungdomstilbud, herunder et behov for generel vejledning om høretekniske hjælpemidler i uddannelsessituationer. Der kommer også nu henvendelser fra forældre, som søger hjælp for at få bevilget ophold til deres store børn på fx Nyborgskolen eller på Castberggård. Generelt skal vi være meget opmærksomme på, hvad der sker på skoleområdet i disse år, hvor ændringerne foregår så hurtigt. Der vil hurtigt kunne opstå huller med manglende tilbud om rådgivning, Side 7 af 23\n9 hvor døvekonsulenternes ekspertise vil kunne anvendes på børne- og ungeområdet. Døvekonsulenterne har en stor paratviden om hele det sociale område, herunder om uddannelsesmuligheder og vil kunne løfte denne opgave Rådgivning til mennesker med et alvorligt høretab Døvekonsulenterne oplever allerede nu, at de får henvendelser fra hørehæmmede borgere, som ikke er tegnsprogsbrugere, men som søger rådgivning, fordi der ikke er noget rådgivningstilbud til hørehæmmede, hvor de bor. Der ser således ud til at være et udækket behov for rådgivning flere steder i landet til hørehæmmede voksne, som er dansktalende. Denne gruppe er ikke omfattet af den objektivt finansierede døvekonsulentordning, men døvekonsulenterne har en ekspertise, som kan anvendes langt bredere end til gruppen af tegnsprogsbrugere Rådgivning til hørehæmmede i relation til arbejde og uddannelse Siden begyndelsen af 2010 har CFD haft et tilbud om specialrådgivning til gruppen af hørehæmmede i relation til uddannelse og arbejde. Tilbuddet er etableret som indtægtsdækket virksomhed primært rettet mod brugere og kommuner på Sjælland. Det har taget tid at få ordningen løbet i gang i en tid, hvor kommunerne er presset på økonomien, men der ser i skrivende stund ud til at være en stigende efterspørgsel efter tilbuddet. Mange kommunikationscentre/høreinstitutter har vanskelige vilkår disse år, og et behov for specialrådgivning til hørehæmmede - svarende til det tilbud som er på Sjælland - vil hurtigt kunne opstå andre steder i landet. Det er derfor vigtigt at følge udviklingen på høreområdet både i de regionale og kommunale høre-institutter/kommunikationscentre og desuden klæde konsulenterne på til at kunne påtage sig rådgivning til andre borgere end tegnsprogsbrugere. Det vurderes, at specialrådgivning til hørehæmmede vil kunne varetages på fagligt kvalificeret vis af døvekonsulenterne på de regionale kontorer, såfremt der ydes supervision fra specialkonsulenten på Jagtvej, suppleret med løbende tilbud om efteruddannelse på høreområdet. Dog vil specialrådgivning til gruppen af hørehæmmede falde udenfor den objektivt finansierede døvekonsulentordning, og der skal derfor opkræves kommunal betaling for ydelserne Aftale med Uddannelsesstyrelsen Der er i 2011 indgået kontrakt med Uddannelsesstyrelsen om specialrådgivning til hørehæmmede elever på ungdomsuddannelserne. Der forestår imidlertid et stort arbejde med at få gjort skoler og elever opmærksomme på, at tilbuddet eksisterer. Der skal arbejdes på følgende: Kontakt til de kommunale UU-vejledere, som har en vigtig rolle, når eleverne skal videre fra folkeskolen til ungdomsuddannelserne, jf. vejledningen Kontakt til PPR kontorerne, som har kendskab til hørehæmmede elever Kontakt til studievejlederne på ungdomsuddannelserne, som er ansvarlige for at søge SPS støtte Information til hørehæmmede elever om muligheden for specialrådgivning eventuelt via brugerorganisationerne Der skal arbejdes på flere fronter for at skabe de nødvendige kontakter: Udarbejdelse af foldere om specialrådgivning på ungdomsuddannelserne Beskrivelser til ydelseskataloget Information på hjemmesiden Breve til uddannelsesstederne Information i brugerorganisationernes blade Møder med brugerorganisationerne med information om tilbud 3.4 Tendens til specialisering de seneste år Døvekonsulenterne har altid været generalister på et meget specialiseret område, det vil sige at de har alle rådgivet indenfor hele det sociale spekter. Det er imidlertid tydeligt, at der indenfor de seneste år er sket en specialisering af rådgivningstilbuddene til døve, idet der er oprettet en række særlige tilbud til fx, ældre døve, til døve forældre og til unge uddannelsessøgende. Spørgsmålet er, om behovet for specialisering vil være stigende i de kommende år, hvor brugergruppen ændrer sig og nye brugere med andre behov kommer til. Side 8 af 23\n10 3.4.1 Forældrevejledning til døve Allerede i 1999 oprettede man i et samarbejde mellem Danske Døves Landsforbund (DDL) og CFD et tilbud om Forældrevejledning til Døve for satspuljemidler. Dette tilbud eksisterer stadig, men er nu overtaget af DDL. Bevillingen løber frem til udgangen af Der er tale om et vigtigt arbejdsområde, og man bør støtte DDL s bestræbelser på at få ordningen permanentgjort. Skulle dette ikke lykkes, bør man i døvekonsulentordningen indgå i et samarbejde med DDL om, hvilke muligheder der er i døvekonsulentordningen for at yde støtte til døve forældre på længere sigt Ældrevejledning til døve Ældrevejledning til døve er også et specialiseret tilbud oprettet for satspuljemidler. Projektet varetages nu af DDL og dækker kun dele af landet, idet flere kommuner selv har oprettet et tilbud. På Sjælland varetages ældrevejledningen af CFD. Hvis satspuljetilskuddet til DDL s ældrevejledning ophører og det ikke lykkes at få kommunerne til at betale for ordningen, bør der indledes et samarbejde med DDL om mulighederne for at yde støtte til ældre døve via døvekonsulentordningen, eventuelt kombineret med tilbud om hjemmevejledning til ældre med særlige behov. Det er dog vigtigt, at ældrevejledningen på Sjælland bevares som et særligt tilbud, idet der specielt i hovedstadsområdet er en stor gruppe ældre med behov for særlig vejledning Rådgivning til unge under uddannelse Efter forslag fra DDL oprettede døvekonsulenterne i efteråret 2011 et tilbud om anonym rådgivning til unge døve under uddannelse på Sjælland. Dette tilbud skal evalueres efter et år og vil eventuelt kunne udbredes til resten af landet, hvis det viser sig at være en succes. Der vil, en årrække fremover, være unge døve under uddannelse, som har behov for specialrådgivning, og selvom antallet er faldende, er det vigtigt, at de unge tegnsprogsbrugere får den rådgivning, de har behov for Behov for særlige tilbud til døve i relation til arbejdsmarkedet Arbejdsløsheden i døvegruppen er steget markant de seneste år, og der skønnes at være et behov for at intensivere rådgivningen til arbejdsløse døve og til de jobcentre, der har ansvaret for dem. Der er behov for: At døvekonsulenterne prioriterer rådgivningen til døve, der er udenfor arbejdsmarkedet højt At døvekonsulenterne er meget synlige i forhold til de kommunale jobcentre At det løbende undersøges, om der er mulighed for at søge projektmidler med henblik på at styrke døvekonsulenternes indsats med arbejdsrelaterede projekter Døvekonsulenterne har for 2012 og 2013 fået bevilget midler fra satspuljen til at gennemføre et projekt for at skaffe flere døve i arbejde. Der skal i projektperioden arbejdes med udvikling af metoder, som kan anvendes af døvekonsulenterne fremover for at styrke indsatsen på arbejdsområdet og synliggøre døvekonsulenternes tilbud i forhold til de kommunale jobcentre. 3.5 Overvejelser om tre specialområder Der tegner sig et billede af tre store områder indenfor døvekonsulenternes fagområde, hvor man på sigt kan overveje en mild specialisering : Familieområdet Uddannelse og arbejdsmarked Rådgivning til særligt udsatte, herunder ældre døve Hertil kommer området med rådgivning til hørehæmmede og CI-opererede, som også kan betragtes, som et specialområde på sigt Familieområdet Familieområdet er kommet til at fylde mere og mere i døvekonsulenternes rådgivning de seneste år. Der er mange familier med ganske komplicerede problemstillinger, hvor både døvekonsulenter og Side 9 af 23\n11 familiekonsulenter er involveret. Døvekonsulenterne anvender alle mange ressourcer på at skulle afdække familiers behov, ansøge om bevillinger, deltage i opfølgningsmøder og være sparringspartnere for familiekonsulenterne. Man kan derfor overveje, om arbejdet med familier burde samles hos et færre antal døvekonsulenter med mulighed for et tættere samarbejde med familiekonsulenterne. Man ville hermed kunne sætte mere fokus på at udvikle den faglige ekspertise indenfor området Arbejdsmarked og uddannelse Der er i disse år meget fokus på arbejdsområdet, også i relation til handicappede, og det er her en stor del af de offentlige økonomiske ressourcer lægges. Arbejdsmarkedsområdet har altid været et af døvekonsulenternes kerneområder, men i nogle år har andre arbejdsopgaver presset sig på, ligesom flere aktører har budt ind på området. Rådgivningen til døve arbejdssøgende er imidlertid stadig en af hjørnestenene i døvekonsulenternes arbejde og det er derfor vigtigt, at konsulenterne er meget synlige i forhold til de kommunale jobcentre, sådan at de bliver betragtet som de vigtigste samarbejdspartnere, når det drejer sig om at finde tilbud til døve borgere, som er arbejdssøgende. Det er også vigtigt, at der tages løbende initiativer i form af større eller mindre projekter for at skaffe døve i arbejde. Som nævnt ovenfor har døvekonsulenterne har for 2012 og 2013 fået midler fra Beskæftigelsesministeriets satspulje til at iværksætte et projekt, der har til formål at skaffe jobs til døve, der er udenfor arbejdsmarkedet. I projektet er der lagt vægt på en lokal indsats i et tæt samarbejde med jobcentrene. Dette vurderes at være en rigtig strategi ud fra de positive tilbagemeldinger, der er kommet fra jobcentrene, som selv står meget famlende overfor opgaven med at servicere døve borgere. De er derfor meget interesseret i et tæt samarbejde med døvekonsulenterne. Uddannelsesområdet er ligeledes et af de vigtige kerneområder, og det er selvfølgelig vigtigt at de unge døve tegnsprogsbrugere, som nu er under uddannelse eller som kommer til de kommende år, får den service, som de har behov for. Set i dette lys er samarbejdet med DDL/DDU om uddannelsesvejledning et godt initiativ, som skal overvejes udbredt til resten af landet efter Ældreområdet og støtte til særligt udsatte Ældregruppen vil de kommende år komme til at udgøre en forholdsmæssig større og større andel af tegnsprogsgruppen og af DDL s medlemmer og vil derfor være en meget vigtig brugergruppe for døvekonsulenterne at servicere. Der er tilbud om ældrevejledning på Sjælland. For at ordningen kan fortsætte, skal der arbejdes for det. Samtidig ønsker DDL fortsat at arbejde for, at tilbuddet om ældrevejledning gøres permanent i resten af landet. Skulle dette ikke lykkes, bør der indledes et tæt samarbejde med DDL om, hvordan døvekonsulenterne kan yde en mere intensiv støtte til de ældre døve. Døvekonsulenterne rådgiver mange borgere med særlige behov, fordi de har andre problemer end hørenedsættelsen. Det drejer sig om et bredt spekter af forskelligartede problemer af psykisk og/ eller social karakter eller en kombination af høretab og andre funktionsnedsættelser. Vi må forvente, at de nye brugere, som kommer til de kommende år ofte vil have kombinerede problemstillinger, som kræver en særlig faglig indsigt. Desuden vil nogle have behov for intensiv støtte i hjemmet. Det kan derfor overvejes, om man skal betragte specialrådgivning til ældre døve og til andre døve med særlige behov som et særligt specialområde, således at rådgivningen samles hos en gruppe af konsulenter, som får mulighed for særlig efteruddannelse og opkvalificering i kommunikation med disse borgere. Side 10 af 23\n12 3.5.4 Rådgivning til hørehæmmede og CI-brugere et nyt specialområde Rådgivning til hørehæmmede, herunder hørehæmmede, som er blevet CI-opereret, fordi hørelsen har været faldende, kan betragtes som et selvstændigt specialområde, som vi bør forsøge at udvide og udbrede til hele landet. Der er netop (1. marts 2012) indsendt ansøgning om puljemidler i to år med henblik på at udvikle nye rådgivningstilbud til gruppen. Giver ansøgningen resultat må erfaringerne fra dette projekt anvendes til implementering af tilbuddet i hele landet. 3.6 Samarbejde med brugerorganisationerne Det er vigtigt, at der er et tæt og konstruktivt samarbejde mellem CFD s døvekonsulenter og brugerorganisationerne på området om, hvordan man kan yde den bedste service til borgere med et alvorligt høretab. Der har med mellemrum fra DDL været fremført kritik af døvekonsulentordningen, idet der tilsyneladende er unge døve, som ikke mener at kunne bruge tilbuddet. Døvekonsulentordningen skal være et tilbud, som kan anvendes af alle døve, uanset funktionsniveau, og det er vigtigt, at der samarbejdes med brugerorganisationerne om, hvordan konsulenternes image kan gøres bedre, sådan at alle kan profitere af ordningen. DDL har arbejdet på at sætte fokus på rådgivningen til ældre døve, til døve forældre og til unge uddannelsessøgende. Dette er vigtige områder og vi skal i CFD fortsat samarbejde med DDL om permanentgørelse af disse tilbud, men samtidig stå klar til at samarbejde om alternative muligheder, hvor det ikke lykkes. 3.7 Sammenfatning af kravene til døvekonsulenterne Generelt må målet for døvekonsulenterne være, at der skal eksistere et landsdækkende professionelt beredskab, så længe der er et behov. Dette kræver en ordning af en vis størrelse. Derfor skal der samtidig arbejdes på at udvide tilbuddene til tilgrænsende grupper som indtægtsdækket virksomhed. Vi må imødese, at der inden 2020 kan opstå politisk opmærksomhed omkring døvekonsulentordningen med diskussion af, hvilke opgaver, der skal løses under ordningens rammer. For fortsat at kunne dække borgernes behov for service, er det vigtigt at arbejde for: At kunne dokumentere og tydeliggøre vores arbejde med specialrådgivning til de døve tegnsprogsbrugere, som er vores kernebrugere. At være meget synlige i kommunerne med rådgivnings- og undervisningstilbud. o Fortsat arbejde på at udvikle årsberetninger og ydelseskataloger Undersøge i hvilket omfang materialet læses Overveje, om der skal satses på elektroniske udgaver fremover o Arbejde med at udvikle de statistiske oplysninger o Blive bedre til at skrive og få trykt faglige indlæg, fx til brugerorganisationernes blade o Samarbejde med Kompetencecentret om profilering bredt At udvise stor fleksibilitet og evne til omstilling for kunne efterkomme varierede og skiftende behov: o Samarbejde med brugerorganisationerne om dækning af aktuelle behov o Iværksætte nye projekter efter behov At udvikle nye tilbud, som kan sælges til kommunerne/jobcentrene: o På arbejdsmarkedsområdet, fx ressourceprofiler o På familieområdet, fx tilbud om 50 undersøgelser At dygtiggøre os for at kunne betjene de kommende døve CI-brugere, som har behov for rådgivning. Side 11 af 23\n13 At udvikle og udbrede tilbud om rådgivning til hørehæmmede i relation til uddannelse og arbejde efter de behov som er i hele landet. At samarbejde med Kompetencecentrets psykologer om udvikling af tilbud o Til døve familier o Til døve med psykiske og psykiatriske problemer At udnytte at vi har en landsdækkende funktion og tilbyde tværgående aktiviteter, som andre ikke har mulighed for o Netværksgrupper til døve efter behov på tværs i landet Styrke og udvikle nye tilbud om undervisning til kommuner, uddannelsesinstitutioner m.v. At indgå i et tværfagligt samarbejde med medarbejdere i PSO omkring tilbud om udredning af komplicerede brugere At profilere vores tilbud i forhold til VISO i forhold til både døve og hørehæmmede Det skal understreges, at der kan være lokale forskelle i landet, som er vigtige af tage hensyn til, når indsatsen planlægges. 3.8 Tidshorisont for strategiplanen På kort sigt Indenfor de næste tre år skal der fokuseres på følgende: Forløbet det første skoleår. Det skal drøftes, hvordan man i hele landet skaber kontakt til de unge brugere fremover, jf. pkt Dette tages op i gruppen af afdelingsledere, hvorefter der må laves planer på de enkelte kontorer. Det skal medio 2013 evalueres, hvordan samarbejdet mellem Nyborgskoletilbuddet i Fredericia og døvekonsulenterne er der er behov for justeringer Tilbuddet om uddannelsesvejledning i København evalueres i slutningen af 2012 og det drøftes, om tilbuddet skal udvides til at omfatte provinsen Der skal tages kontakt til brugerorganisationerne (Decibel, CI-foreningen og Høreforeningen) for at orientere om CFD s muligheder for at yde konsulentbistand, herunder mulighederne for at rådgive de helt unge/de store børn i forbindelse med overgangen fra skole til ungdomstilbud Der skal desuden aftales faste samarbejdsmøder med DDL for at fastholde et godt samarbejde om vores kernebrugere, de døve tegnsprogsbrugere. Der skal tages kontakt til de kommunale og regionale Høreinstitutter/Kommunikationscentre for at undersøge, hvilket tilbud der er til hørehæmmede i forbindelse med uddannelse og arbejde samt at undersøge mulighederne for at udbrede tilbuddet med salg af ydelser til kommunerne på dette område Der skal inden udgangen af 2013 nedsættes en arbejdsgruppe, som skal komme med forslag til hvordan rådgivning til hørehæmmede kan indgå som en del af CFD s tilbud i hele landet Projekt om støtte til døve udenfor arbejdsmarkedet, som er startet op i slutningen af 2011/ begyndelsen af 2012 afsluttes og evalueres ved udgangen af Der træffes herefter beslutning om, hvordan indsatsen kan fortsættes af døvekonsulenterne Der arbejdes løbende med synliggørelse og med udvikling af informationsmateriale både elektronisk og på tryk. Der skal arbejdes med brug af alle tilgængelige elektroniske kommunikationsmidler både internt og eksternt. Der skal være særligt fokus på mulighederne for at kommunikere med tegnsprogsbrugerne ved hjælp af webcam Side 12 af 23\n14 Det skal tydeliggøres, hvilke tilbud på høreområdet vi kan give til VISO, både hvad angår specialrådgivning og udredning Det skal afklares med PSO om et samarbejde om udredning på høreområdet på sigt kunne være relevant På længere sigt Der skal igangsættes en grundig drøftelse af, hvordan strukturen skal være indenfor døvekonsulentområdet. Skal alle døvekonsulenter fortsat kunne rådgive om alt, eller er der et behov for en form for specialisering, jf Der skal udarbejdes plan for, hvilken efteruddannelse der er behov for til døvekonsulenterne i relation til hvordan strukturen skal være Der skal samarbejdes med DDL om, hvordan tilbuddene til døve forældre bedst kan organiseres Der skal samarbejdes med DDL om, hvordan tilbud til ældre døve skal være i hele landet Side 13 af 23\n15 4. DØVBLINDEKONSULENTERNE Døvblindekonsulentordningen blev før 2007 finansieret af landets amter. Med kommunalreformen skete der en opsplitning af betalingen, således at staten (VISO) overtog ansvaret for de mest specialiserede sager, mens kommunerne fik ansvaret for de øvrige. I praksis betyder det, at VISO betaler for specialrådgivning til alle med sjældne syndromer og alle der benytter alternativ kommunikation. Det vil sige de under 65-årige, mens kommunerne betaler for rådgivning til ældre med aldersbetingede syns/hørenedsættelser og til rådgivning i forbindelse med kontaktpersonordningen. Betalingen på døvblindeområdet fordeler sig med 2/5 til VISO og 3/5 til kommunerne, det vil sige et sårbart system set i forhold til kommunernes pressede økonomi. 4.1 Målgrupper for døvblindekonsulenterne Døvblindekonsulenternes målgruppe er meget bred, idet den både omfatter voksne døve tegnsprogsbrugere med alvorlige synsproblemer samt voksne talebrugere med dobbelt sansetab, herunder ældre med alvorligt kombineret aldersbetingede syns og hørenedsættelser (KAHS) Mennesker med døvblindhed, som er tegnsprogsbrugere Udviklingen på CI-området vil også få konsekvenser for døvblindekonsulentordningen, idet de unge tegnsprogsbrugere traditionelt har haft deres skolegang på de tre døveskoler og Nyborgskolen og herfra er blevet sluset videre til rådgivning hos døvblindekonsulenterne hos Center for Døvblindhed og Høretab og senere CFD. En del af disse unge vil fremover blive enkeltintegreret i normalskolerne og kontakten skal derfor skabes via andre kanaler end tidligere. Der skal fortsat være kontakt til døveskolerne, men også til: PPR- kontorerne UU-vejlederne Forældreforeninger og brugerorganisationer Socialforvaltningerne Syns- og hørekonsulenterne i regionerne og kommunerne Mennesker med døvblindhed, som er talebrugere Der er tale om en bred og meget heterogen gruppen bestående af yngre med fx sjældne syndromer, herunder Usher 2, samt en meget stor gruppe af ældre med aldersbetingede syns- og hørenedsættelser Usher 2 Undersøgelser fra andre lande viser, at der er langt flere borgere med Usher 2 og andre sjældne syndromer, end vi har kontakt med. Der bør derfor snarest igangsættes et projekt med henblik på opsporing af og tilbud til mennesker, der har Usher 2 eller lignende syndromer. Der bør desuden løbende arbejdes med at udvikle og synliggørelse af døvblindekonsulenternes tilbud til disse borgere. Dette kan ske via kontakt til: Høre - og synskonsulenter i kommuner og regioner Kommunale sagsbehandlere i H- grupper og pensionsafdelinger Brugerorganisationerne både på syns- og høresiden, herunder RP- grupperne Der er marts 2012 sendt ansøgning til Socialministeriet om projektmidler til et opsporingsprojekt rettet mod mennesker med Usher 2. Tildeling af projektmidler vil betyde, at der kan afsættes flere ressourcer til et opsporingsprojekt, end hvis projektet skal afholdes indenfor døvblindekonsulentordningens rammer. Det vil være relevant at samarbejde med ViHS om opsporing og tilbud til mennesker med Usher Ældre med KAHS (kombineret aldersbetinget høre- og synsnedsættelse) Også gruppen af ældre med aldersbetinget kombineret sansetab, KAHS, vurderes ifølge udenlandske undersøgelser at være meget større end tidligere antaget. Skønsmæssigt er der her i Danmark mindst ældre med en alvorlig syns- og hørenedsættelse. Vi har nu kontakt med ca. 800 af disse, det vil sige kun 10 %. Side 14 af 23\n16 Det er næppe realistisk at forestille sig døvblindekonsulentordningen udvidet til at omfatte en gruppe af den størrelsesorden. Vi skal derfor have for øje, at der er tale om specialrådgivning, rettet mod de borgere, som kommunerne ikke selv har ekspertise til at rådgive. Døvblindekonsulenterne skal kunne tilbyde at udrede omfanget af syns- og hørenedsættelsen og vurdere behovet for hjælpeforanstaltninger. En del sager vil kommunerne selv kunne tage over efterfølgende, således at konsulenternes tilbud om opfølgning især rettes mod gruppen, som har behov for særlige tilbud, fx kontaktperson. Der skal på ældreområdet arbejdes med følgende: Fortsat at etablere projekter i kommunerne med henblik på opsporing af ældre med KAHS enten alene eller i et samarbejde med ViHS Tilbyde kontaktperson til de ældre med de største vanskeligheder (der må ikke være tvivl om, at de er døvblinde skal der her en opstramning til?) Udbyde kurser til forebyggende medarbejdere og ansatte i hjemmeplejen i kommunerne Selv være meget opsøgende i forhold til kommunerne fx at tilbyde information på fyraftensmøder Udvikle og udbyde nye undervisningstilbud om ældre og døvblindhed til: o Kommunalt personale o Ældre og deres pårørende o Plejehjemspersonale 4.2 Kommuner, der ikke har betalingsaftale Med kommunalreformen fik man et system, som gav kommunerne friheden til at bestemme, om de ønskede at indgå kontrakt med CFD, eller de selv ville påtage sig rådgivningen. Resultatet har været, at en del af specielt de mindre kommuner i Region Nord og Midt har afslået at lave aftaler med CFD om specialrådgivning til døvblinde. Tilbuddene er dermed blevet uensartede på landsplan. Dette gælder specielt på ældreområdet, som er kommunernes betalingsforpligtelse. Der har løbende været arbejdet på at få de manglende kommuner til at indgå betalingsaftaler, men den økonomiske krise har begrænset mulighederne for udvidelser. Døvblindekonsulenterne har hidtil kun tilbudt kurser til de kommuner, som har indgået betalingsaftaler. Det skal afvejes, om døvblindekonsulenterne desuden fremover forsøgsvist skal lave informationskampagner i kommuner uden betalingsaftaler for få mulighed for at yde specialrådgivning til nye døvblinde borgere og enten få de sidste betalingsaftaler i hus eller for at få kommunerne til at betale i enkeltsager, såfremt de ikke ønsker generelle betalingsaftaler. 4.3 Udvikling af nye tilbud Vi oplever lige nu, at kommunerne er meget pressede økonomisk og at enkelte af de kommuner, som indgik aftale om specialrådgivning til ældre ved kommunalreformens indførelse, har opsagt deres kontrakt. Vi må imødese, at dette vil kunne ske i flere kommuner de kommende år og må derfor forberede os på at udvide vores tilbud på andre områder, hvis vi fortsat skal kunne give de samme tilbud om rådgivning på sigt. Vi skal de kommende år afsøge alle muligheder for salg af enkeltydelser og undervisnings- og kursustilbud både rettet mod andre professionelle og mod døvblinde borgere og deres pårørende. FDDB har i mange år haft en drøm om et rehabiliteringscenter a la Eikholt i Norge, hvor døvblinde kunne samles i forbindelse med undervisning og rehabiliteringstilbud af forskellig art. Det er urealistisk at forestille sig et sådant rehabiliteringscenter i Danmark på kortere sigt, men tilbuddene er der behov for. Der skal derfor arbejdes med at udbyde forskellige rehabiliteringskurser i et samarbejde mellem konsulenterne på tværs af landet. Disse kursustilbud skal beskrives i et kursuskatalog, som skal udsendes til både døvblinde borgere og til kommunerne på papir og elektronisk. Side 15 af 23\n17 4.3.1 Tilbud til døvblinde familier Der er et stort udækket behov for rådgivning og kurser rettet mod døvblinde familier, det vil sige familier, hvor der er et døvblindt familiemedlem. Der er allerede nedsat en arbejdsgruppe, som vil fremlægge forslag til, hvordan tilbud til døvblinde familier kunne se ud, fx: Tilbud til døvblinde familier, hvor hele familien er inddraget Tilbud til par, hvor denne ene part er døvblind Tilbud til døvblindes pårørende og øvrige netværk Der er sendt ansøgning om projektmidler til Socialministeriet marts 2012 med henblik på at etablere et to-årigt projekt med det formål at udvikle en vifte af tilbud til døvblinde familier. En bevilling vil betyde, at der kan afsættes særlige ressourcer til området Undervisning i mobility til tegnsprogsbrugere Kun få steder i landet er der et tilbud om mobility undervisning til døvblinde på tegnsprog. Det er derfor relevant at undersøge, om en eller to døvblindekonsulenter kunne være interesseret i at uddanne sig indenfor dette felt med henblik på salg af ydelsen til kommunerne Undervisning i alternativ kommunikation Der er et stort behov for at udvikle tilbud om undervisning i alternativ kommunikation både til døvblinde og til deres netværk, herunder kontaktpersonerne. Døvblinde efterspørger tilbud om blandt andet: Undervisning i haptisk kommunikation til netværk og kontaktpersoner Undervisning i tegnsprog til kontaktpersoner Undervisning i tegnsprog og taktilt tegnsprog til døvblinde, når syn og hørelse reduceres Tilbud om undervisning i andre alternative kommunikationsformer for talebrugere Da det drejer sig om en forholdsvis lille gruppe og der er tale om meget specialiserede ydelser, er det relevant, at CFD opretter de ønskede tilbud, fx som et samarbejde mellem døvblindekonsulenterne og Kompetencecentret. 4.4 Kontaktpersonordningen Døvblindekonsulenterne havde ved udgangen af 2011 kontakt med 316 borgere med døvblindhed, som har en kontaktpersonordning. Det drejer sig om borgere, hvor kommunen har indgået aftale om betaling for undervisning og supervision til kontaktpersonerne Undervisning og supervision Undervisning og supervision til døvblindes kontaktpersoner er en opgave, som fylder meget i døvblindekonsulentordningen. Der er tale om en svær balance, idet døvblindekonsulenterne befinder sig i et krydspres imellem kommunerne, kontaktpersonerne og FDDB, som hver især kan have forskellige interesser. Der skal løbende arbejdes på at forbedre tilbuddene til kontaktpersonerne og på at give ensartede tilbud på landsplan. Desuden skal der arbejdes på at differentiere supervisionen, sådan at de mest erfarne kontaktpersoner superviseres sammen med mellemrum. Dette kan gøres ved at samarbejde mellem flere kontorer. Der er netop udarbejdet en håndbog for kontaktpersonordningen af en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra kontaktpersonforeningen, FDDB og CFD. Det er vigtigt, at der fremover sker en løbende revision af denne håndbog og at både borgere og kontaktpersoner involveres i arbejdet. Der har fra FDDB s side været forslag om, at man skilte tingene ad, sådan at det er forskellige konsulenter, som rådgiver de døvblinde borgere og varetager supervisionen af kontaktpersonerne. Det skal diskuteres grundigt i faggruppen, om en sådan opdeling kunne være hensigtsmæssig fremover, eller om det nuværende system sikrer en bedre koordinering. Side 16 af 23\n18 Socialministeriet har i 2011 afsat en pulje på tre millioner kr. til kontaktpersonernes efteruddannelse. Det er på nuværende tidspunkt uvist, hvordan disse midler skal anvendes, men det er håbet, at CFD involveres i planlægningen af uddannelsestilbuddet, sådan at der bliver en sammenhæng mellem konsulenternes løbende tilbud og de eventuelle nye tilbud, som kan sættes i værk for de afsatte midler. Det er vigtigt at have fokus på døvblindekonsulenternes kompetenceudvikling i forhold til supervision og drøfte mulighederne for, i hvilket omfang, der kan og bør tilbydes uddannelse i supervision Samarbejde med brugerorganisationerne Samarbejdet med brugerorganisationerne, især FDDB, Foreningen af Danske Døvblinde, skal fortsat prioriteres højt, idet det er vigtigt, at der arbejdes for at få så høj brugertilfredshed som muligt. Det er desuden vigtigt, at der er enighed om strategien, når nye tilbud udbydes, sådan at tilbud udvikles i overensstemmelse med borgernes behov. Den nuværende mødefrekvens med to halvårlige møder med FDDB skal fastholdes og det skal overvejes om flere døvblindekonsulenter fremover skal involveres i møderne. 4.5 Tidshorisont for strategiplan På kort sigt Indenfor de næste tre år skal der sættes fokus på følgende: Der skal inden udgangen af 2012 foreligge en beskrivelse af, hvilke rehabiliteringstilbud vi ønsker at oprette til døvblinde familier, og hvordan vi prioritere udviklingen af tilbuddene De første tilbud skal kunne gives i Der skal indenfor de næste to år igangsættes et projekt med opsporing af borgere med Usher 2, gerne i samarbejde med ViHS. 1 eller 2 døvblindekonsulenter tilbydes uddannelse i mobility og et tilbud om undervisning til døvblinde beskrives og udbydes til kommunerne. Der arbejdes fortsat med at styrke samarbejdet med kontaktpersonforeningen. Der er løbende fokus på revision af kontaktpersonhåndbogen. Et arbejde med at beskrive tilbud om undervisning i alternative kommunikationsformer til døvblinde borgere og deres netværk påbegyndes, gerne i samarbejde med Kompetencecentret. Vores tilbud om undervisning rettet mod kommunernes medarbejdere revurderes. Der igangsættes et pilotprojekt med informationskampagne i en eller flere kommuner uden betalingsaftale På længere sigt Det skal afklares, om der skal ske en specialisering, således at udvalgte konsulenter tager sig af undervisning og supervision til kontaktpersonerne. Der skal både på kortere og længere sigt arbejdes på at få betalingsaftaler med alle kommuner på de områder, hvor VISO ikke betaler. Der skal laves en overordnet plan for, hvordan dette arbejde gribes an på de enkelte kontorer. Der skal arbejdes med at udvide undervisningstilbuddene til kontaktpersonerne, således at der løbende kan tilbydes et antal modulkurser, rette mod både nye og mere erfarne kontaktpersoner. Side 17 af 23\n19 5. FAMILIEKONSULENTERNE Familiekonsulentordningen er den ordning, som har vist sig mest sårbar i forhold til de økonomiske konjunkturer. Ordningen er 100 % indtægtsdækket virksomhed finansieret af kommunerne med individuelle kontrakter. Kommunernes pressede økonomi har klart kunne mærkes den seneste periode, idet det er blevet vanskeligere at få bevillinger igennem og man gør sig i kommunerne mange overvejelser om, hvordan og hvor man får mest for pengene. I denne sammenhæng ser vi nu, at man i stadig højere grad giver køb på kvaliteten. Vi har fået en række nye udfordringer både økonomisk og fagligt, både fordi kommunerne ønsker: Korte opsigelsesvarsler Mest mulig service billigst muligt Mere dokumentation af indsats Det er derfor vigtigt, at vi kan stå inde for fagligheden i de tilbud vi sælger, men vi skal samtidig være prisbevidste og yde den bedste indsats til den laveste pris. Nye medarbejdere skal være fagligt rustede til opgaven, det vil sige der skal foreligge planer om oplæring, kollegial sparring og kursusvirksomhed. Der skal være planer for hvem der kan tage over i forbindelse med længerevarende fravær og sygdom, idet kommunerne ikke accepterer at skulle betale uden at opgaven er fuldt dækket ind 5.1 Krav om fleksibilitet Da det er vanskeligt at beregne efterspørgslen efter familiekonsulentydelser, fordi markedet er meget svingende, stiller dette nogle særlige krav til ordningen og til de ansatte familiekonsulenter. Hvis ordningen økonomisk skal være økonomisk bæredygtig, skal der være et vist sagsantal i løbet af året pr. medarbejder. Ordningen er gennem årene blevet gradvist dyrere og kravene til antallet af sager pr. medarbejder har været stigende. Den svingende efterspørgsel stiller store krav til medarbejdernes fleksibilitet: De skal periodevis kunne tage flere sager end beregnet til stillingen. De skal være indstillet på at påtage sig ekstra sager i forbindelse med kollegers længerevarende fravær. De skal være indstillet på at påtage sig alternative opgaver ved sagsmangel. Erfaringen viser, at det kan være en fordel, at nogle af medarbejdere har en deltidsansættelse, men i perioder med øget sagstilgang er indstillet på en opnormering. Behovet for en sådan fleksibilitet kan kollidere med behovet for at kunne ansætte erfarne velkvalificerede medarbejdere. 5.2 Nye tilbud Selvom vi har en lang række tilbud på familiekonsulentområdet, er der stadig behov for opdyrkning af nye områder og udvikling af nye tilbud. Det er vigtigt, at vi har flest mulige tilbud på hylderne. Det er desuden vigtigt, at de nye tilbud, som udvikles og sættes i gang er rentable økonomisk. Mulige nye tilbud kunne være: Forældrekompetenceundersøgelser i et samarbejde med Kompetencecentret Parsamtaler og familiebehandling, eventuelt i samarbejde med Kompetencecentrets psykologer Støtte til unge døve o Unge uddannelsessøgende eventuelt via SPS o Mentorordninger o Støtte - kontaktperson Tilbud til CODAS o Netværksgrupper Side 18 af 23\n20 o Børnelejre o Hotline Der har været ideer fremme om at tilbyde rådgivning via en hotline. Udvikling af et sådant tilbud vil dog næppe kunne dækkes ind økonomisk. Dog bør der arbejdes med udvikling af rådgivningstilbuddene via videotelefoni - ikke som en erstatning for almindelige besøg, men som et supplement til disse. 5.3 Konkurrence Familiekonsulentordningen er den af vores ordninger som er udsat for størst konkurrence. Dette stiller os overfor nogle særlige krav: Vi skal være meget opmærksomme på vores priser Den faglige kvalitet skal være høj o Store krav til efteruddannelse Markedsføring er vigtig o Gode foldere o Lækre postkort o Brug af hjemmeside o Breve/mails til udvalgte målgrupper med beskrivelse af tilbuddet Vi skal være fleksible og kunne dække mange behov Forsøge at dække så mange tilbud som muligt selv i stedet for at overlade til konkurrenter 5.4 Udfordringer Der er et stor behov for koordinering indenfor familieområdet og for et tæt samarbejde mellem kontorerne. Der er desuden behov for tid til faglig udvikling, for støtte og kollegial supervision til nye medarbejdere. Endvidere er der behov for tæt opfølgning i sagerne med fokus på kontraktstyring med ensartede retningslinjer på landsplan for udregning af takster. Det skal drøftes, om vi har den rette organisering til at tilgodese disse behov. 5.5 Tidshorisont for strategiplanen På kort sigt Der snarest sættes et arbejde i gang for at prioritere udviklingen af nye tilbud, som skal kunne tilbydes døve familier indenfor de næste tre år: Tilbud om forældrekompetenceundersøgelser sammen med CFD s psykologer Tilbud til børn af døve (codas) Tilbuddene skal beskrives skriftligt og skal indgå i Konsulenternes ydelseskatalog, som skal opdateres elektronisk. Der skal indenfor de næste tre år arbejdes med at lave en plan for, hvilke efteruddannelsestilbud der skal satses på for faggruppen, og hvordan disse skal prioriteres Der er et stort behov for netværksdannelse og erfaringsudveksling i gruppen, og det skal afprøves, hvordan en del af dette behov kan dækkes via brug af videokonference og Lync På længere sigt Der skal arbejdes med en plan for, hvordan området kan gøres mindre sårbart, fx via etablering af en familiegruppe i et tættere samarbejde med døvekonsulenterne Der skal løbende arbejdes med etablering af nye tilbud, afpasset efter både gamle og nye brugergruppers behov. Der forventes fx at opstå et stigende behov for hjemmevejledning Side 19 af 23\nÅrsrapport Forord. 2. Beskrivelse af tilbudet. 3. Værdigrundlag. Region Syddanmarks værdigrundlag\nÅrsrapport 2007 1. Forord Denne årsrapport udfordres af, at Fredericiaskolen hidtil har fulgt Vejle Amts Mål Informations System, som i Undervisnings- og Kulturforvaltningen var baseret på skoleår. Seneste


Bo Kampmann Walther Hvordan Kommer Piger\nBo kampmann walther hvordan kommer piger\tBy bo kampmann walther hvordan kommer piger\nDating for akademikere Norddjurs Bo Kampmann Walther: Ja, det kan da godt være, computerspil er helt vildt og på studerekamrene, nu med Counter-Strike til drengene og The Sims til pigerne. Hvor er det tredje sted, og hvordan kommer vi derhen?. Bo Kampmann Walther Campusvej Odense M. Danmark. walther@ shutterbugexperience.com · shutterbugexperience.com Telefon: Vis graf over relationer. Mangler: kommer  piger. som Bo Kampmann Walther - til daglig medieforsker og lektor på Han er forbillede for millioner af drenge og piger, mænd og kvinder overalt i verden. Hvis man skal være kynisk, er Beckham ligesom en tom tavle, hvor.\nBo kampmann walther hvordan kommer piger - klaret, den Bush taler i forbindelse med krigen mod terror og retorikken i Call of Duty COD :. Penge er godt, jovist, men kultur er faktisk endnu bedre. Måske er Loos-affæren endnu ét af Victorias små kneb. Typisk vil han bære en jakke af mærket Prada, som koster i overkanten af Men man kan som spiller også være placeret midt i handlingen — indre fokalisation. Verden er forandret — den er blevet medialiseret. Videos Computerspil - det gode, det onde og det midt i mellem - Bo Kampmann Walther Lektor Bo Kampmann Walther mener, at den store samtidsroman for vor tid den kulturelle virkelighed gange ti som også årige piger på Vesterbro et tal på Aarhus Universitet, kommer Naja Søndergaard til samme konklusion. Derfor undersøger hun, hvordan spillene rent sprogligt fremstiller krig. Hvordan laver du engagerende indhold,. Bo Kampmann Walther Sverige er landet, hvor alle kvinder har skihopbryster, og alle mænd er enormt siden, og i Island hedder alle, mænd og kvinder, drenge og piger, ”Björk”. af en tavs rullekravesweater med Aspergers syndrom kommer Borgen, som. Den vigtigste opgave er hvordan vi ændrer vores mediepædagogik så den passer med Verden er forandret – den er blevet medialiseret; Nutidens børn kommer i skole Trine May og Bo Kampmann Walther skriver at elever kan blive mere. Bo kampmann walther hvordan kommer piger - Vollmer Mette Få de vigtigste nyheder direkte i din indbakke, når de opstår. Men i pengekampen med de stor nyrige klubber, der har mangecifrede milliardbeløb på kistebunden, har klubstrukturer med demokratisk fandeltagelse og finansielle fairplayidealer ikke de store chancer. Spil er komplekse størrelser, og hvis man skal vriste viden ud af dem - og helst en viden, der overstiger halalhippiens positive og filisterens negative fordomme - er begreber som gameplay, game mechanics og game rules ikke til at komme udenom. Og drop smøren om, at computerspil »bare er enooormt spændende, ih altså! Game world er computerspillets semantiske indpakning forstået som en kombinations af fiktion det, det handler om, fortællingen og simulation den fysiske realitet, der efterlignes. MereVELKOMMEN: Bo kampmann walther hvordan kommer piger Bo kampmann walther hvordan kommer piger\nDet kongelige teater morgensex\nSes i morgen hvordan onaner man som kvinde\nBig Brother har kigget med i år: Magtens top i Danmark har altid overvåget folk under sig. Det er vores behov for udforinger, belønninger og feedback. Hamming: Hvorfor vi ikke er ved at vinde krigen mod terror og militant islamisme. Vi lever i de falske profeters storhedst RÆSON er uafhængigt enhver artikel er kun udtryk for skribentens holdninger og non-profit alle indtægter investeres i magasinet. Forskere efterlyser større åbenhed om, hvordan eksempelvis psykologisk profilering og identifikation af Morgensex single københavn humør kan udnyttes kommercielt og i valgkampagner. Computerspil - fra sorteper til darling.\n0 thoughts on “Bo kampmann walther hvordan kommer piger”\tSkriv et svar Annuller svar\tDin e-mail-adresse vil ikke blive offentliggjort. Krævede felter er markeret med *Kommentar Navn * E-mail * Webside « Previous\nNye indlæg\tFå en pige cyklus\nDating menstruation efter ægløsning\nFugl eller fisk profil dating\nHvordan får jeg orgamse gravid før ægløsning\nBaby køn single dk trustpilot


Spanske vindruer tager toget\nDu er herForside»Transport»Spanske vindruer tager toget\nCOOP sender i et forsøg frugt og grønt med toget fra Syd- til Nordeuropa.\nBy Carsten Teiner on\t 28. august 2020 0 Comments\nCoop flytter nu transport af udvalgt frugt og grønt – i første omgang vindruer fra Spanien – fra lastbiler over på tog.\nDet sker i en test – med en forventet væsentlig klimabesparelse. Det drejer sig om en række frugt- og grøntvarer fra Spanien.\nNye beregninger fra Coops klimaafdeling viser, at CO2 udledningen i transporten fra marker i Spanien til lagre i Danmark kan reduceres med 65 pct. ved at ændre transportform.\nBetydning for klimabelastning\nKundernes valg af varer har stor betydning for Coops klimabelastning, men med ambitionen om at levere så klimavenligt et sortiment til forbrugerne som muligt, er der også andre måder, der kan give markante besparelser og som ikke kræver adfærdsændringer hos forbrugeren.\nKlimabelastning falder med 65 pct.\n”Klimamæssigt bør vi grundlæggende spise mest muligt frugt og grønt, som er dyrket under åben himmel – der, hvor det er sæson til det, hvilket det ofte er i Spanien. Det bedste, som vi kan gøre, er at forholde os til transporten af disse varer,” siger klimachef i Coop, Peter Svendsen.\nHan peger på, at hvis Coop skifter transport fra lastbil til tog, så viser beregninger, at man kan reducere klimabelastningen fra transporten med op til 65 pct.\n”Den test går vi nu i gang med, samtidig med at vi undersøger, hvordan det vil influere på leverancekvaliteten og vores forretning,” siger Peter Svendsen.\nTesten begynder med udvalgte varer – i første omgang druer, der lander i butikkerne i denne uge.\nDet er ikke nødvendigvis billigere at benytte godstog frem for lastbilstransport.\nCoops Klimapulje betaler\nEn eventuel meromkostning til togtransporten skal finansieres af Coops ”Klimapulje,” hvor der årligt er afsat et større mio. beløb til at træffe nye og mere klimavenlige valg til sikring af et mere klimavenligt sortiment.\nSåledes vil druerne transporteret på tog ikke blive dyrere – for forbrugeren.\nToget, der benyttes, går under navnet ”CoolRail” og er specifikt designet til at fragte frisk producerede råvarer klimavenligt fra Syd- til Nordeuropa.\nEnder altid med en lastbil\nI testen transporteres druerne på tog på en del af vejen fra de spanske marker tll frugt og grønt afdelingen i den lokale brugs, nemlig fra Spanien til en terminal i Köln i Tyskland. Herefter tager lastbilerne over.\nSåfremt testen er en succes, forventes udvalget af tog-varer at blive betragteligt større til næste år – ligesom endestationen for toget forventes at blive i Danmark.\nPå gummihjul til sidst\nMen last- og varebiler vil altid sørge for den sidste del af transporten ud til den enkelte butik.\nTesten med transport af udvalgte varer fra Spanien er en del af Coops klimastrategi og bidrager til målsætningen om at reducere klimabelastningen – relateret til varesalget – med 1.000.000 tons i 2030.\nForrige aritkelUdsolgt inden premieren\nNæste artikel Festen fortsætter


Nakkekam med koriander- og fennikelfrø\nI går – Helligtrekongersaften – stegte vi et stykke nakkekam fra den gode gris. Nakkekammen var oprindeligt så stor, at der rigeligt blev tre pæne stege ud af den. Den første blev til pulled pork, den næste blev til helstegt steg med koriander- og fennikelfrø.\nKoriander og fennikel er gode til gris – ligesom salvie er det – og de giver på en gang lethed og dybde i smagen. Et godt makkerskab.\n1 nakkesteg på godt et kilo\n1/2 spsk fennikelfrø\nStart med at ridse sværen – hvis der er svær på – det er der langt fra altid, når man køber en nakkesteg. Det er lidt besværligt, for sværen er svær at skær’. Man skal bruge en meget, meget skarp kniv – jeg bruger en skalpel – og man skal passe på fingrene. Dem kan man jo få brug for en anden gang.\nGiv frøene et gok i morteren, så de går lidt i stykker og slipper duften ud. Og smør stegen godt ind i frø og salt.\nHæld et glas vand ved stegen. Sæt ovnen på 175 grader og sæt stegen ind i en kold ovn. Den er færdig et par timer efter. Stik i den hvert kvarter efter halvanden time og se på væsken, der løber ud. Den skal være klar. Hvis sværen ikke er sprød, så giv den grill, til den bobler – men under opsyn. Det skal jo nødigt gå, som der står på et skilt i min svigerindes køkken: Maden er klar, når røgalarmen går i gang.\nLad stegen stå lidt og samle sig, mens du laver sovs af stegeskyen. Her er en fedtseparator igen nyttig. Sidst jeg skrev om den, vidste jeg ikke, hvor man kunne få sådan en dims længere, men Tine Møller var så sød at oplyse om, at den kan fås hos H W Larsen i Kødbyen, og at de også har en webshop.\nSi stegeskyen – den er fyldt med frø – og hæld den i en gryde. Fedtet skal ikke bruges til noget (jo – til fuglemad). Kog skyen igennem, jævn den og tilsæt eventuelt lidt kartoffelvand og en dråbe sovsekulør, hvis du vil have rigtig brun sovs.\nSkær sværen af og skær den i portionsstykker, skær stegen i ikke for tynde skiver, og spis din gris med glæde.\nI dag er det Helligtrekongers dag, og julen er helt forbi for denne gang. Vejret byder på regntåge, og formiddagen på oprydning og rengøring. Mon ikke eftermiddagen skal bruges på en lang tur med hunden og en tur ud for at købe lidt hyacinter og primula? Der bliver sådan lidt trist, når julepynten forsvinder, og øjnene tørster efter farver og lys.\nMåske kommer der sne i næste uge, så verden igen kan blive lyst op? Så man kan gå på marken uden af falde i et traktorspor i mørket?\nForfatter Karen Engell DalsgaardUdgivet i 6. januar 2013 Kategorier Gris, Lidt af hvert, OpskrifterTags fennikel, gris, koriander, mad, nakkesteg, Opskrifter, Pulled Pork\n7 kommentarer til “Nakkekam med koriander- og fennikelfrø”\nPingback: Årstidens gode tilbehør til grisesteg | Dalsgaard i Skivholme\nPingback: Glimt fra en kold, men smuk weekend | Dalsgaard i Skivholme\nPingback: Rødløgskompot i ovn med enebær | Dalsgaard i Skivholme\n7. januar 2013 kl. 00:46\nDet kunne min søn også i dag – han ringede på vej hjem fra en ældre dame, som havde solgt ham sin fiskegryde med låg fra Copco, smuk rød og så ud som var den lige kommet fra en forretning – og nu kommer det – prisen var 200 kr. For mange år siden købte jeg i Seattle min blå KitchenAid og i en specialforretning en professionel omformer (så kan jeg også lade alt mulig andet med amerikansk stik op). I butikken i Verona købte jeg engang en super, tung kødøkse – det ville lige være noget for dig, hvis du selv parterer en halv gris (og den kan “vappe” et par gode koteletter som ingenting). Taber man ikke hovedet, men husker at tænke sig godt om, inden man handler, så er der ikke noget at fortryde! Jeg er hurtig til at beslutte mig, men aldrig overilet; er jeg det mindste i tvivl, skal jeg ikke have noget.\n7. januar 2013 kl. 09:59\nJa, som det tyske ordsprog lyder: Im Zweifel dann Nein.\nJeg er en stor tilhænger af KIS – Keep It Simple – også i køkkenet. Alle de mange overflødige maskiner, man kan få, betyder jo, at man skal bygge til for at få plads 🙂\n6. januar 2013 kl. 16:15\nDet, man ikke kan få hos HW Larsen, er ikke værd at eje. Han sliber også mine knive. Dog fandt jeg hos en lignende butik i Verona nogle helt vidunderlige og smukke ting for mange år siden, bl.a. et trøffeljern, som jeg bruger til meget forskelligt, da det indstilleligt. Her i huset kommer al sværen på bordet – der er alligevel ikke meget ved sej svær den næste dag! Den skik har mine børn altid godt kunnet lide.\n6. januar 2013 kl. 16:29\nDet kunne både mand og hund også – hunde elsker noget, der knaser – fra gulerødder via flæskesvær til marvpiber. Og hvorfor spare på noget, der bare bliver kedeligt alligevel?\nJeg må kigge lidt nærmere på den butik – jeg køber normalt ikke så meget, men jeg kan nu godt fristes over evne.\nForrige Previous post: Krydrede rosenkål i karryfløde\nNæste Next post: Kur mod vinterdepression?\nMarinade til vildt - men også til oksekød\nLidt af hvert (1.642)


SABROE MULTIBYG ApS - Tømrer - Albertslund\nThomas Peter Sabroe\nc/o Thomas Sabroe, Flintager 34, 2620 Albertslund\nCVR nr: 31186986\nAntal ansatte: 4. Opgjort: 10/2021\nGod service og kontakt, lige fra start til udført arbejde. Udskiftning af vinduer.\nOprettet i cvr nr.: 31186986\nhyggeligt og dygtig håndværker.\nSkiftet vinduer i en del af huset.\nStor faglighed og kompetence. God kommunikation.\nFugearbejde samt anvisning på løsning af fugtproblem\nPræcis ankomst. Kompetent arbejde. Fornuftig pris. God oplevelse ved bet. ar afbejdet og i f.m. udførelsen\nJakob og Thomas er super behagelige og virkelig grundige.\nVi har også haft andre fra firmaet ude og lave ting. De er lige så behagelige og grundige.\nVELKOMMEN HOS SABROE MULTI BYG APS\nVil du være garanteret tømrer- og snedkerarbejde i højeste kvalitet, så er vi hos Sabroe Multi Byg ApS klar til at levere dette.\nVi har mange års erfaring med alle typer reparationer og renoveringer for både boligselskaber, erhverv og private, hvor vi løser både store og små opgaver.\nVi er altid omstillingsparate, så vi kan yde en service hurtigst muligt. En stor del af vores identitet er dialog med kunder – vi gør en dyd af at have en samtale med kunden først, så vores arbejde bliver udført præcis som ønsket.\nMed mere end 15 år i branchen, har vi skabt en vigtig know-how omkring vores fag, hvilket kommer til gavn for dig som kunde. Vælger du os som din totalentreprenør, sikrer du at opgaven bliver løst til tiden.\nVi står for koordinering, udførelse af hele renoveringe, og med vores dygtige og stabile samarbejdspartnere sørger vi for en effektiv og glidende byggeproces.\nSabroe Multibyg ApS blev grundlagt i 2006 af tømrer- og snedkermester Thomas Sabroe, som stadig ejer og driver virksomheden i dag.\nThomas har mere end 15 års erfaring i faget, og sammen med sine fire veluddannede medarbejdere leverer Sabroe Multibyg ApS høj kvalitet til alle kunder.\nStørstedelen af firmaets opgaver er reparation og renovering for forskellige boligselskaber og erhvervsejendomme, hvor vi har stor ekspertise og erfaring, men vi udfører også en del arbejde for private.\nUanset om det er forsikringsskader, udskiftning af døre og vinduer eller tagarbejde, så kan vi løse opgaven, og altid med et professionelt resultat.\nKENDT SOM ET TROVÆRDIGT FIRMA\nVi lægger stor vægt på at yde den bedste service over for vores kunder, og det indebærer også, at kunden altid kan regne med de aftaler, vi indgår.\nArbejdet bliver udført til den aftalte tid og pris, og vi går aldrig på kompromis med kvaliteten. Det giver tilfredse kunder, og det er dem, vi samler på.\nVi står for koordinering og udførelse af hele renoveringen, og med vores dygtige og stabile samarbejdspartnere sørger vi for en effektiv og glidende byggeproces.\nVORES PRIMÆRE ARBEJDSOPGAVER ER:\nAl tømrer og snedkerarbejde\nTag kontakt på telefon 24607017 eller på mail info@sabroemultibyg.dk for et uforpligtende tilbud.\nRing til mig på 24607017 eller skriv en besked


H1 pærer: GE (Tungsram) Megalight Ultra +120 55w - 2 pærepakke – Audette Collection ~ Porsche Lighting Restoration & BEST-IN-CLASS Porsche Parts\nVi har tildelt dette produkt AC All-Star-status på grund af de utallige H4-pærer, der tilbydes, de fleste med udokumenterede påstande. Disse er blevet udvalgt af Daniel Stern, verdensomspændende bilbelysningsekspert og AC-ekspertkonsulent, som den allerbedste tilgængelige H1-pære.\n120 % mere lys - intet relæsæt påkrævet\nMegalight Ultra +120 er den højeste teknologi H1 pære, der er tilgængelig i øjeblikket. Den er mærket som GE, men den er faktisk lavet i Ungarn af Tungsram, et datterselskab af GE og en legendarisk pæreproducent.\nKører på 55 watt, leverer den 120 % mere lys på vejen end en standard halogen H1-pære. Men ved kun at bruge 55 watt til at drive både fjernlys og nærlys, betyder det, at den ikke producerer mere varme eller trækker mere strøm end en standard 55w H1 nærlyspære. Hvilket betyder, at et relæsæt ikke er påkrævet for at beskytte dine kredsløb.\nMonteret i en reflektorlygte producerer Ge Megalight Ultra +120 mere lys end en LED-pære. Plus, i modsætning til den bulder af lys, der blænder andre drivere produceret af en forkert LED, er det præcist ingeniørmæssigt at levere lyset i et optimalt fokuseret mønster.\nForlygter er præcisionsudviklede instrumenter designet til at give maksimalt fokuseret belysning for din og dine passagerers sikkerhed. Undlad at eksperimentere eller fjolle - brug det certificerede bedste.\nPrising er for tilfælde af to pærer. Bestil en mængde på to kufferter til dobbeltreflektorforlygter som Bosch H1, Cibié Bi-Iode og SEV Amplilux forlygter.\nBemærk: Nogle mennesker har prøvet at udskifte H1-pærerne i deres reflektorforlygter med LED-pærer, og det eneste, der opnår, er at blænde modkørende bilister. Reflekserne er ikke konstrueret til de spredte lysstråler fra LED'erne. Måske vil teknologien udvikle sig, men indtil dem skal du ikke installere LED-pærer i dine reflektorforlygter. GE 60/55w Megalight Ultra 90+ er billigere og - de fungerer korrekt.\nTilbage til H4 HALOGEN REFLEKTOR FORLYGTER


Børsselskaber tvinges til at afsløre topchefers løn: De store stritter imod\nBestyrelsesformand i Mærsk Jim Hagemann Snabe er ikke tilhænger af, at alle lønoplysninger bliver lagt frem. »Det øger bare lønpresset. De fleste ledere er tilfredse med egen løn, indtil de ser de andres løn,« sagde Jim Hagemann Snabe på forrige uges generalforsamling. Fold sammen\nOnsdag d. 17. april 2019, kl. 07.46\nVelkommen til den sidste hverdag inden påskeferien.\nDansk børsmarked vrimler med plukkemodne selskaber\nDet danske børsmarked har masser af små og lavt værdisatte aktier, som kan tiltrække kapitalfondenes bugnende kapital.\nDet svenske marked oplevede 22 opkøb af børsnoterede virksomheder i 2018, mens det kun var tre selskaber, der tog samme vej i Danmark.\nI Danmark findes der dog en lang række børsnoterede virksomheder, som investorerne værdisætter så lavt, at det teoretisk kan betale sig at splitte dem op og lukke dem ned. Deres markedsværdi er nemlig så lav, at prisen på de bogførte værdi langt overstiger, hvad aktiemarkedet vurderer dem til. På samme tid står kapitalfonde med masser af kapital og leder efter opkøbsmuligheder.\n»Der er ingen tvivl om, at billig prisfastsættelse i mange faser har været accelerator for opkøb. Køberne kigger på, hvad selskaberne laver, og om man kan komme i nærheden af det til en pris, der er rigtig,« siger Jacob Pedersen, analysechef i Sydbank.\nBerlingske har sammen med en række markedsdeltagere fundet nogle af de selskaber, som kan være mål for købstilbud. Læs om dem her.\nTopchefernes løn skal frem i lyset\nDe store børsnoterede selskaber skal i løbet af to år åbne helt op om løn og bonus for individuelle topledere. Det sker på baggrund af et EU-direktiv om aktionærers rettigheder. Loven træder allerede i kraft fra juni i år, hvor samtlige 154 børsnoterede selskaber i Danmark bliver omfattet af de nye og vidtgående regler i Selskabsloven.\nMen ifølge dagbladet Børsen er det bestemt ikke alle de store danske selskaber, der er lige langt i den proces.\nAmbu er duks og indførte fuld lønrapportering ved seneste årsregnskab. Men andre stritter imod.\nMærsk, Vestas og Rockwool opgiver kun løntal for den samlede direktion. Hos Mærsk er der tale om seks nuværende og tidligere direktionsmedlemmer, hvilket lægger en vis tåge over transparensen. Mærsk-formand Jim Hagemann Snabe har imidlertid slået fast, at han er modstander af at oplyse individuelle lønsummer.\nIT-giganter indgår forlig i stor patentstrid\nDet oplyser selskaberne i en meddelelse ifølge Ritzau Finans.\nAftalen betyder, at selskaberne dropper alle retssager mod hinanden, og at Apple accepterer at betale en global patentlicens til Qualcomm, ligesom Apple indledningsvist vil betale et engangsbeløb til Qualcomm. Aftalen om patentlicens gælder i seks år fra 1. april 2019, men Apple har en option på at forlænge den med to år mere. Desuden er der indgået en aftale over flere år, om at Qualcomm skal levere chips til Apples produkter.\nMistanke: Selskaber udnytter regel til at få gratis byggekredit\nSkatteminister Karsten Lauritzen (V) vil have undersøgt, om ejendomsbranchen bevidst misbruger momssystemet til at opnå rentefrie kreditter i forbindelse med opførelse af ejendomme.\n»Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, hvis ejendomsudviklere i byggebranchen spekulerer i at opnå en momskredit hos staten,« siger ministeren til Finans.dk.\nHan har bedt Skattestyrelsen undersøge, om der er et problem, og i givet fald hvor stort det er.\nBliv klogere på sagen på Finans.dk.\nSelv om mange nok så småt er på vej på påskeferie, vil i dag være en travl dag særligt på den økonomiske datafront. Her har vi i løbet af natten fået BNP-data for første kvartal i Kina, som viste et rimeligt stærkt kvartal trods seneste vækstusikkerhed omkring regionen. BNP-data er typisk ikke det foretrukne data for investorer til at bestemme retningen for det økonomiske vækstbillede, men seneste data fra Kina har vist tegn på stabilisering. Ikke mindst derfor er det også fint at se tal for industriproduktionen for regionen, der er stærkere end ventet, her til morgen. Senere på dagen vil vi få data for registrering af nye biler i Eurozonen, hvilket er interessant i lyset af svagheden i bilindustrien, og sidst men ikke mindst de endelige inflationstal.\nDer vil også være interessante data at følge med i på den anden side af Atlanterhavet, hvor vi vil få antallet af nye låneansøgninger, handelsbalancetal og ikke mindst den amerikanske centralbanks seneste økonomiske redegørelse Beige Book.\nDen amerikanske regnskabssæson er for alvor kommet i gang, men indtil videre har knapt 10 procent af selskaberne aflagt regnskab. Der vil i dag være regnskaber fra bl.a. Morgan Stanley og Pepsi at følge med i. De amerikanske storbanker har vist blandede resultater i regnskabssæsonen indtil videre, og fokus vil fortsat være på den fremadrettede guidance og selskabernes udmeldinger.\nDe asiatiske aktiemarkeder ligger blandet onsdag, efter at der fra Kina er kommet op til flere positivt overraskende nøgletal.


Hvidbjerg ligner mere og mere 'Grønbjerg': Nu skal der ske noget | vafo.dk\nHvidbjerg ligner mere og mere 'Grønbjerg': Nu skal der ske noget\nHvidbjerg er brun visse steder, og det kan man ikke gøre noget ved. Det er et al-lag, og den slags er bare naturens orden. Det forklarede naturvejleder Gert Haugaard Rasmussen. Privatfoto\nDer vokser for meget grønt de forkerte steder på Hvidbjerg. Og det skal der gøres noget ved. Men en nem opgave bliver det ikke.\n14 feb. 2020 kl. 08:15\nHvidbjerg: Det hvide bjerg er et modent et af slagsen, nemlig cirka 22 millioner år, og i den alder kan man godt for brug for kærlig pleje.\nOg kærlig pleje skal til. Det står fast efter et besigtigelsesmøde, hvor både lokale borgere samt repræsentanter fra Vejle Kommune og Naturstyrelsen var mødt frem.\nHvidbjerg bliver nemlig mindre og mindre hvid, mens den til gengæld både bliver mere og mere grøn samt visse steder mere og mere brun.\nDet brune kan man ikke gøre noget ved, for det er et fast al-lag (et surt, hårdt lag jord, red.), og det er naturens orden. Men det grønne er dog noget, der kan gøres noget ved. Hvad der helt præcist skal ske, er dog endnu ikke fastlagt.\n- Nu skal der laves en plejeplan, men det er vigtigt at understrege, at klitten selv sætter nogle rammer op, som vi skal arbejde i. Det er ikke alt, der kan lade sig gøre. Der er omvendt andre ting, som vi kan regulere på, så der er mange faktorer med i puslespillet, siger Gert Hougaard Rasmussen fra Naturstyrelsen Trekantsområdet.\nKonklusioner fra besigtigelsen\nHvidbjerg består af mange former for beplantning, både noget, som er plantet og noget, der er selvsået.\nDa der var besigtigelses på Hvidbjerg, kunne man konkludere:\nDer er blandt andet mindre partier med Rosa Rugosa i Klittens nordvestlige hjørne samt langs kysten i den sydlige del.\nTiltagende opvækst af gyvel flere steder rundt på Klitten – særligt langs det nordlige skel og i forbindelse med de indplantede bånd af hjælme rundt på Klitten.\nSpredt opvækst af løvtræer rundt på Klitten – særligt birk og bjergfyr ude på klitten, mens eg gradvist breder sig ud længere ud fra bevoksningerne langs den vestlige kant.\nI den nordlige del eroderes Klitten i et øst-vest gående parti fra strandbredden til klittoppen, hvorved der blottes mange af de tynde lerholdige lag, som indgår i klittens opbygning. Vurderingen er, at erosionen skabes i et samspil mellem menneskelig færdsel og vindaktivitet fra øst-syd-øst i vinterhalvåret fra nov-maj.\nDer blev udtrykt ønske om at kunne genindføre forsøg med opsætning af ”snehegn” i vinterhalvåret.\nDen sydlige to-tredjedel af Klitten får gradvist mere og mere overfladebevoksning af græsser og laver, som holder på sandet, men som samtidig skjuler den ”hvide klit”.\nEndelig besigtigedes en forekomst i Klittens sydlige del, hvor der angiveligt skulle være blottet brunkul. Det viste sig at være udfældning af et fast al-lag omkring en halv meter under eksisterende overflade.\nHvad med udsigtsplatform?\nDet er Naturstyrelsen, der har ansvaret for Hvidbjerg, og Gert Hougaard Rasmussen forklarer, at noget skal gøres ved Hvidbjerg, det er oplagt. Men helt simpelt er det ikke.\n- Der er tre elementer i det. Der er stedets geologi, vi skal tage højde for. Der er en fredning af klitten, som der skal tages højde for, og der er ønsker fra brugerne af Hvidbjerg. Men de ønsker er jo ikke nødvendigvis de samme. Jo mere hvid Hvidbjerg er, jo mere fygesand er der, og det er naboerne ikke er interesseret i. Og omvendt vil en for grøn klint ændre det kulturmæssige i, at der jo netop er tale om "Hvidbjerg". Det er en balancegang, og der er ingen grund til at stikke folk blår i øjnene. Vi kommer ikke til at gøre alle lige tilfredse, siger Gert Haugaard Rasmussen.\nDesuden har Vejle Kommune en vision om, at der skal skabes en udsigtsplatform på toppen af Hvidbjerg. Det skal der dog først findes penge til, og endnu mere vigtigt: Fredningsnævnet skal give en tilladelse.\n- Hvis det viser sig, at der kan opstå et tidsmæssigt sammenfald mellem opførsel af platform og plejen af Hvidbjerg, vil det selvfølgelig blive tænkt ind. Men det er svært at vide noget om på forhånd, for der kan være en lang vej, inden arbejdet med en platform eventuel kan sættes igang, siger naturvejleder Gert Haugaard Rasmussen.\nHvidbjerg er omfattet af en landskabsfredning fra 1970. Fredningen bygger på en langt ældre overenskomst tilbage fra 1937, som dog er forholdsvis ukonkret. Der indgår derfor ingen klare plejetiltag i fredningen. Så derfor har Fredningsnævnet et meget stort ord at skulle have sagt i det arbejde, der skal sættes igang. Med og uden en mulig platform.\n- Det er nævnet, der i sidste ende bestemmer, hvad der er muligt. Nu skal vi igang med at lave en plejeplan, og så skal den først godkendes af os i Naturstyrelsen, af kommunen og af borgerne i området. Derefter skal den endelige plan sendes til Fredningsnævnet, forklarer Gert Hougaard Rasmussen.\nArbejdet med plejeplanen vil finde sted i løbet af foråret.\nGert Haugaard Rasmussen, der er naturvejleder ved Naturstyrelsen, fortalte om Hvidbjergs udfordringer med plantevækster. Både de ønskede og de uønskede. Privatfoto\nGlæde blandt de lokale\nI lokalområdet er man glade for, at der nu kommer til at ske noget med det hvide bjerg.\n- Vi er naturligvis meget begejstret over, at der nu udarbejdes en plejeplan for Klitten. Beboerne omkring klitten samt grundejerforeningen ser frem til at deltage i dialog med Naturstyrelsen og Vejle Kommune om udformningen af plejeplanen. Vi deltager naturligvis også gerne aktivt i enkelte dele af vedligeholdelsen, selvom vi overordnet set er bevidste om, at ansvaret for plejeplanen ikke ligger hos os, siger Egon Sørensen, der er formand for Grundejerforeningen for Hvidbjerg, Høll og Mørkholt.\nEn udsigtsplatform på toppen af Hvidbjerg. Ja, måske. Det er en vision, Vejle Kommune står bag, og den vision kan komme til at spille ind i den måde, hvorpå Hvidbjerg skal se ud fremadrettet. Illustration: Arkitektfirmaet Effekt


Winchester BL18A udendørs loftlampe - shopLED\nHome / Shop / LED Lys og Pærer / LED lamper udendørs / Loftlamper udendørs LED / Winchester BL18A udendørs loftlampe\nWinchester BL18A udendørs loftlampe\nBrand: ElsteadEAN: 5024005236405 Varenummer (SKU): 5819001298032908 Kategori: Loftlamper udendørs LED\nEr du på udkig efter praktisk LED belysning til boligen, der falder i kategorien Loftlamper udendørs LED? Så er Winchester BL18A udendørs loftlampe fra Elstead et oplagt bud på lige præcis det, du leder efter.\nHer får du god LED belysning, der gør nøjagtig det, det lover. I mellemtiden får du også en super energivenlig LED-løsning, der ikke slår ud på energiregningen – eller skal ændres inden for den nærmeste fremtid. Det betyder, at du med Winchester BL18A udendørs loftlampe, der forhandles hos får en solid løsning, der også garanterer dig de optimale lysforhold, så snart du sætter det op.\nWinchester BL18A udendørs loftlampe ligger i en prisklasse på omkring pris.\nEr det tid til en ny lampe i stuen, skal der lyses op foran din bolig, eller har du fået nyt bord, der kræver mere lys? Kig rundt her på websiden, hvor du nemt og uden problemer finder det, du leder efter, inden for LED belysning.


Hjem > Norwegians nye regler\nSkrevet af Kathrine Hesner, tor, 23/01/2020 - 11:48\nFor to uger siden skrev Spanien i Dag, at der gik rygter om, at Norwegian barslede med nye regler for håndbagage.\nDet lykkedes os at få Kommunikationschef for Norwegian Danmark, Andreas Hjørnholm, til at bekræfte tiltaget, men han kunne ikke afsløre flere detaljer på daværende tidspunkt.\nTorsdag har Norwegian så endelig udsendt en pressemeddelelse, og først og fremmest har vi en god nyhed til dig, der allerede har købt billet. De nye regler kommer nemlig ikke til at berøre billetter, der er købt inden den 23. januar.\nDerudover vil man med den billigste billettype kunne tilkøbe sig ret til at medbringe mere håndbagage, og det koster mellem 50 og 90 kroner alt efter, hvor langt du skal flyve.\nÆndringerne i håndbagagereglerne indebærer også, at det lille stykke håndbagage, som alle kunder kan tage med ombord, er noget større end tidligere, at vægtbegrænsningen på indtjekket bagage øges fra 20 til 23 kilo, samt at kunder med fleksibel billet kan medbringe 15 kilo håndbagage i stedet for tidligere 10 kilo.\n- Det vigtigste for os er, at vores kunder får en god rejseoplevelse, når de flyver med os. Det er en almindelig misforståelse, at der er plads til alles kabinekufferter ombord, men de fleste af vores fly har plads til 186 passagerer og kun cirka 80 små kabinekufferter i bagagehylderne. Derfor er det vigtigt, at vi har gode regler på plads, sådan at vi undgår at bruge tid på at omorganisere håndbagage ombord og flytte håndbagage til lastrummet, hvilket kan skabe frustration og let føre til forsinkelser. At flyene afgår til tiden er noget af det vigtigste for Norwegians rejsende, og vi oplever stor opbakning til de nye bagageregler blandt vores kunder, siger Nybø Carlsen.\nIkke helt populært\nDet er dog ikke udelukkende opbakning, vi er stødt på i vores meningsmåling blandt jer læsere her på Spanien i Dag.\nVi spurgte jer nemlig for to uger siden, og det står stort set lige mellem ja/nej-lejrene med en lille overvægt til "nej, det er ikke i orden at kræve penge":\nNæsten 600 har stemt - du kan stadig give din mening til kende her\nMange kom også med uddybende kommentarer. Læs mere her\nDe forskellige billetter\nFra i dag er følgende inkluderet i de forskellige billetttyper:\nEt lille stykke håndbagage, der kan være under sædet foran. Hvis man ønsker at medbringe ekstra håndbagage til bagagehylden, kan man tilkøbe dette eller vælge en anden billettype.\nEkstra håndbagage kan bestilles indtil fire timer før afrejse.\nPrisen for ekstra håndbagage varierer afhængig af ruten og vil for indenrigsflyvninger og flyvninger i Skandinavien være på 50 kroner, 70 kroner for Europa, Mellemøsten og Nordafrika (short haul) og 90 kroner for interkontinentale rejser (long haul).\nEt lille stykke håndbagage, som kan være under sædet foran og en lille kabinekuffert til bagagehylden. Vægtbegrænsningen på håndbagagen er 10 kilo. Hvis der bliver fyldt i bagagehylderne, kan man tjekke håndbagagen ind gratis i gaten.\nHvis man vil være sikker på at kunne medbringe al sin håndbagage ombord, kan man tilkøbe Priority Boarding og dermed blive en af de første, der går ombord på flyet. I tillæg hertil kan man tjekke et stykke bagage ind på 23 kilo.\nFlex og Premium\nEt lille stykke håndbagage, der kan være under sædet foran og en lille kabinekuffert til bagagehylden. Vægtbegrænsningen på håndbagagen er 15 kilo. I tillæg hertil kan man tjekke to stykker bagage ind på 23 kilo hver.\nNorwgian skriver dog også, at det er vigtigt, at dem, som har bestilt billet til ekstra håndbagage eller som har håndbagage inkluderet i billettypen, går ombord tidligt for at sikre plads i bagagehylden.\nDet vil vi gerne spørge lidt mere ind til, så vi kontakter igen Kommunikationschef for Norwegian Danmark, Andreas Hjørnholm. For kan det passe, at det ikke er sikkert, at der er plads, selvom man køber sig ret til det?\n- Det er mest nævnt for alle tilfældes skyld. I praksis begrænser vi antallet af billettyper og ekstra håndbagage, der kan tilkøbes, så vi forventer ikke, at det bliver et problem. Der er typisk plads til 80 kabinekufferter i bagagehylderne, svarer han.