2011 - om bloggen, oplevelser og det der 2012 - Malsen\n2011 – om bloggen, oplevelser og det der 2012\nPå mange måder har jeg glædet mig til at skrive det her indlæg, fordi det giver mig lov til at skrive mere end jeg normalt gør og ikke nødvendigvis behøver at være med et modetwist. En opsummering på 2011 og en evaluering af de mål jeg satte mig sidste år i samme indlæg, samt en ny række af punkter at arbejde ud fra i 2012. Jeg kan godt lide at dele de her ting med jer.\nOm Bloggen 2011\nMine mål var:\nopnå flere læsere, hvilket betyder, at jeg nok må holde op med at være sådan lidt halv-genert og simpelthen få fortalt at jeg blogger. Det har jeg ikke været god til.\nlave flere v-logs (?)\nmøde nogle af de andre bloggere (læs: overvinde genertheden)\nfortsætte med at sørge for at min blog er hyggelig og rar at besøge. Det vil jeg ikke miste!\nflytte til eget domæne\nGod knows, det her blogging har taget til i styrke – også meget meget mere end jeg havde troet, forventet, håbet på eller måske også lidt frygtet. Jeg flyttede til eget domæne i januar 2011 og det var en befrielse. Jeg er mere hooked på at skrive end jeg var sidste år, men på en meget sundere måde. Måske har jeg lært at slappe lidt af og været bedre til at minde mig selv om, at det er godt nok, når jeg gør mit bedste. Ingen er forpligtet ud over det. Sidste år var jeg benovet over, hvordan mit læsertal havde forbedret sig og det samme kan jeg sige igen i år. Jeg havde nogle “mile stones” i mit hovede, som jeg gerne ville nå i forhold til netop læsertal og de er både nået og passeret. Jeg vælger at tro på, at det er fordi her er rart at være. Jeg har også fået meldt åbent ud at jeg blogger og det har været en kæmpe befrielse. Lagde mit link på min private FB en dag, lukkede øjenene og håbede på det bedste. Alle har heldigvis været rigtig søde og opbakkende.\nJeg får løbende mails fra søde læsere, som ikke ønsker at kommentere, men som alligevel har lidt på hjerte, som de gerne vil dele….eller spørgsmål, som de håber at få besvaret. Det kan både handle om mode, specielle spørgsmål ift LV, men tit sker det faktisk også, at nogen spørger til det at blogge eller noget som har med min blogging at gøre. Smadder hyggelige mails 🙂 En del spørgsmål har været rettet mod blogsamarbejde og hvorfor jeg ikke er en del af noget netværk/platform eller fællesskab. Well, det er ikke helt enkelt at svare på, men jeg har haft lovet at bruge et par linjer på det i dette indlæg.\nDet er absolut ikke fordi der ikke har været tilbud. Det har der og jeg er virkelig meget beæret og dybt taknemmelig over, at nogen har ment, at min blog var stærk nok til at indgå i økonomisk fordelagtige netværk. Men jeg har ikke følt det var der jeg var og jeg er derfor stadig bare mig selv. Måske ændrer mit syn sig i fremtiden….who knows. Den store gevinst, som jeg ser det, er sgu’ ikke så meget pengene (som naturligvis er rare), men mere, at man selvfølgelig når ud til flere og dermed bliver i stand til at kunne gøre mere med sin blog og via sine kontakter. Det kræver ikke en doktorafhandling at gennemskue, at det er en klar fordel at være med i diverse topbarer og at følgere følger, fordi man opdages på den måde. Flere læsere equals flere tilbud equals flere penge, muligheder, samarbejder mm. som i sidste ende gerne skulle betyde en bedre blog for læserne.\nNå, men jeg har som sagt valgt det fra ind til videre og i stedet forsøgt at skabe mine egne kontakter, som da heldigvis er blevet til en del i dette år. Det er stærkt kommet jer til gode i form af præmier til konkurrencer og jeg selv er da også blevet belønnet indimellem.\nLæs også: Driving home for Christmas cars\nDe søde piger og ud af huset\nEt af mine mål var at se at komme i sving med at få mødt nogle af de andre bloggere og det har jeg i den grad fået gjort. Det er der kommet en del nye venskaber og bekendtskaber ud af og jeg skatter det højt! Især hende her er blevet en virkelig god veninde, som jeg snakker med flere gange om ugen. Vi startede også Sale by Bloggers sammen, som jeg kan love der kommer endnu mere gang i i 2012.\nJeg ville også blive bedre til at tage imod invitationer til events, shows og arrangementer, hvilket også bliver en del nemmere, når man efterhånden kender en del af de andre. Det har været hyggelige timer, som jeg ikke ville have været foruden.\nDet er klart at mit 2012 bliver en del anderledes sådan rent privat med baby på vej osv. men på trods af det, så satser jeg stærkt på at bloggen fortsætter med at være mit modefrirum. Nogle af de ting, som jeg gerne vil optimere i det nye år er:\nBevare min troværdighed og stadig sikre at min blog er rar, god og hyggelig at besøge.\nLayout. Jeg vil gerne have mere bredde på mine billeder bl.a.\nBilleder. Jeg vil gerne lære mit nye kamera endnu bedre at kende, så jeg kan udnytte flere af de resurser, som bare ligger gemt i funktionerne på nuværende tidspunkt. Overvejer faktisk også fotokursus.\nIndgå flere gode og værdifulde samarbejder og muligvis integrere reklamer i et mindre omfang.\nFortsætte med at stå ved at jeg blogger fx i forhold til min private netværk\nSkrive mere en gang imellem. Det skal nok uddybes….men det handler om, at jeg indimellem godt kunne tænke mig at lave lidt mere teksttunge indlæg. Ikke for tit…det er ikke det blogmediet skal, men indimellem. God/dårlig idé?\nSidst, men ikke mindst, så vil jeg selv fortsætte med at blive bedre til at kommentere de indlæg, som jeg læser rundt om på de dejlige blogs. Selv om der har været mindre tid til bloglæsning for mit vedkommende de sidste par måneder, så er det stadig vigtigt – også selv om man/jeg bliver “større” i blogland. Det er bestemt ikke ensbetydende med, at man så ikke bør gøre andre glade ved at give lidt respons. What goes around, comes around.\nPå falderebet….for nu har jeg vist brugt min taletid for en stund hihi 🙂 TUSIND TAK til alle jer derude, som bærer Malsen.dk fremad med alle jeres daglige klik. I er uundværlige. Hver og en <3\nDrys gerne en tanke af i forhold til indlægget og nyd så nytårsdagen med afslapning og hygge… lige om lidt starter vi jo alle op på arbejde og skole igen. See ya! 🙂\nTIP: Bedste neglelaksfjerner til glimmerneglelakker!\nFavoritter fra Wolford\nChanging bags: Louis Vuitton Leopard Speedy\nJanuary 1, 2012 at 14:09\nGlæder mig til fortsat at følge med 😉\nJeg synes faktisk at du har en af de bedste ‘mindre’ blogs – når de bliver større, kan bloggeren jo ikke bruge tid på at kommentere tilbage og personligt har jeg nok lidt tendens til ikke at gide kommentere, når man aldrig får svar tilbage. Ved godt at bloggeren læser det hele…. men man kan jo aldrig vide 🙂\nDet er i hvert fald en anden slags blog, når den bliver meget stor.\nGlædeligt 2012 til dig… og alt det nye, der vil ske 😉\nJanuary 2, 2012 at 13:06\nTusind tak for din søde kommentar. Det er virkelig fedt at du glæder dig til at følge med i 2012! 🙂\nJeg er ikke helt enig i bloggere ikke “kan bruge tid” på at kommentere tilbage…..jeg synes egentlig at det er en del af pakken og ikke noget man bare sådan kan undsige sig, fordi man har et vist antal besøgende om dagen. Jeg behøver ikke at bloggere svarer hver enkelt tilbage altid…..det kommer helt an på indlæggets type, men som udgangspunkt bør man da give sig til kende i kommentarfeltet hver gang. Om det så er samme dag eller dagen efter, betyder ikke så meget for mig. Du har dog helt ret i, at bloggen bliver anderledes når den er stor. Man er anderledes forpligtet og især, hvis man samtidig er i samarbejde med firmaer og der er lønkroner involveret.\nJanuary 1, 2012 at 14:28\nJeg synes, det er rigtig fedt med et indlæg som dette. Både fordi det giver et indlblik i dit forgangne år, det kommende år, men især også fordi man som læser får et bedre indtryk af, hvem du er – og det kan jeg godt li’ 🙂 Og netop dét omkring generthed i fht. bloggen, kan jeg virkelig nikke genkendende til. Jeg synes, det har været svært at “fortælle”, at jeg blogger… Det har været intimderende på en eller anden måde, men alligevel befriende 😉 Nå, men i hvert fald vil jeg også ønske dig et rigtig godt og lykkebringende år! Og hvor er det spændende med en lille baby på vej 🙂\nJanuary 2, 2012 at 13:00\nFedt at du kan genkende noget af dig selv i mit indlæg! Det har været meget intimiderende….det vil jeg give dig helt ret i! For pokker da….men det er nu meget lettere, når man kan få lov til at fortælle om det man laver og som man er stolt af 🙂\nJanuary 1, 2012 at 14:50\nEr rigtig glad for din blog er så meget nede på jorden, det er det der gør at jeg synes det er dejligt at følge med. Jeg synes udviklingen i 2011 er at reklame-delight har overtaget extremt mange blogs og det er fuldstændig u-udholdeligt at følge med på deres blog uden en seriøs reklame-blocker. Man kan godt have reklamer på bloggen med måde. Så er glad for du ikke er kommet over på en af de sider 🙂\nJeg vil gerne rose dig for at du stadig kommenterer når du kommer forbi blogs – det er dejligt at du tager dig tiden og viser interessen for andre. Mange af dem der er blevet store er nemlig stoppet med at kommentere ved andre.\nGodt nytår til dig søde Malsen, glæder mig til at følge med i 2012 🙂\nJanuary 2, 2012 at 12:59\nJeg er rigtig glad for dine roser, søde Alexia – det at respondere på læsernes kommentarer/mails eller hvad det måtte være, ser jeg som en naturlig del af det at have en blog. Og en ting, som man ikke kan “tillade sig” at overse, men det er ikke et synspunkt, som alle deler og du har ret…i takt med at bloggens størrelse vokser, ser man ofte en eksponentiel tilbagegang i bloggerens kontakt til sine læsere. I høj grad på det store udenlandske blogs. Synes der er flere af de danske, som er blevet meget bedre til at svare deres læsere.\nJeg har intet imod reklamer som sådan, de skal jo kunne ses førend at de virker 😉 Om det er for meget hos BD, tja…det ved jeg ikke rigtig, men jeg forstår godt, at nogen kan finde dem generende.\nRigtig godt nytår til dig også og tak fordi du følger med 🙂\nUmiddelbart ville jeg bare lige sige, at jeg helt bestemt ikke ville have noget i mod nogle teksttunge indlæg en gang i mellem 🙂 Især hvis de reflekterer over noget mode på en eller anden måde. 🙂\nJanuary 2, 2012 at 12:51\nOg det ville de klart gøre i en eller anden form….mode, blogging, forbrug mm. Det er i de baner jeg tænker – indholdet skal klart afpasses bloggens øvrige profil 🙂\nJanuary 1, 2012 at 16:17\nDet var da en hyggelig lille opsummering. Jeg vil med glæde læse mere teksttunge indlæg 🙂 Jeg syne ofte de giver et bedre indblik i bloggeren bag det hele.\nRigtig glad for at du vil være ok med lidt mere tekst…..jeg kan godt følge dig – det giver tit et indtryk af de normer og værdier hos som ligger hos den der skriver. 🙂\nJeg synes din blog var god ved starten af 2011 og det synes jeg stadig 🙂\nOg nogle kæmpe plusser ved din blog er nærvær(som du selv skrev), du svarer på kommentarer, din personlighed, din modenhed og DIN KÆMPE VIDEN OM LV. Din blog er stadig en af dem, jeg altid lige skal tjekke 🙂\nJeg glæder mig til at følge med i 2012 🙂\nJanuary 2, 2012 at 12:49\nHaha, da jeg læste den første sætning, tænkte jeg….shit….nu får jeg sgu et fur og at du ville skrive at bloggen ikke længere var god! 😀 Men hvor er det en fantastisk kommentar, miss m – den skatter jeg højt. Tusind tak og godt nytår. 🙂\nJanuary 1, 2012 at 18:28\nDu er en fornøjelse at følge Malsen og jeg glæder mig til at se hvad 2012 vil bringe…foruden baby selvfølgelig. Rigtig godt nytår til dig!\nJanuary 2, 2012 at 12:46\nMange tak, Marianne og i lige måde! 🙂 Rigtig godt nytår.\nJanuary 1, 2012 at 18:48\nJeg syntes det er en super hyggelig blog, især fordi man føler man “kender” dig uden at kende dig, du har en dejlig måde at udtrykke dig på. Og så er det dejligt med en moden blogger, som viser noget mere “voksent” ;O)\nGlæder mig til at følge din blog i 2012, og din graviditet, selvom du har skrevet bloggen ikke skal blive til en bab/barsel/mor blog ;O)\nTak for din kommentar, Heidi – jeg er glad for at du synes jeg adskiller mig og har noget at byde på, som måske er lidt mere modent end i det brede blogland, hvor gennemsnitsalderen jo også er en del under min … ahem… 😛 Jeg håber jo at der er plads til os alle og det kan jeg da heldigvis se, at I efterhånden er mange der bakker op om 🙂\nRigtig godt nytår til dig også, KH\nJanuary 1, 2012 at 18:52\n2011 var året hvor jeg opdagede din blog, hvilket jeg er glad for.\nDen er dejlig stille og rolig nede på jorden, så keep up the good work 🙂\nTak, Sacha 🙂 Det er vigtigt for mig at være nede på jorden, så det er skønt at det er det du fremhæver.\nJanuary 1, 2012 at 18:59\nAltid en fornøjelse at læse med 🙂\nJeg glæder mig til fortsat at følge med her i 2012 og se, hvordan alting bliver nu hvor baby er på vej – det er simpelthen så spændende 🙂\nMange tak, Debbie og tak fordi du fortsat vil følge med. Det er et meget spændende år jeg går i møde ja…og jeg glæder mig 🙂\nJanuary 1, 2012 at 20:19\nFor fint 🙂 Du har virkelig nået meget. Det syntes jeg allerede sidste år, men når du sådan ridser det, kan man virkelig se en udvikling. Og fedt at du har fået en god veninde også 🙂 Jeg synes, teksttunge indlæg er fine, men som du selv nævner, skal der heller ikke være for mange. Hvis man har noget på hjerte, skal det selvfølgelig ud 🙂 Fedt at du fravælger et blogsamarbejde og kan stå inde og argumentere for det. Derfor håber jeg, at flere (end i år) vil fortsætte med at støtte dig med gaver og præmier til konkurrencer mv. 🙂 Kunne da være rart, hvis du kunne komme til at tjene lidt penge på alt dit arbejde 🙂 Og ikke mindst, godt nytår!! :o)\nJanuary 2, 2012 at 12:42\nTak for din dejlige kommentar. Jeg har jo ikke fravalgt samarbejder fordi de er dårlige….blot fordi de ikke rigtig passede til mig og det jeg vil med bloggen lige nu – om det ændrer sig i fremtiden, er svært at spå om.\nDejligt at du støtter lidt mere tekst indimellem….jeg lover at det ikke bliver i overflod og kun når det passer sig i forhold til at have noget på hjerte. 🙂\nGodt nytår til dig også, søde 🙂\nJanuary 2, 2012 at 11:01\nMalsen, du er by far en af mine yndlingsbloggere, fordi der er nærvær i din blog. Dine indlæg er unikke og ikke underlagt en agenda fastsat af andre end dig selv. Og så har du prioriteterne i orden!\nJeg håber, at jeg får muligheden for at hilse på dig en dag irl, og jeg glæder mig til at følge med dig og bloggen i 2012.\nJanuary 2, 2012 at 12:39\nBetina, for pokker, hvor er det en dejlig melding du kommer med her. Jeg er rigtig glad for de ting du siger – især at du kan mærke at det er min egen agenda…..det er vigtigt! Tusind tak.\nDet kunne være rigtig hyggeligt at hilse på dig også – det må vi håbe at 2012 bringer til os 🙂\nDet er en deal! 🙂\nJanuary 2, 2012 at 13:09\nJanuary 2, 2012 at 11:04\nJeg er så glad for at følge med herinde, man får en virkeligt godt og positivt indtryk af dig som person og det var også derfor jeg i sin tid så gerne ville møde dig, heldigvis for det! Vi tænker jo meget ens, det ved du godt 😉 Og derfor er sådan en ting som kommentarer også vigtigt for mig, jeg tænker tit “Give a little, get a little” jeg ved selv hvor meget hver eneste kommentar betyder!\nJeg er rigtig glad for at den vibe jeg sender ud er så positiv – det er ikke altid tilsigtet, men passer meget godt med den jeg er og tak for at du er så aktiv herinde hos mig.\nDu ved lige præcis hvad jeg mener; det ved jeg godt 😉\nDet er så hyggeligt at følge med hos dig, og jeg sætter stor pris på de kommentarer du lægger hos mig også. Og så er jeg rigtig glad for at have mødt dig efterhånden nogle gange nu, det er altid en stor fornøjelse 🙂\nMange tak for din fine kommentar, søde Mette 🙂\nJeg kan kun sige i lige måde – det er altid super hyggeligt!\nJeg er glad for din blog er, som din blog er 🙂 Selvfølgelig er der gode ting ved topbarer, men somehow mister blogge ofte lidt af deres charme.. I know – sikkert bare mig der synes det.. Men selvom folk skriver de må se ud som man vil, så virker det som om, at de stadig kommer igennem en transformation.. 🙂 Jeg er hvert fald pt. gladest for blogge uden topbanner.. Tror egentlig også at jeg helst vil have læsere, fordi folk leder efter netop mig/min stil, end fordi min nabo i topbanneret er pisse dygtig 🙂 If you get my drill.. 🙂 I bund og grund handler det jo bare om mavefornemmelse 🙂\nJanuary 4, 2012 at 08:37\nTak for din fine og søde kommentar 🙂 Jeg forstår godt hvad du mener, men topbarer kan jo også være gode til at opdage nye bloggere, som man ellers aldrig ville kende….\nJanuary 4, 2012 at 10:56\nJa helt sikkert, bryder mig vist bare bedst om at man opdager igennem to-vejs-kommunikationen 🙂 eller link blogger i blandt… 🙂\nJanuary 4, 2012 at 19:33\nDet er også en dejlig måde 🙂\nHov! – det var da helt gået min næse forbi, at du venter dig. Stort tillykke med det! Det er jo helt fantastisk 🙂 For mit vedkommende er de teksttunge indlæg velkomne. For mig at se bliver en blog lidt mere interessant når bloggeren har noget på hjerte en gang imellem og ikke udelukkende laver indlæg kun med fokus på billeder. En gylden mellemvej og afbalancering er for mig at foretrække. Jeg glæder mig til at følge din blog i 2012 – her er bestemt hyggeligt at tjekke ind i ny og næ 🙂 Godt nytår!\nJanuary 4, 2012 at 08:30\nJeg er glad for at du også vil bifalde lidt mere tekst….synes nemlig også at det tit kan blive for meget billede……kan godt lide ord 🙂 Godt nytår!\nJanuary 2, 2012 at 23:08\nHvor er det spændende at læse om dine tanker om og for bloggen, Malsen 🙂 Jeg kan kun sige keep up the good work!\nTak, Manja og tak fordi du stadig læser med.\nJanuary 3, 2012 at 19:42\nJanuary 4, 2012 at 11:00\nJeg vil også rose dig og din blog for altid at være rar at besøge – her får man svar på sine kommentarer, og der er en god tone mellem alle, der kommenterer. Det er virkelig dejligt!\nMange gange tillykke med den kommende familieforøgelse, det bliver spændende at følge.\nBedste hilsner – og keep up the good work i 2012 – Nana\nMange tak, Nana! Det er en super dejlig kommentar du har skrevet – den er jeg rigtig glad for. Og tak for dine lykønskninger 🙂\nBedste hilsner lige tilbage!\nJanuary 4, 2012 at 19:06\nJeg elsker din blog fordi det føles som om jeg kender dig. Det ville ikke gøre mig noget, hvis du fik reklamer på bloggen eller kom med i et fællesskab – et eller andet, hvis bare du forblev dig og din blog forblev lige som den altid har været.. Keep up the good work 🙂\nJanuary 4, 2012 at 19:29\nLise, hvor er det en dejlig kommentar. Tusind tak 🙂


Stippers Til Leje Odsherred / Dating Gratis\nStippers til leje Odsherred\nBy Lucile Khouri 06/12/2016\nforelsket som stippers til leje sexet lange sex Odsherred blive blomstrende smukke russiske brude por ingen hd god oplevelse handle. min barndoms strand i Odsherred. Her vrimlede det landmænd, der lejer sig ind på for eksempel med et stripper -lignende skærebord. I dag har han også en bibeskæftigelse som stripper, og han blev sidste år nummer to til DM i strip. Og selvom der umiddelbart er langt fra DM i...\nTilfældig sex gratis Skanderborg\nWeddingdeluxe tilbyder polterabend Tryllekunstner, klovne og lign. Voldelig eksmand ville true kvinde til tavshed. Værdighed og liv via pædagog. Du gerne og højlydt.\nVores maskine også super til Sorter efter afstand til postnummer:. Vi har Danmarks største udvalg og dækker hele landet, hvis du booker i god tid. På forsiden lige nu. Hvis du klikker på et link på www.\nDating for at tilslutte Odense\nLATINA KVINDER DATING SITES RANDERS\nLeder du efter en nummerpige til dit sports-arrangement, en oplæser til logens konkurrence, en sød og kæk bartender, eller et par nissepiger til årets julefrokost, så led ikke længere. Apotekerkamp: Slagelse Svane Apotek kaster håndklædet i Dygtig stripper til smuk strip.\nTinderbox til salg Kolding\nAfstand: ~76,6km Paintball på de fedeste baner i Jylland. Weddingdeluxe tilbyder polterabend Tryllekunstner, klovne og lign. Eventpigerne kan også bookes i elegante og sexede cocktail-kjoler, alt efter hvilket type arrangement der er tale om.\nMødes hot singler i mit område Roskilde\nCanadiske sukker daddies Holbæk Hvordan man gifte sig med en colombianske kvinde Struer\nDating bureau Rudersdal SKVULP med leg og sport i pinsen. Når stripperen er booket ind, vil I modtage en ordrebekræftelse med alle oplysningerne. Kim leverer musikken på nyeste Yamaha Keyboard og Elpiano og sang. Dette betyder at du kan bestille et stripshow med få timers varsel! Book en stripper Først er det en god idé, at I sammen ser nærmere på hele udvalget og ser om der er noget der fanger.\nFri sukker dating Tårnby 803\nDating for gifte personer Stevns 979\nDating sites for plus size Dragør Hjertelig velkommen til Sky-strip. Prøv at dyste med vennerne på de fede originale Segways. Vi tilbyder uforglemmerlige polterabends udet at du sklaoverskride dine grænder. Vores maskine også super til Paella pande Udlejning til festen.\nGratis voksen møde websted Køge\nGratis BBW date sites Odense\nMænd, der har affærer med gifte kvinder Skive\nColombianske ægteskab agentur Guldborgsund\nGratis voksen Finder Esbjerg\nBedste gratis BBW sites Sorø\nlokale dating tjeneste Rudersdal\ngratis udenomsægteskabelige affærer Jammerbugt\ndating mænd Køge\neksotiske massage steder Holbæk\nsukker sukker barn Hedensted\nkinesiske kvinder dating Randers\nfinde en pige til at hook op med Hvidovre\ngratis hook up numre Thisted


HAVETID: februar 2015\nHavens lys og skygge skaber foranderlighed, liv og stemning. Den vandrende skygge og de skiftende lyspletter flytter og ændrer sig hele tiden i løbet af dagen. Men for at fænomenet kan opstå, er det en forudsætning, at der findes træer - høje og lave træer, som samtidig er med til at skabe fornemmelse af noget rumligt i alt det grønne.\nLyset er en forudsætning for mennesker og planters trivsel, men på en sommerdag med bagende sol fra morgen til aften er det en lise for både mennesker og planter, i perioder, at kunne opholde sig i skyggen.\nSolens energi forplanter sig til alle havens vækster.\nEn verden i grønne nuancer.\nLys- og skyggevirkningen er ikke det bedste fotolys for at opnå præcise skildringer, men til gengæld kan der af det flimrende billede af lys og skygge, opstå noget, man kan kalde for havens atmosfære.\nJørn Møller Jensen Jørn Møller Jensen kl. torsdag, februar 26, 2015 7 kommentarer: Links til dette indlæg\nJørn Møller Jensen Jørn Møller Jensen kl. tirsdag, februar 24, 2015 2 kommentarer: Links til dette indlæg


Den gode historie: Fuld fart på Landslotterimærket\nFoto: Esbjerg V. gruppe\nOveralt er spejdere ude og sælge lodsedler i KFUM-Spejdernes Landslotteri 2022. I år er også et nyt mærke på spil, og det er ekstra særligt for Esbjerg V. gruppe, som fik ideen til mærket.\nKFUM-Spejdernes Landslotteri 2022 har været i fuld gang siden salgsperioden startede tilbage i januar. Hele 95 grupper har bestilt over 66.300 lodsedler hjem. Det vidner om stor opbakning til landslotteriet og et stort engagement i grupperne.\nOg en af de grupper, der er i gang, er Esbjerg V. gruppe, hvor Charlotte Larsen kan kalde sig gruppeleder for de godt 120 medlemmer i gruppen på den jyske vestkyst.\n“Hos os er det et kæmpe hit, børnene er vilde med det. Vi havde ikke gjort det, hvis det ikke var sjovt. Vi har fået det gjort sjovt”, siger Charlotte Larsen.\nHun fortæller, at de i gruppen har et mål om at sælge 3.000 lodsedler, og at der kører en lille konkurrence, således at børnene hver får en lille præmie for deres indsats svarende til cirka en femmer per lod solgt.\nEn ide i Esbjerg blev til virkelighed i hele Danmark\nI år er der for første gang et officielt Landslotterimærke grupperne kan købe til de flittige sælgere. Og den ide opstod faktisk i Esbjerg V. gruppe:\n“Vi er i en tid, hvor mærker fylder meget for børnene. Det kan man enten arbejde for eller imod”, siger Charlotte og fortsætter: “Mærkerne siger meget om personer. Vi kan få flere til at turde ringe på, og fortælle hvad betyder, det når vi står i uniformen”.\nOg det er de ikke alene om at synes i Esbjerg V. Hele 1.529 mærker er indtil videre blevet sendt fra 55Nord ud til grupperne i hele landet. Mærket får de i Esbjerg V. når de har solgt 20 lodder. Og ideen med mærket opstod netop for at give et incitament til at udfordre sig selv, fortæller Charlotte Larsen:\n“Vi gør det ikke for økonomien. Det er formålet, vi skal have frem. Det er mærket, som kan få dem til at turde prøve grænserne af og finde modet frem til at ringe på hos hr. og fru Jensen”.\n“Den meter, de små vokser, når de har solgt den første lodseddel, er ubeskrivelig”, lyder det fra en stolt gruppeleder.\nCharlotte Larsen fortæller, at når de først har solgt de første, kommer de hurtigt op på 20, og mange gange vil de gerne sælge endnu flere.\nMasser af gode grunde til at være med\nI KFUM-Spejdernes Landslotteri 2022 er der store gevinster at hente for grupperne. For udover de fede præmier køberne kan skrabe sig til, tjener grupperne nemlig mellem 14 og 17 kroner per solgt lodseddel. Og derudover kan grupperne for hver 10 solgte lodseddel få et lod i den interne konkurrence om et ophold på Houens Odde Spejdercenter til en værdi af 20.000 kroner. En konkurrence Herlufmagle gruppe vandt sidste år.\nUdover de økonomiske fordele er det også lotteriets og mærkets formål at spejdere skal opleve, hvordan en fælles opgave kan styrke gruppen sammenhold, mens man også får kendskab til at repræsentere gruppen ude i lokalsamfundet.\n“Vi kan få børnene til forstå meget, hvis der er et formål. Det er vigtig at få at vide, hvorfor vi gør det. Det glemmer vi nogle gange, tror jeg,” udtaler Charlotte Larsen afslutningsvist.\nLandslotteriet løber frem til maj, og grupper kan stadig nå være med og bestille lodsedler hjem fra 55Nord.\nSalgsperioden er fra den 22. januar til og med 14. maj 2022.\nGruppen kan bestille lodder både med og uden returet. Gruppen tjener 17 kroner per solgt lod uden returret og 14 kroner per solgt lod med returet\nLæs alt om Landslotteriet her.\nFor første gang er det nu muligt at købe et lotterimærke. Læs alt der er værd at vide om mærket her.\nLandslotteri og lodsedler Salget af lodsedler starter den 22. januar Den gode historie: Børnene sætter retningen i Rosenvænget gruppe Den gode historie: 19 unge spejdere oplevede tunesisk kultur med nye venner fra Tunesien Den gode historie: Første bæverenhed i 10 år blev fyldt med det samme Den gode historie: KFUM-Spejderne i Tommerup viser, hvordan man er et lokalt kraftcenter Den gode historie: Mange tager venner med til spejder hos Ribe-Hviding gruppen Den gode historie: Naturen og gode værdier blomstrer hos Tuse Bjerg-spejderne Den gode historie: Sevel gruppen solgte 800 julekalendere på 24 timer Ugens gode historie(r): Efterårsferie i kursusland


Det er en milepæl i dit liv, når du vænner dig til at leve og høre med dit cochlear implantat, men det er kun første skridt på din rejse mod en bedre hørelse – en spændende rejse, der udvikler sig hele tiden. Derfor følger Advanced Bionics dig på rejsen, og vi er altid klar med en hjælpende hånd.\nEn stor del af vores arbejde består i at sikre, at du får det optimale ud af dit cochlear implantat i de kommende måneder og år. Derfor tilbyder vi support, rehabilitering og skræddersyede lydprogrammer i særklasse, som alle har til formål at hjælpe dig frem til den stærkeste forbindelse til din omverden.\nDu kan også blive del af et netværk af CI-brugere som dig. Vi har en masse onlinemateriale, forummer og hjælpemidler, som du kan benytte på din rejse, så du ikke føler dig alene.\nFå flere oplysninger om vores genoptræningsmateriale, SoundSuccess™, der er udviklet med det formål at hjælpe voksne, heriblandt ældre mennesker, med at opnå bedre taleforståelighed med deres høreapparat eller cochlear implantat.\nVi står til rådighed under hele processen, mens du vænner dig til dit implantat. Vores genoptræningsspecialster og supportteam står altid klar til at svare på eventuelle spørgsmål.\nDin hørelse udvikler sig, og det samme gør teknologien\nCochlear implantat systemer er avanceret teknologi – og den udvikler sig hurtigt. Advanced Bionics' og Phonaks forsknings- og udviklingsteams er altid up to date med de nyeste teknologiske opdagelser, og du kan stole på, at din hørelse udvikler sig i takt med teknologien.


Alle ved, at giften fra en slange eller en skorpion kan være farlig. Men hvad der måske er mindre kendt, er, at en række lægemidler i dag baserer sig på toksiner fra giftige dyr.\nDen brasilianske hugorm, Bothrops jararaca, som er den første slange, hvis gift blev brugt til at udvikle et toksinbaseret lægemiddel. (Foto: Renato Augusto Martins)\nM.Sc i Molekylær Biomedicin, DTU\nGiftige dyr har udviklet sig i flere hundrede millioner år og findes i økosystemer verden over.\nOverordnet set findes der to typer giftige dyr, poisonous animals og venomous animals.\nPå dansk skelner vi ikke mellem 'poisonous' og 'venomous', men på engelsk gør man. Forskellen ligger i, hvordan giften når dets offer.\n'Venomous'-dyr injicerer giften i andre organismer ved hjælp af en dertil specialiseret kropsdel (for eksempel slangens hugtænder eller skorpionens brod), og giften produceres i en kirtel, som er forbundet hertil.\nHos 'poisonous'-dyr findes giften derimod i hele dyret eller dele af dyret og kan dermed være skadelig, når dyret spises eller berøres.\nGiften fra 'venomous'-dyr er en kompleks blanding af proteiner, peptider og andre organiske og ikke-organiske molekyler, som samlet er udviklet til at beskadige, immobilisere eller dræbe et bytte.\nGift fra dyr, såkaldte toksiner, bliver ikke kun brugt til at nedlægge byttedyr.\nToksinerne bruges blandt andet også til at udvikle moderne lægemidler.\nFor eksempel er gilaøglens toksin udgangspunktet for flere lægemidler til behandling af type 2-diabetes.\nPå trods af dette har mennesket igennem historien benyttet giftstoffer til behandling – blandt andet i det antikke Grækenland og inden for traditionel kinesisk medicin.\nMen også vores dages moderne lægevidenskab benytter gift i sin behandling og arbejder løbende på at finde nye anvendelser af de ellers så farlige gifte.\nSlangen som symbol på lægevidenskaben\nLægeigler, som i et vist omfang stadig bruges i dag, er blevet brugt til åreladning samt til udvinding af hirudin, der er et peptid, som forhindrer blodet i at størkne.\nSlangegift har også haft en central rolle i lægevidenskaben, og slangen er blevet et symbol på lægevidenskaben i form af æskulapstaven (stav med en slange slynget rundt om, se den her).\nDenne stav er opkaldt efter den græske gud for lægekunst Asklepios.\nI år 67 før vor tid menes Mithridates VI, konge af Pontus, at være reddet fra at forbløde på slagmarken ved hjælp af små mængder gift fra hugormen, Vipera ursinii.\nMithridates VI udviklede også praksissen om modgift, idet han løbende indtog små mængder gift, hvorved han opbyggede immunitet.\nDet lagde grund til universalmidlet mithridate og senere teriak, som blev brugt helt op i det 19. århundrede.\nTeriak indeholdt hele 66 ingredienser af både mineralsk, vegetabilsk og animalsk herkomst, blandt andet 16 krydderier, alkoholen madeira, hugorme og lidt opium.\nSkematisk oversigt over forskellen på 'venomous' dyr og 'poisonous' dyr. (Illustration: Andreas H. Laustsen)\nSerummet fra dyr var en stærk modgift\nI slutningen af 1800-tallet kom det moderne gennembrud for modgifte som virksom behandling af patienter, der eksempelvis var blevet bidt af en slange.\nMan fandt ud af, at serummet fra dyr, som blev injiceret med gift i små doser, var en stærk modgift.\nLÆS OGSÅ: Den grønne mambas gift: Synergieffekten slår dig ihjel\nFørst langt senere opstod gennembruddet inden for brugen af toksiner (altså gifte) fra dyr til moderne lægemiddeludvikling. Startskuddet var blockbusteren captopril, som blev opfundet i 1977 og godkendt af de amerikanske lægemiddelmyndigheder i 1981.\nCaptopril indtages som en oral tablet imod forhøjet blodtryk og hjertesvigt.\nDet aktive stof stammer fra den brasilianske hugorm, Bothrops jararaca.\nDet er et toksin, som forhindrer nedbrydningen af peptidet bradykinin i lungekredsløbet, hvilket får vores blodårer til at udvide sig og resulterer i et lavere blodtryk.\nDette toksin er i lægemiddeludviklingssammenhæng dog blevet modificeret og gjort til et mindre syntetisk molekyle, som passer bedre til lægemiddelbrug.\nHugormen, Vipera ursinii, hvis gift Mithridates VI modtog i små mængder. (Foto: Zwentibold)\nAndre giftbaserede lægemidler kommer til verden\nSiden captopril har en håndfuld andre toksinbaserede lægemidler set dagens lys.\nFra gilaøglen, Heloderma suspectum, har forskere isoleret en gruppe peptider, kaldet exendiner, som danner grundlag for lægemidler, der behandler type 2-diabetes.\nDisse toksiner minder meget om det hormon i kroppen, som kaldes GLP-1, som øger bugspytkirtlens frigivelse af insulin.\nLÆS OGSÅ: Insulin på pilleform rykker nærmere med mikrokapsler\nExendinerne har dog en noget længere halveringstid i kroppen. Med udgangspunkt i exendinerne udviklede man i 2005 en kunstig udgave i form af lægemidlet exenatide (markedsført som Byetta®), som er godkendt til behandling af type 2-diabetes.\nExenatid stimulerer betacellerne i bugspytkirtlen til at øge frigivelsen af insulin.\nSidenhen er lægemidlets sammensætning blevet forbedret, således at en ugentlig injektion er nok (Bydoreon®, 2012).\nInteressen for netop GLP-1 i behandling af diabetes er enorm.\nNovo Nordisk lancerede i 2010 deres bud på en syntetisk version af GLP-1 (markedsført som Victoza®), som i dag har langt højere salgstal end Byetta® og dets efterkommere.\nLÆS OGSÅ: Slangearters gift er unikke cocktails af dræberproteiner\nGilaøglen, hvorfra inspirationen til lægemidlerne exenatid og liraglutid kom. (Foto: Blueag9)\nKun syv lægemidler er kommet på markedet\nTrods stort fokus på brug af toksiner som platform for udvikling af nye lægemidler har det indtil nu blot resulteret i syv lægemidler, som er kommet på markedet.\nForuden captopril, exenatiderne og liraglutid, drejer det sig om eptifibatide (hugormen, Sistrurus miliarius, 1998), tirofiban (hugormen, Echis carinatus, 1999) og bivalirudin (lægeiglen, Hirudu medicinalis, 2000), som på forskellig vis hæmmer størkning af blodet og bruges som behandling imod hjerteanfald.\nDet sidste lægemiddel er ziconotide (2004). Dette er udviklet ud fra et konotoksin fra havsneglen Conus magus, og det virker lindrende imod kroniske smerter.\nEn cone snail er en havsnegl, som har en stærkt neurotoksisk gift, hvorfra et af dets toksiner er blevet brugt til at udvikle lægemidlet ziconotide. (Foto: Richard Ling)\nInteressen (og forhåbningen) for brugen af toksiner til lægemiddeludvikling er dog fortsat stærkt til stede.\nI 2012 fandt en gruppe forskere peptider med smertestillende virkning i giften fra den sorte mamba, Dendroaspis polylepsis.\nMambalginer, som de blev kaldt, virker ved at blokere ionkanaler i både perifere og centrale neuroner, som er vigtige for vores evne til at føle smerte.\nMorfin, det vel nok mest kendte middel mod smerte, har de to væsentlige bivirkninger, at effekten aftager ved vedvarende brug, og at det er vanedannende.\nDe foreløbige resultater tyder på, at mambalginerne ikke har de to bivirkninger i væsentlig grad.\nDet bliver med andre ord ved med at hæmme smerte uden at være ligeså vanedannede som morfin. Firmaet Theralpha arbejder derfor i den prækliniske fase med at udvikle Mambalgin-1 som lægemiddel.\nDen sorte mamba er verdens mest frygtede slange. Et toksin i dens gift (mambalgin) bliver pt. brugt i forbindelse med forsøg på at udvikle et ikke-vanedannende alternativ til morfin. (Foto: WorldLeaks)\nTeknologiske fremskridt skynder på udviklingen\nDer er god grund til, at forskere verdenen over vender blikket mod dyreverdenen og dets toksiner.\nDiversiteten er kolossal, blandt andet fordi 'venom' er udviklet adskillige gange evolutionært uafhængigt af hinanden.\nDerudover virker toksinerne ofte utroligt selektivt og potent, og med de konstante store fremskridt inden for relevante teknologier bliver det lettere og lettere at udnytte disse effekter positivt og undgå toksicitet i kroppen.\nDet er dog ikke en nem og gnidningsfri proces at udvikle toksinbaserede lægemidler.\nDet tager – som med andre lægemidler – mange år fra opdagelsen til markedsførelsen, og de fleste projekter strander allerede i den prækliniske fase eller må droppes senere på grund af manglende effekt eller for store bivirkninger.\nDet er kun få toksiner, for hvilke man kender deres fulde sekvens og kemiske struktur, men med moderne protein- og sekventeringsteknologi er antallet i stærk vækst.\nLÆS OGSÅ: Ny forskning: Krokodiller spiller bold og surfer\nDet vil formentlig føre til yderligere interesse og på sigt muliggøre, at toksiner kan være med til at redde endnu flere menneskeliv.\nMange store medicinalvirksomheder har fået øje på potentialet, og også det mindre danske firma Zealand Pharma bruger naturligt forekommende peptider som afsæt for udviklingen af fremtidens lægemidler.\nSå selvom giftige dyr normalt forbindes med skræk og rædsel, og ens første tanke er, at man for guds skyld ikke skal have deres toksiner ind i kroppen, findes der alligevel eksempler på positive effekter fra disse giftige proteiner.\nDet bliver spændende at følge udviklingen inden for området, som for tiden nyder fornyet interesse på grund af teknologiske fremskridt.\nHverken Andreas Hougaard Laustsen eller Sofie Føns har nogen interessekonflikter i forhold til de ovennævnte firmaer.\nI dag spiller religiøse overvejelser kun en meget perifer rolle i naturvidenskaben. Men under den naturvidenskabelige revolution i 1500- og 1600-...


Her er du: Home Opdag "Se bedre" Forstå synet Brilleglasløsninger og rådgivning Tænker du på, om du har behov for briller?\nHome Opdag "Se bedre" Forstå synet Brilleglasløsninger og rådgivning Tænker du på, om du har behov for briller?\nPludselig mærker du det – du ser ikke helt så klart som du plejer. Symptomerne på at synet gradvis aftager kan være forskellige. Nogle oplever at det bliver sværere at læse vejskilte på afstand. Andre opdager, at de er nødt til at holde bogen eller avisen længere væk for at kunne læse teksten. Både børn og voksne opdager måske, at de har behov for at blinke med øjnene for igen at se skarpt. Når sådanne symptomer melder sig, tænker du måske: Har jeg behov for briller? Men mange venter alt for længe, før de går til en optiker for at få tjekket synet.\nNår synet gradvis aftager er det ofte på grund af problemer med det vi kalder akkommodation. Akkommodation er øjets evne til at fokusere på forskellige afstande. Et svigtende syn kan dog også have andre årsager, som f.eks. midlertidige sygdomme eller midlertidige faktorer, som påvirker synet. Men uanset årsagen, er første skridt på vejen en synstest hos optikeren – som I mange tilfælde laves gratis. En synstest tager kun fem minutter og vil hurtigt give dig nogle svar. Hvis du har behov for briller, men har gået uden, vil du opleve at øjnene og musklerne rundt om øjnene bliver hurtigt anstrengte og trætte. Med et par nye specialtilpassede briller kan du se skarpt igen.\nNærsynethed og risikoen for en ulykke\nI de fleste tilfælde er et for langt øjeæble årsagen til nærsynethed. Hos den nærsynede vil linsen i hvile bryde lyset mere end nødvendigt. Det betyder, at strålerne mødes i et punkt foran nethinden, hvilket resulterer i, at genstande forekommer uskarpe på afstand. De typiske symptomer på nærsynethed er:\ndet er svært at se genstande på afstand klart (vejskilte, nummerplader m.m.)\nman må misse med øjnene for at se ting på afstand klart\nSelv en mindre grad af nærsynethed bør korrigeres med briller så snart som muligt. Et tab af synsskarpheden øger også risikoen for ulykker betydeligt, f.eks. i trafikken. Undersøgelser viser, at mange nærsynede overvurderer, hvor godt de rent faktisk ser. Det er derfor vigtigt, at få en synsprøve hos optikeren, som vil give dig svar på, om briller kan give dig et skarpt syn igen, - og dermed også øge din livskvalitet.\nNår små børn oplever et dårligt syn på grund af nærsynethed, er det nødvendigt, at en voksen griber ind for at forbedre situationen. Små børn ved ofte ikke, at de rent faktisk burde være i stand til at se bedre, end de gør. Og det er rigtig synd, for jo yngre personen er, desto lettere er det at behandle nærsynetheden. De vigtigste symptomer på nærsynethed er:\nDårligere karakterer i skolen\nFor hurtigt at kunne opdage og diagnosticere nærsynethed hos børn, har eksperterne lavet en “legetest”. Med den er det muligt at opdage om barnet reagerer korrekt på lys. Drejer barnet hovedet og kigger efter lyset, når en lampe tændes? Efter nogle måneder bør barnet kunne følge dig med øjnene. Hvad sker der, når du gemmer dig bag en pude eller bag sofaen og kalder på barnet? Hvis barnet reagerer, er det et tegn på, at barnet har et normalt syn. Når barnet er ca. 8 måneder skal barnet kunne række ud efter og gribe om genstande. Og omkring 1 års alderen, bør barnet kunne gribe efter bold, som ruller på gulvet.\nTil sidst får vi alle et dårligere syn: Aldersrelateret langsynethed\nDet begynder som regel omkring 45-års alderen. I modsætning til almindelig langsynethed, som har mange af de samme symptomer, men som er forårsaget af, at øjet er mindre end normalt. Ved aldersrelateret langsynethed er det alderspåvirkninger af linsen i øjet, som er årsagen. Symptomerne er: Læsning og skrivning kræver mere tid og energi, og det tager længere tid for øjet at skifte mellem synet på nær og afstand.\navisen holdes længere væk for at man kan læse den\nEn tur hos optikeren kan hjælpe dig med at blive disse generende symptomer kvit, og få din synsskarphed igen.\nFor langsynede vil læsebriller eller progressive brilleglas hjælpe. Læsebriller er gode at bruge, når du ser på nært hold, men skal tages af, når du ser på afstand. I progressive brilleglas er overgangen fra afstand til nær indbygget og usynlig. Du skal ikke skifte mellem flere briller længere. En optiker kan hjælpe dig med at finde de progressive brilleglas, der passer bedst til netop dig. Nogle gange kan det tage lidt tid at vænne sig til at bruge progressive brilleglas, men jo før og jo oftere brillerne bliver brugt, desto nemmere bliver det at bruge de progressive briller.\nVær opmærksom på kvaliteten af dine brilleglas\nDer er flere butikker, der sælger simple læsebriller til billige priser, f.eks. benzinstationer. Men det er vigtig at være opmærksom på, at det ved færdigbriller ikke er muligt at tilpasse dem individuelt til brugeren. Husk dine øjne er lige så individuelle som et fingeraftryk. Derfor er det vigtigt, at brilleglassene centreres nøjagtigt i forhold til din pupilafstand, og at stellet tilpasses til din hovedform. Det er et job for en autoriseret optiker.\nEn optiker har også fordelen af moderne teknologi, som f.eks. i.Profiler målesystemet og i.Scription brilleglas. i.Profileren måler hvert øje individuelt og tjekker styrken, også i simuleret mørke. Disse data anvendes til at lave dine individuelle i.Scription brilleglas. Resultatet er et klarere, skarpere og mere afslappet syn, specielt om natten og under dårlige lysforhold. Kontrastsynet bliver forbedret med op til 30% og farver bliver mere brillante og levende.


R-leders lussing til Løkke: "Det kortslutter da helt" - Avisen.dk\nRegeringens forslag til besparelser på uddannelser vil betyde lukning af erhvervsskoler, fyring af tusindvis af lærere og færre unge, der får en uddannelse, mener Morten Østergaard.\nFredag 15 sep. 2017 kl. 11:56\nRegeringen vil gerne fremstå som erhvervsvenlig og fremtidsorienteret. Så hører det ingen steder hjemme at spare milliarder af kroner på uddannelse, mener partileder Morten Østergaard (R). Foto: Søren Bidstrup/Scanpix/arkiv\n- Milliardbesparelser på uddannelse er et historisk svigt.\nDet udtryk gentager Radikales leder Morten Østergaard flere gange i et interview med Ugebrevet A4. Bemærkningen er møntet på statsminister Lars Løkke Rasmussens (V) VLAK-regering, fordi den lægger op til at spare milliarder af kroner på uddannelse i de kommende år.\n- Det kortslutter da helt for regeringen, når den for tredje år i træk demonstrerer, at den ikke kan fremlægge en finanslov uden at skære massivt på uddannelse. Vi har endegyldigt lagt krisen bag os. Derfor synes jeg, at det er et historisk svigt, at vi står i de bedste økonomiske tider i ti år, og så garnerer man dem med historiske besparelser på uddannelser, siger Morten Østergaard til Ugebrevet A4.\nMorten Østergaards eget regnestykke - på baggrund af forslaget til finanslov for 2018 - viser, at VLAK-regeringen fra 2016 og frem til og med 2021 vil spare 13,5 milliarder kroner på uddannelse.\nSparekniven rammer hårdest på ungdomsuddannelser som gymnasier og erhvervsskoler, der i alt skal spare godt 7 milliarder kroner frem mod 2021. Men også universiteter og professionshøjskoler rammes hårdt af regeringens "ukloge og kortsigtede spareiver" på uddannelser, fremfører han.\n- Samtidig med at regeringen etablerer Disruptionråd og kerer sig om, hvad der skal ske på arbejdsmarkedet med digitaliseringen, saver man den gren over, som vores børn sidder på, og som skal gøre dem i stand til at forme og gribe fremtiden. Uden undtagelse skærer man ned på de uddannelsesinstitutioner, og jeg forstår det simpelthen ikke, fastslår han.\n- Det er alene et spørgsmål om prioritering, om man synes, at billigere nødder og billigere biler er vigtigere, end at vores børn får gode uddannelser, siger han.\n- Flere erhvervsskoler kommer til at lukke. Der bliver længere til ungdomsuddannelserne. Det vil med sikkerhed føre til, at færre unge tager en uddannelse, siger Morten Østergaard og fortsætter:\n- Alene de besparelser, som regeringen foreslår på uddannelsesområdet, vil betyde, at der nedlægges tusindvis af lærerstillinger i udkantsdanmark, og målt i tal er det langt flere end de statslige arbejdspladser, som regeringen flytter ud.


• Bestil Natracare Tamponer Normal Øko – 20 stk – 35 kr.\nNatracare Tamponer Normal Øko – 20 stk\nTamponer uden indføringshylster (normal/regular) – 20 stk Lavet af 100% økologisk bomuld. Uden plastik og rayon. (Læs mere)\nNavn: Natracare Tamponer Normal Øko – 20 stk\nEAN: 782126001009Vurderet til 4.9 ud af 5 stjerner baseret på 25 anmeldelser\nEn hel del online varehuse yder i dag et hav af forskellige former for levering. En sikker vinder er i øjeblikket at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor det er muligt at hente de nyindkøbte produkter når det passer ind i din kalender. Muligheden er nemlig ret så praktisk, samt tit tillige den mest betalelige leveringsløsning ved køb af Natracare Tamponer Normal Øko – 20 stk.\nDu bør ydermere overveje at vælge udbringning til din lejlighed eller til adressen hvor du arbejder. Fragtformen bliver almindeligvis lidt mere bekostelig, men samtidig vældig simpel. Den mest prisbevidste mulighed for levering vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, som desværre beroer på at du bor nær e-shoppens hjemsted.\nLeveringstiden på Tamponer & bind er ret central hvis man har brug for produktet om et øjeblik, så i det øjemed er det relativt essentielt at du ser nærmere på det forventede leveringstidspunkt for den pågældende vare.\nEn lang række shops på nettet frembyder 1 dags fragt på deres favorit produkter, eksempelvis Natracare Tamponer Normal Øko – 20 stk, men som trods alt påkræver at bestillingen gennemføres forinden et fastslået klokkeslæt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få de nye varer ordnet inden lagerpersonalet har fyraften.\nNogle enkelte internet forretninger tilbyder levering uden betaling, men i de fleste tilfælde er det forudsat at man køber for et konkret beløb. I øvrigt skulle man gribe den mest letkøbte løsning til levering, som typisk – om man befinder sig ved Horsens, Hjørring eller Skagen – vil være at få bragt dine varer til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være i høj grad smart for enhver at analysere priser på tværs af forhandlere på nettet, og følgelig har mange Natracare webbutikker ikke kunne lade være med at nedskære udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, og ligeledes til mænd og kvinder – betragteligt, og endda nogle gange garantere levering uden omkostninger.\nTil gengæld kan det alligevel blive lønnende at efterse nogle netbutikker efter rabatkoder på Natracare Tamponer Normal Øko – 20 stk forud for at du handler, sådan at man er velinformeret til at modtage den skarpeste pris.\nMan skal dog være årvågen med, at i tilfælde af at en internet webshop reklamerer deres varer for en udsalgspris som virker helt fantastisk favorabel, så er det mange gange være en indikation på en uægte butik. Kortbestillinger er ikke desto mindre omsluttet af en regel, hvilket værner en imod snydagtige webbutikker.\nVi foreslår generelt bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du drage fordel af en afbetalingsløsning som for eksempel ViaBill, såfremt du ønsker at afdrage beløbet over en periode.\nFør folk handler på en Natracare internet butik kunne de uden tvivl kigge på netshoppens regler, men det er i mange tilfælde et tidskrævende arbejde.\nEt andet alternativ er at kigge hvorvidt webbutikken er godkendt af e-mærket, siden det bør være et signal om at netbutikken respekterer de officielle danske regler, foruden at internet virksomheden fra tid til anden monitoreres af eksperter som har megen viden om de gældende regler. Det er en rigtig god genvej til en håndsrækning, ifald du skulle få dilemmaer i processen med din bestilling.\nYderligere går vi ind for at man er sat ind i de mest essentielle regler der influerer på transaktionen, som eksempelvis den returret internet virksomheden tilsikrer. I relation til det er det desuden relevant, at man til enhver tid beholder ens kvitteringsmail, således man til enhver tid kan dokumentere handlen af Natracare Tamponer Normal Øko – 20 stk, uanset om du er herre eller dame.\nTrustpilot frembyder uden sammenligning værdifulde chancer for at kigge nærmere på en stor portion øvrige brugeres evalueringer og derfor anbefaler vi, at du beser e-forretningens omtaler af Natracare Tamponer Normal Øko – 20 stk før du køber.\nFacebook fører til endvidere absolut stabile chancer for at få indtryk af e-firmaets kundefokus. Foruden det er der faktisk online firmaer hvor det er muligt at sammensætte en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket på samme måde burde benyttes til at tage stilling til tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside finansieres af reklameindtægter. Vi har samarbejder med en stribe internet foretagender da vi markedsfører virksomhedernes varer, og tjener betaling ifald en af vores brugere laver en ordre.\nViden omkring tilbud og e-handler opdateres nu og da, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for reguleringer der potentielt er iværksat efter seneste opdatering af vores informationer.


Hej BB. Jeg er en dreng på 13 år som selv syntes min penis er alt for lille (ca. 6-7cm når den er stiv) jeg er bange for om min penis vil blive meget lille som voksen og ikke vil vokse.\nTak for dit brev. Din bekymring i forhold til din penis størrelse er en, som jeg tror rigtig mange drenge har i din alder. Og jeg tænker, at bekymringen jo for de fleste er der, fordi at det at have en stor penis for mange drenge er ensbetydende med at være en "rigtig mand" eller en "god elsker". Men jeg kan berolige dig med, at det for det første ikke er penis størrelse, der er afgørende for, om man bliver en rigtig mand eller en god elsker. Det er alle mulige andre ting, der afgør det. Det at blive en god elsker, handler meget om at man lærer sin egen og sin partners krop og lyst godt at kende. Det kan du læse meget mere om på www.sexlinien.dk, hvis du har lyst til at vide mere om det.\nFor det andet er penis ikke færdig med at vokse, når du er 13 år. Undersøgelser viser, at den først stopper med at vokse i 17 års alderen. Så den vil med stor sandsynlighed vokse meget mere, inden du bliver voksen. For det tredje så er størrelsen og formen på penis lige så forskellig, som alle mulige andre kropsdele er det på forskellige mennesker. Og det er også meget forskelligt, hvornår kønsmodningen for alvor går i gang hos den enkelte. Måske er din kønsmodning kun lige ved at starte?\nSå jeg håber, at du er blevet lidt beroliget. Du kan evt. også prøve at snakke med nogle lidt ældre drenge om det, hvis du kender nogle, eller måske din far? Du er selvfølglig også altid velkommen til at kontakte BørneTelefonen på 116 111 eller på chatten, hvis du har lyst til at snakke mere direkte med en rådgiver.


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Brian Dan Christensen: Danske legender: Kaj Munk – Et portræt\nBrian Dan Christensen: Danske legender: Kaj Munk – Et portræt\nSkrevet af Jonas Dinesen den 23. oktober 2018  07:43Én kommentar\nLindhardt og Ringhof lancerer en ny bogserie, Danske legender. Konceptet er, at det skal være korte, men fyldige præsentationer af fremtrædende og betydningsfulde personligheder, der har haft en indflydelse på Danmarks historie.\nKaj Munks liv er en historie om en nysgerrig og skriveglad mand, der allerede som otte-niårig så op til den store Oehlenschläger og spekulerede i om denne virkelig fik sit første digt trykt som otteårig. Det har jeg dog ikke umiddelbart kunne få bekræftet, men digtningen fyldte meget hos den unge Kaj Harald Lenninger Petersen. Kaj fik først efternavnet Munk, da han som 18-årig blev adopteret af sin mors kusine og dennes mand, med hvem han var vokset op hos.\nSkulle Munk være digter eller præst? Det spørgsmål nagede længe Kaj munk. Som 19-årig kom han ind på Det Teologiske Fakultet efter at have fået flere afslag på såvel digtsamling som teaterstykke. Afvisningerne skulle fortsætte i flere år endnu.\nSom præst og kristen stod Munk med både sin indremissionske børnelærdom med det mirakuløse og så de nyere, liberale kristne ideer med fritænkeri og humanisme. Og ikke mindst stod Søren Kierkegaard som en central figur hos Munk.\nNoget, som Kaj Munk har fået kritik for efterfølgende, var hans fascination af begrebet ”den store diktator”, især med hensyn til Mussolini og Hitler. Men man skal dog ikke forveksle det med sympati for nazismen eller lignende. Denne gjorde han langsom op med; for langsomt måske. Men det er nemlig den stærke enehersker, som Kaj Munk idealiserede. Den ene stærke regent, der handler ud fra landets bedste. Dette synspunkt går fint i hånd med hans antipati for demokratiet. Bogen forsøger også flere gange at understrege, at Munks daværende synspunkt ikke var så kontroversielt i tiden, som det blev efterfølgende.\nBiografien er fortalt ganske flydende og er ikke uden et strejf af humor. Der kommer kontinuerligt små citater fra Kaj Munk, der er med til at gøre det indlevende og nærværende. Bogen giver et fint, kronologisk portræt af Kaj Munk, og uundgåeligt bliver nazismen og anden verdenskrig viklet ind i biografien, ligesom det gjorde i Munks liv.\nJeg kan stærkt anbefale denne bog til alle, som gerne vil vide lidt mere om Kaj Munk. En stor mand i dansk historie, der fortjener al den opmærksomhed, han kan få.\nBrian Dan Christensen: Danske legender: Kaj Munk – Et portræt, 2018, Storyhouse – Lindhardt og Ringhof, 103 sider.


Mød H. C. Andersen - Blandt de bedst kendte danske forfattere | Bogens Verden\nMød H. C. Andersen - Blandt de bedst kendte danske forfattere\nDe fleste kender til eventyrene skrevet af den berømte digter, men hvor mange kender egentlig den sande historie om mennesket bag fortællingerne?\nLæs videre, og lær om forfatterens start på livet, og hvordan han brugte sine indre tanker og kampe som inspiration til hans forfatterskab.\nDen verdenskendte forfatter H. C. Andersen startede sit liv på Fyn. Han blev nemlig født i Odense, hvor han havde en tryg og god opvækst, der dog ikke bar præg af hverken mange penge eller en fremtidig berømmelse. Derimod voksede han op i et hjem fyldt med litteratur og eventyr fra både hans far, der var skomager, og hans farmor, der fortalte historier. Hans mor var tjenestepige og amme.\nDa H.C. Andersen blev en ung mand, tog han som blind passager toget til København. Han ville væk fra fattigdommens greb, og ud i verden.\nHan prøvede først at gøre karriere som skuespiller og sanger, men da intet af det lykkedes, begyndte han at digte.\nDatidens direktør for Det Kongelige Teater, Jonas Collin, var en af dem, der spottede talentet hos den unge mand. Med hjælp fra ham, og andre dele af det borgerlige selskab, fik H.C. Andersen en studentereksamen og påbegyndte også sit forfatterskab, der skulle vise sig at danne grundstenen for en stor berømmelse.\nSkabelsen af de bedste eventyr\nEfter at have skrevet både digte og romaner, udgav H. C. Andersen i 1835 sit første hæfte med eventyr.\nDette hæfte indeholdt i alt fire eventyr, og heriblandt var "Prinsessen på Ærten", som mange børn og voksne kender den dag i dag.\nEfter det første hæfte fulgte mange flere.\nI alt nåede forfatteren at skrive omkring 200 eventyr, og med dem skabte han en helt ny genre.\nDet var hele tidens hans mening at eventyrene skulle tryllebinde børn, men samtidig have en dybere mening, som det voksne publikum forstod.\nMange af eventyrene omhandler rejsen fra barndommens uskyld, og til voksenlivet hvor denne uskyld tabes i processen. Kun de voksne, der selv har gennemlevet processen forstår denne dybere mening i fortællingerne.\nMåske er det netop det, at eventyrene også er skrevet til voksne, der har gjort, at de stadig er relevante og bliver fortalt og analyseret i nutidens institutioner og skoler. H.C. Andersens eventyr har, i forskellige udgaver, endda fundet vej til verden af online casino, af alle steder. For eksempel er slot spil såsom Mermaid's Tale og Mermaids Galore er inspireret af historien om "Den lille Havfrue". Slotspillet Scruffy Duck af NetEnt er baseret på hans eventyr om "Den grimme Ælling".\nEventyrene lever videre\nDe smukke og tidsløse eventyr af den verdenskendte forfatter lever videre.\nSelv i nutiden ser vi dem overalt i form af tegnefilm, musicals og mange andre fortolkninger. Der findes endda en karusel i Tivoli dedikeret til eventyrene og deres fortryllende personer.\nDe oprindelige eventyr er skrevet i et gammeldagssprog, som nutidens børn og unge ville have svært ved at forstår.\nDerfor er de blevet omskrevet til et mere forståeligt og børnevenligt sprog, og kan i dag købes i mange forskellige udgaver.\nEventyr af H. C. Andersen er blandt andet en populært dåbsgave til børn i Danmark. Det fortæller, at hans eventyr er forankret i vores kultur, og de vil for altid leve videre blandt os.\nHvilke danske forfattere foretrækker du?\nLav din egen bog-blog\nFede danske fantasybøger\n© 2022 Bogensverden.dk. All Rights Reserved. Initial design by uiCookies,


designstrik.dk: juni 2012\nNå ja... nogle småpiger vælger jo de røde farver frem for lyserødt og candyfloss.Og så er der mindre end 6 måneder til ... så..!\nArwetta i to lyse nuancer og med Indiecita i flerfarvet . fint!\nDet startede egentlig med afprøvning af strukturen i helt andre nuancer- i lyse toner og med et blidt udtryk, måske mest til voksne og endte altså sådan her:\n2 røde garner plus flerfarvet i Arwetta.\nSamme struktur, hvor de røde farver giver fladen et meget mere aktivt og glad, men "tæt" udtryk.\nMan burde altså "lege" meget mere med samme struktur i mange flere farver og nuancer.... men der mangler TID og TID og mere TID!!! Pokkers!\n( Eller heldigvis, for tænk om man havde tid til at kede sig!)\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 14:00 Ingen kommentarer:\nBrandeStrik afholder den 30. september 2012 i samarbejde med RemisenBrande en stor 1. dags strikkefestival.\nRemisen BrandeGl. Arvadvej 1\nOg da jeg selv er med som instruktør på en workshop, vil jeg da selvfølgelig gerne reklamere for festivalen.\nDer bliver “Scenen er din” strikkecafé, foredrag med Lotte Kjær, 10 spændende workshops, masser af listige strikkehjørner, hvor man kan sidde og hvile benene og strikke. Der bliver goodybags til de første gæster, og der bliver udtrukket gaver på indgangsbilletten ( 40 kr). Der bliver mulighed for at købe både til strikkekurven og til ganen.\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 22:31 1 kommentar:\nstrikkedag og hygge\nHerlig dag: strikke, hygge,.... gaver, blomster og lækker mad.\nSådan skal man fejre sin efterhånden mange-års-fødselsdag!\nOg der strikkes røde lapper til et egetræ!\nOg så måtte jeg lige se, hvad det nye kamera kan formå. Herligt at se hvor tæt jeg kan komme på. Måske inspiration til "HUL og HULT" og "RUNDT OMKRING"? Måske mest RUNDT OMKRING!!!\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 11:42 Ingen kommentarer:\nMere om besøg i Silkeborg 14. juni\nDet var herligt at besøge Silkeborg den 14. juni og se hvad strik også KAN være og ER: fantastisk, flot, gennemført, kvalitativt i top men også sjovt, sprudlende, fantasifuldt og spøjst.\nså jeg fik lyst til at vise mere derfra.\nJeg falder jo lidt for det, som er gennemført, spændende, og især de eksperimenter, der viser nye veje.\nSom Netmaskernes udstilling på Kunstcenter Silkebog Bad: super flot.. (og så var der oven i købet samtidig en fantastisk flot udstilling af vævninger). Og den udstilling varer et stykke tid endnu!\nFantastisk: fantasi og udførelse i top\nOg mere udstilling: i medborgerhuset var der udstilling af "avistrøjer" og af eksperimenter i spandevis (Lotte Kjær). Herligt, herligt!\nEt af avis-trøje-eksemplerne\n..og et andet\nOg Lotte Kjærs materiale-strikteknik-eksperimenter: i spandevis, og som en ny verden at dykke ned i. Fin måde at vise det på!\n- set fra toppen af stigen. Det er meget spændende: det er strik !\nOg strik kan jo også være finurligt, fjollet og fantastisk.\nStrik ... på hovedet - for os?\nEr det for resten ikke studerende på Textiluddannelsen ( min gl. arbejdsplads) der har begået stolen???\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 07:38 Ingen kommentarer:\nSe lige hvor flot en sten kan blive med et strikket overtræk. Udført af Vivi fra Brejning til Å-kunst.\nVi er 4 der skal i gange med mange flere.... så fortrappen bugner med sten!\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 17:21 2 kommentarer:\nJeg besøgte i går "Grib Garnet" i Silkeborg. Udstillingen på Silkeborg bad er nok det flotteste, Netmaskerne har præsteret til dato, så den må bare ses!\nOgså på Bindslevs plads er der udstilling, - dels avistrøjen, dels eksperimenter fra Lotte Kjærs hånd... naturligvis!\nOp på stigen og se ned! og så åbner sig en fin, lille guldgrube af forskellig strik i forrygende materialer. Fantastisk!!\nSom at se ned i en brønd og så finde de mest fantastiske mønstringer i vandoverfladen! Bravo, Lotte!\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 08:42 Ingen kommentarer:\nStrik til den gamle eg\nJeg glæder mig til at se det gamle egetræ på Smuk Festival- iklædt røde og orange strikkede lapper med.? Med tern, striber, knuder og knopper, hulmønstre og broderi.\nFandt et billede af et skønt egetræ og har lyst til at vise det, og så kan man pludselig forestille sig det- i rødt overtræk.\nDet må blive fantastisk.\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 08:20 Ingen kommentarer:\nVi efterlyser nogle skønne skøre dejlige kvinder der kunne tænke sig at strikke rigtig meget til at beklæde en flere hundrede år gammel eg med strik til "Danmarks Smukkeste festival" i Skanderborg.http://www.smukfest.dk\nHer er lidt fra værdigrundlaget for festivalen:\nMusik er til sjælen, træer og planter er til lys og luft, børn er til kærlighed,\nog Danmarks Smukkeste Festival er hvert år 2. weekend i august!\nVi ses til "Musik & Bøgetræer"\nOg der findes altså også en gammel EG!!\nFestivalen vil godt donere garn og min søster og niece vil "stå for monteringen". Så skriv til mig og stik en masse lapper, 20 x 20 cm. I striber, i tern, i patent eller lige det mønster du har lyst til. Og for at det rigtig skal kunne ses, foreslår jeg orange og røde farver i alle nuancer. Skoven er jo lysegrøn lidt endnu, så det vil pynte super flot op.\nSkriv på hanne@designstrik.dk og sig om du vil være med. OG: start evt. med de rester, du har. Vi kaster os ud i det!!!\nSkal du have garn betalt, SKAL du have kvittering! men ellers er alle kvaliteter brugbare, og "genbrugsbutikker har sikkert garn -endnu!\nDen her opgave MÅ vi da kunne klare, ikke?\nOgså inden 1. august... som allerseneste deadline.\n...og det her er jo kun et "bette træ"\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 07:56 Ingen kommentarer:\nstrik i tiden\nHerlige ting, der sker på strikkefronten.\nSe f.eks dette med strik i cirkel på Færøerne:\nOg jeg har tilladt mig at "kopiere" billedet, for at vise, hvor flot strik kan tage sig ud, ude i naturen.\nTænk om man kunne "strikke byen grønnere" ?\nOg herunder ses det, hvor stort det faktisk er.\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 08:28 4 kommentarer:\nWWKiP på en kold og regnfuld sommerdag\nKirketorvet i Vejle på WWKiP day 2012\nFolk er bare så positive- masser af smil, søde bemærkninger og højt humør, med regnen silende ned og os selv i ly i en have pavillon.\nHer må parkeres blomster!\nBlomster og små prøvestrikninger og små hjerter til forbipasserende. Totalt hygge!!!\nVi oplevede i øvrigt at nogen i Vejle havde fjernet det strik, vi havde sat i lygtepæle mv.torsdag aften. Ærgerligt, men så er det da set! (Var det mon kommunale medarbejdere, der ikke kunne udholde vores "hærværk"?)\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 16:45 Ingen kommentarer:\nKursus hos Tind Textil & Kunst\nLige en PR for det kursus, som vi tilbyder hos "TIND Textil & Kunst:\n"Strik mellem hav og fjord"\nEn dejlig selvforkælelsesweekend med strik og velvære\n25. - 26. august.\nKursussted: Tind Textil og Kunst\nTema: STRUKTUR-strik og DESIGN af DIN egen model\nSE PROGRAM OG MEGET MERE PÅ:\nSAND og VAND og SMÅSTEN må vær kilder til inspiration\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 08:46 2 kommentarer:\nMere WWKiP i Vejle\nen fin onsdag aften med masser af aktivitet,- først inde som en forberedelse. Stor koncentration og masser af strikkeaktivitet.\nDerefter forberedelser- ude. Det var koldt, tråden mega lang,men så er det jo godt at der findes uldne klude at pakke om fødderne mens arbejdet står på!!\nVi er enige om, at høflighed ikke skader, og selv skraldespande kan forbedres.\nOg brandhanen måtte da have hue på i denne kolde sommertid. Måske lidt ulovligt, men mon ikke vi får tilgivelse? Vi fik i hvert fald en masse smil allerede i den indledende fase.\nByens små indslag af strikket,- spændende om det sidder der endnu på lørdag? Vi har hygget og venter på masser af kommentarer og deltagere, der selv vil lege med.\nPå lørdag mellem 10 og 15 bliver byen strikket endnu gladere!\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 08:06 Ingen kommentarer:\nWWkIP day i Vejle\nGodt jeg fik købt nyt kamera. Det har en super zoom og tager fine billeder.\nEn kurvfuld af lapper og garnrester til lidt forberedelser til WWKiP - dels til i dag, dels til lørdag.\nOg så må der jo noget særligt til ..til Vejle- min fødeby!!!\n(Det er for resten sjovt at vende tilbage efter mere end 40 år i alle hjørner af landet: fra Skagen til Møn og fra Holte til Højer. Nu er jeg jo midt i centrum - ingen!!!)\nOg så ser vi, hvad vi ellers finder på!!\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 08:03 Ingen kommentarer:\ndyrene omkring mi\nDer går dyr i mit strik! Heldigvis er det ikke møl, men stadig musvitterne, der plukker mit gelænder overtræk. Se lige hvordan det ser ud nu!\nDet får lov at blive siddende indtil redebyggeriet er totalt overstået.\nog så har jeg fået en anden lille hyggegæst: en harekilling.\nI aftes sad den på øverste trappetrin til min havedør. gad vide om den kunne finde på at smutte ind, hvis døren stor åben?\nLidt hyggeligt! Og den æder da ikke mit strik! Så må møllene til gengæld gerne forføje sig fra ejendommen!\nFotograferet med zoom fra øverste trin på trappen\nHerefter gælder det "World Wide Knit in Public". Vi starter forberedelser i aften i Søndergade 14 i Vejle.\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 07:48 Ingen kommentarer:\nVi fejrer WWKiP -dag på lørdag i vejle.\nAllerede i morgen aften starter forberedelserne, så vi kan få pyntet en smule op i centrum.\nVi møde i Søndergade 14 (inde i gården) kl 17 onsdag aften.\nse også linket her: WWKIP-dagen overalt i verden!\nOg lørdag går det løs fra samme adresse kl 10, og så er det ud i byen med paraply(?), store brede smil og strikketøj til flere timer.\nVejle må gerne få lidt overtræk a la dette,- og fuglene få travlt med at "pille"!\nVi håber at se en masse fra Seriøst strik, fra strikkegrupper og klubber og fra gavstrik... og allehelst også alle de strikke interesserede, der dyrker strik bag egne lukkede døre.\nIndsendt af Hanne Pjedsted kl. 17:28 Ingen kommentarer:


2. Tilsyn 3. Budget 4. Samarbejde i bestyrelsen 5. Kontakt udadtil 6. Undervisningens indhold 7. Ansættelse og afskedigelse 8. - PDF\nDownload "2. Tilsyn 3. Budget 4. Samarbejde i bestyrelsen 5. Kontakt udadtil 6. Undervisningens indhold 7. Ansættelse og afskedigelse 8."\n1 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen Hæfte 1 Skolebestyrelsen Hæfte 1 Hvorfor og hvordan? Første hæfte af otte i serien om skolebestyrelsen. De øvrige er: 2. Tilsyn 3. Budget 4. Samarbejde i bestyrelsen 5. Kontakt udadtil 6. Undervisningens indhold 7. Ansættelse og afskedigelse 8. Ordensregler Forord Indledning Indhold: 1. Hvorfor stille op til skolebestyrelsen 2. Hvordan er skolebestyrelsen sammensat? 3. Hvilke områder dækker skolebestyrelsen? 4. Hvad er et princip i folkeskolelovsammenhæng? 5. Hvordan er arbejdsfordelingen mellem skolebestyrelsen og skolens leder? 6. Hvilke kompetencer har skolebestyrelsen? 7. Hvilke kompetencer har skolelederen? 8. Hvilke kompetencer har kommunalbestyrelse og amtsråd? 9. Hvordan kan et emne behandles i skolebestyrelsen? 10. Hvordan foregår kontakten udadtil? 11. Uddrag af folkeskoleloven (1 af 2) :13:08\n2 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen Hæfte 1 Kolofon Undervisningsministeriet Frederiksholms Kanal København K Telefon © Undervisningsministeriet 1998 Teksten må med kildeangivelse frit anvendes. Siden senest redigeret den 2. februar 1998 af Jørgen Elgaard Larsen TILBAGE TIL UNDERVISNINGSMINISTERIETS STARTSIDE (2 af 2) :13:08\n3 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen Hæfte 1: forord Forord Folkeskolen er en omfattende virksomhed, som i sagens natur har en lang række menneskers og myndigheders bevågenhed. Forældre, elever, skolelederen, lærere og andet personale har den daglige kontakt med skolen. De overordnede beslutninger for kommunens skolevæsen træffes af kommunalbestyrelsen, som til gengæld skal leve op til de mål og rammer, som følger af lovgivningen. For at samarbejdet omkring folkeskolen skal foregå bedst muligt, er det vigtigt, at alle parter har kendskab til både rettigheder og pligter. Det skal ikke være uklarhed om kompetencefordelingen, der lægger hindringer i vejen for et godt samarbejde på de enkelte skoler. Målet med denne serie hæfter er derfor - med fokus på skolebestyrelsen - at give et samlet billede af, hvem der har kompetence til at bestemme hvad i folkeskolesammenhæng. Dette hæfte er det første i rækken og kan betragtes som en "paraply" for de øvrige. Hæfterne bygger til dels på bidrag fra personer, der beskæftiger sig med folkeskolen i praksis. De indeholder en beskrivelse af skolebestyrelsens råderum, der ligger mellem de rammer og retningslinier, som fastlægges af de overordnede myndigheder, og den kompetence, der er tillagt den enkelte skoles leder. Hæfterne peger på de muligheder, skolebestyrelsen har, for at opnå medindflydelse på den lokale skole og indeholder en række eksempler på, hvordan man i praksis kan behandle forskellige spørgsmål. Hæfterne er et resultat af de overvejelser, en arbejdsgruppe nedsat af undervisningsministeren i 1995, nåede frem til om mulighederne for at øge forældrenes interesse for skolebestyrelsernes arbejde. Arbejdet resulterede også i en række lovændringer, som blev vedtaget i juni Hovedvægten i dette hæfte er lagt på de mere generelle betingelser for skolebestyrelsens arbejde. Endvidere er der en kort beskrivelse af skolebestyrelsens kompetenceområder, som beskrives mere indgående i de efterfølgende hæfter. Ivan Sørensen direktør, Folkeskoleafdelingen (1 af 2) :13:09\n4 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen Hæfte 1: forord Forsiden Indledning (2 af 2) :13:09\n5 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Indledning Mål og rammer Folkeskolens nye styrelsesregler trådte i kraft den 1. januar 1990, og skolenævn blev afløst af skolebestyrelser. I Danmark er der tradition for, at forældrene har betydelig indflydelse på deres børns skolegang. Forældresamarbejdet er af grundlæggende betydning for, at tankerne bag folkeskoleloven kan føres ud i livet. Nøgleordene i styrelsesreglerne er decentralisering og selvforvaltning - dvs. at beslutningerne og ansvaret skal være så tæt på brugerne som muligt. Det kræver en styrkelse af den enkelte skoles ledelse og af forældreindflydelsen. Styrelsesreglerne er tilpasset målstyring. Folketinget, undervisningsministeren og kommunalbestyrelsen fastsætter mål og rammer for skolerne, hvorefter skolerne selv fylder rammerne ud. Det er ikke de overordnede myndigheders opgave at blande sig i, hvordan skolerne vælger at leve op til de givne mål og rammer. Det er skolerne selv, der bestemmer, hvordan disse mål skal nås, og hvordan rammerne skal udfyldes. Efterhånden har de fleste kommuner formuleret egentlige målsætninger for skolevæsenet, som beskriver de mål og rammer, kommunen har meldt ud til skolerne. Det giver skolebestyrelsen et konkret grundlag at handle ud fra, og skolerne har dermed rig mulighed for selv at træffe beslutninger uden indblanding. Skolebestyrelsen holder normalt omkring 10 møder om året. Hvert møde varer 2-3 timer og foregår som regel sen eftermiddag eller tidlig aften. Bestyrelsen består af repræsentanter for forældrene, skolens medarbejdere og eleverne. Bestyrelsens vigtigste opgave er at fastsætte principper/grundtanker for den enkelte skoles virksomhed. Det kan fx dreje sig om principper for, hvordan undervisningen organiseres, arbejdsfordelingen mellem skolens lærere og skole/hjem-samarbejdet. Bestyrelsen godkender også skolens budget og undervisningsmidler. (1 af 2) :13:10\n6 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Indledning Overordnede beslutninger og ansvar Skolebestyrelsens råderum ligger mellem på den ene side de rammer og retningslinier, der er fastlagt af de overordnede myndigheder og på den anden side den kompetence, skolens leder er tildelt for at kunne lede skolen i hverdagen. Folketinget beslutter i kraft af folkeskoleloven, hvilke fælles mål og rammer der skal gælde for folkeskolen, fx hvilke fag der skal undervises i på de forskellige klassetrin. Undervisningsministeren fastsætter, med hjemmel i folkeskoleloven, bindende regler i form af bekendtgørelser. Ministeren sørger også for udarbejdelse af en række vejledninger, som dog ikke er bindende for kommunerne. Amtsrådet har ansvaret for den vidtgående specialundervisning. Kommunalbestyrelsen har det overordnede ansvar for kommunens skolevæsen. Kommunalbestyrelsen fører tilsyn med folkeskolerne, fastlægger overordnede mål og rammer, beslutter skolestrukturen - fx hvor mange skoler kommunen skal have og hvor mange klassetrin der skal være på den enkelte skole. Skolens leder har ansvar for den administrative og pædagogiske ledelse af skolen. Skolelederen har ansvaret for, at skolens virksomhed holdes inden for de fastsatte mål og rammer og de principper, skolebestyrelsen har fastlagt. Forsiden Forord Første kapitel (2 af 2) :13:10\n7 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: kapitel 1 Hvorfor stille op til skolebestyrelsen? Som medlem af skolebestyrelsen kommer man tæt på skolens hverdag og opnår indsigt i - og indflydelse på - hvordan hele skolens virke og dagligdag hænger sammen. Inden for de givne rammer er der gennem årene blevet et stadigt større råderum og dermed øget mulighed for medindflydelse både for de "menige" forældre og for de forældrevalgte medlemmer af en skolebestyrelse. I lighed med andre tillidsposter stiller man op for at få indflydelse på det, man finder betydningsfuldt. Det gælder både de nære forhold, som ønsket om at følge aktivt med i sine børns liv, og ønsket om at få indflydelse på den lokale skole i al almindelighed. Som forælder i en skolebestyrelse er det ikke en forudsætning at have stor faglig indsigt i skoleforhold. Forældrene er lægfolk, der giver deres mening til kende som forældre til børn på skolen. I begyndelsen kan det måske være svært at overskue, hvordan det daglige arbejde er organiseret for skolens mange brugere, og få øje på betydningen for den enkelte elev. Men efterhånden får man mere indsigt, og arbejdet bliver både sjovt og spændende, når man oplever en reel indflydelse på skolens udvikling. Som lægmand har man oven i købet den fordel, at man ser på skolen med friske øjne og ikke er bundet af gamle, fastgroede traditioner. Skolens leder og medarbejdere har måske arbejdet på samme skole i en længere årrække og fundet et mønster, de trives med. De er ikke automatisk indstillet på selv at tage initiativ til forandringer. Her ligger en stor opgave for skolebestyrelsen. Hvad trænger til at blive justeret, ændret eller forbedret? Måske i takt med nye pædagogiske ideer, udviklingen i lokalsamfundet o.lign. Med deres forskellige baggrunde og erfaringer har forældrene mulighed for at sætte skolen i et nyt perspektiv. Forsiden Indledning Næste kapitel 11:13:10\n8 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: kapitel 2 Hvordan er skolebestyrelsen sammensat? Forældrene 5-7 forældre vælges for en 4-årig periode. Nogle forældre sidder måske i 2 eller flere perioder, hvilket er en fordel for sammenhængen i bestyrelsens arbejde. Skolebestyrelsens formand er ofte en person, der har erfaring med arbejdet i skolebestyrelsen. Nogle bestyrelser vælger formand hvert år, andre vælger formand for alle 4 år ad gangen. Medarbejderne 2 medarbejderrepræsentanter vælges af skolens personale for 1 år ad gangen, og er ofte valgt fordi de repræsenterer et flertal. På langt de fleste skoler er det lærere, der sidder i skolebestyrelsen. På nogle skoler er der også valgt en repræsentant for de øvrige medarbejdere, fx en sekretær eller en medarbejder fra SFO. Eleverne 2 elever vælges af deres skolekammerater for 1 år ad gangen. De er ofte fra de ældste klasser og måske vant til at udtale sig i elevrådet. Fra skole til skole og fra år til år er der stor forskel på, om eleverne er indstillet på at deltage i arbejdet. Derfor kan det være nødvendigt at gøre en ekstra indsats for at få dem med i arbejdet. Elevernes repræsentanter bør oplyse skolebestyrelsen om arbejdet i elevrådet. Skolelederen Lederen og dennes stedfortræder er ikke medlemmer af skolebestyrelsen, men fungerer som sekretær for bestyrelsen. Sekretærarbejdet er dog mere omfattende, end hvad man normalt forbinder med denne funktion, idet skolens leder er bestyrelsens rådgiver og har pligt til omsætte bestyrelsens principbeslutninger til handling. Lederen skal fremskaffe alt relevant materiale, så bestyrelsen er forberedt så godt som muligt på at træffe sine beslutninger. Skolelederen formulerer endvidere forslag til principper og læseplaner mv. Kommunalbestyrelsens repræsentant Hvis skolebestyrelsen ønsker det, kan kommunalbestyrelsen beslutte at deltage i skolebestyrelsens møder ved at udpege en repræsentant. Kommunalbestyrelsens repræsentant vælges for 4 år, men er ikke medlem af skolebestyrelsen og deltager i møderne uden stemmeret. Skolernes samarbejdsudvalg (SU) (1 af 2) :13:11\n9 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: kapitel 2 SU består af repræsentanter for skolens personalegrupper. Mange vigtige forhold drøftes i samarbejdsudvalget, der fx skal høres om skolens budget. SU inddrages også i de handlingsplaner, som sættes i værk for at føre skolebestyrelsens beslutninger ud i livet. Skolebestyrelsen har ikke direkte kontakt med SU, men det forventes, at skolelederen aktivt søger at skabe sammenhæng og tillid mellem SU og skolebestyrelsen. Kontaktlærer for elevrådet Nogle skoler har gode erfaringer med kontaktlærerordninger. En af kontaktlærerens vigtigste opgaver er at træde til og yde "hjælp til selvhjælp" når det handler om elevernes forståelse af demokrati og medbestemmelse. Det foregår fx ved at vejlede eleverne i mødeteknik og hjælpe til med at formulere breve. Nogle kommuner tilbyder også kurser for nyvalgte elevrådsrepræsentanter. Her bliver de orienteret om elevrådsarbejdet, ligesom de undervises i fx referatskrivning og kommunikation. Forsiden Forrige Kapitel Næste kapitel (2 af 2) :13:11\n10 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: kapitel 3 Hvilke område dækker skolebestyrelsen Bestyrelsen arbejder inden for de mål og rammer, lovgivningen og kommunalbestyrelsen har fastsat. Skolebestyrelsens arbejde dækker hele skolens virksomhed. I yderste konsekvens betyder det alt, der vedrører børnehaveklasse klassetrin specialundervisning fritidsundervisning skolefritidsordning (SFO) voksnes deltagelse i undervisningen folkeskolens samarbejde med lokalsamfundet (kulturcenteraktiviteter). Alle disse tilbud findes dog ikke på alle landets skoler, og skolebestyrelsens arbejde drejer sig naturligvis kun om de områder, der findes på deres egen skole. Det er vigtigt at holde sig for øje, at de principper/grundtanker, der drøftes i skolebestyrelsen, skal dække alle de tilbud, der findes på den enkelte skole. Beslutningerne bør med andre ord fremstå som en sammenhæng, hvor der tages udgangspunkt i skolens målsætning. Fx er det mest hensigtsmæssigt, at det samme menneske- og børnesyn kommer til udtryk både i SFO, i skolens undervisning og i skolens øvrige aktiviteter. Forsiden Forrige Kapitel Næste kapitel 11:13:12\n11 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 4 Hvad er et princip i folkeskolelovsammenhæng? I folkeskolelovsammenhæng er et princip en grundtanke, der rummer en forestilling om, i hvilken retning skolens virksomhed skal bevæge sig. Princippet skal være formuleret så konkret, at der ikke er tvivl om hensigten, og at arbejdet i skolen uden større problemer kan indrettes efter det. Et godt princip er kortfattet og kontant formuleret, og det skal være så rummeligt, at nye behov og situationer kan passes ind, uden princippet skal ændres. Et princip må ikke formuleres som et diktat. For mange vage udtryk gør det vanskeligt at udarbejde handlingsplaner. Det skal være synligt for enhver, om principperne er fulgt eller ej. Principperne skal afspejle, hvilke værdier man ønsker, skolen skal præges af. Skolelederen skal have plads til at vælge mellem flere konkrete muligheder, når princippet skal omsættes til praksis. Et nyt princip skal være i overensstemmelse med de øvrige principper for skolens virksomhed. Det er vigtigt, at skoleledelsen får mulighed for at vælge mellem flere konkrete tiltag for at omsætte skolebestyrelsens principper til handling. Det er fx ikke hensigtsmæssigt med et princip, der hedder: "der skal være vikardækning for alle timer, som ikke dækkes af klassens sædvanlige lærer". Det vil ofte være umuligt at efterleve i praksis. I stedet bør det formuleres: "som hovedregel skal der være vikardækning for alle timer, som ikke dækkes af klassens sædvanlige lærer". Det giver skolelederen handlefrihed til i nødstilfælde at vælge en anden løsning. På samme måde kan skolebestyrelsen beslutte at "ikke al undervisning i 2. klasse skal foregå som klasseundervisning". Hertil kan der formuleres principper om holddannelse eller samlæsning på tværs af klasser og klassetrin, men ikke på en måde, der dikterer, at "al undervisning i 2. klasse skal foregå som gruppearbejde". Sammen med sine medarbejdere skal skolelederen have mulighed for at afgøre, hvordan principperne bedst omsættes til handling. Skolens leder og ansatte skal have sikkerhed for, at skolens daglige administration og drift kan foregå sammenhængende, roligt og sikkert. Samtidig har skolelederen pligt til at orientere bestyrelsen om, hvordan arbejdet skrider frem. (1 af 2) :13:12\n12 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 4 Skolebestyrelsen afgør løbende, om der er behov for at ændre og/eller stramme principperne for at sikre, at hensigten med principperne kommer til udtryk i skolens dagligdag. Forsiden Forrige Kapitel Næste kapitel (2 af 2) :13:12\n13 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 5 Hvordan er arbejdsfordelingen mellem skolebestyrelsen og skolens leder? Folkeskoleloven forudsætter, at alle skolens parter arbejder sammen. Samarbejdet kan have mange forskellige former. De fleste er relativt uformelle og uden nærmere fastsatte regler for, hvordan samarbejdet skal foregå. Det gælder eksempelvis, hvordan forældremøder skal tilrettelægges og kontakten til skolens lærere og øvrigt personale. Hvis samarbejdet skal fungere tilfredsstillende, er det vigtigt, at alle parter er lydhøre og åbne, så man kan drøfte spørgsmål i forbindelse med skolen fordomsfrit gennem en ligeværdig og konstruktiv dialog. Arbejdsfordelingen mellem skolebestyrelsen og skolens leder skal være tydelig. Skolebestyrelsen og skolens leder skal i fællesskab skabe en sammenhængende politik, der giver skolens ansatte og elever sikkerhed for, at den daglige administration og drift foregår på en harmonisk og sammenhængende måde. Skolebestyrelsens virke omfatter ikke skolens detailplanlægning. De grundtanker for skolens virke, skolebestyrelsen fastlægger i form af principper, bør formuleres klart og præcist og alligevel være så rummelige, at skolelederen og de øvrige ansatte får tilstrækkelig frihed til at udarbejde handlingsplaner og planlægge og styre dagligdagen på skolen. Det er vigtigt, at skolebestyrelsen arbejder langsigtet og hele tiden holder sig de overordnede mål for øje - selv om detailspørgsmål til tider trænger sig på. Det er skolelederens opgave at vejlede og informere skolebestyrelsen, så bestyrelsen altid har et solidt grundlag at handle ud fra. Hvis skolebestyrelsen overtræder sin kompetence eller fastsætter ulovlige principper, er det skolelederens pligt at gøre opmærksom på dette. Skolelederen må ikke efterleve ulovlige beslutninger. Skolelederen handler på kommunalbestyrelsens vegne, og det er kommunalbestyrelsen, der som ansvarlig for skolevæsenet, har det overordnede ansvar for, (1 af 2) :13:13\n14 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 5 at skolerne overholder lovgivningen. Hvis skolebestyrelsen oplever, at skolens leder ikke udfylder sin rolle i samarbejdet og fx handler i klar modstrid med de vedtagne principper, tilbageholder informationer skolebestyrelsen har krav på at få eller misligholder konkrete aftaler, kan skolebestyrelsen henvende sig til kommunalbestyrelsen. Kommunalbestyrelsen har da pligt til at hjælpe med at løse problemerne. Forsiden Forrige Kapitel Næste kapitel (2 af 2) :13:13\n15 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 6 Hvilke kompetencer har skolebestyrelsen? Ordet "bestyrelse" leder tankerne hen på private firmaer og den kompetence, bestyrelsen har der. Men der er stor forskel. Den enkelte skole er godt nok en selvstændig institution, som skolebestyrelsen er en del af, men det er fortsat kommunalbestyrelsen, der træffer beslutninger om den lokale skolepolitik i bred forstand, dvs. de overordnede økonomiske og pædagogiske rammer som: hvor mange skoler skal der være i kommunen? Hvor mange klassetrin skal der være på den enkelte skole? Det er også kommunalbestyrelsen, der ansætter og afskediger skolens leder, lærere og øvrige personale. Skolebestyrelsen har ingen selvstændig indflydelse på disse spørgsmål, men ofte stilles der krav om, at kommunalbestyrelsen skal høre skolebestyrelsen, inden den træffer sine beslutninger. (1 af 5) :13:14\n16 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 6 Skolebestyrelsens indflydelse over for kommunalbestyrelsen er ifølge styrelsesreglerne begrænset til udtaleret i forskellige spørgsmål samt adgang til at rejse spørgsmål over for kommunalbestyrelsen. Men skolebestyrelsen kan stille forslag og fremkomme med ønsker over for kommunalbestyrelsen, ligesom det i mange tilfælde vil være hensigtsmæssigt, at kommunalbestyrelsen hører skolebestyrelsen, også selv om den ikke direkte er forpligtet til det. Skolebestyrelserne på de enkelte skoler kan have forskellige beføjelser. Kommunalbestyrelsen kan vælge at give skolebestyrelser yderligere kompetencer end dem, (2 af 5) :13:14\n17 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 6 der som minimum fremgår af folkeskoleloven. I virkeligheden kan skolebestyrelsen få et råderum, der dækker alt undtagen kommunalbestyrelsens arbejdsgiverkompetence, dvs. retten til at ansætte og afskedige skolens personale, samt bevillingskompetencen, dvs. hvor mange penge, den enkelte skole kan råde over. Skolebestyrelsen har også mulighed for at påvirke kommunalpolitikerne og/eller den kommunale forvaltning gennem de normale demokratiske kanaler, der findes i de enkelte kommuner. Hvis man ønsker at påvirke kommunalbestyrelsen til at træffe bestemte beslutninger, er det hovedsageligt de lokale politikere, man bør henvende sig til. Skolebestyrelsens konkrete kompetenceområder er: Skolens målsætning Skolebestyrelsens vigtigste opgave er at formulere de principper, der udgør skolens overordnede mål, og fastlægge de rammer, skolelederen skal bruge for at opfylde disse. På grundlag af de vedtagne principper kan den enkelte skole tegne sin egen profil, så forældre og andre er klar over, hvilke værdier der kendetegner den pågældende skole. Det vil også give kommende elevers forældre et billede af, hvad der udmærker den enkelte skole, så de, inden for de givne rammer om friere skolevalg, kan søge at få deres barn optaget på en skole, der harmonerer med deres egne ønsker for barnets skolegang. Principper for undervisningens organisering, herunder principper for timefordelingen (se nærmere om dette i hæfte 6) Når kommunalbestyrelsen har afsat en samlet timetalsramme for hele skolen, er det op til skolebestyrelsen at fastlægge principperne for, hvordan timerne skal fordeles på fagene. Når der til hvert klassetrin er afsat et timetal svarende til lovens minimumstimetal, kan skolebestyrelsen inden for de givne rammer fastsætte principper for, hvordan de overskydende timer skal anvendes. Skolens budget (se nærmere om dette i hæfte 3) Skolebestyrelsen godkender skolens budget inden for de økonomiske rammer, kommunalbestyrelsen har fastlagt. Undervisningsmidler (se nærmere om dette i hæfte 6) Skolebestyrelsen har ret til konkret at godkende eller afvise alle undervisningsmidler, som foreslås benyttet i skolens undervisning. Ordensregler (se nærmere om dette i hæfte 8) Hvilke ordensregler skal gælde for skolen? Her handler det ikke kun om rygetilladelser, ophold i klasserne i frikvartererne og den daglige oprydning, men også om de etiske retningslinier for samværet mellem elever, skolens personale og forældrene. På den måde bliver ordensreglerne en del af skolens profil. Læseplaner (se nærmere om dette i hæfte 6) For hvert fag skal der være en læseplan, der er bindende for undervisningens indhold. Den enkelte lærer skal rette sig efter den godkendte læseplan. Undervisningsministeriet udarbejder vejledende læseplaner, og kommunalbestyrelsen afgør, om skolerne skal anvende dem, eller om der skal udarbejdes lokale læseplaner. Skolebestyrelsen udarbejder forslag til lokale læseplaner til kommunalbestyrelsen. Ansættelse af leder og lærere (se nærmere om dette i hæfte 7) Ved ansættelse af skolens leder og lærere har kommunalbestyrelsen pligt til at (3 af 5) :13:14\n18 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 6 indhente udtalelser fra den berørte skolebestyrelse. Skolebestyrelsens udtalelse er ikke bindende for kommunalbestyrelsen, men indgår i de overvejelser, der ligger til grund for den endelige beslutning. Ved ansættelser er det mange steder praksis, at skolebestyrelsen formulerer annoncer, gennemfører jobsamtaler og prioriterer ansøgerne. Voksnes deltagelse i undervisningen Hvis kommunalbestyrelsen ønsker, at voksne kan deltage i undervisningen - fx i den daglige undervisning i de ældste klasser - er det skolebestyrelsen, der beslutter, om den pågældende skole skal være omfattet af dette tilbud. Skolens brug uden for normal skoletid Hvis kommunalbestyrelsen ønsker, at skolens lokaler skal benyttes uden for skoletiden som "lokalt kulturcenter", er det op til skolebestyrelsen at beslutte, om den pågældende skole skal være omfattet af det tilbud, og på hvilken måde det skal foregå. Anvendelse af skolens lokaler i øvrigt er overladt til kommunalbestyrelsens afgørelse. Forsøgs- og udviklingsarbejde Skolebestyrelsen kan opfordre til at igangsætte fx pædagogiske udviklingsarbejder på konkrete områder. I praksis vil det dog ofte være skolens lærere, der som fagfolk tager initiativ til at igangsætte udviklingsarbejder og søge støtte til disse. Hvis skolebestyrelsen kan støtte et projekt, er det skolebestyrelsens opgave at indstille det til kommunalbestyrelsen. Hverken skolelederen eller kommunalbestyrelsen kan igangsætte forsøg uden accept fra skolebestyrelsen. Dialogmøder (se nærmere om dette i hæfte 5) I takt med den øgede decentralisering og selvforvaltning har mange kommuner indført dialogmøder med skolebestyrelserne, hvor vigtige temaer bringes på bane. Denne praksis er i styrelsesreglerne nedfældet som et konkret krav til alle kommunalbestyrelser, hvis ikke kommunen har etableret et fælles rådgivende organ, hvor skolebestyrelserne er repræsenteret. Når det drejer sig om spørgsmål omkring vedtægten for styrelsen af kommunens skolevæsen, skal skolebestyrelserne høres. Skolebestyrelsen kan i øvrigt udtale sig om alt relevant. I arbejdet møder man måske problemer og forhold, man ønsker at viderebringe eller spørge skolens leder, administrationen eller politikere om. Det er bestyrelsens ret at udtale sig om alt inden for skoleområdet generelt og inden for sin egen skole specielt. Inden for de givne rammer har skolebestyrelsen således gode muligheder for at få endog stor indflydelse på skolen. De kompetencer folkeskoleloven giver skolebestyrelsen, er skolebestyrelsens egne. Det betyder på den ene side, at hverken kommunalbestyrelsen eller andre kan fratage skolebestyrelsen nogen del af den lovfæstede kompetence - fx udelukke skolebestyrelsen fra at udtale sig i ansættelsessager, når der også nedsættes et ansættelsesudvalg i kommunalt regi. På den anden side kan skolebestyrelsen ikke selv delegere sin kompetence til andre - fx hører en eventuel SFO til skolebestyrelsens kompetenceområde, og skolebestyrelsen kan derfor ikke overlade sin kompetence til andre fx et forældreråd for SFO at godkende budgetterne. (4 af 5) :13:14\n19 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 6 Hvis man i sin egenskab af skolebestyrelsesmedlem får konkrete klager fra andre forældre eller lærere på skolen, bør man henvise til egne lærere eller skolelederen. Der er dog ikke noget til hinder for at tage sagen op på et møde i skolebestyrelsen, men derefter er det skolens leder, der har pligt til at sørge for det videre fornødne. Skolebestyrelsen har ikke kompetence til at afgøre enkeltsager. Da skolebestyrelsen ikke træffer afgørelser af forvaltningsretlig karakter, vil man ikke som medlem af skolebestyrelsen kunne pådrage sig erstatningsansvar for de beslutninger, bestyrelsen træffer. Forsiden Forrige Kapitel Næste kapitel (5 af 5) :13:14\n20 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 7 Hvilke kompetencer har skolelederen? Hver selvstændig skole skal have sin egen leder. Skolens leder skal entydigt fremtræde som den, der har det pædagogiske og administrative ansvar for skolen. Det er skolens leder, der har ansvaret for, at principbeslutninger, skolebestyrelsen har vedtaget, bliver fulgt i praksis. Skolens leder har desuden ansvaret for, at samarbejdsudvalget reelt medinddrages i alle spørgsmål, som hører under samarbejdsudvalgets arbejdsområde. Skolens leder har pligt til at vejlede og orientere skolebestyrelsen om alle spørgsmål, der har betydning for bestyrelsens arbejde. Folkeskoleloven tildeler skolens leder et selvstændigt kompetenceområde, som kan udvides, hvis kommunalbestyrelsen ønsker at delegere visse af sine kompetenceområder til skolens leder. Skolens leder har den pædagogiske og administrative ledelse af skolen er ansvarlig over for skolebestyrelsen og kommunalbestyrelsen leder og fordeler arbejdet mellem skolens ansatte (1 af 2) :13:15\n21 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 7 træffer alle konkrete afgørelser vedrørende skolens elever udarbejder forslag til principper for skolens virksomhed udarbejder forslag til skolens budget udøver sin virksomhed i samarbejde med de ansatte er sekretær for skolebestyrelsen er medlem af pædagogisk råd og har ansvaret for at skolen opfylder folkeskolelovens formål og centrale kundskabs- og færdighedsområder at undervisningen varieres, så den imødekommer den enkelte elevs behov og forudsætninger at kommunalbestyrelsens beslutninger bliver ført ud i livet at der lægges vægt på elevernes udvikling og trivsel at alle ansatte tilbydes gode arbejdsforhold og et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø at skolen "placeres" på det kommunale landkort, så skolens virksomhed opleves positivt i nærmiljøet. Forsiden Forrige Kapitel Næste kapitel (2 af 2) :13:15\n22 Publikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen hæfte 1: Kapitel 8 Hvilke kompetencer har kommunalbestyrelse og amtsråd? Uanset om der er tale om en primærkommunal opgave eller en amtskommunal opgave, er det hovedsageligt de samme regler, der gælder. Når der her tales om kommunalbestyrelsen, omfatter denne betegnelse også amtsrådet. Folkeskolen er en kommunal opgave, som kommunalbestyrelsen har det overordnede ansvar for. Det betyder, at kommunalbestyrelsen har ansvaret for, at der fastsættes mål og rammer, og at der afsættes de fornødne ressourcer til skolerne. Ifølge reglerne om kommunalt selvstyre kan den enkelte kommunalbestyrelse inden for lovens rammer frit træffe sine beslutninger efter lokale ønsker og behov. Hvis kommunalbestyrelsen efterlever folkeskolelovgivningen, har undervisningsministeren ingen kompetence til at gribe ind. Det gælder både den måde kommunalbestyrelsen udfylder de givne rammer på og indholdet af de konkrete afgørelser, kommunalbestyrelsen træffer. Kommunalbestyrelsen har ansvaret for at sørge for undervisning i grundskolen og 10. klasse, oprette børnehaveklasser samt sørge for specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand til børn og unge under 18 år. Hvis et barn har behov for vidtgående specialundervisning, påhviler den opgave amtsrådet. Kommunalbestyrelsens kompetence på folkeskoleområdet fremgår bl.a. af folkeskoleloven, der pålægger kommunalbestyrelsen: det overordnede ansvar for kommunens skolevæsen at påse at alle undervisningspligtige børn indskrives i folkeskolen eller får en undervisning, der står mål hermed at fastsætte mål og rammer for skolens virksomhed at føre tilsyn med skolernes virksomhed. (1 af 3) :13:16