Forord. Virksomhedsplanen er bygget op om: - PDF\nDownload "Forord. Virksomhedsplanen er bygget op om:"\n2 Indhold 3 Forord 4 Rammer for Aarhus Vand 7 Mission, vision og værdier 8 Samarbejdet med Aarhus Kommune udvikles 9 Årshjul for Målstyring 11 Virksomhedsmål og målepunkter 12 Strategi fokus på vækst, produktivitet og opfindsomhed 17 Internationalisering - fokus på USA, Sydøstasien og Zambia 19 Klimatilpasning - operatør af hele vandkredsløbet 21 Fælles indkøb giver millionbesparelser 22 Vi styrker kundedialogen 24 Budget for Takster for Organisation 29 Beskrivelse af opgaverne i afdelingerne\n3 Forord virksomheder i Business Region Aarhus har potentiale til at indgå i mere globalt orienterede værdikæder, og hvis dette understøttes, kan det have en positiv effekt på både den lokale og den regionale erhvervsudvikling og vækst. VELKOMMEN til Aarhus Vands virksomhedsplan for Virksomhedsplanen fortæller i ord og billeder om den spændende udvikling, selskabet er inde i og om vores forventninger til resultaterne i Vi har etableret et godt og solidt fundament for Aarhus Vands videre udvikling. Det er helt afgørende, for de ydre rammer om selskabet er konstant under forandring. Klimatilpasning, ændret lovgivning, stram økonomisk regulering og en aktuel revision af hele vandsektorloven er faktorer, der kræver reaktion og tilpasning. Samarbejdet med vores vigtigste interessenter - kunderne, vores ejer og vores myndigheder - er udbytterigt, og vi vil i 2015 i fællesskab afstemme forventningerne til vores roller og ansvar. I vores arbejde med at realisere Aarhus Vands Strategi 2020 vil vi i 2015 fokusere på vækst, produktivitet og opfindsomhed. Dette skal give os endnu bedre muligheder for at forme fremtidens vandselskab i Aarhus. Regeringen har med sin vækstplan for vand, bio- og miljøløsninger lagt op til at styrke dialogen mellem vandselskaber, vidensinstitutioner, industri og teknologileverandører med henblik på at fremme innovation og eksport inden for de eksisterende rammer i vandsektoren. Det forventes, at det samlede vandmarked vil vokse med godt 6 procent om året de næste fem år, mens en række nye teknologiområder forventes at vokse med op til 20 procent om året. Det internationale marked for vandteknologi er i 2011 vurderet til at udgøre ca mia. kr., hvilket er ca. 3 gange større end vindmølleindustrien (Grontmij 2011). En tredjedel af Danmarks vandindustri er placeret i Business Region Aarhus, som er hjemsted for en række markedsledende virksomheder inden for vandområdet. Den stigende globale efterspørgsel efter vandteknologi rummer meget store muligheder for yderligere vækst i Business Region Aarhus. Der er imidlertid behov for en mere samlet og strategisk indsats på tværs af kommunerne, så udnyttelsen af det erhvervsmæssige potentiale inden for vandområdet sikres bedst muligt. Mange lokalt orienterede Som et af de største vandselskaber i Danmark vil vi forpligte os til at støtte op om vandindustrien. Vi har en stor viden med hensyn til at drifte anlæg, opbygge organisationer, analysere, udbyde, projektere, projektstyre, gennemføre træning og indkøre anlæg. Ved at se ud over landets grænser kan vi bidrage med viden og støtte til dansk eksport. Samtidig kan der høstes ny viden til os og branchen, som medfører optimering og udvikling af vores processer og arbejdsgange og derved forbedring af hele virksomheden. På medarbejdersiden vil det gøre Aarhus Vand mere attraktiv som arbejdsplads, hvis selskabets aktiviteter får en international dimension. Internationalt kan der hentes ny viden til vandselskaberne og branchen, som kan medføre optimering og udvikling af vores processer og arbejdsgange til forbedring af vores virksomheder. Aarhus Vand vil gerne levere og være med til at tage ansvar for en øget dansk eksport på vandområdet. Virksomhedsplanen beskriver i øvrigt Aarhus Vands mission, vision og mål i forhold til de ydre rammer, som vores ejer og lovgivningen har sat for selskabets virke. Den fortæller også om, hvordan vi organiserer arbejdet, om vores værdier og om selskabets strategi for de kommende år. Den behandler desuden væsentlige forudsætninger for at nå vores vision som for eksempel at have dygtige medarbejdere, gode partnerskaber og en sund økonomi. Virksomhedsplanen er bygget op om: Rammer for Aarhus Vand A/S Aarhus Vands mission og vision Vores målstyring Strategihuset 2015 Økonomiske rammer for 2015 Organisation og ressourcer God læselyst. Med venlig hilsen Lars Schrøder Direktør 3\n4 Rammer for Aarhus Vand AARHUS VAND ER ET AKTIESELSKAB, der er hundrede procent ejet af Aarhus Kommune. Selskabets virksomhed omfatter håndtering af regnvand (herunder klimatilpasningsprojekter), produktion og distribution af drikkevand, transport og rensning af spildevand, tømning af private spildevandstanke samt sikring af et balanceret og sundt vandkredsløb. Vi indvinder, behandler og distribuerer mere end 15 mio. m 3 drikkevand og renser mere end 30 mio. m 3 spildevand om året fordelt på ni vandværker og ni renseanlæg. Selskabet har 197 dygtige og engagerede medarbejdere. Aarhus Vands indtægter er baseret på brugerbetaling i form af tilslutningsbidrag, faste afgifter, vejbidrag, variable vand- og afledningsafgifter samt afgift på tømning af private spildevandstanke. I henhold til vandforsyningsloven og loven om betalingsregler for spildevand skal indtægterne finansiere selskabets årlige produktions- og administrationsomkostninger, finansielle poster og investeringer. Forsyningssekretariatet har til opgave at regulere selskabets økonomi efter et prisloft med udgangspunkt i selskabets historiske priser, omkostningsudvikling og effektiviseringskrav. Revidering af vandsektorloven Vandsektorloven er under revision, og Deloittes evaluering af den gældende vandsektorlov konkluderer: Om den økonomiske regulering: Den centrale udfordring ved den nuværende reguleringsmodel er, at reguleringen helt overordnet er baseret på vanskeligt forenelige elementer i form af den samtidige indførelse af prisloftregulering og skattepligt sammen med det eksisterende hvile-i-sig-selv-princip. Disse reguleringsmekanismer repræsenterer hver især hensyn i forhold til at begrænse vandselskabernes mulighed for at udnytte monopolmagt samt begrænse effekten af eventuel indtjening. Tilsammen udgør de imidlertid grundlaget for en restriktiv, administrativt tung regulering, 4\n5 der unødigt begrænser vandselskabernes handlefrihed, effektiviseringsincitamenter, innovationskraft og samarbejdsmuligheder med vandsektoren. Om hvile-i-sig-selv : Reducerer vandselskabernes incitamenter til effektiviseringer. Deloitte finder, at det ikke vil være en fordel at forhindre private kommercielle aktører i at investere i danske vandselskaber. Tværtimod må involvering af private kommercielle aktører forventes at medvirke til at sætte skub i en øget konsolidering af vandsektoren, der rummer store økonomiske potentialer og en højere grad af udlicitering af driftsopgaver. Om konsolidering: Vandsektorloven og den relaterede regulering indebærer en række barrierer for konsolidering af den danske vandsektor. Disse barrierer er: Forbud mod differentierede spildevandstakster. Omkostninger til fusioner og sammenlægninger skal afholdes inden for vandselskabernes prislofter, hvilket presser vandselskabernes økonomiske råderum. Små vandselskaber ønsker ikke at blive omfattet af vandsektorloven som følge af fusioner. Risikoen for beskatning ved overførsel af værdier som følge af fusioner mellem vandselskaber. Begrænsning af kommunernes indflydelse i forhold til de kommunalt ejede vandselskaber. Myndighedsansvar deles mellem forskellige kommuner ved fusioner mellem kommunalt ejede vandselskaber. Usikkerhed om den økonomiske regulering i forbindelse med fusioner mellem lovomfattede og ikke-lovomfattede vandselskaber. Kommuner risikerer modregning i bloktilskud ved fusioner mellem kommunalt ejede vandselskaber som følge af bestemmelser i stoploven. Om opgavefordeling: Bestemmelserne om indholdet af spildevands- og vandforsyningsplaner understøtter ikke i fuldt omfang adskillelsen af myndigheds- og driftsansvaret, der var tiltænkt med selskabsudskillelsen af de kommunalt ejede forsyningsaktiviteter. Opgave- og ansvarsfordelingen på klimatilpasningsområdet opleves ikke som værende hensigtsmæssig. I forhold til kommunernes udmøntning af ejerrollen kan der konstateres uhensigtsmæssigheder i forhold til især bestyrelsernes sammensætning, der potentielt resulterer i interessekonflikter mellem kommunernes myndighedsrolle og bestyrelsernes forpligtelse til at varetage vandselskabernes interesser. Disse uhensigtsmæssigheder vil kunne håndteres via et større fokus på, at bestyrelsesmedlemmerne har de rette kompetencer og en bevidst stillingtagen i kommunerne i forhold til at sikre sammensætning af deltagerne i vandselskabernes bestyrelser, så risikoen for interessekonflikter minimeres og samtidig håndteres professionelt i de tilfælde, hvor de opstår. Forsyningssekretariatet overflødiggør kommunernes rolle som godkender af de kommunalt ejede vandselskabers takster. Kommunernes godkendelse af vilkårene for forbrugernes betaling af takster og anlægsbidrag indebærer desuden en ikke-hensigtsmæssig mulighed for at påvirke vandselskabernes likviditet. Om innovation: Den nuværende prisloftregulering reducerer vandselskabernes økonomiske kapacitet til at efterspørge ny teknologi. Prisloftreguleringen giver ikke incitament til at levere resultater i forhold til miljø-, klima- og servicemål udover de reguleringsmæssige krav. De danske og internationale erfaringer viser, at det i særlig grad er de store vandselskaber, der engagerer sig i teknologiudvikling og erhvervsfremme, og at det særligt er disse selskaber, der er interessante samarbejdspartnere for vandteknologileverandører og rådgivere. Det vurderes, at vandsektorloven i denne sammenhæng indeholder flere indirekte barrierer for vækst og erhvervsfremme, eftersom reguleringen begrænser konsolideringen i den danske vandsektor. Vandselskabernes mulighed for at engagere sig i tilknyttede aktiviteter, der ligger i naturlig forlængelse af deres forsyningsvirksomhed, vurderes at være et hensigtsmæssigt tiltag til at få vandselskaberne til at engagere sig i udviklingsprojekter og erhvervsfremme. De eksisterende omsætningsgrænser vurderes dog at være stærkt begrænsende for selskabernes engagement. I denne sammenhæng må det erkendes, at de eksisterende muligheder for at øge omsætningen fra tilknyttede aktiviteter gennem 60/40-selskaber, hvor en privat aktør ejer 60 % af aktierne, ikke har levet op til hensigten. Denne selskabsform er hverken attraktiv for vandselskaberne eller vandteknologivirksomhederne. 5\n6 Bestyrelsen Hans E. Pedersen Camilla Fabricius Ellen M. Basse Ango Winther Lars B. Mathiesen Formand Director of Customer Innovation, AarhusKarlshamn. Næstformand Medlem af Aarhus Byråd for Socialdemokraterne. Professor, dr. jur. & jur. dr. (h.c.) Professor i miljøret på Aarhus Universitet. Medlem af Aarhus Byråd for Socialdemokraterne. Medlem af Aarhus Byråd for Liberal Alliance. Bjørn Rohde Henrik Frier Mads Thomsen Henning Møller Bestyrelsesmedlem valgt af medarbejderne. Bestyrelsesmedlem valgt af medarbejderne. Bestyrelsesmedlem valgt af medarbejderne. Bestyrelsesmedlem valgt af forbrugerne. 6\n7 Mission, vision og værdier Mission Selskabets formål er at tilbyde og udvikle ressourceeffektive ydelser i hele vandets kredsløb, der skaber et klimatilpasset, sundt miljø samt vækst og eksport til gavn for kunder og interessenter. Vision Aarhus Vand vil være Danmarks førende vandselskab. Aarhus Vand vil fokusere på at udvikle et værdiskabende vandselskab med kendetegn som: Miljørigtig, ressourceeffektiv, energineutral, veldrevet, innovativ, og partnerskabs-fremmende. Aarhus Vand har et godt udgangspunkt for at skabe helhedsløsninger og for at disponere bæredygtigt i forhold til det samlede vandkredsløb. Hver især har henholdsvis vand- og spildevandsdelen betydelige styrker og potentialer. Ved at samordne kompetencerne kan vi opnå en unik position. Samtidigt er der skabt gode muligheder for at effektivisere driften ved optimal udnyttelse af synergi på en lang række områder. En fortsat udvikling af produktionsapparatet, kombineret med aktiv deltagelse i forskningsprojekter og et højt kompetence- og uddannelsesniveau hos medarbejderne, vil medvirke til, at vi og vores omgivelser ser Aarhus Vand som Danmarks førende vandselskab. De to væsentligste forudsætninger for selskabets succes er, at alle medarbejdere i Aarhus Vand individuelt og i fællesskab vil arbejde for de mål, vi har sat, og at vi i vores daglige virke hele tiden har kunderne i fokus. Værdier Vi er i Aarhus Vand ikke kun styret af mål - vi er også værdistyret. Og vores fire VAND-værdier - vi-følelse, ansvarlighed, nyskabelse og dialog - er en del af vores DNA. Til værdierne knytter der sig nedenstående udsagn, som skal være retningsgivende for den måde, vi lever op til værdierne på. VI-FØLELSE Vi vil hinandens bedste Vi giver plads til forskellighed Vi er gode kollegaer og styrker fællesskabet Vi er sammen om at skabe den bedste arbejdsplads ANSVARLIGHED Vi holder, hvad vi lover, og står ved det, vi laver Vi tager ansvar for vores omgivelser Vi udbygger vores kompetencer Vi tager initiativ NYSKABELSE Vi giver plads til kreativitet Vi tør gå forrest Vi har kort vej fra idé til handling Vi udfordrer måden at gøre tingene på DIALOG Vi er ærlige og respektfulde Vi er åbne og viser tillid Vi giver og modtager ros og ris Vi deler viden og erfaringer 7\n8 Samarbejdet med Aarhus Kommune udvikles AARHUS KOMMUNES EJERSTRATEGI FASTLÆG- GER, hvad kommunen vil med selskabet på kortere og længere sigt. Kommunens rolle som ejer og myndighed er placeret i henholdsvis Borgmesterens Afdeling og Teknik og Miljø. Byrådet vælger på en generalforsamling i foråret den bestyrelse, der skal varetage ejerens og selskabets interesser. Aarhus Vand har i overensstemmelse med Aarhus Kommunes ejerstrategi et konstant fokus på at drive selskabet med en meget høj forsyningssikkerhed og på et økonomisk og miljømæssigt bæredygtigt grundlag. Aarhus Kommunes planer som fx vandforsyningsplan, spildevandsplan, miljøhandlingsplan og klimatilpasningsplan sætter rammerne for Aarhus Vands opgaver i de kommende år. For at understøtte kommunens klimaplan og miljøhandlingsplan laver vi løbende tiltag til reduktion af vores energiforbrug og CO 2 -udledning. Og vi har gennem flere år øget kapaciteten af kloaksystemerne og tilpasset dem til klimaændringerne. I de kommende år vil vi desuden tage fat på at tilpasse vores anlæg til den forøgede nedbørsmængde, som vi forventer vil komme. Vi har blandt andet fokus på at etablere separatsystemer og lokal håndtering af nedbør ved eksempelvis nedsivning, forsinkelse og fordampning. Både i eksisterende fælleskloakerede områder og i nye byggemodningsområder, hvor vi i overensstemmelse med Aarhus Kommu- nes planer arbejder med bæredygtige løsninger til gavn for hele vand- kredsløbet. I forhold til kommunens miljøhandlingsplan gennemfører vi skovrejsning, og vi understøtter kommunens ønsker om mere vand i bybilledet ved blandt andet at etablere en række regnvandsbassiner udformet som små søer. Disse søer indpasser vi i det omgivende miljø, og vi etablerer dem både i forbindelse med nye byggemodningsområder og i bebyggede områder. For at skabe et bedre vandmiljø gennemfører vi en lang række tiltag, der bidrager til en forbedret vandkvalitet i vores vandløb, i søer og i Aarhus Bugt. Og Aarhus Kommune kan som en af landets første kommuner konstatere, at indsatsen med etablering af forbedret spildevandsrensning i det åbne land er gennemført, og at Aarhus Vand har reduceret de regnvandsbetingede udledninger af opspædet spildevand, så vi opfylder kommunens mål fra miljøhandlingsplanen. Aarhus er dermed blandt de kommuner, der er længst fremme på dette område. De ændrede klimaforhold med bl.a. monsterregn har givet nye udfordringer for vores byer, hvor det i langt højere grad er blevet nødvendigt at tøjle og styre vand- og spildevandsmasserne for at mindske opstuvning og oversvømmelse. Ved skybrud kommer der vand fra mange forskellige kilder, og vand fra vejene løber via vejbrønde til kloakkerne. Det samme gælder vand fra ejendommene i de ramte områder. Når søer og vandløb går over deres bredder, løber vandet i mange tilfælde til kloakkerne, og når grønne områder, græsplæner mv. er mættede med vand, søger vandet hen mod de laveste områder. Vandet kender ikke til grænser og kan ikke skelne mellem, om det hører til i kloakken, i vandløbet eller i kældre og viadukter. Vandet løber hen, hvor det går nedad, og det giver os nogle store og dyre udfordringer som vandselskab. Løsningen på disse udfordringer er at øge kapaciteten af kloaksystemet og vandløbene mod havet. Det gør vi på flere, forskellige måder. Nogle steder etablerer vi større kloakledninger og udvider vandløbene, andre steder etablerer vi kanaler og tunneler til de store vandmasser ved skybrud. Og endelig leder vi vandet til opmagasinering i parker, på grønne områder og andre steder, hvor det ikke gør skade.\n9 Årshjul for 2015 ÅRSHJUL for samarbejdet med Aarhus Kommune Måned Hvem inddrages Borgmesteren orienteres om selskabets virke Januar Bestyrelsesformand, direktør, borgmester og stadsdirektør Økonomiudvalget orienteres om og drøfter selskabets årsrapport Byrådsbehandling: Forelæggelse af årsrapport Godkendelse af evt. revideret ejerstrategi Maj Maj Bestyrelsesformand, direktør og økonomiudvalget Hele byrådet Generalforsamling Maj Borgmesteren og Borgmesterens Afdeling Virksomhedsstrategi Marts Bestyrelse, direktion, ejer og myndighed ÅRSHJUL for bestyrelsen Måned Bemærkning Nytårskur Januar 1. bestyrelsesmøde 2015 Februar Strategiworkshop med Aarhus Kommune Marts Med deltagelse af ejer og myndighed 2. bestyrelsesmøde 2015 April Årsregnskab 2014 Bestyrelsesseminar Maj 3. bestyrelsesmøde 2015 August 4. bestyrelsesmøde 2015 November Budget 2016 DANVA årsmøde Maj 9\n10 Målstyring I AARHUS VAND ØNSKER VI at måle og dokumentere resultaterne af vores indsats. Det sker i høj grad via vores akkrediterede ledelsessystem, der fokuserer på dokumentation, evaluering og forbedring. De mange opsatte mål indgår i vores målstyringsmodel, som skaber overblik og sammenhæng i arbejdet med mål for virksomheden. Modellen har forenklet vores målstyring ved at erstatte en række andre måleredskaber, og den giver et klart fokus på de vigtigste opgaver, vi skal arbejde med i årets løb. Modellen integrerer samtidigt de krav til målstyring, rapportering osv., der følger af aktieselskabslovgivningens krav og bestemmelser. Processen i arbejdet med vores målsætning går fra mission over vision til dimensioner og videre fra virksomhedsmål til målepunkter i de enkelte afdelinger. Dette understøttes dels af konkrete formuleringer af mål og målepunkter - dels af handleplaner og analyse af kritiske succesfaktorer. 10\n11 Virksomhedsmål og målepunkter AARHUS VANDS FORRETNINGSSTRATEGI frem mod 2020 har tre fokusområder: Vækst, produktivitet og opfindsomhed. Fokusområderne udpeger de tre vigtigste overordnede områder, hvor virksomheden skal udvikle sig i de kommende år. Inden for de tre områder er der opsat virksomhedsmål for 2015 (se figuren nedenfor). Fokusområderne og de dertil hørende virksomhedsmål bygger oven på vores ni delstrategier: Det samlede vandkredsløb, marked og kunder, effektivitet og kvalitet, energi og CO 2, finansiering, it, kompetence, internationalisering samt partnerskaber og konsolidering. Derudover skal målene nås gennem en række øvrige opgaver og projekter, der understøtter virksomhedens mission, vision og Strategi Sammenhængen fremgår af nedenstående illustration, der er en ramme for, hvor Aarhus Vand ønsker at bevæge sig hen. Ud fra nedenstående ramme har vi udarbejdet en række afdelings- og funktionsmålepunkter, der tilsammen udgør indholdet og styringsparametrene i Aarhus Vands målstyringsmodel. Vision Aarhus Vand vil være Danmarks førende vandselskab strategi: Fokuserer på at udvikle et værdiskabende vandselskab med kendetegn som: Miljørigtig, ressourceeffektiv, energineutral, veldrevet, innovativ og partnerskabsfremmende VÆKST Mål: Øges med 20 % frem mod 2020 PRODUKTIVITET Mål: Øges med 20 % frem mod 2020 OPFINDSOMHED Mål: Måles på effekten af produktivitet og vækst 2015 Øge bruttoomsætningen med 15 mio. kr. Øge produktiviteten med 2 % Fem nye produkter/serviceydelser markedsføres Delstrategier: Det samlede vandkredsløb, Marked og kunder, Effektivitet og kvalitet, Energi og CO 2, Finansiering, It, Kompetence, Internationalisering, Partnerskaber og konsolidering Fundament Værdier: Vi-følelse, ansvarlighed, nyskabelse og dialog. Mission: Tilbyde og udvikle ressourceeffektive ydelser i hele vandets kredsløb, der skaber et klimatilpasset, sundt miljø samt vækst og eksport til gavn for kunder og interessenter. Figur: Aarhus Vands forretningsstrategi frem mod\n12 Strategi fokus på vækst, produktivitet og opfindsomhed MED DE TRE FOKUSOMRÅDER vækst, produktivitet og opfindsomhed ønsker vi at styrke fokuseringen i vores strategiarbejde frem mod 2020 og gøre det enklere at se sammenhængen mellem de ni delstrategier, der ligger til grund for den overordnede strategi. Fokuseringen er samtidigt udtryk for, at vi ønsker at skabe udvikling for os selv og samfundet ved at understøtte de trends, der er i tiden om at skabe vækst, eksport, produktivitet og kreativitet i Danmark. Vi ønsker altså at hægte Aarhus Vand på denne samfundsudvikling. Derudover er det et krav fra Forsyningssekretariatet - og fra os selv - at vi forbedrer os løbende og effektiviserer. Men i Aarhus Vand ser vi gerne, at det at reducere udgifter og ressourceforbrug i produktionen opvejes af vækst. Det er sundt for en virksomhed både at effektivisere og vækste. Men en konsekvens af at producere mere for færre udgifter og være mere effektive er, at vi dermed også bliver færre medarbejdere. Det ønsker vi ikke. Vores mål er, at vi som minimum bevarer Aarhus Vand i den nuværende størrelse. Derfor har vi sat os et mål om at skabe en vækst, som opvejer den reduktion af virksomheden, som øget produktivitet vil medføre. Vi skal altså vækste med den samme volumen, som vi produktivitetsmæssigt minimerer os med. Det tredje fokusområde er opfindsomhed, som er et gammelt ord for innovation, men som mere handler om kreativitet, at få ideer og skabe rammer for at være innovativ. Opfindsomhed skal være grundlaget for produktivitet og skal pege på områder, hvor vi kan vækste. Vi arbejder bl.a. med opfindsomhed i et ideforum på vores intranet, vi udarbejder handleplaner om opfindsomhed, laver workshops og inviterer eksterne ind for at udfordre os på særligt vigtige områder. Derudover er opfindsomhed et meget vigtigt element i vores kunde- og markedsstrategi, hvor vi har fokus på at udvikle nye produkter og nye produktmuligheder. Vi ansætter i 2015 en forretningsudvikler, som bl.a. får til opgave at identificere nye produkter og services, gøre dem salgbare og markedsføre dem. Det skal alt sammen bidrage til at gøre det enklere for os at udvælge de rigtige produkter år for år til gavn for Aarhus Vand og dermed for vores kunder. Vi har fastlagt specifikke mål for 2015 inden for hvert område: Vi skal øge bruttoomsætningen med 15 mio. kr. via nye tiltag, vi skal øge produktiviteten med 2 procent, og vi skal markedsføre 5 nye produkter eller services. Men fokusområderne rækker frem mod 2020, og her er målene at øge produktiviteten med 20 procent, 12\n13 at øge væksten med 20 procent og at måle på effekten af vores produktivitet og vækst. Ved at øge produktiviteten med 20 procent frem mod 2020 skaber vi råderum til vækst og opfindsomhed, hvilket skal bidrage til øget produktivitet. Ved ligeledes at øge væksten med 20 procent frem mod 2020 øger vi blandt andet omsætningen med 120 mio. kr. og skaber dermed grundlag for op mod 50 arbejdspladser. For opfindsomhed måles der på effekten af produktivitet og vækst. Indikatorer er fx omfang af - og deltagere i udviklingsprojekter. På de to følgende sider ses de fokusområder for 2015, vi har udvalgt for Aarhus Vands ni delstrategier, der hver ledes af en programleder. Fokusområderne vil løbende blive prioriteret på programledermøder hen over året. Her åbnes der for nye projekter, og andre vil falde bort i takt med, at rammerne ændrer sig bl.a. på grund af den revidering, der sker af vandsektorloven. - De tre fokusområder vækst, produktivitet og opfindsomhed skærer ind til benet og giver en tydelig retning for, hvordan vi skal effektivisere virksomheden. Fokusområderne findes allerede i vores ni delstrategier, men er en udkrystallisering af de fire foregående års arbejde med Strategi Claus Homann, strategisk chef 13\n14 DET SAMLEDE VANDKREDSLØB Mål: At sikre et - menneskeligt påvirket - men bæredygtigt og helhedsorienteret vandkredsløb. Fokusområder: I projektet om adskillelse af regnvand og spildevand i Risvangen/Vorrevangen at udvikle nye produkter og serviceydelser, bl.a. servicepakker til beboerne, LAR-løsninger på egen grund som en Aarhus Vand-ydelse samt gratis råd og vejledning. At udvikle nye driftsaktiviteter som fx overtagelse af drift og ejerskab af slusen ved havnen fra Aarhus Kommune. At afklare om måling/monitering i det samlede vandkredsløb skal være en del af Aarhus Vands ydelser. At afdække mulighederne for, at Aarhus Vand er driftsoperatør og har ansvaret for det samlede vandkredsløb og dermed også ansvaret for at sikre implementering af de samfundsøkonomiske og miljømæssige mest optimerede løsninger såvel over som under terræn. MARKED OG KUNDER Mål: At sætte en ramme for at vælge til og fra i alle de kommende muligheder. Fokusområder: Styrket kundeinvolvering bl.a. gennem udvikling af kundemøder, afdækning af behov for rådgivning og service, udvikling af vores kundepanel, etablering af et kundeforum og dialog med boligforeninger og virksomheder. Produktudvikling bl.a. gennem opdatering af produktkatalog og ansættelse af forretningsudvikler. Øge markedsforståelse og segmentering. EFFEKTIVITET OG KVALITET Mål: At bidrage til opfyldelse af Aarhus Vands mål om 20 procents effektivisering i Fokusområder: Videreudvikling af Aarhus Vands strategivæg, der med en enkel visuel model viser resultater af vores strategiarbejde. Finde nye metoder og værktøjer, der kan hjælpe os med effektivitet i forhold til kvalitets- og omkostningsniveau, fx Asset Management samt udvikle anvendelse af resultaterne af benchmarking i Danva og Forsyningssekretariatet. ENERGI OG CO 2 Mål: At Aarhus Vand er energi- og CO 2 -neutral senest i Fokusområder: Præcisere det overordnede formål med energi- og CO 2 -strategien. Sikre yderligere reduktion af energi og CO 2 ved drifts- og anlægsarbejder. Øge energiproduktion fra biogas og sikre bedre udnyttelse af overskudsvarme. Undersøge nye muligheder for substitution af CO 2 ved indkøb og genanvendelse Undersøge potentialer ved binding af CO 2 ved skovrejsning m.m. FINANSIERING Mål: At udnytte de finansieringsmuligheder, der sikrer, at vi fortsat har et økonomisk råderum til at gennemføre strategisk udvikling gennem de øvrige delstrategier. Fokusområder: Definere rammerne og indholdet i finansieringsstrategien Udvikling af business-case model herunder afklaring af regulatoriske usikkerheder Undersøge behov for justering af måden vi registrerer vores økonomiske data på. Styrke samarbejde med andre selskaber - herunder Shared - om regnskab, regulering og økonomi. Vurdere behovet for en opgradering af vores økonomisystem for derved at skabe mulighed for samarbejde med andre selskaber samt vurdere behovet for anskaffelse af en business intelligence-løsning. 14\n15 IT Mål: At styre retningen for it-arbejdet i Aarhus Vand henimod at blive et digitalt vandselskab. Fokusområder: Udarbejde it-organisationsanalyse med henblik på at tilpasse den tværgående it-organisering til en fælles it-kultur i Aarhus Vand. Forberede os til fremtiden vi kalder det konsolidering af it som betyder, at vi arbejder hen imod at højne kvaliteten af It-services interne virke i Aarhus Vand. Konkret arbejdes der med it-aktiviteterne: Leverandøroverblik, systemejerroller, SLA-aftaler, beredskabsplaner for it, sikkerhedspolitik og overvågning af kritiske systemer. Udvikle it-arkitektur med udgangspunkt i Aarhus Vands DDV-reol (Det Digitale Vandselskab). Gennemføre projekter under Strategi for digital kommunikation herunder udvikling af nyt website. KOMPETENCE Mål: At skabe en samlet strategi for Aarhus Vands kompetenceudvikling, som sikrer, at de rette kompetencer er til stede, bliver rekrutteret og udviklet. Fokusområder: Som hovedaktivitet gennemføres i 2015 kompetence-workshops for alle funktioner i Aarhus Vand. De nødvendige og kritiske kompetencer for opfyldelse af strategien skal fastlægges. Ligeledes måder, hvorpå kompetencerne kan udvikles. Fokus vil være på udvikling gennem dialogen mellem leder og medarbejder. Fortsat udvikle MUS-materiale med fokus på kompetenceudvikling og Aarhus Vands model for roller og karriereveje. Udarbejde strategi for rekruttering med henblik på effektive rekrutteringsprocesser og sikre, at der tænkes strategisk i relation til ansættelser. INTERNATIONALISERING Mål: Gennem et strategisk samarbejde i 3VAND - HOFOR, Vandcenter Syd og Aarhus Vand - at fremme udvikling og eksport af dansk vandteknologi og samtidig hente ny viden. Fokusområder: Lave aftaler med entreprenører og rådgivere med henblik på samarbejde om udlandsopgaver. Etablere samarbejde med ambassader med henblik på at fremme og støtte udvikling af eksport og udbredelse af dansk vandteknologi, bl.a. gennem udstationering. Samarbejde med venskabsbyer, bl.a. Harbin i Kina. Udveksle erfaringer med internationale forsyningsselskaber. PARTNERSKABER OG KONSOLIDERING Mål: At udvikle vores kompetencer og viden, så vi fokuserer på optimale løsninger. At forberede Aarhus Vand på at vokse, så vi er et af de selskaber, der også eksisterer i Fokusområder: Delstrategien har allerede udmøntet sig i en række tiltag og resultater, der bidrager til konsolidering, nye partnerskaber og vækst - og som er sat i drift. Det gælder fx etableringen af det fælles serviceselskab Shared. Derfor hviler strategien indtil videre, men vil blive aktiveret, når der er behov for nye tiltag. 15\n16 Organisering af strategiarbejdet i 2015 Med udgangspunkt i vores tre strategiske fokusområder vækst, produktivitet og opfindsomhed vil vi i 2015 arbejde med en lang række projekter, der dels ligger inden for et af de tre områder - og dels kører på tværs af områderne. Vi vil arbejde med en organisering, hvor en programchef for hver af de tre fokusområder er ambassadør for virksomhedsmålene og har ansvar for at holde fokus på, at vi når målene. Programcheferne skal desuden sikre, at vækst, produktivitet og opfindsomhed indgår i afdelingernes handleplaner for 2015 og understøtter sammenhængen mellem de ni delstrategier. De ni delstrategier udgør rygraden i Aarhus Vands Strategi I spidsen for hver delstrategi står en programleder, der sammen med en række nøglemedarbejdere skal drive delstrategierne og projekterne under disse. Programlederne skal koordinere aktiviteterne med hinanden og med programcheferne. Aarhus Vands tre afdelingschefer understøtter programcheferne i at definere mål og skabe resultater. Den strategiske chef skaber kurs, koordinering og engagement i ledergruppen og er sparringspartner for den adm. direktør og resten af chefgruppen i forhold til strategiudvikling og implementering. Den strategiske chef understøtter desuden, at strategiarbejdet understøttes af en organisatorisk udvikling i Aarhus Vand. I 2015 vil vi i forhold til den enkelte leder og medarbejder sikre fokus på strategiarbejdet ved at integrere delstrategierne tydeligere eller mere ind i organisationen, så det i højere grad er en naturlig del af det daglige arbejde. Ansvaret for strategi-implementeringen skal derfor fortsat bredes ud, så man som medarbejder kan identificere sig med indholdet. 16\n17 Internationalisering fokus på USA, Sydøstasien og Zambia VORES STRATEGISKE SAMARBEJDE i 3Vand med Hofor og Vandcenter Syd har fokus på fire specifikke områder: Klimatilpasning, grundvandsbeskyttelse, forskning og udvikling samt internationalisering. Aarhus Vand indgår i dette samarbejde for at udvikle virksomheden, for at understøtte en udvikling i vandsektoren i Danmark og for at understøtte det eksportpotentiale, der er i dansk vandteknologi. Det sker i tæt samarbejde med danske virksomheder, der ønsker at arbejde for eksportfremme. Vores rolle er bl.a. at sælge knowhow og stille demonstrationsanlæg til rådighed. Ved at være til stede i Chicago får vi opbygget et netværk, hvor vi kan udveksle viden. Vi kommer tæt på teknologier, der i nogle sammenhænge er længere fremme, end vi er i Danmark. I 2015 underskriver vi en aftale med Chicago Water, som bl.a. går ud på, at vi gensidigt forpligter os til at udveksle viden på specifikke områder. Og på at udveksle medarbejdere, så de også sender medarbejdere til Danmark. Derudover er det planen, at vi underskriver en lignende aftale med et eller flere amerikanske vand- og spildevandsselskaber. Målet er, at vi 2015 får sat gang i 2 3 projekter i USA, hvor danske virksomheder deltager. I 2015 ønsker vi i 3Vand at styrke det internationale fokus. Gennem vores internationale arbejde høster vi ny viden, som medvirker til at optimere og udvikle vores processer og arbejdsgange, og derved forbedrer vi virksomhederne. På medarbejdersiden vil det gøre vores virksomheder mere attraktive som arbejdspladser, når vi kan tilegne os en international dimension. I 2015 vil vi i 3Vand især fokusere vores internationale indsats i USA (Chicago), Sydøstasien (Singapore og Harbin) og Zambia. Chicago Som led i vores samarbejde om internationalisering i 3Vand har vi i Aarhus Vand i 2014 og 2015 udlånt projektleder Flemming B. Møller til at arbejde i Chicago hos Eksportrådet, som er en del af Udenrigsministeriet. Firmaerne DHI, Nissen, Landia, Danfoss og AVK deltager i handelsalliancen Water Technology Alliance ved at bidrage til finansieringen af udstationeringen, og Eksportrådet og Naturstyrelsen støtter alliancen med ca. 1 mio. kr. Flemming Møller skal være med til at udbrede viden om, hvad vi kan i Danmark med hensyn til effektiv vandforsyning og spildevandsrensning. I USA har man ikke tidligere haft fokus på at reducere energiforbruget på renseanlæggene, og på det område har vi kompetencer og erfaringer, som amerikanerne kan bruge. Herefter er det hensigten, at danske virksomheder og rådgivere tager over og forhandler aftaler på plads. Vi har også selv brug for ny viden også fra udlandet for at blive bedre i Aarhus Vand. - Jeg skal være med til at gå de danske virksomheders ærinde. Jeg skal være med til at udbrede viden om, hvad vi kan i Danmark, og så er det virksomhederne og rådgiverne, der skal tage over herfra og forhandle aftaler på plads. Flemming Møller, projektleder og udlånt som Senior Technical Advisor til Eksportrådet 17\n18 - Projektet i Zambia har stor betydning for at udvikle samarbejdet i vandbranchen i Danmark. For 3Vand betyder det, at vores mål for internationalisering og tilstedeværelse i Afrika, i Sydøstasien og i USA er tæt på at være opfyldt. Claus Homann, afdelingschef Singapore Den danske ambassade i Singapore ønsker i lighed med generalkonsulatet i Chicago at bidrage til eksport af dansk knowhow og vandteknologi. Ambassaden ser 3Vand som en sidestillet organisation, der repræsenterer det offentlige Danmark, da samarbejdet ikke er direkte forbundet med virksomheder. Ambassaden ser derfor gerne, at 3Vand udstationerer en teknisk rådgiverprofil i området til at understøtte ambassaden og øvrige initiativer. Modellen kunne være den samme som i Chicago, hvor Aarhus Vand har en medarbejder udstationeret. Ambassaden ser også muligheder for, at en medarbejder kan understøtte de øvrige ambassader i Sydøstasien på vandteknologiområdet. I 2014 har Aarhus Vand i 3Vand-regi derfor deltaget i flere delegationer med DHI, Grundfos, og AVK til Singapore. Singapore Water, som er en forsyningsvirksomhed, der opererer på et meget højt fagligt niveau, har også besøgt 3Vand og er meget åben for et samarbejde. I Singapore sker der en intensiv rensning af spildevandet, og dele af det anvendes som drikkevand. På baggrund af vores dialog er bl.a. disse emner relevante: Energiproduktion af spildevand, optimering af spildevandsrensning, udnyttelse af grundvandsressourcer, effektiviseringsværktøjer vedr. vandproduktion samt bæredygtighed. Vi ser i Aarhus Vand en mulighed for at spille en rolle som water utility ambassadør i området. En uvildig rolle, hvor vi repræsenterer det, vi gør i Danmark, og formidler kendskab til de danske virksomheder, der har den nødvendige knowhow og de nødvendige produkter. Derudover kan vi have en rolle som networker, der kan facilitere samlede danske løsninger, som kan afprøves og danne reference i regionen. Zambia 3Vand har i 2014 forhandlet en træningskontrakt i Zambia på plads, som gennemføres i Krüger og Veolia har vundet opgaven med at renovere og udbygge en række vand- og spildevandsanlæg, som er finansieret af danske midler i det såkaldte Kafubu Sustainable Water and Sanitation Improvement Project. Aarhus Vands udsendte medarbejdere vil arbejde i flere korte perioder i Zambia med at træne de lokale medarbejdere i at stå for drift og vedligehold af afløbs- og distributionssystem, vandbehandling og tilknyttede aktiviteter på anlæggene. Træningen omfatter 69 kursusdage på skolebænken og 353 dage, som gennemføres ved on-the-job-training. Det understøttes af en omfattende oplæring af trænere, som vil videreføre opgaverne til nye og kommende medarbejdere. Harbin Byen Harbin er Aarhus Kommunes venskabsby i Kina, og her understøtter vi kommunens initiativer og hjælper mod betaling danske virksomheder som Grundfos og AVK med støtte til deres projekter i området. Blandt andet fortæller vi om den danske model, hvor kommunalt ejede vandselskaber samarbejder med private leverandører om fx energioptimering og grundvandsbeskyttelse. 18\n19 Klimatilpasning operatør for hele vandkredsløbet VANDSEKTORREFORMEN I 2010 har på den ene side medført, at vandselskaberne på grund af effektiviseringskrav fra staten i stigende omfang må fokusere på kerneopgaverne. På den anden side har reformen givet muligheder for en friere rolle for vandselskaberne, hvor nye opgaver kan indgå i selskabernes portefølje - i det omfang lovgivningen og den økonomiske regulering giver mulighed for det. I Aarhus Vand ønsker vi at udnytte muligheden for at overtage ansvaret for driftsopgaverne i forbindelse med vandets kredsløb. Vi er som vandselskab grundlæggende en driftsorganisation og udfører i forvejen en række driftsopgaver på vandområdet. Ved at overtage nye driftsopgaver kan vi skabe helheder og synergier i vandkredsløbet, og det vil samtidigt skabe en entydig indgang for kunderne, når det drejer sig om håndtering af vand. Myndigheden for vandområdet bør fortsat være stat og kommune. Men vandkredsløbet er et sammenhængende system. Derfor bør der være én operatør, der varetager den operative håndtering af det samlede vandkredsløb, og som sikrer implementering af de samfundsøkonomiske og miljømæssige mest optimerede løsninger både over og under terræn. Dette er ikke mindst vigtigt, fordi vi i Danmark står over for store udfordringer på vandområdet. To af de væsentligste er at sikre vores drikkevand og at håndtere ekstremregn. Vores rolle som operatør for det samlede vandkredsløb skal dække opgaverne planlægning, anlæg og drift. Vandkredsløbet omfatter indvinding af grundvand, vandforsyning, herunder også alternative former for forsyning som fx sekundavand (tagvand, overfladevand, renset spildevand m.v.), samt afledning og rensning af spildevand og regnvand til recipienten. Afledning af regnvand kan i større eller mindre omfang påvirke arealanvendelsen i byerne, og der er dermed en tæt sammenhæng til den fysiske planlægning, der varetages af kommunerne. Sammen med Hofor, Biofos og Vandcenter Syd vil vi derfor i 2015 intensivere det strategiske arbejde for, at vi som vandselskaber bliver operatører for det samlede vandkredsløb. Det ønsker vi, fordi det samfundsøkonomisk er billigere at løse opgaver inden for regnvand (hydrauliske opgaver inden for overfladevand) ved at tildele forpligtigelse og økonomi til vandselskaberne - frem for som nu, hvor ansvaret er delt i fællesskab mellem vandselskaber (via takst), kommuner (via skat) og forbrugere (via egenfinansiering). Eksempler på, hvordan Aarhus Vand kan udfylde rollen som operatør af vandkredsløbet: Brabrand Sø Aarhus Å sluse ved Aarhus havn: Aarhus Vand udnytter Aarhus Å som forsinkelsesbassin ved større regnhændelser for at sikre borgerne mod oversvømmelse. Slusen fungerer som regulator for tilbageholdelse af vandet, og det tilhørende pumpeanlæg sørger for, at vandet til enhver tid kan pumpes ud i bugten, når der er højvande. Ny vandkanal i Lystrup: Aarhus Vand etablerer en ny vandkanal ved siden af det eksisterende vandløb for at kunne håndtere regnhændelser, der overstiger servicemålet. Det eksisterende vandløb er højt målsat og skal beskyttes under kraftig regn. - Vi tror på, at man med den samlede forpligtigelse placeret i vandselskaberne kan lave de samfundsøkonomiske og miljømæssige mest optimale løsninger. Og at vi kan sikre, at opgaverne bliver udført i det omfang, det er nødvendigt for at sikre en fremtidig håndtering af klimaudfordringerne. Claus Møller Pedersen, afdelingschef 19\n20 Måling/monitering i vandområder: Det kan fx være ved at styre tilbagepumpning af renset vand i Giber Å systemet og udføre målinger, der dokumenterer effekten af det, vi laver. Aarhus Vand forventer i 2015 at indgå en kontrakt med Aarhus Kommune om drift af slusen ved havnen. Driftsudgifterne vil årligt udgøre ca kr. Herudover arbejdes der sideløbende på at overdrage ejerskabet af slusen til Aarhus Vand. Aarhus Vands igangværende og planlagte klimatilpasningsprojekter: Drift af slusen (ca. 0.7 mio. kr. pr. år). Syv klimatilpasningsprojekter i Lystrup (Udgifter i alt ca. 18 mio. kr. fordelt med 6 mio. kr. hvert af årene 2014, 2015 og 2016). Adskillelse af regnvand og spildevand i Risvangen og Vorrevangen. Kreativ brug af vand i Frederiksgade (Udgifter ca. 10 mio. kr. formentlig i 2017). Indretning af Marselisborg-parken til rekreativt område med LAR. Et klimatilpasningsprojekt i Skejby, der fastlægges nærmere i Herudover vil der i de kommende år komme en række klimatilpasningsprojekter i forbindelse med gennemførelse af adskillelse af regn- og spildevand, som løbende identificeres, men som endnu ikke er specifikt nævnt i klimatilpasningsplanen. 20\nFremtidens vilkår. Der vil i stigende grad være en forventning til vandselskaberne\nStrategi 2015-2019 Indhold Forord... 3 Fremtidens vilkår... 4 Mission, vision og værdier... 5 Overordnede ledelsesprincipper... 6 Hvad vil vi fokusere på i 2015-2019?... 8 Samarbejde og konsolidering...


FN: Plant træer imod tørke, oversvømmelser og jordskred | Ingeniøren\nFN: Plant træer imod tørke, oversvømmelser og jordskred\nEt nyt FN-initiativ vil beskytte naturen og samfund mod klimaforandringer ved at øge biodiversitet og etablere økosystemer.\nAf Johanne Wainø Topsøe-Jensen 27. mar 2021 kl. 14:24 25\nI byer kan skove nedkøle luften og reducere hedebølger, ved kysterne kan de beskytte mod stormfloder, og på skråninger og bjerge kan de mindske skaderne ved jordskred og laviner.\nKlimaforandringerne har vist og viser fortsat de store kræfter, som naturen rummer. Samtidig er naturen en vigtig aktør i dels at mindske klimaforandringerne, men også at hjælpe menneskeligheden med at tilpasse sig de klimaforandringer, som Jorden gennemgår i disse år.\nDerfor har FN igangsat et globalt klimaprojekt, The UN Decade on Ecosystem Restoration, der bliver lanceret i juni år. Projektet går på at etablere tilpasninger baseret på økosystemer verden over.\nFonden Global EbA Fund, der er ledet af FN’s miljøprogram og IUCN, International Union for the Conservation of Nature, har derfor åbnet for ansøgninger om tilskud til projekter, der gennem etablering af økosystemer kan bidrage til at mindske konsekvenserne af klimaforandringer. Det skriver FN i en pressemeddelelse.\nDet nye initiativ kommer efter det varmeste år, der nogensinde er registreret. Mere end 50 millioner mennesker er lige nu direkte påvirkede af naturkatastrofer som oversvømmelser, tørke og storme, viser sidste års rapport fra FN’s miljøprogram.\nSelv hvis verdenslandene formår at leve op til Parisaftalen, vil klimaforandringerne have store konsekvenser, særligt for samfund, der allerede er sårbare, fremgår det.\nEt 8000 km langt skovbælte\nEt af de steder, hvor man har haft succes med tilpasninger baseret på økosystemer, er ved Den Grønne Mur i Afrika, hvor ørkenen har spredt sig og udtørret planter og vandhuller på sin vej.\nHer er en række afrikanske lande gået sammen om at etablere et 8000 kilometer langt bælte af træer og buske, der skal hjælpe med at holde ørkenen for døren og bevare fugten i jorden. Samtidig bidrager træerne til at trække kulstof ud af atmosfæren.\nSelvom interessen for at tilpasse sig klimaet gennem naturbaserede løsninger er støt stigende, og der er mange fordele ved dem, er der ifølge rapporten fra FN’s miljøprogram et stort uudnyttet potentiale.\nIfølge FN skyldes det dels det manglende kendskab til, hvad løsningerne kan, dels manglende politisk opbakning og regulering, og dels de begrænsede muligheder for finansiering.\n»IUCN har været i spidsen for økosystembaseret tilpasning i over et årti og har udnyttet naturens magt til at øge modstandsdygtigheden hos de globale samfund, der står ansigt til ansigt med klimaforandringerne,« siger Stewart Maginnis, der er direktør for naturbaserede løsninger i IUCN\nHan tilføjer, at fonden vil øge projekternes udbredelse og omfang. Den vil både tilgodese store projekter, der kan øge kendskabet og lægge politisk pres, samt mindre projekter, der kan tage del i en større global bevægelse, skriver FN’s miljøprogram.\nFonden vil i første omgang give tilskud på mellem 50.000 og 250.000 dollars. Fonden har foreløbig modtaget en finansiering på 20 millioner euro (126 millioner kr.) fra det tyske klimainitiativ IKI.\nEmner : KlimaMiljøNatur\nSkov-direktør om ny klimaplan: Vil betyde mindre CO2-lagring i danske skove 09. jul 2020\nPLUS.Kommuner prædiker grøn energi: Har kæmpe klimasyndere i baghaven\n#1 Per T. Hansen 28. marts 2021 - 12:21\nHvor er visionerne om afgøre ørkener grønne?\nJeg læser ofte om terraforming på mars og lignende, men findes der ikke seriøse projekter eller visioner for "terraforming" på jorden, f.eks. med det for, at gøre ørkener, stepper og lignende grønne?\nHvis man f.eks. kunne dyrke træ og måske oven i købet høste træets frugter, eller afgrøder i en synergi, så kunne det både gavne klimaet, nærmiljøet, biodiversiteten og skabe helt nye abejdspladser og livsvilkår.\nAlt andet lige, så bør det være nemmere at skabe disse ting her på vores egen planet, end f.eks. på mars, men jeg synes visioner og projekterne mangler. Kender nogle måske nogle projekter derude og kunne ing.dk måske finde på at berette om dem, for det synes jeg kunne være virkelig interessant læsning.\nI vores egen baghave, der har vi også golde Grønland, her er det isfri areal ca. 20 gange større end Danmarks. Med den globale opvarming, kunne det så også tænkes, at der ligesom i Norge og Canada, kunne plantes skove på de samme breddegrader i Sydgrønland og som så også på sigt både optog væsentligt CO2, samtidigt med, at man på lang sigt kunne skabe nye abejdspladser via skovdrift, her kunne vi jo selv starte efter Dalgas og Det danske Hedeselskab som eksempel.\n#2 Jan C Damgaard 28. marts 2021 - 13:16\nRe: Hvor er visionerne om afgøre ørkener grønne?\nOm der bliver skovdrift, er nok tvivlsomt, måske bør de planter der faktisk gror i Grønland studeres?\n#3 Hans Jørgen Nielsen 28. marts 2021 - 14:53\nVil lige benytte mig af lejligheden for at få belyst Naturstyrelsens åbenlyse modstand mod skov. https://naturstyrelsen.dk/nyheder/2015/mar...\nForleden brændte man et stort areal af mens græsset var tørt, for "så kunne man forhindre at området "sprang i skov"" - fortalte repræsentanten fra styrelsen.\n#4 Flemming Rasmussen 28. marts 2021 - 14:58\nRe: Forhindre skov\nVil lige benytte mig af lejligheden for at få belyst Naturstyrelsens åbenlyse modstand mod skov.\nStråmand - naturstyrelsen er ikke åbenlys modstander af skov. Den ønsker blot at bevare en divers natur, hvor der også er plads til heder og engarealer. I "vores" naturområde gør man også alt, hvad man kan, for at forhindre enge og overdrev i at springe i skov.\n#5 Michael Nielsen 28. marts 2021 - 15:00\nHvad ville det koste, hvis\nHvad ville det koste, hvis Danmark satte som mål at tilplante et område på størrelse med Danmark spredt udover f.eks. Senegal, Mauritanien, Mali, Burkina Faso og Niger over de næste 10-15 år?\nAltså gik ind og aktivt deltog i projektet med 'know how', Vestas møller og Grundfos pumper osv. osv. eller hvad der nu skal til, for at få træer til at gro i de områder.\nI øvrigt er de lige blevet lovet støtte til projektet:\n*Bonn/Paris, January 11, 2021 – The ambitious Great Green Wall for the Sahel and Sahara Initiative (GGW) has received at least 14.326 billion US dollars in new funding. The funding will fast track efforts to restore degrading land, save biological diversity as well as create green jobs and build resilience of the Sahelian people. * https://www.greatgreenwall.org/news#resources\n#6 Jan C Damgaard 28. marts 2021 - 15:11\nMan vil ikke indrømme at heden er menneskeskabt. derfor skaber man kunstigt mere hede og kræver landbruget lukket. Det bliver fast arbejde for "naturplejere".\nVi har fået ulven og andre rovdyr til danmark, så fåreavl forsvinder(ingen lam=ingen økonomi). Den naturlige pasning af heden derfor fjernet. Naturstyrelsens dyreplageri af dyr i deres pasningsprojekter viser vejen. Den unaturlige naturpolitik.\nNaturstyrelsen kan ikke få sig selv til at indrømme at en strejfende han-ulv, der dræber får og lam, er en problemulv. Fårehyrden står uden hjælp eller støtte. Det er Naturstyrelsens(og andre styrelselsers) syn på natur og mennesker. De er kun til for adlen(turister og de røde ngo'er), ikke Danmark og slet ikke naturen.\n#7 Flemming Rasmussen 28. marts 2021 - 15:30\nNaturstyrelsens dyreplageri af dyr i deres pasningsprojekter viser vejen. Den unaturlige naturpolitik.\nEr det unaturligt, at dyr i naturen dør af sult? Naturen er ikke en Disneyserie. Hvis der nu havde været ulve i det område, ville problemet være blevet løst naturligt.\nDet er noget mere unaturligt, at 70% af danske malkekøer aldrig ser en græsmark, den måde - stort set - alle svin bliver produceret på i Danmark osv. osv.\nDet skærer mig altid i øjnene, når landbrugslobbyister foregiver at kære sig om naturen - suk.\n#8 Hans Jørgen Nielsen 28. marts 2021 - 15:32\nStråmand - naturstyrelsen er ikke åbenlys modstander af skov.\nHvad mener du egentlig med at skrive "stråmand"? Jeg sender jo ikke 'andre i byen'.\n#9 John Johansen 28. marts 2021 - 15:33\nMan vil ikke indrømme at heden er menneskeskabt\n#10 Flemming Rasmussen 28. marts 2021 - 15:34\nHvad mener du egentlig med at skrive "stråmand"?\nFra den danske ordbog: KOMMUNIKATION OVERFØRT retorisk greb hvor man skaber et fejlagtigt billede af sin modparts synspunkter som man så argumenterer imod\n#11 Flemming Rasmussen 28. marts 2021 - 15:42\nFårehyrden står uden hjælp eller støtte.\nLæg mærke til det ladede ord: fårehyrde - formentlig anvendt for at give os associationer til det simple menneske, der lever i harmoni med naturen 🤣\nI virkeligheden får fåreavlere, hvis dyr er dræbt af ulve jo kompensation, og langt de fleste "ulveangreb" er jo i virkeligheden løse hunde. Skal vi forbyde hunde, de er jo - i modsætning til ulve - invasive og har absolut ingen plads i naturen? Men bondemanden (og fårehyrden ) har jo hund, såehhh - - -\n#12 Michael Nielsen 28. marts 2021 - 15:42\nEr det unaturligt, at dyr i naturen dør af sult?\nJa, det er unaturligt, når man har hegnet dem ind på et område, hvor der ikke er føde nok.\nI naturen ville de naturligvis (forsøge at) finde et andet sted, hvor der er føde nok.\n#13 Carsten Troelsgaard 28. marts 2021 - 15:45\nmen findes der ikke seriøse projekter eller visioner for "terraforming" på jorden, f.eks. med det for, at gøre ørkener, stepper og lignende grønne?\nhvis du googler "soil regeneration" får du +700.000 hits.\nMed den globale opvarming, kunne det så også tænkes, at der ligesom i Norge og Canada, kunne plantes skove på de samme breddegrader i Sydgrønland\nLæs evt om det grønlandske aboret her: https://ign.ku.dk/om/arboreter/arboret-groenland/\n#14 Jan C Damgaard 28. marts 2021 - 15:47\nNaturen er ikke en Disneyserie.\nDyr der er hegnet ind og sulter er ikke nogen naturlov men vanrøgt. Dyreparker og Zoo har da heller ikke dyr der sulter. Der hvor mennesker (også dem med styrelseskasket) har en finger med i spillet, er der ikke natur. At bare lade indhegnede dyr sulte er en syg kultur.\nDe projekter der plejer vilde dyr som los for at sætte dem ud i åben natur, er vildtplejere(eller naturplejere). Afbrænding af hede er landskabspleje.\n#15 Hans Jørgen Nielsen 28. marts 2021 - 16:34\nNååh - du mener at jeg skyder dem noget i skoene.\nFYI: Stråmand: https://ordnet.dk/ddo/ordbog?query=str%C3%...\n#17 Flemming Rasmussen 28. marts 2021 - 18:48\njeg linkede til\nUndskyld: refererede fra\n#18 Per T. Hansen 28. marts 2021 - 20:46\nRe: Hvor er visionerne om at gøre ørkener grønne?\nDen er skam velstuderet, og som skrevet , så er det isfri areal allerede i dag 20 gange større end Danmarks areal, dvs. at hvis man så bare plantede skov på f.esk en 1/4, så har du stadig 3/4 dele af "oprindelig" grønlandsk natur. Samtidigt skal den natur nok klare sig, for med isens afsmeltning vil der komme endnu mere isfrit område, den nuværende natur vil så bare rykkke længere mod nord, hvor der f.eks. heller ikke kan gro skov.\nIntentionen og ideen fra min side var at det både kunne lagre CO2 på sigt og på sigt gøre Grønland selvforsynende med træ. I dag skal alt træ importeres, og det koster kassen, samtidigt med at mange huse netop er bygget af træ osv.\nEn ekstra win kan så også være at det kan skabe nye arbejdspladser hvilket Grønland sagtens kan bruge.\nMen, der findes allerede forsøgsskov i Grønland, så hvis nogen er interesseret, så er der her et link:\n#23 Jan C Damgaard 28. marts 2021 - 22:58\nDa træerne vokser langsomt, er det måske noget tømmer af høj kvalitet. Et stort minus er dog at netop at de vokser langsomt. Men ok, hvis der der skal være skovdrift, kræver det meget langsigtet planlægning så det ikke blot ender som brændsel. Eller rydes til fordel for rovminedrift, som guldgravninger i Alaska.\n#24 John Johansen 28. marts 2021 - 23:25\npå sigt gøre Grønland selvforsynende med træ. I dag skal alt træ importeres, og det koster kassen, samtidigt med at mange huse netop er bygget af træ osv.\nSkovdrift bliver vist vanskeligt i det landskab.\nEller rydes til fordel for rovminedrift, som guldgravninger i Alaska.\nLav nogle geologiske undersøgelser før anlæggelse af skov/plantage!\nBtw. Tak for link, Per.👍\n#25 Carsten Troelsgaard 29. marts 2021 - 00:55\nIntentionen og ideen fra min side var at det både kunne lagre CO2 på sigt og på sigt gøre Grønland selvforsynende med træ.\nJeg er bange for, at det vil ha' lange udsigter. Med de brænde der har været de sidste år ser fremtiden lidt grum ud, hvis bændene har rødder i 'bedre vejr', større afsmeltede, snefri områder med større udtørring. De arktiske områder er forbavsende gode CO2-lagre .. tilvæksten er godt nok lille, men den mikrobielle nedbrydning er endnu mindre, og det gør en forskel i det lange sigt. Det får mig til at tænke på den lille undseelige og fordringsløse spagnum herhjemme (kan leve af regnvand) .. den hører alligevel til en af de arter der gemmer på mest CO2 i moser og enge. Der er en anden ting som bekymrer mig om udviklings-perspektiverne. Når man læser om, hvor galt det kan gå rundt omkring i verden (forringet jord, ødelagte dyrknings-områder) står fritgående får og geder tit i centrum, fordi de kan barbere alt vækst ned til ingenting. Og, det er tit kernen i en regenerativ process at få dem indhegnet før aktiv udplantning kan gå meningsfuldt igang. .. lang historie .. Men, hvem ville tænke andet end at en ny fåreavler i Grønland (med fritgående får) er andet end en initiativrig og respekteret entreprenør? Det behøver vi ikke tænke på herhjemme. For vi har da både gavmild regn og mildt klima. Det tænkte jeg lige indtil jeg en mørk morgen blev stoppet på min cykel af en kæmpe klat blæver der var gledet ned på Hobrovej efter et regnskyl. Vi sér det normalt ikke, men, det er ikke i orden.\n#26 Harry Jessen 29. marts 2021 - 11:02\nLære af Indien og Kina\nIndien og Kina er faktisk førende inden for træplantning. Kina har over de sidste 40 år plante milliarder af i nogle af deres ørkener. "China and India Shock NASA By Turning Earth More Green Than Before" https://youtu.be/6Ixu5WIkfLw "China Shocked The World By Planting Billions of Trees...Our Turn!" på https://youtu.be/lECxeRzJ2sY\n#27 Torben Mogensen 29. marts 2021 - 11:05\nTræer skal have jord\nMan kan ikke umiddelbart plante træer på de isfri arealer i Grønland, for størstedelen er klippe med så lidt jord, at kun lav, mos, og lignende kan vokse der. De kan dog også fange lidt CO2, og de kan holde på den smule jord, der er, så der med tiden måske kan vokse små buske og træer. Men der vil gå århundreder før en decideret skov kan gro der.\nDer er områder med jord nok til træer, men det er en lille del af det samlede isfri areal.\n#28 Michael Nielsen 29. marts 2021 - 14:55\nSelv Saudi Arabien vil nu også plante træer.\n*Saudi Arabia aims to plant 10 billion trees in the coming decades as part of an ambitious campaign unveiled by Crown Prince Mohammed bin Salman on Saturday to reduce carbon emissions and combat pollution and land degradation.\nRiyadh would also work with other Arab states on a Middle East Green Initiative to plant an additional 40 billion trees, which the prince said would be the world's largest reforestation programme.*\n#29 Erik Bresler 30. marts 2021 - 18:24\nRe: Så har man set det med...\nunveiled by Crown Prince Mohammed bin Salman\nHan er om nogen en prins der kan få ting til at ske:-(\n#30 Svend Ferdinandsen 31. marts 2021 - 14:29\nTræer og ørken\nDer er ikke megen tvivl om at det kan hjælpe med nogle træer, hvor det er hugst og overgræsning der har skabt det. Men den løsning kræver så også at beboerne får en primus og noget foder til dyrene.\nJeg tvivler mere på effekten hvis det er et naturligt udviklet ørkenlandskab, som er resultatet af flere hundrede år.\nDe øvrige effekter planter har mod erosion, sandflugt og lignende er kendt og afprøvet.


Forside - Bambino Mam\nFör våra minsta små\nBambino Mam er markedsførende inden for trøst og madning. Vi driver markedet fremad med viden, engagement og et bredt produktudbud, som forældre trygt kan stole på. Faktum er, at vi har alt det som små børn skal bruge for at blive mætte, tilfredse og glade i deres tre første leveår.\nKontakta vår sjuksköterska\nHar du spørgsmål eller er der noget du er usikker på? Ud over vores kundeservice har vi også en sygeplejerske som kan svare på spørgsmål. Her kan du også få hjælp hvis du vil reklamere over et produkt eller købe en reservedel.\nNår du køber produkter i MAM-kollektionen SMILE, bidrager du til, at Operation Smile kan give 100 børn en gratis operation og et helt nyt liv.\nRegistrera dina koder här\nThirsty Baby! - ny design\nLige nu har vi en kampagne sammen med Geggamoja. Køb tre MAM-produkter, og få en skøn solhat i 100 % økologisk, GOTS-certificeret bomuld, som beskytter de små poder mod solens stråler.\nMAM Original 6m+\nBambino Feed me!\nBambino Easy wipe!\nRolige nætter og glade babyer\nVi værner om glæden ved at være forælder – hele vejen fra fødegangen til det første madgriseri med barnets eget bestik. Rolige nætter og glade dage med børn, som udvikles og går på opdagelse i deres verden. Det er Bambino Mam i en nøddeskal, og vi har baggrunden, varemærkerne og produkterne til at bevise det.\nLæs mere om Bambino og MAM\nDet skal være sjovt for hele familien at bruge vores babyprodukter. Vi støtter og opmuntrer hinanden og vil gerne få folk til at grine. Også vores kunder.\nMætte og tilfredse børn, som vokser og udvikler sig, gør forældrene mindre urolige og får dem til at føle sig rolige og trygge. For os er det ikke sværere end som så.\nVores videnskabelige indsigt i materialer og børns og forældres ønsker og behov gør os i stand til at designe produkter, som er er sikre, lette og sjove at bruge.\nOrg nr: SE556392231801\nSwitch: +46 8 545 180 72\nConsumer contact: +46 8 545 180 70


Billig Billeje San Martín (Argentina) - Sammenligner af Biludlejning San Martín Jetcost.dk\nBiludlejning San Martín\nBiludlejning i San Martín\nBillig biludlejning i San Martín\nSammenlign billige biludlejninger i San Martín med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i San Martín. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i San Martín og flybilletter til San Martin de los Andes.\nVejrudsigt for San Martín\nSammenlign priser på biludlejning i San Martín: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i San Martín (Argentina). Find den billigste bil i San Martín ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i San Martín, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i San Martín.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


Industrifryseskab 700L, fra italiens største producent af køl og frys Tecnodom | Storkøkken fra Cateringinventar.dk\nIndustrifryseskab 700L, fra italiens største producent af køl og frys Tecnodom\nTecnodom af071ekombt 700 L industrifryser. Passer til gastromål / gastrobakker. Temperatur ned til -20 grader. Som altid får du virkelig god kvalitet fra Italienske Tecnodom med dette skab. Produceret af italiens største køle-producent tecnodom.\nSe mere på www.cateringinventar.dk eller gå direkte til industrifryseskab her\nTecnodom, som er etableret i 1980érne, er blandt de førende producenter af køl og frys til storkøkken. Virksomheden har hjemme i det nordlige Italien og har 5 fabrikker med over 200 ansatte. Tecnodom er den største producent af køl og frys til storkøkkener i Italien og produkterne sælger i dag i over 50 lande. Virksomheden har et stort udvalg af kvalitetsprodukter, som imødekommer stort set alle behov.\nFælles for alle produkter er et øje for energiforbrug, som mindskes ved en generelt høj isoleringsgrad og nogle gode kompressorer. Tecnodom var derfor blandt andet. leverandør til Global Chef Challenge.\nCategories Industrikøl og industrifrys til storkøkken\n← Industrikøleskab 700L, kun 8389 kr. fra italiens største producent tecnodom\nKølerum fra JKS er prisstærke kølerum i god kvalitet, køb dem hos Cateringinventar.dk →


Howard University opkalder fine arts college efter Chadwick Boseman - Uddannelse\nHoward University omdøber College of Fine Arts efter alun, skuespilleren Chadwick Boseman\nHoward University omdøber sit College of Fine Arts efter en af dets mest roste alums: skuespilleren Chadwick Boseman.\nI onsdags omdøbte Howard sin scene- og billedkunstskole efter 'Black Panther'-stjernen, der modtog en Oscar-nominering for sin rolle i sidste års 'Ma Raineys Black Bottom'. Boseman, der dimitterede fra Howard i 2000 med en bachelorgrad i instruktion, døde i august i en alder af 43 af tyktarmskræft.\n'Black Panther'-stjernen Chadwick Boseman dør i en alder af 43 efter at have kæmpet mod tyktarmskræft\nOmdøbningen forener Howard og Walt Disney Co.s administrerende formand, Bob Iger, som vil stå i spidsen for fundraising til en begavelse opkaldt efter Boseman, samt hjælpe med at rejse penge til opførelsen af en topmoderne bygning på campus . Den nye bygning vil huse Chadwick A. Boseman College of Fine Arts, Cathy Hughes School of Communications, dets tv-station, WHUT, og dets radiostation, WHUR 96.3 FM.\nI dagene efter hans død cirkulerede Howard-studerende en andragende at få kunsthøjskolen omdøbt til Boseman. Uden at eleverne vidste det, var Howard-præsident Wayne A.I. Frederick sagde, at han også tænkte på en måde at ære ham på. Før sin død havde Boseman sagt ja til at tjene i bestyrelsen for kunsthøjskolen og var ved at udvikle en masterklasseserie for studerende, sagde Frederick.\n'Vi er meget spændte. Det er den rigtige ting at gøre,” sagde Frederik.'Chadwicks kærlighed til Howard University var oprigtig, og selvom han ikke levede for at se disse planer til virkelighed, er det min ære at sikre, at hans arv lever videre.'\n2018-filmen 'Black Panther', produceret af Marvel Studios og distribueret af Walt Disney Pictures, slyngede Boseman til international anerkendelse som filmens hovedperson King T'Challa. Filmen indbragte mere end 1,33 milliarder USD i omsætning, med 700 millioner USD alene i amerikanske billetkontorkvitteringer, ifølge filmens websted for finansiel sporing the-numbers.com .\nFrederick sagde, at han var klar over, at Iger og Boseman havde knyttet sammen efter filmens åbning. Efter Bosemans død henvendte han sig til Iger med ideen om at hædre den afdøde skuespiller, der i film også spillede James Brown, Jackie Robinson og Thurgood Marshall.\nIger, sagde Frederick, 'ønskede at sikre', at han hjalp med at 'minde' Bosemans arbejde og universitetets indsats for at 'diversificere underholdningsindustrien.' Frederick sagde, at Iger gav en personlig donation, men afviste at uddybe det.\n'Howard for evigt': Ved Howards begyndelse fejrer 'Black Panther'-stjernen graduering\nI en erklæring kaldte Iger Boseman for en 'ekstraordinært begavet, karismatisk og godhjertet person', der bemærkede hans 'ikoniske' præstationer i en række film sammen med hans 'utrættelige engagement' til at hjælpe andre.\n'Gennem sit enestående eksempel inspirerede han millioner til at overvinde modgang, drømme stort og nå ud over status quo, og dette kollegium opkaldt til hans ære ved hans elskede Howard University vil give fremtidige generationer af kunstnere muligheder for at følge i hans fodspor og forfølge deres drømme,' sagde Iger.\nOmdøbningen af College of Fine Arts kommer kun få uger efter, at Howard udnævnte den prisvindende 'Cosby Show'-skuespillerinde og Howard-alumnen Phylicia Rashad til kollegiets dekan. Da Boseman var studerende, blev Rashad ven med Boseman og blev en af hans mentorer. Det var også Rashad, der hjalp Boseman med at skaffe finansiering til at betale for, at han kunne deltage i et sommerskuespilprogram på Oxford University, mens han var på Howard.\n'Utilstrækkelig i sin stræben efter ekspertise var Chadwick besat af en passion for undersøgelse og en vilje til at fortælle historier gennem skuespil, skrivning og instruktion, der afslørede skønheden og kompleksiteten af vores menneskelige ånd,' sagde Rashad.\nI 1997, da Boseman var studerende, ledede han en protest fra administrationen på det tidspunkt, hvor embedsmænd besluttede at konsolidere College of Fine Arts til det større College of Arts & Sciences. I 2018 modtog Boseman en æresdoktorgrad fra Howard og var den første taler, der inspirerede kandidater og deres familier med historier om hans studietid. Det var dengang, da Frederick meddelte, at kunsthøjskolen ville vende tilbage til sin uafhængige status.\nFrederick sagde på grund af økonomiske udfordringer forårsaget af pandemien, er der ikke blevet identificeret nogen dato for at bryde jorden på bygningen. 'Det kan tage lidt tid, men vi bevæger os med hast,' sagde han.Den nye bygning, sagde han, vil blive placeret på den eksisterende parkeringsplads direkte bag den nuværende College of Fine Arts-bygning.\nBosemans forældre sagde, at deres søn 'ville blive henrykt over denne udvikling.' 'Hans tid på Howard University hjalp med at forme både manden og kunstneren, som han blev, forpligtet til sandhed, integritet og en vilje til at transformere verden gennem kraften i historiefortælling,' sagde Caroline og Leroy Boseman i en erklæring.\nBosemans enke, Simone Ledward-Boseman, fejrede også omdøbningen. 'Tchad var en meget stolt bison,' sagde hun med henvisning til universitetets maskot. “. . . Genoprettelsen af College of Fine Arts bringer denne del af hans historie fuld cirkel og sikrer, at hans arv vil fortsætte med at inspirere unge historiefortællere i de kommende år.'\nDit kæledyr i karantæne opfører sig måske mærkeligt. Sådan hjælper du.\nData viser, at kun 20 procent af ansøgere til et studielånstilgivelsesprogram vil modtage nødhjælp i 2026\nDe fire amerikanske præsidenter før Trump, som ikke blev afvist af Nobelpriskomiteen\nHvorfor gik kvinder i Kongressen i hvidt til Trumps tale om State of the Union?\nvi skyder iransk passagerfly ned


Status på den Blå Grønne Højskole og Øko-samfund på Møllebakken i Skælskør - VD Online - Forside - Skælskør\n28. december 2018 - kl. 11:46\nStatus på den Blå Grønne Højskole og Øko-samfund på Møllebakken i Skælskør\nFra møde i det Røde Pakhus - Kristiane Frost og Mikkel Anthonisen beretter. Foto Steen Andresen\nSend artiklen Status på den Blå Grønne Højskole og Øko-samfund på Møllebakken i Skælskør til din ven.\nOg en opfordring til at skrive høringssvar om at sætte behandlingen af den nye lokalplan i bero\nFredag d. 4. januar er der frist for indsendelse af høringssvar til lokalplan 1162 angående Møllebakken i Skælskør. Lokalplanen lægger op til boligbyggeri på de to grunde, hvoraf den ene huser den gamle, og nu nedlagte, Skælskør Folkehøjskole.\n- Lokalplanen har været undervejs siden juni 2017, men i mellemtiden er der fra maj i år kommet initiativ om igen at skabe en ny højskole på Møllebakken og samtidig også et øko-samfund. Med vores forslag kommer der både boliger og højskole på Møllebakken, fortæller Kristiane Ravn Frost, der er én af initiativtagerne til den nye højskole. Kristiane Ravn Frost er samtidig frontfigur i øko-samfundet Oasis.\n- Vi opfordrer alle byens borgere til at skrive høringssvar til kommunen, hvis man gerne vil have Skælskør tilbage på landkortet som en progressiv højskoleby, fortsætter Mikkel Anthonisen, som er den anden initiativtager til højskolen i Skælskør. Mikkel Anthonisen er som læge og sømand grundlægger af organisationen Oceans of Hope og har blandt andet sejlet jorden rundt med en besætning bestående af mennesker med sygdommen sklerose.\nSammen vil de to skabe en blå-grøn højskole med projektorienteret undervisning omkring dyrkning af jorden, bæredygtig levevis og det at kunne og turde sejle ud i verden. Et undervisnings-, udviklings- og videnscenter med lokal forankring og globalt udsyn.\nHenover sommeren er det dog blevet klart, at de eksisterende bygninger fra den gamle højskole ikke er egnede til den nye højskole med de blå og grønne temaer. Bygningerne har derimod vist sig særdeles velegnede til at etablere øko-samfundet Oasis.\nVi synes, at bygningerne er bevaringsværdige, og det mest bæredygtige er jo også at genbruge dem, siger Kristiane Ravn Frost og fortsætter: Øko-samfundet kan forholdsvis enkelt lave dem om til boliger, fælles storkøkken og spisesal samt grønt erhverv. Dette betyder, at bygningernes ydre udtryk bevares.\nDerfor er planen nu at opføre den blå-grønne højskole på kommunens grund nord for den gamle højskolegrund. Den nye blå-grønne højskole kommer altså til at ligge på den grund, der i folkemunde kaldes for ”mørbraden.\nDen blå-grønne højskole kommer til at have mange aktiviteter udendørs og har brug for nogle helt andre lokaler end den gamle højskole. Derfor er det rigtige at bygge den op fra bunden på den nye grund, siger Mikkel Anthonisen.\nDe to initiativtagere lægger også vægt på, at denne fremgangsmåde, udover at være hensigtsmæssig for skolens aktiviteter, også giver mulighed for at bygge skolen op i det rigtige tempo i forhold til driftsøkonomien.\nDet er vigtigt at understrege, at den blå-grønne højskole og øko-samfundet er to forskellige projekter og økonomisk og juridisk set to forskellige virksomheder. Dog er de forbundne gennem et personsammenfald, idet Kristiane Ravn Frost er involveret i begge projekter. Ligeledes er det indlysende, at øko-samfundet bliver en levende model for den grønne del af undervisningen på den blå-grønne højskole på samme måde, som Oceans of Hope er det for den blå del.\nDen blå-grønne højskole og øko-samfundet vil tilsammen:\nBidrage til et i forvejen rigt forenings- og kulturliv i Skælskør\nVære med til at sætte Skælskør på landkortet som en progressiv by, der tager ansvar og bidrager til at skabe gode rammer for bæredygtighed og for de fremtidige generationers muligheder\nGøre det mere attraktivt for unge at etablere sig og danne familie i Skælskør\nSkabe arbejdspladser, både direkte og indirekte, idet både højskolens og øko-samfundets fokus er på iværksætteri og projektledelseSkabe øgede indtægter for de erhvervsdrivende i området\n[list]Opfordringen fra Kristiane Ravn Frost og Mikkel Anthonisen er klar: Hjælp os med at skabe mere tid til udvikling af vore projekter ved at skrive høringssvar til plan@slagelse.dk senest d. 4. januar 2019 mærket "høringssvar lokalplan 1162”.\n[list]Og de to højskolefolk giver endog deres forslag til tekst til et høringssvar:\nVi ønsker højskole og øko-samfund på Møllebakken. Venligst sæt lokalplan 1162 i bero og gå i dialog med initiativtagerne til den blå grønne højskole. Så får vi både boliger og højskole til byen.\nVi vil gøre Skælskør til en progressiv by med et undervisnings-, udviklings- og videnscenter med lokal forankring og globalt udsyn.\nOg borgerne opfordres endvidere til at følge med med på Facebooksiden Skælskør Folkehøjskole – en ny begyndelse.


Bodilsen: Fedt at være en del af Rækker Mølle Håndbold\t- Rækker Mølle Håndbold\nRækker Mølle Håndbolds nye højre back Stefan Bodilsen, som før denne sæson slog sine folder i Tvis KFUM på 2. division, er gået til opgaven med stor selvtillid og lyst til at udvikle sit spil. Det har allerede nu har kastet en del spilletid af sig.\nVi har mødt den nye højre back til en snak omkring, hvordan det har været at komme til klubben, hvordan debuten har været, og hvordan han ser mulighederne for sejr på søndag mod SUS Nyborg.\n- Jeg synes, det har været rigtig godt at komme til Rækker Mølle Håndbold. Det er en fed klub at være en del af. Der er en god stemning i hallen, og folk er positive og ambitiøse. Der bliver skabt rammer, for at man som spiller kan udvikle sig og få det ud af det, man gerne vil. Det er rart at komme et sted, hvor man føler man bliver hjulpet til at nå et nyt håndboldmæssigt niveau, siger han.\nStefan Bodilsen kom til klubben for træningsmiljøet, og for at blive en bedre håndboldspiller. Men han har allerede bemærket sig positive med adskillige gode aktioner. Dog føler han, at han har flere gear i sig.\n- Debuten i 1. division har været med lidt blandet følelser for mit vedkommende. Til tider har det været håndbold på et højt niveau, hvor jeg stadig manglede noget for at kunne være med. Dog har der været perioder, hvor det har været sjovt og lærerigt, og hvor niveauet passer mig glimrende. Det er rart at spille på et hold, hvor man står så meget sammen og kæmper for hver bold og hinanden, siger Stefan Bodilsen.\nDen hårdtskydende højre back spår gode muligheder for en god kamp på søndag mod SUS Nyborg.\n- Jeg glæder mig meget, fordi det virker til at være en realistisk opgave at få point mod SUS Nyborg, hvis vi rammer niveau. Det er på vores hjemmebane, men også fordi jeg tror, vi har fået indstillet lidt på nogle ting, som har været problematiske, så vi nu kan komme frem af banen, som vi gerne vil. Jeg tror på vores angrebsspil passer bedre til deres forsvar, da de ikke er helt så store på backs, så vi kan få nogle skud på et 6-0 forsvar. Men det vigtigste er endnu engang, at vi spiller vores eget spil og får styr på, hvad der virker for os - og at vi kæmper røven ud af bukserne i 2 x 30 minutter, siger han.\nKampstart er på søndag kl. 15:00. Kom og oplev 1. division i Rækker Mølle Hallen.


Pedalspand - 11 smarte skraldespande med låg og pedal\nSidst opdateret den 4. december 2020 | Vi er partnerfinansieret. Sponsoreret indhold.\nMenu – minimalistisk hvid pedalspand til badeværelset\nBrabantia Platinum – grå pedalspand med soft-close låg\nWesco Baseboy – trendy pedalspand til badeværelset\nWesco Single Master – fed pedalspand med speciel lukkefunktion\nWesco Single Boy – flot og diskret lille retrospand\nVipp 14 – flot retrospand i hvid eller sort\nVipp 15 – stor retrospand i sort eller hvid\nNordal pedalspand på 30 liter er rummelig og velegnet til køkken\nNordal pedalspand på 20 liter er praktisk og alsidig\nEn pedalspand er en praktisk og hygiejnisk løsning til såvel køkken som badeværelse. Pedalen gør det nemt at åbne og lukke skraldespanden, mens låget sørger for at forhindre lugtgener i rummet.\nTil denne artikel har vi fundet 11 flotte og smarte pedalspande fra blandt andet Leifheit, Vipp, Wesco og Menu – se dem herunder og vælg din favorit:\nDenne flotte pedalspand er designet af NORM teamet og en del af en hel toiletserie bestående af trendy artikler i et minimalt design.\nMenu pedalspanden er fremstillet af et cylinder i rustfrit stål, som buer let indad ved foden. Det er efterfølgende blevet pulverlakeret, og du kan få pedalspanden i både hvid som på billedet, eller i et sort design. Pedalen har en sort belægning, som er behagelig og let at træde ned.\nVi anbefaler Menu pedalspanden til brug på badeværelset eller kontoret, hvor den kan placeres diskret med sin 7 liter store beholder.\nSe pris på Menu pedalspanden hos TrendyLiving\nPedalspanden fra Brabantia har at smart gråt design, som passer godt ind i den moderne nordiske indretning. Den har plads til 12 liter i den indvendige spand, og med den slidstærke pedal i stål er den egnet til hyppig brug.\nDen grå pedalspand er lavet i holdbare materialer, som beskytter den mod rust og korrosion. Den indvendige spand er desuden lavet i hård plast, og den kan tages helt ud hvis der er behov for at gøre den ren. Det er således en smart og hygiejnisk pedalspand, som både kan bruges med og uden poser.\nUdover den hygiejniske konstruktion har Brabantia-spanden også monteret et soft-close låg. Det betyder at du blot slipper pedalen når låget skal lukkes, og så lukker det langsomt i af sig selv.\nDenne pedalspand er en del af en større serie fra Brabantia, og du kan se alle modellerne hos forhandleren.\nSe pris på Brabantia Platinum pedalspanden her\nDenne fede Wesco pedalspand med industrielle undertoner vil passe godt ind i det lille badeværelse, det minimalistiske kontor eller andre steder, hvor der er behov for at kunne smide småt affald i en diskret beholder.\nBaseboy pedalspanden har kapacitet til 8 liter i den indvendige plastbeholder, og den kan således placeres diskret uden at fylde for meget. Pedalen er placeret så den er nem at betjene, og låget placeret over en plastring, som gør at ingen dele belastes hvis du lukker det hurtigt. Selve pedalspanden er udført i stål, som efterfølgende er blevet pulverlakeret. Den har således en lang holdbarhed, og den hvide overflade er nem at holde ren. Derudover er værd at nævne den kraftige plastfod, som får pedalspanden til at stå stabilt og godt på alle overflader.\nSe pris på Wesco Baseboy pedalspanden her\nDenne pedalspand har et særligt design med et kabinet af pulverlakeret stål og et to-delt låg, der skydes til siderne ved tryk på pedalen. Wesco Single Master pedalspanden har kapacitet til 9 liter, og passer således godt ind på kontoret eller badeværelset, hvor behovet for kapacitet ikke er så stort.\nSingle Master har et flot stilrent design med detaljer i rustfrit stål, hvilket får pedalspanden til at fremstå moderne med et industrielt strejf. Af komfortfunktioner er værd at nævne den brede og noprede pedal, samt låg med dæmpemekanisme, som ikke støjer når det lukkes. Da pedalspanden har en kraftig hvid lakering, er den holdbar og nem at holde ren. Desuden er det en fordel, at du ikke kan se kalkaflejringerne, hvis den står i et vådrum.\nSe pris på Wesco Single Master pedalspanden hos KitchenOne\nWesco pedalspandene er både moderne, stilrene og særdeles efterspurgte. Det bekræftes af flere hundrede søgninger på nettet, kun efter Wescos udvalg af pedalspande i det karakteristiske retrodesign med moderne touch. Det moderne findes såvel i de udvendige som indvendige detaljer, og låget har således fået monteret en smart anordning, der dæmper lukkemekanismen så du blot kan slippe med foden uden at larme.\nWesco er oprindeligt fra Tyskland, hvor firmaet igennem mange år har specialiseret sig i fede husholdningsartikler til blandt andet køkken og badeværelse. Udover pedalspandene tæller sortimentet blandt andet toiletbørster, køkkenvægte og køkkenrulleholdere, som alle karakteriseres ved materialer i høj kvalitet og flot design.\nWesco Single Boy pedalspanden er i en lille og diskret størrelse. Den passer fint ind på badeværelset, hvor den er nem at placere i selv små rum. Den har kapacitet til 13 liter.\nDæmpemekanisme i låg\nSe pris på Wesco Single Boy pedalspanden her\nDenne lille pedalspand er udført i et legendarisk design, der stammer helt tilbage fra 1939. Den fås i enten hvis eller sort, og kvaliteten og materialevalget er helt i top. Det flotte låg i rustfrit stål har en smart dæmpemekanisme, så du undgår at låget smækker når du slipper pedalen. Det er i sig selv smart, og et must for en pedalspand i denne kvalitet.\nVipp 14 er en lille pedalspand med kapacitet til 8 liter. Den fremstår i et diskret og tidløst design, der passer godt ind i alle typer badeværelser, på kontoret eller i køkkenet. Vi anbefaler især denne model til brug på badeværelset, eller ved toiletbordet, da kapaciteten er relativt lille. Til gengæld vil den stå fint og diskret i selv små rum.\nSe pris på Vipp 14 pedalspanden hos Trendbazaar DK\nDet rummelige alternativ til Vipp 14 hedder Vipp 15, og har en kapacitet på 14 liter. Her har vi valgt at vise pedalspanden i det sorte design, så du kan se de to muligheder hvis du vælger en pedalspand fra Vipp.\nDenne model har også afdæmpet låg, som lukker langsomt efter brug, og så er designet rent og enkelt med et tidløst look. Vi anbefaler denne størrelse pedalspand til blandt andet køkkenet, kontoret og badeværelset, hvor dens kapacitet er passende til alsidige behov. På trods af den højere kapacitet er den stadig diskret, og i en størrelse så den passer ind i ethvert køkkenskab.\nSe pris på Vipp 15 pedalspanden hos Trendbazaar DK\nHvis du leder efter en funktionel pedalspand med god plads til en fornuftig pris, så er denne Nordal pedalspand et godt valg. Nordal er en familieejet dansk virksomhed fra 1991, som idag beskæftiger 25 medarbejdere med salg i både EU og USA.\nPedalspanden er fremstillet af et rillet jerncylinder, som efterfølgende har fået en kraftig pulverlakering i hvid. Denne pulverlakering giver pedalspanden styrke til lidt af hvert, og så er den nem at holde ren.\nDet høje og slanke design gør pedalspanden ideel til køkkenet, hvor den 30 liter store beholder har plads til hele familiens behov. Den egner sig fint til en hjørneplacering, og den passer godt ind i både moderne, klassisk og tidløs indretning. Forneden har denne pedalspand en sort plastfod, som beskytter gulvet og metallet.\nSe pris på Nordal pedalspanden hos (Produktet er udgået)\nSom det fremgår af billedet fås pedalspandene fra Nordal i både hvid og sort. Den hvide pedalspand er velegnet til mindre rum, hvor de enkelte elementer helst skal fremstå minimalistiske og lyse, mens den sorte pedalspand passer godt ind i større rum, hvor indretningen gerne må være lidt rustik og varm.\nDenne pedalspand rummer 20 liter i beholderen, og den er derfor lavere end den ovennævnte pedalspand til 30 liter. Den kan således nemt gemmes væk i køkkenskabet, men den kan også stå pænt og diskret på badeværelset, under skrivebordet eller et helt tredje sted.\nDet 30 centimeter brede cylinder er fremstillet i jern, som er pulverlakeret for optimal holdbarhed. Den tåler således at stå i vådrum, og den glatte overflade er nem at holde ren.\nJan Kyhn 5 år siden\t Svar\nHvor kan man købe res.dele til Wesco Baseboy 30 l (læs: låg er rustet).\nHvis du tager fat i forhandleren kan de måske hjælpe dig. De har jo kontakt til leverandøren, som vil kunne fortælle om der kan fremsendes reservedele eller om der evt. kan gøres noget for at fjerne rusten fra låget.\nOle frisk 7 år siden\t Svar\nVi bestilte en Vibbe spand i går aftes kl 9 til 538 kr men har ikke fået en bekræftelse på det kunne jeg få det så jeg ved at pengene er kommet det rigtige sted hen\nTak for dit spørgsmål. Bomagasinet.dk forhandler ikke spandene selv, men henviser udelukkende til eksterne forhandlere i vores inspirationsartikler. Såfremt du har bestilt en Vipp spand, kan du kontakte Livingshop.dk her. Det nemmeste er nok at kontakte dem via telefonen, men du kan også skrive til dem på info@livingshop.dk


Mærkværdigt nederlag i Farum – Silkeborg IF\nPå mange måder var det to ens Superligamandskaber der mødte hinanden søndag eftermiddag på Farum Park, og for tilskuerne kan det ses i spillestilen. Derfor var dagens opgør mod FC Nordsjælland ikke kun spændende i forhold til værdifulde point – det var også en mulighed for at se, hvilken klub der ville være bedst til den samme opgave.\nTil dagens kamp havde cheftræner Troels Bech derfor valgt en opstilling med Lasse Heinze på mål, bag et forsvar med Dennis Flinta og Christopher Poulsen på backpositionerne, mens Thorbjørn Holst Rasmussen og Simon Jakobsen var at finde i midterforsvaret. På kanterne var Frank Hansen og Christian Holst, mens arbejdshestene Martin Ørnskov og Kasper Risgård lå i midten. Helt fremme Kaimar Saag ved siden af anfører Henrik "Tømrer" Pedersen.\nHjemmeholdet kunne inden kampstarten konstatere, at de var røget ned på en nedrykningsplads, mens gæsterne omvendt fik mindre afstand til bunden. Der var derfor ingen grund til at fedtspille til dagens kamp, og det gav to hold, der begge søgte et direkte spil frem mod felterne, og bolden befandt sig derfor kun kort tid på banens midte i kampens indledning.\nSilkeborg IF fik først truet målet, da et indlæg blev mødt med lidt klumpspil – og kort efter forsøgte Christopher Poulsen sig med et skud fra distancen. I det hele taget stod SIFerne højt på banen, hvilket dels medførte offensive backs, mens hjemmeholdet køb ind i offside hvis ikke bolden blev spillet helt ned til Lasse Heinze.\nDet var SIFerne der indledte kampen bedst, i hvert fald hvis målestokken var boldbesiddelse og evnen til at lægge tryk på målet. Gæsternes forsvar sad tungt på modstanderne, og forhindrede ethvert tilløb til angreb.\nStor chance til Christian Holst\nI den anden ende flød kombinationerne dejligt og efter 13 minutter blev Christian Holst spillet fri på kanten af feltet, og han afsluttede med en god inderside – og bolden prellede af på overliggeren!\nDe første tyve minutter var klart med SIF-dominans. Kombinationerne gik hurtigere og hurtigere, og der var ikke meget, der kunne sættes en finger på indtil videre. Den næste gode afslutning kom fra Dennis Flinta, der nåede højest på et hjørnespark, men bolden røg over mål. Der stod nu 5-0 i skud på mål, så det eneste der manglede, var den lykkelige scoring. Vi skulle således hen til det 24. minuttal for at finde den første halve chance til hjemmeholdet, da Rawez Lawan var millimeter fra at nå frem til en lang fremlægning, som Lasse Heinze kom først på.\nDen næste chance tilfaldt også hjemmeholdet, da Andreas Laudrup forsøgte sig med hovedet på et indlæg, men Lasse Heinze fik pareret bolden væk. Der var nu spillet 28 minutter og FCN begyndte at bide fra sig. Kort efter var det lige før Henrik "Tømrer" Pedersen kom først på en uheldig tværaflevering i hjemmeholdets felt, så det begyndte at lugte af en scoring på Farum Park.\nNæseborene fik dog ikke deres sans berettiget, for de følgende tolv minutter var noget af en langgaber. Spillet blev flyttet fra felterne og ind på midten af banen, hvor ingen af holdene havde succes med ret meget udover at løbe en masse meter.\nMartin Ørnskov til 1-0!!\nNetop som man sad og undrede sig over, hvordan chancerne skulle opstå, tog SIFernes to midtbanemænd fat. Kasper Risgård lå centralt, trak opmærksomhed til sig og spillede videre til Martin Ørnskov, der tog et træk og hamrede læderet i nettet fra knap 20 meter til 1-0 scoringen efter 41 minutter! Sikke en hammer og Martin Ørnskovs første scoring siden april 2010.\nScoringen var fortjent, idet SIFerne havde haft mest udbytte af første halvleg, selvom hjemmeholdet var kommet bedre med mod slutningen af de første 45 minutter.\nAnden halvleg blev indledt med samme fart, som kampen startede med. SIFerne stod højt og fik presset spillet højt på banen, men det var hjemmeholdet, der fik den første gode mulighed. Rawez Lawan blev sendt i dybden, men hans gode afslutning strøg lige forbi målet.\nKaimar Saag med stor chance\nSIFernes næste forsøg kom efter et frispark, hvor bolden blev fastholdt omkring feltet. Kasper Risgård sendte bolden indover fra siden, og den tilfældige nedfaldsbold lagde sig foran Kaimar Saag der fra en helt fri position nærmest sparkede i græsset så bolden snublede ud over mållinjen til målspark. En glimrende chance der opstod efter endnu en vundet andenbold hos SIFerne.\nKort efter var der fare på fære i den anden ende. En god fremstikning blev pillet ned af Tobias Mikkelsen, men inden han kunne nå at kigge op var Lasse Heinze kommet stormende langt ud af målet og fik tacklet bolden ind på angriberen, hvorefter bolden røg tilbage mod målet, men heldigvis et godt stykke udenom. Det var første gang, at Silkeborg IFs høje forsvarskæde blev fanget på en lang bold.\nDer var nu spillet et kvarter af anden halvleg, og boldbesiddelsen var nogenlunde ligeligt fordelt. Chancerne var der endnu ikke mange af.\nUdligning til 1-1\nUd af nærmest ingenting kom den nærmest uretfærdige scoring fra hjemmeholdet. Et hurtigt kombinationsspil tæt på SIFernes felt blev afløst af et bandespil mellem indskiftede Morten Nordstrand, der fandt Rawez Lawan – som driblede uden om Lasse Heinze og fra en spids vinkel sendte bolden i mål til 1-1 efter 62 minutter.\nEn nærmest uvirkelig scoring på hjemmeholdet nærmest første rigtige chance.\nFå minutter efter blev forsvaret igen fanget på en dybdebold, og indlægget blev mødt af Morten Nordstrand, der rørte bolden og i samme bevægelse blev ulovligt tacklet af Thorbjørn Holst Rasmussen – og straffe dømt!\n2-1 på straffespark\nAnfører Nicolai Stokholm trådte naturligvis til, og sparkede sikkert bolden i kassen, så hjemmeholdet nu meget mærkeligt var foran 2-1, blot tre minutter efter deres udlignende scoring.\n”Mål ændrer nu engang fodboldkampe”, har den tidligere SIFer Peter Kjær engang sagt – og det var så sandelig også tilfældet denne søndag i Farum. Fra at have været et hold, der slet ikke var med i kampen – og endda bagud – var FC Nordsjælland pludseligt ovenpå resultatmæssigt og på stillingen.\nSIFerne fik simpelthen ikke fat i noget som helst, og var tydeligt rystede over de to hurtige scoringer imod sig.\n3-1 til FCN\nNu gik det for alvor galt for Silkeborg IF. Fra venstre side trak Rawez Lawan ind i banen, spillede bolden videre til Matti Lund Nielsen og løb dybt, for igen at modtage bolden alene i feltet – og så stod der pludseligt 3-1 til hjemmeholdet efter 70 minutter!\nTroels Bech reagerede prompte ved at sætte Jeppe Illum ind i stedet for Kaimar Saag, for der måtte ske noget drastisk i denne fodboldkamp, der var vendt fuldstændigt på hovedet.\nAngrebene bølgede nu ned mod SIF-målet, og spillerne så paralyserede ud. Hjemmeholdet kom til flere afslutninger, end gæsterne kunne følge med i – og det lugtede alt for meget af endnu en scoring den forkerte vej.\nThomas Hansen blev sendt på banen i stedet for Kasper Risgård efter 75 minutter, og gik straks ind på den centrale midtbane.\nFra at have været et hold i fuldstændigt kontrol med en føring, måtte Silkeborg IF nu sande at de var gevaldigt på hælene. Der blev langt mellem kæderne, så hjemmeholdet fik tid og plads til at kombinere rundt som de ville – og de tidligere vundne andenbolde blev nu tabt, og gav for mange løb uden succes.\nMed fem minutter tilbage af den ordinære spilletid blev Jesper Mikkelsen skiftet ind i stedet for målscorer Martin Ørnskov. SIFerne var nu kommet frem til flere og længere perioder med bolden omkring hjemmeholdets felt, men det var uden at komme frem til chancer.\nJeppe Illum til 2-3!!!\nBoldene blev nu servet op i hjemmeholdets felt i et sidste håb for SIFerne. Dennis Flinta sendte et indlæg skråt ind – bolden røg forbi alle mand og hen til unge Jeppe Illum, der tog en berøring og hamrede bolden op i nettaget til 2-3 – og et spinkelt håb blev tændt for SIFerne.\nBilledet var nu således, at hjemmeholdet kæmpede bravt for at holde skansen, mens Silkeborg IF sendte spillere op i feltet og pumpede indlæg på indlæg ind foran mål. Fire minutters tillægstid var annonceret, og chancen skulle jagtes.\nJesper Mikkelsen sendte et frispark op mod målet, og i forvirringen forsøgte en FCN-spiller at cleare bolden, men ramte i stedet en medspiller og bolden var lige ved at ryge i eget mål. Nerverne sad nu tydeligt på alles bluser; kunne det usandsynlige ske for anden gang i kampen?\nDet blev dog ikke tilfældet, selvom SIFerne til det sidste havde mange folk og indlæg i feltet – og det betød, at holdet måtte lide sit blot andet nederlag i foråret 2011.\nNæste opgave for Silkeborg IF bliver fredag 20. maj på Silkeborg Stadion, når AaB kommer på besøg.\n1-0 Martin Ørnskov (41)\n1-1 Rawez Lawan (62)\n2-1 Nicolai Stokholm (65)\n3-1 Rawez Lawan (70)\n2-3 Jeppe Illum (88)\nKasper Risgård (75: Thomas Hansen)\nMartin Ørnskov (85: Jesper Mikkelsen)\nKaimar Saag (72: Jeppe Illum)\nPatrice Bernier (18: Enoch Adu)\nMatti Lund Nielsen (83: Daniel Jensen)\nAndreas Laudrup (61: Morten Nordstrand)\nKategorier: 2011, KampreferatSkrevet af EHDK 15. maj 2011\nForrigeForrige nyhed:Pointdeling mod OBNæsteNæste nyhed:Sublim SIF-præstation