På besøg hos Googles udviklingsafdeling i Aarhus: Fra Chrome og V8 til det nye danske projekt - Computerworld\nBilleder: Kim Stensdal.\nReportage: Googles danske udviklingsafdeling har sat et solidt stempel på it-gigantens produkter med Chrome-browseren og V8-motoren. Vi har besøgt afdelingen i Aarhus for at få hele historien - og for at høre om fremtidsplanerne.\n7. oktober 2015 kl. 16.04\nHer holder Googles danske udviklingsafdeling til i Aarhus. (Foto: Kim Stensdal /)\nReportage: Der er ikke meget, der afslører Googles tilstedeværelse, da vi ankommer til Åbogade i Aarhus N, en spytklat fra it-byen Katrinebjerg.\nMen den er god nok. På anden sal i den grå bygning, der huser en stribe forskellige virksomheder, holder Googles danske udviklingsafdeling til.\nI entréen finder vi da også Google-logoet i danske farver og med Danmark, som det ser ud fra oven - eksempelvis på Google Maps.\nHer møder Computerworld lederen af afdelingen, 37-årige Kasper Lund, der for ni år siden var med til at etablere Google i Aarhus sammen med Lars Bak.\n"De første par år, vi arbejdede her, fortalte vi ikke nogen, hvad vi lavede. Vi holdt kortene tæt på kroppen og fokuserede på bare at få lavet noget," fortæller Kasper Lund.\nDa først det danske projekt blev offentliggjort, var ingen dog længere i tvivl om Aarhus-afdelingens eksistens.\nDet var nemlig Chrome-browseren og især den virtuelle V8-maskine, der er kernen i browseren, der blev udviklet i Aarhus. I dag er Chrome verdens mest udbredte browser.\nKasper Lund er leder af udviklingsafdelingen i Aarhus, der i dag har omkring 30 ansatte. I starten var der kun ham selv og kollegaen Lars Bak.\n"De første par år, vi arbejdede her, fortalte vi ikke nogen, hvad vi lavede. Vi holdt kortene tæt på kroppen og fokuserede på bare at få lavet noget."\nInternationalt team i Aarhus\nKasper Lund beskriver det team på 30 medarbejdere, der i dag driver den danske udviklingsafdeling:\n"Vi har en rigtig god blanding af folk. Næsten halvdelen er fra lokalområdet og uddannet lige på den anden side af gaden, men det er også lykkedes os at tiltrække en masse folk fra de øvrige dele af Europa og fra Rusland og USA."\n"Noget af det, der gør, at vi har haft mulighed for det, er, at det er et meget specialiseret kontor. Vi er kendt for at lave programmeringssprog og virtuelle maskiner. Folk, der er dygtige til det og interesserede i området, ved godt, at det er her, man kan lave den slags. Det gør det lettere at tiltrække folk."\nKasper Lund husker, hvordan det i starten var noget sværere at skaffe de helt rette folk til kontoret på grund af al hemmelighedskræmmeriet om Chrome-projektet.\nKasper Lund er selv uddannet datalog fra Aarhus Universitet og er, som han selv siger, også glad for, at Google-kontoret ligger i Aarhus.\n"Jeg har arbejdet sammen med Lars Bak i 15 år og også før Google - og det, vi har lavet tidligere, har været inden for samme område," fortæller han og tilføjer, at det aldrig har været Googles mål at have en afdeling i Aarhus, men at derimod et mål at have en bestemt type udviklere samlet ét sted.\nEt af fællesområderne i Googles danske udviklingskontor.\n"Så vi satte os for at udvikle et system, der ville gøre store udviklingsteams mere effektive."\nIdéen om et nyt sprog fører til Dart\nChrome blev lanceret i 2008, og selvom browseren stadig spiller en vis rolle i Aarhus-afdelingen, så har tingene udviklet sig hen ad vejen.\nResultatet af de tanker blev programmeringssproget Dart, som Google første gang præsenterede for omverdenen på en dansk udviklerkonference i Aarhus i 2011.\n"Formålet med Dart var, at vi gerne ville gøre folk mere produktive og give dem mulighed for at udvikle bedre applikationer."\nLæs også: På besøg i Saxo Bank: 800 internationale it-folk og benhård projektstyring\n"Vi så internt i firmaet, at når man kigger på de meget store web-applikationer fra Google - Gmail eller kalendersystemet - så var det relativt store udviklerteams, der sad og arbejdede på det, og det var mere på trods af den teknologi, de arbejdede med - ikke på grund af den - at de gjorde fremskridt," forklarer Kasper Lund.\n"Vi kom på at lave et nyt programmeringssprog, der har nogle nye egenskaber - blandt andet at der er noget mere struktur på programmerne."\n"Det vil sige, at hvis to programmører sidder uafhængigt af hinanden og udvikler noget, er der en meget større chance for, at de to ting kan passe sammen. Det er sværere at spænde ben for hinanden, fordi der er noget mere påkrævet struktur."\n"Der er også mere dokumentation indbygget i systemet, så det er nemmere for folk at beskrive intentionerne med det, de har lavet. Det skal ikke være noget, der ligger implicit mellem linjerne, og som man så skal prøve at regne ud," lyder beskrivelsen af Dart-missionen fra Kasper Lund.\n"Det er svært at starte op med et nyt programmeringssprog, fordi man ofte skal omskrive meget af det, man havde i forvejen."\nHer er Dart i dag\nKasper Lund forklarer, at dokumentation og struktur især er afgørende, når man har mange folk, der arbejder sammen om store udviklingsprojekter. Derfor har Dart i dag også fået en afgørende rolle internt i Google:\n"Internt i firmaet er der mange af de afdelinger, der laver rigtig store web-apps, der begynder at bruge Dart, fordi det gør dem mere effektive."\nI forhold til de eksterne udviklere, har Dart dog haft en noget sværere fødsel, selvom interessen blandt udviklerne generelt har været stor.\n"Det er svært at få folk til at tage nye ting til sig. Det er svært at starte op med et nyt programmeringssprog, fordi man ofte skal omskrive meget af det, man havde i forvejen. Derfor passer vi rigtig godt ind der, hvor folk i forvejen har haft lyst til at omskrive deres app og nu er klar til det."\nDet lyder som om, at Dart mest er rettet mod jeres interne udviklere?\n"Det er der, vi har bedst fat i øjeblikket i forhold til at forstå, hvad der virker godt. Det er lidt sværere med eksterne udviklere, hvor feedback er lidt mere løs af natur. Men der er også rigtig mange, der bruger Dart eksternt, og som vi heldigvis aldrig hører fra."\n"Vi har også en tro på, at de ting, der fungerer godt for store teams af Google-udviklere, også fungerer godt for store teams eksternt," lyder det fra Kasper Lund.\n"Google har en relativ flad struktur, så det betyder, at vi bestemt også er til møde med topledelsen i ny og næ, og som er interesseret i at se, hvad for noget teknologi, der bliver udviklet rundt omkring."\nFra Aarhus til USA\nVar det Googles hovedkontor, der kom til jer og sagde, at man havde brug for et programmeringssprog - eller var det jer, der bød ind med det?\n"Google er et firma, der ikke er specielt topstyret på teknologifronten. Jeg synes, at en af de rigtig gode ting er, at de folk, der leder Google, alle er folk med en meget stærk teknologisk baggrund. Det gennemsyrer hele firmaet."\n"Det er ikke fordi, de ikke har visionerne for, hvad der skal ske på den tekniske side, men der er rigtig stor plads til, at tingene kommer fra de grupper, der sidder rundt omkring."\n"Dart er også opstået lokalt her, hvor vi har set et behov - og så foregår der selvfølgelig et vist salgsarbejde, når man laver sådan et projekt og tager til Mountain View i USA og fortæller om mulighederne i det."\nKasper Lund har selv en chef i USA, som han rapporterer ind til, mens han så selv står i spidsen for teamet i Aarhus.\n"Det tiltaler mig personligt rigtig meget at forsøge at lave udviklingsplatforme meget nemmere at have med at gøre."\nFremtidsplanerne for Dart\nI har været i gang i ni år med Chrome, V8 og nu Dart. Hvordan har den mobile transformation, der har fundet sted i de år, påvirket jeres arbejde?\n"Vi startede Dart tidligt i den proces fra, at det primært var til web, til at tingene i dag næsten er primært mobil. I virkeligheden er sandheden dog nok et eller andet sted midt imellem, for der foregår rigtig meget på webben stadigvæk."\n"Men interessen for at bruge Dart i mobile sammenhænge er bestemt stigende. Det giver rigtig gode muligheder for os, fordi mange af de ting, vi har udviklet til web, kan bruges til at gøre folk mere effektive til at programmere til mobilapps. Det ser vi bestemt som en stor del af vores fremtid."\n"Det er den transformation, vi er i gang med nu: At sørge for, at den teknologi, vi har, ikke bare er god til at at lave mobilapps, men er fantastisk til det. Det er et spørgsmål om at sikre, at fundamentet for at bygge mobilapps oven på Dart er solidt hele vejen."\nDart har efterhånden nogle år på bagen, men "Projekt nyt programmeringssprog" er slet ikke i mål endnu.\nInternet of things giver nye muligheder for Dart\nKasper Lund fortæller at en anden ny tendens, der påvirker arbejdet i Aarhus-afdelingen, er de nye indlejrede systemer og hele bølgen med internet of things.\n"Internet of things er et stort begreb, der dækker over rigtig mange ting - blandt andet over, at man har en masse små devices med funktionalitet, der virker smart og intelligent rundt omkring i hjem, industrier og byer og så videre."\n"Det er et område, hvor der er en relativt lille udvikler-skare, der typisk er højt betalt. Og det er rigtig svært at komme i gang for små startups med de indlejrede systemer."\n"Der ser vi nogle muligheder for Dart, der kan gå i retning af at gøre det nemmere at programmere og for at lave et system, der er mere åbent og tilgængeligt for folk. Det er næste trin."\nKasper Lund er 37 år gammel. Han er uddannet på Aarhus Universitet i datalogi og var med til at starte Googles afdeling i byen op for ni år siden.\n"Da jeg for efterhånden for mange år siden startede med at programmere, var jeg temmelig stolt, hvis jeg kunne lave et lille tekstbaseret spil, hvor computeren spurgte mig, om jeg ville gå til højre eller venstre, og jeg så kunne taste mit svar ind."\nStadig større krav til udviklere\nEr det generelt blevet lettere eller sværere at være udvikler over de seneste 10 år med mobile, cloud og nu internet of things som nogle af de store tendenser?\n"På nogle områder er det blevet sværere, men jeg tror også, at det er, fordi ambitionsniveauet er steget så meget."\n"I dag er der jo ikke nogen, der udvikler sådan noget, for det skal også se fantastisk flot ud, være 60 frames per sekund og perfekt animeret, før det er imponerende."\n"Jeg tror, at det er er blevet meget lettere at lave det helt enkle, men fordi ambitionsniveauet er steget meget, er der store krav til, at vi også skal være gode designere og grafikere."\n"Forventningsniveauet er steget rigtig meget. Det er en god ting, for det betyder, at udviklere kan udvikle apps, der er kvalitetsmæssigt helt i orden. Tålmodigheden med ting, der ikke virker, er blevet meget mindre."\n"Jeg er ikke specielt begejstret for sko."\nStrømpesokker på kontoret\nHvordan er det at være leder af en afdeling som denne, hvor kreativitet og innovation må spille en vis rolle?\n"I vores fag er produktiviteten hos folk, der er motiverede og engagerede for det, de laver, ikke bare lidt højere, men utroligt meget højere."\n"Folk er måske 10 gange så produktive, hvis de er engagerede og synes, at det, de laver, er spændende. Så en stor del af opgaven her er af tilpasse den tekniske retning og sørge for, at vi laver de rigtige ting, men også at sørge for, at folk forstår, hvorfor vi laver det, vi gør, og dermed er engagerede."\nJeg kan ikke undgå at bemærke, at jeres sko står ude i entréen - og du har også kun strømpesokker på. Hvor bevidst er det?\n"Jeg er ikke specielt begejstret for sko," griner Kasper Lund.\n"Det starter nok med, hvordan de første af os heroppe godt kunne lide det. Vi valgte også meget tidligt, at det var lidt farligt at have sukker og slik inden for rækkevidde. Så vi valgte, at vi ville have et kontor, der var sukkerfrit. Det har vi også kørt videre med."\n"Engang imellem ændrer vi lidt på tingene, for det er ikke sikkert, at de ting, der fungerer godt med fire personer, også fungerer godt med 30. Men der er stadig den basale fornemmelse af, at det er et startup-kontor, hvor alle kender alle, og alle arbejder sammen, og tonen og faconen er, som det nu bliver i en lille sammentømret flok.\n"Der er dog meget lidt af det, der er super bevidst. Folk er velkomne til at tage deres sko på."\n"Det er i virkeligheden også det, jeg godt kan lide; at det ikke er så nemt at forudsige, hvor det ender."\nStadig plads til nye folk i Aarhus - hvis det er de rette\nEr de 30 personer, I er nu, også det antal, I skal være fremover?\n"Det er et godt spørgsmål. Jeg synes faktisk, at det er et rimeligt passende niveau, som det er i øjeblikket."\n"Det betyder, at vi kan løse nogle relativt store opgaver og løfte nogle store ting, og det er stadig ikke så mange personer, at vi er nødt til at fokusere på flere forskellige teknologier eller projekter. Hvis man er et kontor med 100 mand, er det ofte nødvendigt."\n"Men vi har det da stadig sådan, at når de rigtige folk kommer og ringer på døren, så er vi interesseret - og det er også den måde, vi har fået de ansatte på, som vi har i dag."\n"Men selvom vi måske ikke gør det helt store ved team-størrelsen, er jeg sikker på, at den teknologi, vi arbejder på, kommer til at flytte sig. Vi kender nogle af byggestenene og nogle af tendenserne i markedet - men det er svært at sige, præcis hvor det ender."\nFlere reportager fra danske udviklingsafdelinger:\nDanske Google-drenge får Chrome i omdrejninger\nDansk V8-motor giver mere speed i Chrome-beta\n"Jeg kunne ikke tale engelsk, da jeg var i USA første gang - men jeg kunne snakke BASIC"\nGoogle lukker 41 sikkerhedshuller i Chrome - et af dem er kritisk\nGoogles Gmail klar til kamp mod phishing og spoofing: Her er planen


Gør dit barns weekend eventyrlig - HorsensInfo.dk\nHjemBørnGør dit barns weekend eventyrlig\n27. juli 2021 Børn\nHar du lyst til at forkæle dine børn lidt ekstra her i weekenden? Dette kan gøres på flere måder, og det behøves ikke altid være den dyreste løsning. Børn er nogle af de mest taknemmelige væsner, og der behøves ikke stå ”Tivoli” eller ”Zoo” på kalenderen for at give dem en magisk weekend. Herunder får du tre gode eksempler på hvordan du kan underholde børnene i weekenden.\n3 gode måder at underholde de mindste på\nLav små hyggelige hobbyprojekter. Indkøb noget garn, karton, flamingo og tuscher samt maling. For få penge kan du hurtigt få en hel eftermiddag til at gå rundt om spisebordet. Du kan give børnene fri leg til at være kreative og udfolde sig selv på.\nAfhold en hyggelig filmaften. Gør noget ekstra ud af det – pynt hyggeligt op, tag dynerne ud fra soveværelset og stil en masse snacks klar. Men hvad skal man se? Toy Story 4 er den oplagte mulighed. En hyggelig, lærerig og skæg film for de mindste, som også er underholdende for de voksne. En film som vil skabe stor glæde hos alle aldre. Efterfølgende kan du lave en lille Toy Story 4-quiz for børnene, som giver en ekstra dimension til den hyggelige aften.\nTag børnene med ud i naturen. Præsentere dem for alverdens små dyr og kryb og lad dem kravle rundt i skovbunden. I kan klatre i træer, bygge en hule eller lave et bål hvor I kan riste skumfiduser henover. En hyggelig aktivitet for både børn og forældre. Samtidig lærer de små hvorledes man skal gebærde sig uden i naturen og være nænsom mod dyrene, der har naturen som deres hjem.\nDisse tre hyggelige aktiviteter er alle sammen billige, og noget som ikke kræver meget forberedelse. Så glæd og overrask børnene ved at have arrangeret noget særligt for dem i weekenden.


Nu kan 10-årige Lærke høre Lillebælts marsvin | TV 2 Fyn\nI går åbnede en lyttestation, hvor man følge en af verdens mest tætpakkede bestande af marsvin med ørerne\n30. apr 2017, kl. 08:47 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\n- Så kan man føle, hvordan det er at være dernede og høre det der, dernede under overfladen.\nFor 10-årige Lærke Nielsen fra Middelfart var lørdag en stor dag. Der åbnede en ny lyttestation, hvor man kan følge marsvinene i Lillebælt. Ved hjælp af en mikrofon ude i vandet, sendes marsvinenes lyde op til et ombygget skibshus inde på land.\n- Man kan på en måde føle, hvordan de har det lige nu, når man hører det der, siger Lærke Nielsen og peger op mod højtaleren.\nSelvom marsvinet er en hval, har den ikke nogen sang som dens noget større fætre ude i verdenshavene. Marsvin kommunikerer med kliklyde. Og det er dem, lyttestationen kan opfange med mikrofonen - en såkaldt hydrofon.\n- Alle de lyde, der er i havet, optager den, og med det 200 meter lange kabel, vi har ind til land, kan vi høre lydene, forklarer Jonas Tielmann, der er forsker ved Aarhus Universitet.\nFormålet med lyttestationen er at skabe mere bevidsthed om, at Lillebælt har en af verdens mest tætpakkede koncentrationer af marsvin med omkring 3000 dyr, og at der skal værnes om havmiljøet, hvis bestanden skal bevares.\nDet er noget, Lærke Nielsen bakker op om.\n- Så kan I bare lade dem være i fred og lade dem svømme helt for sig selv.\nBag projektet står Naturpark Lillebælt og Aarhus Universitet.\nMarsvin er for øvrigt intelligente dyr, ligesom delfiner. Til gengæld er de meget sky og fra overfladen ses de oftest bare som et glimt af en sort rygfinne, der skærer gennem vandet.


Ulykker med haveredskaber\nForside / Ugens tal for folkesundhed / Arkiv for alle Ugens tal for folkesundhed / Pas på brugen af økser og maskinelle haveredskaber /\nForåret er kommet, og haven kræver sin mand og kvinde. Der fræses, graves, rives og slås græs. Både små og store haveredskaber er i gang: Grensakse, river, haveslanger, trillebøre og kædesave. En gang i mellem går det galt, og man må på skadestuen med et snitsår eller det der er værre. Årligt sker der i Danmark ca. 4000 hjemme- og fritidsulykker med haveredskaber. De redskaber der hyppigst er involverede, er hækkeklippere og hækkesakse (tilsammen 670 ulykker pr. år), plæneklippere (tilsammen 650), økser (oftest i forbindelse med brændekløvning, 630) og kædesave (480). Men også tilsyneladende mere uskyldige redskaber er skyld i ulykker: Spader (230), river (140), trillebøre (160). Fingerskaderne dominerer, og udgør næsten halvdelen af alle skader. Der er desuden mange øjenskader, typisk fordi noget kommer i øjet ved græsslåning, hækkeklipning eller savning.\nNogle skader er dog mere alvorlige end andre. Over 100 personer mister hvert år fingre og tæer, eller dele heraf. Farligst er brændekløvere, hvor fingrene for let kommer på gale veje. Også motorplæneklippere er særlig farlige for fingrene, som kan komme ind i rotoren, eller for tæerne, som man kører hen over.\nHaveulykkerne rammer aldersmæssigt meget bredt: De mest udsatte er i alderen 25-65 år. Samtidig afslører de, at kønsrollerne stadig findes i haven: Hvor 95% af dem, der kommer til skade med benzin-motorsave og jordfræsere er mænd, er det kvinder, der udgør flertallet af dem, der kommer til skade med hakke, rive, greb og vandkande.\nTallene kommer fra Ulykkesregisteret ved Statens Institut for Folkesundhed og er baseret på detaljerede oplysninger om ulykker og skader i perioden 1998-2003 fra skadestuer, der modsvarer ca. 15 % af den danske befolkning.


Joan Jensen - Tanja Sofie\nJoan Brøgger Jensen var med på 7. sæson fra december 2018 - maj 2019\nHun underviste allerede fitness yoga før hun startede på uddannelsen.\nJoan opfordrer alle, der har lyst til det, til at tage en Yogauddannelse.\nHer kan du høre hvad Joan synes om sin egen deltagelse på 7. sæson.\nHvis du overvejer en yogauddannelse, kan jeg varmt anbefale dig Ashtanga Vinyasa uddannelsen hos Heart of yoga ved Tanja Sofie.\nDu modtager en grundig undervisning i Ashtanga Vinyasa yogaens stillinger og lærer, hvordan du selv kan videre formidle denne viden. Desuden modtager du undervisning i anatomien, fysiologien og filosofien bag yogaen.\nDu vil blive introduceret til andre yogaformer samt undervist i, hvordan du selv kan opbygge yoga sessioner.\nAlle kan være med uanset alder og startniveau. Netop forskelligheden på deltageres niveau er med til at brede undervisningen ud så man kan lærer at undervise på alle niveauer – fra begynder til erfarende yogier.\nNår du afslutter yogauddannelsen hos Tanja Sofie, vil du føle dig kompetent, til ar undervise i yoga. Samtidig vil du have flyttet din egen praksis til et højere niveau.\nTillykke til Joan med gode veloverstået eksamen\nTranscript af videointerview med Joan.\nJeg hedder Joan, er 54 år og er på Yogauddannelsen, 7. sæson hos Tanja - og det har jeg været super glad for.\nJeg har valgt at tage en uddannelse fordi jeg er begyndt at undervise i yoga.Syntes jeg havde brug for noget mere viden. Og så søgte jeg på nettet for at finde, hvad der var af udbud, den her yogaform var lige præcis det jeg søgte.\nog det var et rart sted at være, så meldte jeg på yoga uddannelsen.\nSyntes jeg personligt at jeg har fået meget ud af det. Både med egen praksis og en viden om, hvordan man underviser andre og retter på folk så de kan lave deres egne øvelser korrekt.\nHar du fået det ud af uddannelsen som du har regnet med?\nJa, det synes jeg helt sikkert, har egentlig fået mere ud af det end jeg har regnet med. Syntes at jeg Har lært rigtig meget og er blevet en stor del af mit liv.\nSå du kan godt anbefale det til andre?\nJa det kan jeg helt sikkert - syntes bare man skal springe ud i det og komme igang!


Momsfradrag mistes ved manglende opfyldelse af fakturakrav – Bachmann Partners\nMomsfradrag mistes ved manglende opfyldelse af fakturakrav\nLandsskatteretten har i tre nye afgørelser givet Skattestyrelsen ret i, at virksomheder kan nægtes adgang til momsfradrag, hvis formkravene til en faktura ikke er overholdt. Virksomheder bør derfor altid tjekke, at købsfakturaer opfylder de indholdsmæssige fakturakrav.\nSom momsregistreret køber af varer og ydelser er det vigtigt, at virksomhederne sikrer sig, at formkravene til købsfakturaerne er opfyldt, da det kan blive en dyr fornøjelse, hvis virksomheden efterfølgende bliver nægtet fradrag for moms af sine erhvervsmæssige udgifter, blot fordi formkravene til købsfakturaen ikke er overholdt.\nI forbindelse med bogføringen bør man derfor have en helt fast procedure, hvor man tjekker, at formkravene til momsbelagte udgiftsbilag er opfyldt.\nI de tre sager, som er afgjort i Landsskatteretten, var der tale om forskellige mangler i fakturaerne, som førte til, at køberne blev nægtet fradrag for moms.\nFølgende forhold gjorde sig gældende ved modtagelse af fakturaer fra underleverandører:\nFakturaerne fra en underleverandør manglede en beskrivelse af den leverede ydelse samt leveringsdato for det udførte arbejde\nFakturaerne fra en anden underleverandør manglede fortløbende nummerering samt dato for det udførte arbejde\nSælgers CVR-nr. fremgik ikke af fakturaerne fra en tredje leverandør.\nLandsskatteretten fastslog i de tre afgørelser, at der ud fra de fremlagte fakturaer ikke var dokumentation for, at der var sket levering mod vederlag fra en afgiftspligtig person. Køber blev derfor i de tre afgørelser nægtet fradrag for købsmomsen.\nBachmann/Partners anbefaler, at momspligtige virksomheder i forbindelse med modtagelse af købsfakturaer for momspligtige leverancer altid sikrer sig, at fakturaerne opfylder formkravene i momsbekendtgørelsen.\nAlmindelige fakturaer skal indeholde følgende oplysninger efter momsbekendtgørelsens § 58, stk. 1:\nHvis ikke alle ovenstående oplysninger fremgår af fakturaerne, bør man straks tage kontakt til sælger og få sælger til at udstede en ny faktura, der utvivlsomt opfylder formkravene. Det er nemmest at få en korrekt faktura, inden der er betalt for leverancen. Det er derimod vanskeligere, hvis man først skal til at kontakte sælger eksempelvis to år efter en levering. Her kan man stå i den situation, at sælger har lukket sin virksomhed. Har sælger lukket sin virksomhed, bærer man som køber selv udgiften til den ikke fradragsberettigede moms.\nFor yderligere information kontakt gerne Diana Mønniche, Peter Hansen eller Trine Thomsen.\nLæs Landsskatterettens offentliggjorte afgørelser her: SKM2018.540.LSR og SKM2018.542.LSR.\nLæs Landsskattens ikke-offentliggjorte afgørelse her: LSR2018.13-5284183.


Dødsdømt it-system må lade livet hos kommuner - Computerworld\nDødsdømt it-system må lade livet hos kommuner\nEt it-system, der er formelt ejet af KMD, lever på lånt tid hos en række kommuner.\n26. november 2012 kl. 08.59\nLæs også: KMD tvunget til at forære it-system gratis væk\nEt it-system hos flere af landets kommuner venter blot på at blive slukket.\nDommen over det KMD-ejede system er allerede faldet, og ingen muligheder overlevelse er i udsigt.\nSystemet hedder Itella Output Managemt og var egentlig ejet af den finske koncern Itella, indtil KMD købte det.\nNu har KMD så meddelt blandt andre Aalborg Kommune, at systemet skal udfases.\nDet sker i Aalborg fordi "KMD i forbindelse med erhvervelsen af Itella Information A/S ikke opnåede de fornødne rettigheder til at kunne vedligeholde Itella Output Management".\nI det nordjyske har KMD til gengæld indsat sit eget Doc2 som erstatning vederlagsfrit og uden nyt udbud.\nFlere kommer med Itella-systemet\nMen også en stribe andre kommuner anvender samme dødsdømte it-system.\nIfølge denne hjemmeside gælder det udover Aalborg Kommune også blandt andet Brønderslev Kommune, Vejen Kommune og Faaborg-Midtfyn Kommune.\nMen her er meldninger lidt forskellige.\nHos Faaborg Midtfyn Kommune bekræfter man, at man har haft Itellas Output management-system.\n"Det var og er et rigtigt fint system. Der skete dog det kort efter nytår i år, at KMD købte Itellas Output Management. KMD meddelte, at Itella ville blive udfaset ultimo 2012," oplyser digitaliseringskonsulent Peter Bach Nielsen.\nDerfor har kommunen ikke rullet det ud i hele organisationen, men har i stedet valgt at rulle KMD's tilsvarende Output Management-system Doc2mail ud.\n"Doc2mail har 95 procent af den samme funktionalitet som Itella, men til gengæld har de tilføjet nye funktionaliteter, som ikke fandtes i Itella. Så alt i alt - på trods af at vi måtte afvente en ny version af Doc2mail inden vi rullede det ud i hele kommunen - så er vi godt tilfredse med Doc2mail, som er kommet i stedet for Itella," forklarer digitaliseringskonsulenten.\nHan oplyser videre, at kommunen ikke været i udbud, men heller ikke fået Doc2 vederlagsfrit.\nDet skyldes, at prisen lå under udbudsgrænsen.\n"Jeg tror, at prisen lå i sammen prislag altså 20 - 30 K. I øvrigt sammen pris som for en Itella licens," forklarer han.\nI Vejen lukkes ned i løbet af 2013\nHos Vejen Kommune har man haft Itella Output Management-system i et par år, og det "fungerer rigtig godt".\nKommunen oplyser videre, at KMD har givet udtryk for, at den nuværende Itella OM løsning "lukker i løbet af 2013".\nHerefter vil kommunen enten skulle skifte til KMD's Doc2Mail-løsning eller skifte til Strålfors' løsning Connect, oplyses det.\nKommunen overvejer to muligheder: Enten indgår man en aftale med KMD om en tillægsydelse på SKI's rammeaftale 02.19. Eller den vælger at indgå aftale med Strålfors, som har vundet et rammeudbud.\nEndelig har man hos Brønderslev Kommune hørt, at løsningen udfases.\nMen kommunen har ikke fået oplyst, hvor længe den kan anvende systemet.\n"Mig bekendt, så har vi ikke modtaget nogen information om, hvor længe vi kan anvende systemet," lyder det fra it-chef Mads Hurley fra Brønderslev Kommune.\nHan oplyser videre, at Brønderslev Kommune i dag stadig anvender Itella systemet og "det fungerer fint i forhold til det behov vi har lige p.t."


Paul Lysholdts hundeblog: Rally med Siri\nDagens bedste forstyrrelse: Cecilia (foto: Amanda)\nJeg har efterhånden været på en lille håndfuld kurser hos Siri Jungersen: Et LP-kursus i marts 2013 dag 1 og dag 2 , et kursus i oktober 2013 , et kursus på Hundedagene 2014 samt på Hundedagene 2015 . I denne weekend har Christina for Sydkystens Hundeskole inviteret Siri til at holde et rally kursus i dag, et LP-kursus i morgen og jeg var naturligvis tilmeldt rallykurset med Max.\nHendes træningsfilosofi (som hun ikke kalder en filosofi!) med skelnen mellem færdighed og kapacitet har jeg hørt før, men det er med den, som med så mange andre grundfærdigheder: det er sundt at blive mindet om det fundamentale i træningen.\nHun skelner mellem Færdighed og Kapacitet.\nFærdigheder er HVAD hunden kan fx momenterne, teknisk kunne udføre de enkelte øvelser.\nKapacitet er HVORDAN opgaverne udføres. At hunden er koncentreret, udholdende, har det rigtige fokus, kan håndtere en nervøs fører.\nAnne, Albert og Siri\nVi skal træne begge dele og sørge for at kriterierne er afpasset det, vi træner. Hvis vi træner en knivskarp position, så er det den, vi har fokus på, ikke hvordan hundens fokus er. Hvis vi arbejder med at hunden holder fokus, så giver vi køb på præcisionen. Vi skal bare vide, hvad vi træner på et givent tidspunkt.\nTræningen af motivation er det allervigtigste – hunden skal lære at have en god arbejdsmoral, fx ikke forlade føreren! Føreren skal ”til gengæld” være lige så engageret, som han forventer at hunden er. Man kan gøre det lettere for hund (og fører) at skelne mellem træning og ikke-træning, hvis der fx bruges sele til luftning og det sociale, og skiftes til halsbånd når det er træning – og at hunden fra den forlader bur/bil til den er tilbage véd, at ALT er træning.\nEt godt træningspas er karakteriseret ved, at det er sjovt, hunden (og føreren) er engageret, og vi har husket at der (også) er fokuseret på hundens stærke sider, det den er god til, så vi ikke kun har fokus på de svære momenter. Det er vigtigt, at det nogle gange er let for hunden at få succes, det må ikke blive så perfektionistisk at hunden skal korrigeres meget og ikke synes det er sjovt.\nAmanda og Osseau\nVi kan understøtte det, vi vil med træningen, ved at bygge baner, der passer til hunden, så vi fx får langsomme/hurtige starter afhængig af om vi skal have en hund lidt ned i gear eller det modsatte.\nSiris sammenfatning af det, hun ikke kalder en træningsfilosofi: Det handler om at finde den korteste og sjoveste vej til målet uden brug af aversiver.\nSiri, Tempo og Christina\nFørste øvelse med hund var at gå en opstillet rallybane fejlfrit. Vi skulle have lagt en strategi for at gå banen, forholde os til hvordan vi ville gøre i fejlsituationer, om vi ville belønne osv.\nJeg mistede Max fra start og lavede starten om, og det lykkedes ret nemt at få mig lidt anspændt. Så tilbagemeldingen var klar: Glem præcision i starten, der skal være fokus på koncentration. Og sørg for at stemmen, når jeg roser, er markant forskellig fra stemmen, når jeg giver kommandoer.\nI min individuelle runde arbejdede jeg kun med starter, belønning med legetøj, kun fokus på at jeg havde Max’ fokus. Det var virkelig fantastisk, som jeg kunne få ham i præcis den ønskede tilstand.\nEfter den individuelle runde gav Siri en kort introduktion til omvendt lokning, som flere med fordel kunne anvende i deres træning - målet er at få hunden til at fokusere på lige præcis belønningen, modsat alt andet – laserlys modsat spotlight.\nEfter frokost havde jeg i min individuelle runde fokus på højrehandling, hvordan jeg får Max tæt på og de første bevægelser og igangsætning af balje med uret. Det var virkelig back to basics, og nu går jeg systematisk i gang med at opbygge højrehandling ligesom venstrehandling blev introduceret.\nCecilia har helt styr på rallyskiltene\nEfter den individuelle runde skulle vi gå en ny bane og fortælle vores kriterier på forhånd. Min plan faldt fra hinanden ved skilt et, som jeg lavede om, og Max forlod banen efter et ret langt flot forløb, hvor jeg bare havde besluttet at belønne senere :-(\nKonklusionen var igen klar: Jeg SKAL bare arbejde med de starter. At hunden forlader banen er ikke acceptabelt, og den skal hentes (ikke kaldes) tilbage. Indenfor DE rammer skal der belønnes for at hunden gør sit bedste.\nTil allersidst arbejdede de andre med Lyttetræning, hvor opgaven var at hunden skulle høre efter og belønnes for at høre efter. Fx at lave en dæk foran et spring, hvor hunden tænker spring, men skal høre dæk.\nJEG skulle gå banen igen, og det gjorde jeg, med det helt rette fokus og mange flere belønninger. Siri sagde at det var så tydeligt: da vi startede var Max hale nede, så kom den hurtigt i vandret og allerede efter 2-3 skilte logrede han, fordi jeg støttede ham ordentligt og belønnede. Starterne ER svære for Max, og dem skal jeg arbejde rigtigt meget med.\nDet var et dejligt rallykursus med masser af ideer til den videretræning. Og nogle dejlige forstyrrelser i form af to border collie hvalpe samt ikke mindst Cecilia :-)\nIndsendt af Paul kl. 21.05\nEtiketter: Max, Rally-kursus med Siri Jungersen, Rallytræning, Siri Jungersen


Sådan kommer du dig over kærestesorger - Datingpilot.dk\nSådan kommer du dig over kærestesorger\nDer findes næsten ikke nogen værre følelse end at være blevet forladt af den person, som man elsker. Når ens hjerte er blevet knust, så kan man godt føle sig fanget i et dybt og dystert hul, hvor man ikke kan finde nogen vej ud. Alt imens prøver ens venner at trøste en med kliché sætninger såsom ”tiden læger alle sår” og andre dumme talemåder, som virker fuldstændig latterlige, når man bare har lyst til at gå helt i opløsning.\nKærestesorger er altid svære, og det er helt forskelligt fra person til person, hvordan man har brug for at bearbejde den svære oplevelse, som det er at blive nødt til at gå fra den person, som man stadig elsker. Der er dog en række ting, som har potentialet til at hjælpe en på vej med en gladere fremtid. Derfor får du her en række råd, som kan hjælpe dig til at komme over dine kærestesorger.\n1. Sket er sket – og sådan er det bare!\nDet er sikkert ikke lige det, som man har allermest lyst til at høre, når man er knust over, at kæresten er gået fra en. Men ikke desto mindre er det en sandhed, som det er vigtigt, at man kommer til at forholde sig til. Det sværeste, når et forhold går i stykker, er sjældent at sige farvel til personen, som man elskede, men i stedet at give slip på de drømme, som man havde sammen.\nDet er dog enormt vigtigt, at man indser, at disse drømme er væk. Det er hårdt, men så snart man indser dette, så kan man begynde at kalibrere ens ide om fremtiden, sådan at man kan se sit liv fortsætte uden ekskæresten.\nSelvom man måske har allermest lyst til at krølle sig sammen på sofaen med en bøtte is og en pakke lommetørklæder, så er det altså en god ide at sørge for, at man stadig får dyrket noget motion, uanset om man er vant til at træne eller ej. Træning kan nemlig være med til at tømme dit hoved for nogle af de triste tanker, men det kan også være med til at danne nogle stoffer i hjernen, som faktisk kan forbedre dit humør.\nDet er også vigtigt, at man ikke opgiver sine hobbyer, bare fordi man er blevet single. Hvis man ikke er vant til at træne, så kan man bruge bruddet som sin motivation for at blive en sundere og stærkere person på egen hånd.\nSkulle træningen i værste fald ikke gøre dit humør bare en lille smule bedre, så kan du i det mindste nyde din bøtte is uden dårlig samvittighed.\n3. Mød en masse nye mennesker\nSelvom det måske kan føles mærkeligt, så kan det at møde nye mennesker være et godt middel til at komme sig over kærestesorger. På denne måde kan man se, at der findes mange andre søde og interessante mennesker, som man potentielt kan være interesseret i, og at ens ekskæreste dermed ikke er den eneste ene.\nHvis har lyst til at begynde at date, så er dette en oplagt måde at møde andre mennesker på. Man behøver nødvendigvis ikke lede efter den næste store kærlighed, men kan i stedet blot nyde andre menneskers selskab. Hvis dette kunne være noget for dig, så kan du finde gratis dating her.\n4. Sex med andre kan hjælpe dig\nNår man møder andre mennesker, så kan det måske godt være, at man ikke er klar til at forelske sig, men det er ikke ensbetydende med, at man ikke kan have sex med andre mennesker. Der er nemlig absolut intet galt i at forkæle sig selv med noget godt og uforpligtende sex, når man nu er single og har muligheden for det.\nSex kan nemlig være en ting, som man kan bruge til at trøste sig selv med, da det kan fjerne den psykiske smerte fra bruddet – i det mindste for en stund. Er man dog ikke til one-nightstands, så kan man også sagtens forkæle sig selv med ting som en tur i biografen eller en god bog; hvad end der kan underholde en og fjerne tankerne fra kærestesorgerne.\nHvis du vil forkæle dig selv med en god tur under dynerne, så kan du overveje om sexdating er noget for dig.\nDer findes både sex apps, sex sider og andre steder du kan sex chatte og finde en sexpartner.\n5. Undgå at lade dig blive opslugt af bruddet\nDet er rigtig smertefuldt at blive forladt, men det er en dårlig ide, hvis man lader sig selv blive fuldstændig opslugt af smerten fra bruddet. Man skal naturligvis give sig selv lov til at føle smerten og bearbejde den uden at forskubbe den ind i sig selv, men på samme tid bør man stadig fokusere på nogle af de andre aspekter af ens liv.\nBrug tid med dine venner, få arbejdet eller studeret og vedligehold dine hobbyer. Det er okay at bruge noget tid under dynen, men derefter er det vigtigt, at du vender tilbage til dit liv, sådan at du kan se, at det stadig indeholder nogle værdifulde og gode ting. Man skal altså balancere imellem refleksion og distraktion.\nSelvom det er vigtigt, at man ikke bliver fuldstændigt opslugt af sin sorg, så er det samtidig vigtigt, at man accepter den. Den sorg, som man kan føle efter et brud, er faktisk en menneskelig overlevelsesmekanisme. Sorgen over at miste en person er nemlig en af de ting, som gør, at vi mennesker har en tendens til at holde sammen.\nSorgen over at miste en person fra sin ”flok” er med til at gøre sådan, at vi passer på vores familie og venner, da man naturligvis ikke har lyst til at miste dem. Din sorg indikerer derfor blot, at du er et menneske, som ønsker at passe på dem, som du elsker, hvilket er en rigtig god egenskab at have.\n7. Bed om hjælp, hvis du har brug for det\nNår et forhold ender, så er det ikke kun kærligheden, man må sige farvel til, men ofte også en god ven. Derfor er det helt naturligt, at man sørger over det tab, som man har lidt. Nogle mennesker kan dog godt opleve det, som kaldes for ”kompliceret sorg”, når de går igennem et brud.\nKompliceret sorg er en form for kronisk sorg, som man ikke kan komme ud af uden hjælp. Det diskuteres endda, hvorvidt kompliceret sorg skal være en fast diagnose. Hvis man ikke får behandlet kompliceret sorg, så kan man ende i en depressiv tilstand, som man ikke kan bryde ud af uden psykologisk og måske medicinsk behandling.\nDet er derfor vigtigt, at hvis du har mistanke om, at du lider af kompliceret sorg, at du griber fat i nogen, som kan hjælpe dig med at komme igennem sorgen og ud på den anden side.\n8. Bestem dig for, hvor du går fra her\nNår du er kommet igennem det første chok og har accepteret, at din fremtid kommer til at se anderledes ud, end du først havde forestillet dig, så er du klar til at sætte dig nogle nye mål og bestemme dig for, hvor du nu skal hen.\nDu kan naturligvis ikke fuldstændig styre udfaldet af dit liv, men du kan begynde at tage små skidt henimod de ting, som du gerne vil opnå. Det kan være en mulighed at skrive en liste med de ting, som man godt kunne tænke sig, at ens næste forhold skal kunne rumme, og hvad man bestemt ikke har lyst til at stå model til igen.\nPå denne måde skaber man en lille guide til sig selv, som man kan bruge til at minde sig selv om, hvad det egentlig er man søger, når man engang er klar til at lede efter kærligheden igen.\n9. Ingen kærlighed uden sorg\nSelvom det lyder som en kliché, så er en god ting at huske på, når ens hjerte gør allermest ondt, at sorgen, som man føler, kun findes, fordi man har elsket. Hvis kærligheden ikke kom med en risiko om, at man en dag ville sørge over tabet af den, så ville kærligheden ikke have den særlige betydning, som den har.\n10. Giv dig selv tid\nDer er mange bud på, hvad der kan afhjælpe kærestesorger, men i realiteten er det helt forskelligt fra person til person, hvordan man bedst muligt sørger over tabet af kærligheden. Ikke desto mindre så lyder det allervigtigste råd på, at man giver sig selv tid til at sørge. Tag små skridt, hvis det er det, du har mest brug for, eller tag kæmpe spring, hvis er sådan, du bearbejder din sorg.\nI takt med at tiden går, så vil man lige så stille begynde at opleve, hvordan kærestesorgen lige så stille opløses, og man bliver i stedet efterladt med et klarer syn, som forhåbentlig vil vise, at det liv, som du har foran dig, ser langt bedre og sundere ud end det liv og de drømme, som du måtte opgive.\nDet kan tage noget tid, før du oplever disse fordele, og det kan virke fuldstændig uoverkommeligt, hvis du er midt i sorgen lige nu, men ikke desto mindre bør du altid holde blikket rettet mod fremtiden og den kærlighed, som ligger forude.


Traktorfræser og minilæsser udstyr - Stort udvalg hos specialist\n11/10/2021 05/09/2021 Af admin\nHvis du er på udkig efter minilæsser udstyr eller en traktorfræser, er du kommet til det helt rette sted. For i de følgende afsnit skal det handle om disse produkter og en af de bedste forhandlere af dem, som du kan finde i hele det ganske danske land – nemlig DK-TEC.\nHos DK-TEC har de det meste i minilæsser udstyr\nMinilæsser udstyr er ikke bare minilæsser udstyr. Det er de naturligvis også udmærket klar over hos DK-TEC, der ikke blot har et stort og imponerende udvalg af blandt andet rotorklipper, jordbor m.m., men også kan bryste sig af altid at have fingeren på pulsen. Således forhandler de udelukkende minilæsser udstyr fra markedets bedste producenter, hvilket betyder, at du altid kan vide dig sikker på, at du får det bedste af det bedste, når du handler hos DK-TEC, som leverer alt i redskaber og maskiner til landbrug, skovbrug osv. Med minilæsser udstyr fra den velassorterede forhandler går du således aldrig galt i byen – snarere tværtimod. For med deres høje ekspertise, mange års erfaring og kompromisløse fokus på den gode kvalitet, er minilæsser udstyr fra den danske forhandler altid et sikkert valg.\nHvilken type traktorfræser mangler du til landbruget?\nHvis du står og mangler en traktorfræser, er den kvalitetsbevidste forhandler også et sikkert valg. Det pålidelige, professionelle og populære foretagende opererer ikke blot med dag til dag levering, men også med fornuftige priser – også når det gælder en traktorfræser. Hvis du besøger deres veldesignede, brugervenlige og overskuelige hjemmeside på dk-tec.dk, vil du hurtigt kunne opdage, at det fascinerende udvalg er et sandt slaraffenland af blandt andet jordredskaber, såsom en traktorfræser. Sortimentet tæller som nævnt også et væld af andre maskiner, som fx brændesave, hækkeklippere og meget, meget mere. Uanset hvilket produkt du køber hos DK-TEC, kan du stole på, at du får et produkt, du bliver glad for – både på den korte og lange bane. Så hvorfor ikke købe en traktorfræser hos DK-TEC allerede i dag?


Efter FPU Romania-sejr: Wizz Air skal forklare fagforeningsfjendsk opførsel til investorer i januar - Fagbladet Luftfart\nI januar skal det ungarske lavprisselskab Wizz Air til møde med 14 investorer på grund af flyselskabets manglende respekt for de ansattes ret til at organisere sig. En retssag ført af FPUs rumænske afdeling har været afgørende.\nFagforeningsfjendske udtalelser fra Wizz Airs direktør og fyringer af medarbejdere, der er medlemmer af fagforeninger. Det er nogle af de forhold, der gør, at Wizz Air i januar er blevet indkaldt til møde med en række investorer, heriblandt flere danske, der enten har aktier eller overvejer at købe aktier i Wizz Air.\nMødet kommer, efter at investorerne i et brev påtaler, at Wizz Air tilsidesætter grundlæggende arbejdstagerrettigheder. Ifølge investorerne tyder det på, at Wizz Air aktivt modarbejder fagforeninger, og investorerne opfordrer derfor Wizz Air til offentligt at anerkende fagforeninger. I brevet, som Fagbladet Luftfart har set, nævnes blandt andet en retssag, som FPUs rumænske afdeling har vundet.\n”Investorernes interesse viser, at vi kan tage kampen op mod Wizz Air og gøre en forskel, selvom vi er en lille fagforening. Investorerne har fået øjnene op for de mange sager, som vi og en række andre europæiske fagforeninger har ført. Wizz Air har forsøgt at ignorere os, men nu skal selskabet for alvor stå til regnskab over for investorerne for deres fagforeningsfjendske opførsel,” siger Mircea Constantin, der er repræsentant for FPU Romania.\nI 2014 fyrede Wizz Air 19 kabineansatte i Rumænien for at grundlægge en fagforening. Flere rumænske domstole har siden slået fast, at der var tale om diskrimination, og Wizz Air er blevet idømt bøder og blevet tvunget til at genansætte de afskedigede medarbejdere.\nJens Munch Holst er direktør i AkademikerPension, der sammen med 13 andre investorer har indkaldt Wizz Air til et møde, hvor de skal tale om, at Wizz Air tilsidesætter arbejdstageres rettigheder. Foto: PR/AkademikerPension\nDansk pensionsselskab blandt kritikere\nBlandt de 14 investorer, der har underskrevet brevet til Wizz Air, er den danske arbejdsmarkedspension AkademikerPension.\n”Det er en del af vores ansvarlighedspolitik at kigge på, at virksomheder opfører sig ordentligt, og at de giver ansatte mulighed for at organisere sig, hvis de ønsker det. Det er svært at sidde overhørig, hvis virksomheder ikke opfører sig ordentligt på arbejdsmarkedsområdet, så det har vores fokus,” siger Jens Munch Holst, der er direktør i AkademikerPension.\nAkademikerPension har aktier for ca. 26 millioner kr. i Wizz Air, og sammen med de 13 andre medunderskrivere udgør de ca. 0,02 pct. af aktiekapitalen i Wizz Air. Men selvom det er en lille andel, mener Jens Much Holst, at de kan gøre en forskel.\n”Hvis man har en aktie, har man i princippet en stemme, uanset hvor store vi er. Det, vi kan gøre, er at gå sammen med andre. Den gruppe af investorer, vi er gået sammen med, har investeringer i selskaber for cirka 3000 milliarder.”\nMircea Constantin er repræsentant for FPU Romania og har vundet en række retssager over Wizz Air. Han har nu rettens ord for, at Wizz Air har diskrimineret ham og 19 kolleger, fordi de dannede en fagforening.\nRetssager giver viden til investorer\nI de seneste fire-fem år er interessen for at investere i flyselskaber, der er socialt ansvarlige, steget. Det fortæller Eoin Coates, der er Head of Aviation i European Transport Workers’ Federation (ETF).\n”Investorer ønsker at fastholde ordentlige sociale forhold i flyselskaber, og de tager aktivt ejerskab og bruger deres stemme. Det gælder særligt pensionsfonde, hvor social ansvarlighed spiller en større og større rolle. Vi har derfor en åben dialog med mange investorer, og vi sender dem rapporter om forskellige flyselskaber,” siger Eoin Coates.\nHan fortæller, at sager, som den FPU Romania har ført i Rumænien, er med til at skabe opmærksomhed om arbejdstagerrettigheder blandt investorer.\n”ETF får viden om Wizz Air fra fagforeninger i for eksempel Italien, Ukraine og Rumænien. Sagerne hjælper os med at finde ud af, hvordan Wizz Air bryder de nationale lovgivninger. Vi samler den information og deler den med investorer,” siger Eoin Coates.\nInvestorer kan lægge pres på selskaber\nAkademikerPensions direktør, Jens Munch Holst, fortæller, at aktivt ejerskab er en lang proces. AkademikerPension har tidligere lagt pres på eller droppet selskaber, der har brudt forskellige menneskerettigheder. De har solgt aktier i et selskab, som lavede overvågningsudstyr til brug mod det uighuriske mindretal i Kina. Og efter otte års dialog med den amerikanske detailvirksomhed Wal-Mart om deres problemer med arbejdstagerrettigheder frasolgte de aktierne i det selskab.\n”I første omgang tager vi mødet med Wizz Air og får et billede af, hvor Wizz Air er henne. Vi har behov for, at de anerkender de ansattes rettighed til at organisere sig, og at de på den lange bane opfører sig ordentligt. Det er ekstremt vigtigt,” siger Jens Munch Holst.\nFPU Romanias repræsentant, Mircea Constantin, glæder sig over, at investorerne nu holder øje med, hvordan Wizz Air opfører sig.\n”Wizz Air har en direktør, der er kendt for at være fagforeningsfjendsk. Han har direkte sagt, at han hellere vil flytte base end at samarbejde med fagforeninger. Så der er brug for en kæmpe kulturændring i Wizz Airs ledelse, hvis vi skal sikre arbejdstagernes rettigheder. De mange sager og investorernes aktive ejerskab er vigtige skridt i den rigtige retning, og FPU Romania vil sammen den øvrige fagbevægelse kæmpe for, at piloter og kabineansatte i Wizz Air bliver overenskomstdækket,” siger Mircea Constantin.\nKategorier FPU nyheder, Luftfart - nyheder, Luftfart - nyhedsbrev, Luftfartnu, LuftfartNuTilFPU Tags AkadermikerPension, FPU Romania, Wizz Air Indlægsnavigation


Tømrer Brovst, Jammerbugt & Nordjylland | Læs mere her!\nHos os får du høj kvalitet til den aftalte pris, samt service til tiden\nSans for kvalitet\nTømrer med øje for detaljen\nNår du vælger Busk & Hammar, så får du altid kvalitetsarbejde. Vores dygtige tømrere kan klare enhver udfordring, og de er især glade for at lave nybyg af huse og sommerhuse.\nVores tømrerfirma ligger i Brovst, og vores glade og tilfredse kunder kommer både fra Jammerbugt og resten af Nordjylland. Vi udfører arbejde i høj kvalitet til en god, billig pris, og det er altid færdigt til den aftalte tid.\n✔ Vi er medlem af\nLige meget om du har brug for en tømrer til en stor eller lille opgave, så er vi klar til at tage fat. Vi kan nemlig ordne alt fra små-opgaver til at bygge dit nye hus, og vi klarer sagtens alt ind imellem, såsom skift af døre og vinduer.\nVi er vant til at arbejde med både private og erhverv, og når du vælger os som din tømrer, så ved du, at dit projekt er i gode hænder, og at det står færdigt til tiden.\nSkal du have lavet mere end hvad en tømrermester og vores andre ansatte kan klare, så kan vi tilbyde totalentreprise, hvor vores dygtige samarbejdspartnere står for de opgaver, som ikke udføres af en tømrer.\nRing til os i dag for at høre mere om vores priser. Når vi har hørt om dit projekt, kan vi give dig et uforpligtende tilbud på arbejdet.\nVores tømrerfirma kan hjælpe med\nBusk & Hammar er et moderne byggefirma som udfører opgaver for private, erhverv, institutioner og det offentlige.\nBusk & Hammar tilbyder også at udføre byggeprojekter i en total- eller hovedentreprise, så det kan styres kontrolleret i mål.\nVi varetager altid kundens interesser, og står for al kommunikation med andre faggrupper, så man som kunde hos os har en fast kontaktperson under hele byggeprocessen.\nVi udfører alle former for tømrerarbejde\nVi sætter en stor ære i, at vores arbejde er af høj kvalitet til den aftalte tid.\nVi er din fleksible partner, når du skal have bygget nyt, renoveret eller serviceret.\nLad os renovere dit sommerhuse\nVi tilbyder en omfattende renovering af dit simmerhus, så du efterfølgende kan sænke din el-regning\nVi tilbyder bl.a at bygge nye sommerhuse og villaer. Lad os derfor høre alle dine gode ønsker til at bygge nyt.\nLad os renovere din bolig\nOmfattende renovering af boliger\nHar du et sommerhus eller hus der trænger til at blive renoveret, så klarer vi også det til perfektion.\nVi har stor erfaring med udskiftning\nVi tilbyder også at udskifte taget. Skal i have nye vinduer eller døre, så kontakt os og få et godt tilbud.\nSe anbefalinger og anmeldelser\nVi har haft Busk & Hammar til at opføre vores sommerhus som totalentreprise.\nFlot håndværk de har leveret og de har under opførelsen haft styr på alle håndværkere.\nDe kom med mange gode råd og vejledninger samt holdt os informeret i byggeriet.\nMeget behagelige at samarbejde med og vi kan kun give vores bedste anbefalinger.\nSuper dygtige og kompetente, åbne for ideer og altid ja-hatten på :-)\nLaura Werning Uhrenholt\nOverholder aftaler og udfører arbejdet yderst kompetent og tilfredsstillende.\nUlla Lindharth Madsen\nAltid høj kvalitet på det udførte arbejde til en god pris.\nVi vil gerne gøre vores for, at værne om miljøet, da det er vores fremtid.\nDet kan vi bl.a. gøre ved at sortere vores affald og implementere mere miljørigtige materialer som f.eks. træ i byggerier.\nVi udfører også opgaver som hoved- og totalentrepriser, så tøv ikke med at kontakte os.


Telenor i stort IoT-samarbejde med dansk start-up\nTelenor skal i samarbejde med IoT Fabrikken, der har Internet of Things som speciale, være med til at forbedre indeklimaet på skole, kontorer osv.\nEn ny teknologi til monitorering af indeklima ved hjælp af Internet of Things (IoT) skal i den kommende tid udbredes yderligere i både Danmark og resten af Norden. Det er ambitionen i et nyt IoT-samarbejde mellem Telenor og den danske tech-virksomhed IoT Fabrikken.\nIoT Fabrikken er en relativ ung dansk virksomhed. De har specialiseret sig i Internet of Things-løsninger. IoT Fabrikken leverer allerede i dag løsninger til blandt andet danske kommuner, universiteter og boligselskaber. De har også kunder i de øvrige nordiske lande.\nTelenor og IoT Fabrikken skal give bedre indeklima\nIoT Fabrikken har udviklet en enhed til monitorering af indeklima, som har fået navnet ’RoomAlyzer’. Med smarte sensorer og IoT-forbindelse fra Telenor kan RoomAlyzer overvåge indeklimaet på alt fra skoler, hospitaler og plejehjem til mødelokaler og kontorlandskaber på arbejdspladsen.\nJon Wichmann, der er partner i IoT Fabrikken, forklarer, at de har valgt at bruge Narrow Band-IoT teknologien til deres nyeste sensor, fordi deres tests med denne teknologi har været rigtigt positive.\n“Når vi tester, er der dyb indendørs dækning, og det er det, der kræves, hvis man skal kunne måle stabilt på indeklima”, forklarer Jon Wichmann.\nSe også: Find produkter til Tingenes Internet\nKan måle syv indeklimaværdier på samme tid\nRoomAlyzer’en er den første sensor af sin art på markedet, der kan måle på syv indeklimaværdier på samme tid. Det gælder blandt andet temperatur, luftfugtighed, CO2-niveau, støjniveau og lysniveau. Den registrerer også, om der befinder sig nogen i lokalet.\nDisse faktorer giver indsigt i indeklimaet, en indsigt der kan bruges til at optimere deres effektivitet, sygefravær og energiforbrug.\nTelenor lancerede tidligere på året en ny IoT-portefølje. De har i den forbindelse oprettet et særligt IoT-team til rådgivning af IoT.\nSådan påvirkes mennesket af teknologi


"Fondens formål er at (…) give (...) et godt hjem (…) idræt, undervisning(…). Kristelige og sociale opgaver(…) økonomisk støtte til (…) fremme af(…). "\nDet er herefter vores opfattelse, at Skattestyrelsen kan besvare spørgsmål 1 med et "Ja".\nHerefter er det vores opfattelse, at Skattestyrelsen kan besvare spørgsmål 4 med et "Ja".\nDet afgørende er ikke en formel angivelse af, at en modtager er almennyttig. Det afgørende er, om den konkrete uddeling kan siges at være omfattet af et almenvelgørende eller på anden måde almennyttigt formål. Se fx SKM2010.556.VLR om begrebet almennyttighed. Sagen vedrørte spørgsmålet om fritagelse for selvangivelsespligt efter SKL § 2, stk. 1, nr. 5. Dommen konkluderede, at en antenneforenings egentlige formål var at varetage medlemmernes økonomiske interesser."


Nu og her – Toke Reunert\n24. juni 2016 10. august 2016 Toke Reunert\nSituationen er håbløs. Men ikke alvorlig.\nSådan sagde min farfar, da han lå for døden. Nu har jeg taget hans ord til mig.\nEfter at være født med cystisk fibrose fik jeg nye lunger på min 35-års fødselsdag. For ti år siden. Det gav mig fem-seks fantastiske år, så fik jeg en alvorlig afstødning. I 2013 var jeg så heldig at blive tilbudt lunger for anden gang. Som nummer to i Danmark. Efter hulu-bulu-Lotte fra DR’s 80’er-børnetv!\nSidste år blev mine nye nye lunger desværre også ramt af afstødning – og denne gang bliver jeg ikke tilbudt en ekstra chance.\nSå lige nu lever jeg et skrøbeligt liv med det yderste af neglene i terminalerklæringen. Men det er også et smukt og rigt liv. Alle mine venner og hele min familie kommer valfartende til Herlev, hvor vi har indrettet hjemmehospice i vores lille kolonihave.\nVi håber stadig, at lungerne stabiliserer sig. Der ligger ingen forpligtelse i at være kommet på hospice, som vi siger. Men omvendt forbereder vi os på det værste. Og forsøger at presse mest muligt ud af livets store lykkecitron.\nTak til alle for at gøre denne tid til en af de bedste i mit liv.\nHvis man har abonnement på Politiken kan man læse mere i Emil Bergløvs store feature her.\nEn tanke om “Nu og her”\nKys og Kram og tak for det du gav.\nSkriv et svar til Malene Munk Annuller svar


Parkering på Tirsbækvej, Vanløse | ParkeringsInfo.dk\nParkering på Tirsbækvej\nTirsbækvej har 29 parkeringspladser og er lokaliseret i bydelen Vanløse i København. Tirsbækvej er placeret udenfor de gængse betalingszoner i København. Du skal dog stadig være opmærksom på eventuelle skiltninger, som kan forekomme og eventuelle private parkeringsområder som kan kræve betaling ved parkering.\nLæs mere om parkering på Tirsbækvej her\nData på denne side omrking Tirsbækvej er tilføjet i perioden 18-01-2021 til 18-01-2021. Der kan forekomme ændringer i informationer, zoner, antal parkeringspladser og skiltning. Data må kun ses som vejledende. Siden indeholder blandt andet data fra Københavns Kommune.\nRestriktioner på Tirsbækvej\nDer er 12 restriktioner langs Tirsbækvej. Du skal derfor være opmærksom på eventuel skiltning ved vejen. Klik på de enkelte ristriktioner herunder for at se mere information på kortet.