for Friluftsrådet - PDF\nDownload "for Friluftsrådet 2013-2020"\n1 for Friluftsrådet\n2 Strategi for Friluftsrådet En strategi frem mod Vision 3. Mission 4. Værdier 5. Strategiske fokusområder 6. Organisationsmål og udviklingsmål 7. Friluftsliv 8. Uddannelse og formidling 9. Landskab og natur 10. Den videre vej frem 2 strategi for friluftsrådet\n3 1. En strategi frem mod 2020 Strategien er redskabet, der fokuserer resurserne på at imødekomme de nye krav, behov og udfordringer, Friluftsrådet står overfor. Samfundets udvikling stiller nye krav og skaber nye behov, som Friluftsrådet hele tiden skal være på omgangshøjde med. Da Friluftsrådet for godt to år siden tog hul på processen med at formulere en strategi, var det med ønsket om at udvikle et handlekraftigt redskab til at imødekomme disse udfordringer. Det er udfordringer, der handler om at udvikle friluftslivet, så det bliver en integreret del af flere menneskers aktivitet og moderne hverdagsliv - og samtidig sikre, at der overhovedet findes en natur, der er værd at opleve og dyrke friluftsliv i. Det er udfordringer, der handler om at prioritere befolkningens rekreative muligheder i et lille land og skabe muligheder for, og plads til, et aktivt friluftsliv. Det er udfordringen med at give de kommende generationer naturoplevelser og viden om naturen, så de ønsker at værne om den. Endelig er det også udfordringen med at synliggøre og italesætte friluftslivet som en vigtig del af løsningen på nogle af de udfordringer, som samfundet som helhed står overfor: klimaforandringer, folkesundhed og fremmedgjorthed overfor naturen. Alle disse nye krav, behov og udfordringer er debatteret, overvejet og endevendt i processen med at formulere strategien. Resultatet er et effektivt redskab til at fokusere og prioritere resurserne og skabe gennemsigtige arbejdsprocesser. Tak til alle, der har bidraget undervejs i processen, og som lader sig involvere i arbejdet med at give strategien liv og mening de kommende år. Friluftsrådets bestyrelse, april 2013 forord 3\n4 Visionen er det fyrtårn, der lyser forude, og som kursen altid kan sættes efter. 4 strategi for friluftsrådet vision\n5 2. Vision Visionen er det fyrtårn, der lyser forude, og som kursen altid kan sættes efter. Det er Friluftsrådets ambition, at alle mennesker uanset alder, bopæl og samfundsgruppe - har gode muligheder for at dyrke friluftsliv i en rig natur, der byder på spændende oplevelser. Den ambition stiller Friluftsrådet overfor en række udfordringer, blandt andet at skabe rammer for børn og unges friluftsliv, udvikle friluftslivet i byerne og forbedre mulighederne for at færdes og opholde sig i naturen. Naturen er og bliver nemlig grundlaget for friluftslivet. En natur der er rig på arter og landskabelig variation, skaber de bedste forudsætninger for oplevelser og friluftsliv. Udfordringen er her at skabe bedre vilkår for naturen og plads til både flora, fauna og friluftsliv. Friluftslivets samspil med naturen kræver et langsigtet og bæredygtigt perspektiv på brugen af landskabet og naturen. Friluftsrådet har som mål at formidle natur og naturoplevelser, og at danne og uddanne befolkningen i natur, miljø og bæredygtig adfærd. Derfor lyder Friluftsrådets vision: Friluftsliv for alle i en rig natur, på et bæredygtigt grundlag. Visionen er det fyrtårn, der lyser forude, og som altid kan bruges som pejlemærke for at lægge kursen. Visionen identificerer tre strategiske fokusområder, der er centrale for Friluftsrådet: friluftsliv, uddannelse og formidling samt natur og landskab. De udfordringer og opgaver, der ligger på vejen mod at gøre visionen til virkelighed, er omsat til konkrete mål for Friluftsrådets arbejde de kommende år. På denne måde er visionen det overordnede mål, som alle Friluftsrådets aktiviteter bidrager til at opfylde. vision 5\n6 6 strategi for friluftsrådet mission\n7 Friluftsrådets mission formulerer de handlinger, der gør visionen til virkelighed. 3. Mission Friluftsrådets mission formulerer de handlinger, der gør visionen til virkelighed. Missionen rummer de handlinger, som Friluftsrådet ser som nødvendige skridt på vejen mod at realisere visionen. Således er missionen overskrifterne på de opgaver, Friluftsrådet er sat i verden for at løse. Missionen tydeliggør hele det felt, som Friluftsrådet arbejder i og for, som et bindeled mellem den overordnede vision og de konkrete mål. Friluftsrådet udvikler, udbreder og understøtter friluftsliv. Friluftsrådet synliggør friluftslivets betydning for folkesundhed, social integration og samfundsøkonomi. Friluftsrådet arbejder for mere og bedre natur i Danmark. Friluftsrådet udvikler og fremmer initiativer, der skaber bedre naturoplevelser og kvalificerer befolkningens forståelse for natur og miljø. Friluftsrådet arbejder som paraplyorganisation gennem velfungerede samarbejdsrelationer med medlemsorganisationerne og andre interessenter for at finde samfundsansvarlige løsninger og fremme en bæredygtig udvikling. Friluftsrådet skaber og påvirker nationale og internationale trends, som bidrager til at realisere Friluftsrådets vision. mission 7\n8 8 strategi for friluftsrådet VÆRDIER Friluftsrådets værdier markerer det fælles ståsted, der skaber sammenhæng, retning og identitet.\n9 4. værdier Friluftsrådets værdier markerer det fælles ståsted, der skaber sammenhæng, retning og identitet. Med afsæt i Friluftsrådets særegne position som paraplyorganisation udgør værdierne et fælles udgangspunkt for medlemsorganisationer, bestyrelse, kredse og medarbejdere. De sætter standarden for relationer indadtil og udadtil og medvirker til at skabe enighed om, hvilken vej Friluftsrådet går for at opfylde målene. Friluftsrådets fire grundlæggende værdier fungerer som pejlemærker i beslutninger, prioriteringer og i det daglige arbejde på både kort og lang sigt. Værdierne skaber således en helhed på tværs af arbejdet med at opfylde målene, og markerer Friluftsrådets identitet, ved at binde organisationens historiske og kulturelle rødder sammen med det behov, Friluftsrådet nu og i fremtiden står overfor at imødekomme. Friluftsrådet arbejder demokratisk for gennem dialog og samarbejde at tage nationalt og globalt ansvar for udvikling af fælles bæredygtige løsninger. Friluftsrådet er ledende i en dynamisk udvikling af et mangfoldigt friluftsliv og formidling/undervisning om natur og miljø. Friluftsrådet arbejder troværdigt for at nå langsigtede og holdbare løsninger. Der er krav om høj kvalitet i projekter og politiske indspil. Friluftsrådet fremmer frivilligt engagement for at styrke bredden i friluftslivet og sikre en folkelig forankring af friluftslivets udvikling. VÆRDIER 9\n10 10 strategi for friluftsrådet STRATEGISKE FOKUSOMRÅDER\n11 Visionen identificerer tre helt centrale kerneområder i Friluftsrådets arbejde. 5. Strategiske fokusområder Visionen identificerer tre helt centrale kerneområder i Friluftsrådets arbejde. Friluftslivet, en rig natur og det bæredygtige grundlag er udgangspunktet for det strategiske fokus i de konkrete mål. Friluftsliv Der skal skabes synlige, attraktive tilbud og rammer, som dækker befolkningens behov for sunde, rekreative oplevelser ude. Uddannelse og formidling Der skal skabes tilbud om viden, færdigheder og oplevelser i uddannelsessystemet, folkeoplysningen og friluftslivet indenfor natur, miljø og folkesundhed. Landskab og natur Der skal skabes en rigere natur med større oplevelsesmuligheder. Natur, rekreation og produktion skal integreres bedre i landskabet. STRATEGISKE FOKUSOMRÅDER 11\n12 12 strategi for friluftsrådet ORGANISATIONSMÅL OG UDVIKLINGSMÅL De strategiske fokusområder udmøntes i en række overordnede målsætninger, for hvert af de tre fokusområder.\n13 6. Organisationsmål og udviklingsmål De strategiske fokusområder udmøntes i en række overordnede målsætninger, for hvert af de tre fokusområder. I alt 22 organisationsmål prioriterer arbejdet frem mod 2020 og udfolder det, Friluftsrådet vil opnå indenfor de tre strategiske fokusområder. Organisationsmålene suppleres af udviklingsmål, der konkretiserer arbejdsindsatsen og fokuserer resurserne på de arbejdsopgaver, Friluftsrådet prioriterer. Udviklingsmålene er også et redskab til at følge, hvordan arbejdet skrider frem, og vurdere om, målene er nået. Udviklingsmålene er således konkrete og målbare skridt på vejen mod at opfylde organisationsmålene, missionen og i sidste ende den overordnede vision. ORGANISATIONSMÅL OG UDVIKLINGSMÅL 13\n14 Friluftsliv Der skal skabes synlige, attraktive tilbud og rammer, som dækker befolkningens behov for sunde, rekreative oplevelser ude. 14 strategi for friluftsrådet friluftsliv\n15 Organisationsmål og udviklingsmål for friluftsliv Friluftspolitik Friluftsrådet vil medvirke til, at der udvikles en selvstændig friluftspolitik både nationalt og lokalt. 1. I 2013 har Friluftsrådet medvirket til, at Folketinget har vedtaget en national friluftspolitik. 2. Senest i 2014 har Friluftsrådet kvalificeret vidensgrundlaget for en kommunal friluftspolitik m.h.p., at en sådan drøftes i alle Grønne Råd. 3. Senest i 2014 har Friluftsrådet medvirket til, at alle Naturstyrelsens brugerråd har planlagt implementering af en selvstændig friluftspolitik. 4. I 2016 har Friluftsrådet medvirket til, at staten stiller krav om, at kommuneplanerne indeholder friluftsliv som et selvstændigt område. Adgang Friluftsrådet vil sikre og formidle retten til færdsel og ophold i naturen og arbejde mod forringelser. 1. Friluftsrådet har senest i 2014 fornyet forhandlingsgrundlaget for adgang til naturen gennem en revision af Adgangspolitisk Handlingsplan, herunder en holdning til brugerbetaling. 2. Friluftsrådet har medvirket til, at befolkningen i 2017 oplever, at mulighederne for færdsel og ophold i naturen er forbedret. Faciliteter Friluftsrådet vil støtte udvikling og etablering af faciliteter, der tilgodeser befolkningens - herunder medlemsorganisationernes - behov samt hensynet til naturen. 1. Senest i 2014 har Friluftsrådet kortlagt eksisterende friluftsfaciliteter og afdækket behovet for nye, m.h.p. at styrke strategisk planlægning af friluftsfaciliteter i Danmark. 2. Senest i 2014 har Friluftsrådet medvirket til, at der udvikles mindst 10 nye former for friluftsfaciliteter, herunder en øget multifunktionel anvendelse af eksisterende faciliteter. 3. I 2020 har Friluftsrådet medvirket til at øge befolkningens brug af eksisterende friluftsfaciliteter med 20%. 16 strategi for friluftsrådet friluftsliv\n16 Byfriluftsliv Friluftsrådet vil formulere en konkret politik for byfriluftsliv. 1. Senest 2014 har Friluftsrådet udarbejdet et forslag til politik og handlingsplan for Friluftsrådet og medlemsorganisationerne. Dokumentation Friluftsrådet vil sætte fokus på friluftslivets betydning for natur og mennesker. 1. Senest i 2015 har Friluftsrådet sammen med relevante partnere tilvejebragt øget viden om friluftslivets effekt på natur og landskab samt sociale og økonomiske forhold. 2. I 2016 har Friluftsrådet etableret videncentre om friluftsliv og friluftsfaciliteter, eventuelt i strategisk samarbejde med andre. Organisationsudvikling Friluftsrådet vil styrke involveringen af nye frivillige i Friluftsrådets og medlemsorganisationernes aktiviteter. 1. I 2015 har Friluftsrådet støttet medlemsorganisationerne i udvikling af en frivilligpolitik. 2. Senest i 2016 Friluftsrådet sammen med medlemsorganisationerne udfærdiget en model for frivilligprojekter. 3. Friluftsrådets decentrale organisation er senest i 2017 åben for deltagelse fra andre end medlemsorganisationernes repræsentanter. 4. I 2018 har Friluftsrådet udviklet et tilbud til medlemsorganisationerne om at indgå i netværk om organisationsudvikling. Friluftsliv i Europa Friluftsrådet vil bidrage til at udvikle friluftslivet i Norden og Europa gennem samarbejde med søsterorganisationer. 1. I samarbejde med mindst to andre europæiske lande og organisationen Europarc, gennemfører Friluftsrådet senest i 2014 et projekt med fokus på frivillighed og borgerinddragelse i forhold til natur og friluftsliv i naturparker. 2. Friluftsrådet har senest i 2014 taget initiativ til et fælles nordisk friluftsår sammen med søsterorganisationerne i Norge og Sverige. 3. Friluftsrådet har senest i 2016 sammen med Foundation for Environmental Education bidraget til, at naturformidlingsaktiviteter for børn i førskolealderen er implementeret i 10 forskellige lande. friluftsliv 17\n18 Uddannelse og formidling 18 strategi for friluftsrådet uddannelse og formidling\n19 Organisationsmål og udviklingsmål for UDDANNELSE OG FORMIDLING Konflikter Friluftsrådet vil reducere omfanget af konflikter i naturen. 1. Friluftsrådet har senest i 2014 undersøgt omfang og karakter af konflikter relateret til friluftsliv i den danske natur. 2. Senest i 2014 har Friluftsrådet sammen med medlemsorganisationerne, lanceret landsdækkende adfærdskampagner og lokalt medvirket til at reducere omfanget af brugerkonflikter og nedslidning i naturen. 3. Friluftsrådet har i 2015 udviklet og afprøvet et forvaltningsredskab til forebyggelse af konflikter i naturen. 4. Friluftsrådet har i 2016 sammen med lodsejerne initieret et projekt, der fokuserer på problemer med forstyrrelser og affald samt at øge den gensidige forståelse mellem ejere og friluftsbrugere. Miljø og bæredygtighed Friluftsrådet vil medvirke til at medlemsorganisationerne og Friluftsrådet udvikler sig bæredygtigt. 1. Senest i 2014 tilstræbes bæredygtighed i alle projekter og aktiviteter, der er igangsat og/eller støttet af Friluftsrådet. 2. Friluftsrådets sekretariatet og kredse har senest i 2015 formuleret en strategi, der sikrer en bæredygtig udvikling. 3. Friluftsrådet har i 2018 understøttet, at mindst 25% af Friluftsrådets medlemsorganisationer har udarbejdet og implementeret en strategi for bæredygtig udvikling. Folkesundhed Friluftsrådet vil sikre at friluftsliv er et integreret element i sundhedspolitikken. 1. Senest i 2015 har Friluftsrådet taget initiativ til at øge integrationen af friluftsliv og folkesundhed. 2. Friluftsrådet har senest i 2015 taget initiativ til tre projekter, der understøtter, at samfundets udsatte befolkningsgrupper får gode muligheder for udeliv og friluftsaktiviteter. 3. I 2016 har Friluftsrådet medvirket til, at min. 75 % af landets kommuner har integreret friluftsliv i deres sundheds- og forebyggelsespolitikker. 4. Friluftsrådet har i 2017 etableret samarbejde med udvalgte handicaporganisationer og institutioner, om at introducere friluftsliv i hverdagslivet. Internationalt Friluftsrådet vil bidrage til at fremme bæredygtig udvikling globalt gennem kvalificering af uddannelsesindsatser (i 3. verdens lande). 1. Senest i 2014 har Friluftsrådet bidraget til at introducere principperne i DANIDAs civilsamfundsstrategi i et programsamarbejde om Uddannelse for Bæredygtig Udvikling i det østlige og sydlige Afrika. 2. I 2016 har Friluftsrådet medvirket til, at 100 europæiske Grønt Flag skoler i mindst tre lande samarbejder om undervisning om bæredygtig udvikling. 3. Senest i 2016 har Friluftsrådet udarbejdet undervisningsmaterialer til danske skoler, om bæredygtig udvikling i en afrikansk kontekst. 4 I 2016 har Friluftsrådet medvirket til, at Foundation for Environmental Education har evalueret Eco-Schools programmets læringsmæssige værdier.\n20 Nye målgrupper Friluftsrådet vil udvikle tilbud til nye målgrupper. 1. Senest i 2014 har Friluftsrådet, i samarbejde med andre organisationer, udarbejdet 10 relevante, integrationsfremmende friluftstilbud til nydanskere. 2. Friluftsrådet har i 2016 indgået i samarbejdsrelationer, der sigter mod at tilbyde friluftsliv til ældre. 3. Friluftsrådet har i 2016 medvirket til, at flere af landets børnefamilier og bedsteforældre bruger natur og friluftsliv som en ramme for samvær i familien. 4. Friluftsrådet har i 2016 medvirket til at flere socialt udfordrede mennesker benytter naturen og oplever friluftsliv som en rekreativ mulighed i dagligdagen. 5. I 2018 har Friluftsrådet sammen med medlemsorganisationerne udviklet et koncept for firma-friluftsliv, der implementeres i 100 virksomheder som medarbejdergode, -pleje og -udvikling. Naturvejledning Friluftsrådet vil styrke naturvejledning over hele landet og involvere naturvejlederne i løsningen af samfundsmæssige udfordringer. 1. Senest i 2015 har Friluftsrådet tilbudt alle naturvejledere kompetenceudvikling og rustet dem til at indgå i tværgående opgaveløsninger i lokalsamfundene. 2. I 2016 har Friluftsrådet sikret, at naturvejlederuddannelsen inddrager samfundsmæssige udfordringer 3. I 2016 har Friluftsrådet udbygget naturvejledningens kapacitet og fokus, så 20 % af befolkningen benytter den. 4. I 2017 har Friluftsrådet styrket indsatsen for formidling af kulturmiljø. Børn og unge Friluftsrådet vil gøre en særlig indsats for at børn og unge udvikler en aktiv og sund livsstil. 1. Senest i 2015 har Friluftsrådet sammen med medlemsorganisationer m.fl. afdækket muligheden for at styrke friluftsliv i folkeskolernes formelle grundlag og udviklet modeller for praksis. 2. I 2015 har Friluftsrådet medvirket til, at 50 % flere børn i 0-6 års alderen deltager i natur- og friluftsaktiviteter gennem daginstitutioner og pasningstilbud. 3. Senest i 2016 har Friluftsrådet udviklet et koncept for friluftsfaciliteter, der understøtter børns friluftsliv i byerne. 4. I 2016 har Friluftsrådet sammen med medlemsorganisationerne medvirket til, at børn og unge opfatter friluftsliv som en attraktiv fritidsaktivitet. Undervisning Friluftsrådet vil medvirke til at natur, miljø og bæredygtighed er integreret i undervisningen i dagtilbud, grundskole og ungdomsuddannelser. 1. Senest i 2014 har Friluftsrådet arbejdet for integration af natur, miljø og bæredygtighed i uddannelsespolitikken på lokalt og nationalt niveau. 2. I 2016 fungerer Friluftsrådet som nationalt videnscenter for integration af natur, miljø og bæredygtighed i undervisningen. 3. I 2020 har Friluftsrådet sikret, at alle dagtilbud, grundskoler og ungdomsuddannelser i Danmark arbejder med mindst et af Friluftsrådets undervisningstilbud inden for natur, miljø og bæredygtighed. uddannelse og formidling 21\n21 Der skal skabes tilbud om viden, færdigheder og oplevelser i uddannelsessystemet, folkeoplysningen og friluftslivet indenfor natur, miljø og folkesundhed.\n22 Landskab og natur Der skal skabes en rigere natur med større oplevelsesmuligheder. Natur, rekreation og produktion skal integreres bedre i landskabet. 22 strategi for friluftsrådet landskab og natur\n23 Organisationsmål og udviklingsmål for LANDSKAB OG NATUR Naturareal Friluftsrådet vil medvirke til, at det samlede danske naturareal øges med 15 %. 1. Senest i 2014 har Friluftsrådet påbegyndt en indsats for at øge naturandelen på produktionsarealer i form af trædesten for biodiversitet, nicher eller omlægning til natur. 2. I 2015 har Friluftsrådet udarbejdet en model for befolkningens aktive deltagelse i skovrejsning. 3. I 2016 har Friluftsrådet etableret 20 naturparker gennem mærkningsordningen Danske naturparker. 4. Senest i 2018 har Friluftsrådet medvirket til at øge naturarealerne i byerne, f.eks. gennem indsatsen for klimatilpasning. Naturkvalitet Friluftsrådet vil medvirke til at øge naturkvaliteten i Danmark, bl.a. gennem øget biodiversitet. 1. Senest i 2016 har Friluftsrådet medvirket til at øge naturkvaliteten i danske nationalparker markant. 2. I 2016 har min. 100 skoler forbedret biodiversiteten lokalt via Grønt Flag Grøn Skole. 3. I 2017 har Friluftsrådet medvirket til at kvalificere grønne by-arealer mht. biodiversitet. 4. Senest i 2018 har Friluftsrådet sammen med landbrugets organisationer udviklet en model for, hvordan produktionsinteresser og hensynet til øget naturkvalitet kan integreres. Frivilligt engagement Friluftsrådet vil sammen med medlemsorganisationerne, femdoble antallet af frivillige i friluftsliv og udvikling og pleje af naturområder og faciliteter. 1. I 2015 har Friluftsrådet udviklet en model for, hvordan virksomheder kan bidrage til naturpleje. 2. I 2016 har Friluftsrådet medvirket til at gennemføre 10 demonstrationsprojekter, der afprøver ideen om brugerstyrede natur- og friluftsområder. 3. I 2016 har Friluftsrådet gennemført pilotprojekter med fokus på nye måder at organisere frivillige i arbejdet for styrkelse af kulturmiljøet. 4. Senest i 2018 har Friluftsrådet medvirket til at etablere et frivilligprogram i alle danske naturparker og nationalparker. 5. I 2019 har Friluftsrådet medvirket til, at halvdelen af Danmarks kommuner aktivt inddrager frivillige i kommunens arbejde med natur og friluftsliv. 24 strategi for friluftsrådet landskab og natur\n24 Økonomisk fundament Friluftsrådet vil medvirke til, at der oprettes en national fond med det formål at eje og forvalte danske natur- og kulturmiljøer. 1. I 2015 har Friluftsrådet sammen med udvalgte aktører formuleret rammebetingelser (fundats m.m.) samt en etableringsplan for en national naturfond, der kan eje og forvalte arealer til natur og friluftsliv. Lovgivning Friluftsrådet vil tage initiativ til at myndighederne samordner lovene på naturområdet. 1. Senest i 2013 har Friluftsrådet anvist modeller for samordning af lovene på naturområdet. Planlægning Friluftsrådet vil medvirke til at udvikle en ny model for planlægning af et fremtidigt landskab, hvor friluftsliv, natur og produktion integreres. 1. Friluftsrådet har senest i 2014 konkretiseret begrebet multifunktionalitet i forhold til friluftsliv og andre arealinteresser. 2. Senest i 2016 har Friluftsrådet medvirket til at demonstrere værdien af multifunktionelle landskaber. 3. Friluftsrådet har i 2019 medvirket til at udvikle nye lokale planprocesser og samarbejdsrelationer mellem kommunernes forvaltninger og lokalsamfund. 4. Friluftsrådet har i 2019 bidraget til et nyt lovgrundlag for planlægning, som i højere grad tager højde for multifunktionalitet. Internationalt Friluftsrådet vil bidrage til at kvalificere vidensgrundlaget for dansk og international landskabsog naturforvaltning gennem international erfaringsudveksling og samarbejde. 1. I 2014 har Friluftsrådet kvalificeret dansk naturforvaltning gennem engagement i internationale netværk inden for landskabs- og naturforvaltning (IUCN, Europarc, Nordisk netværk for Naturparker). 2. Senest i 2016 har Friluftsrådet udviklet og iværksat et internationalt projektsamarbejde omkring rekreativ udnyttelse af naturarealer (f.eks. Natura-2000 områder). landskab og natur 25\n26 Den videre vej frem Strategien for Friluftsrådets arbejde er resultatet af en lang proces, der har involveret medlemsorganisationer, kredsbestyrelser i Friluftsrådets lokale kredse, samarbejdspartnere og mange andre interessenter. Alle har de givet deres konstruktive indspil til, hvordan Friluftsrådet skal udvikle sig i de kommende år. Udfordringer og prioriteringer er diskuteret, løsninger er udviklet, ord og formuleringer er debatteret, overvejet og endevendt. Og alligevel er det sidste punktum ikke sat i strategien. For Friluftsrådets strategi er og skal være et dynamisk værktøj, der tilpasses den virkelighed, den skal fungere i. Og det er i de kommende år, hvor vision og værdier udfoldes i beslutninger og ideudvikling, at strategien for alvor står sin prøve som styringsredskab. Organisationsmålene revideres hvert tredje år, det sker således i Udviklingsmålene er udgangspunkt for den årlige planlægning og vil naturligt indgå i bestyrelsens fremlæggelse af planer og budgetter på Friluftsrådets generalforsamling. Således medvirker strategien til at skabe gennemsigtighed i arbejdet, og den gør det muligt at følge fremdriften og evaluere indsatsen ud fra de mål, der skal opfyldes. Friluftsrådets bestyrelse glæder sig til at tage fat på arbejdet med at nå målene. De er ambitiøse, og der er mange af dem. Men vi vil hellere sætte niveauet højt og arbejde hårdt for at nå det, end at sidde tilbage og sige: vi kunne have nået mere og gjort en større eller bedre indsats for naturen og for befolkningens friluftsliv. Strategi, mål og handleplaner kan følges på God arbejdslyst! 26 strategi for friluftsrådet den videre vej frem\n27 Udgivet af Friluftsrådets bestyrelse, april 2013 Grafisk tilrettelæggelse: Meyer og Bukdahl a/s Foto: Forside, side 10-11, 26: Adam Grønne. Side 18-19: Geir Haukursson. Side 6: Dott Ovesen. Side 27: Casper Lindemann. Side 3, 13: Thomas Retsloff. Side 2, 9, 22-23: Thorkild Jensen. Side 5, 7, 8, 14-15, bagside: Colourbox.com.\n28 Scandiagade 13 DK-2450 København SV Tel\nD A G S O R D E N Bestyrelsesmødet onsdag den 29. januar 2014 kl\nD A G S O R D E N Bestyrelsesmødet onsdag den 29. januar 2014 kl. 16.00-20.00 1. Godkendelse af dagsorden (LM) 2. Fastlæggelse af Friluftsrådets politiske strategi a) Status på fremdrift i handleplaner


Så er der 8 dage tilbage... - Ejerforeningen Præstehaven\nForside » Uncategorized » Så er der 8 dage tilbage…\nSå er der 8 dage tilbage…\n10.02.2021: Om 8 dage triller de nye affaldscontainere efter planen ind i Præstehaven. Med dem følger også 105 køkkenbeholdere. Det vil sige én lille, grøn spand til hver lejlighed. Den er beregnet til madaffald. For eksempel madrester, grøntsagsrester, kaffefiltre, afskårne blomster og lignende. Så vi fremover sorterer madaffald for sig og restaffald (brændbart) for sig. Containerne kommer til at stå i Blok 12, 16, 18 og 13.\nSammen med den nye køkkenbeholder får hver husstand udleveret tre ruller med i alt 200 (plast)poser til madaffald. Poserne er gratis, og fremover kan vi få udleveret nye efter behov, ligeledes gratis. Poserne måler 45 cm i bredden og 50 cm i højden. Det er ikke et krav, at vi bruger de poser, vi får udleveret. De passer til den grønne spand. Hvis man vælger en anden spand, finder man også selv en pose-løsning. Men det er et krav, at madaffaldet bliver lagt i en pose, og at posen bliver lukket, inden den smides i affaldscontaineren.\nDen grønne spand kan rumme syv liter. Den har en rektangulær form, så den set forfra måler 26,8 cm i højden og 24,6 cm i bredden. Set fra siden: 13,6 cm i bredden. Indvendig er den glat, så den skulle være let at holde ren. Der følger ikke et stativ med spanden; men den har to små huller i bagkanten, så den nemt kan hænges op.\nDen nye køkkenbeholder, incl. poser, vil blive leveret ved lejlighedens dør den 18. februar.\nDette er artikel nr. 3 i en føljeton her på hjemmesiden om den nye affaldsordning, og hvad den i praksis kommer til at betyde i Præstehaven. Dukker der spørgsmål op undervejs, så spørg enten E/F’s formand, Ingrid M. Schmidt eller administrator Jan Ole Rasmussen. Deres kontaktoplysninger finder du øverst på siden.


Rabies - Dansk Sundhedsteam\nRabies (hundegalskab) er en alvorlig virus infektion, der kan udvikle sig til hjernebetændelse og kan være en dødelig sygsom. Rabies smitter igennem bid fra et smittet pattedyr, og overføres igennem dyrets spyt. Mennesker bliver oftest smittet ved bid fra kat, hund, aber og flagermus, men andre varmblodede pattedyr med pæls, som fx rev og kvæg, kan også bære smitten i sig. I Danmark har man i mange år kun konstateret rabies hos flagermus.\nRabies findes i store dele af verden, men findes især i Afrika syd for Sahara og i Asien. På verdensplan dør hvert år ca. 35.000-40.000 mennesker af Rabies.\nRabies kan i dag forebygges med vaccination. Rabies vaccinen anvendes desuden når der er mistanke om smitte med rabies.\nRabies vaccinen anbefales til personer, der rejser til lande, hvor der er høj risiko for smitte med Rabies. Vaccinen anbefales desuden til personer, der er særligt udsatte for smitte, for eksempel dyrlæger og personer, der er i tæt kontakt med dyr, der kan være smittet.\nDu har haft alvorlige bivirkninger ved tidligere vaccination med Rabies-vaccinen\nSåfremt der er mistanke om mulig rabiessmitte, anbefales Rabies-vaccinen også selvom der tidligere har været bivirkninger ved den. I de tilfælde hvor der har været voldsomme bivirkninger ved vaccination mod Rabies, bør vaccination foregå på Hospitalet under anafylaksiberedskab.\nDer skal gives to vaccinationer på dag 0 og dag 7\nBeskyttelsesvarighed er formentlig livslang efter begge vacciner er givet.


Sundheds- og Ældreministeriet Elektroniske patientjournaler og telemedicin skal udbredes hurtigere - sum.dk\nDet skal gå hurtigere med at udbrede elektroniske patientjournaler i sundhedsvæsenet. Og flere patienter skal i fremtiden indlægges i deres egen dagligstue og behandles telemedicinsk.\nDet er to af initiativerne på sundhedsområdet i den nye digitaliseringsstrategi, som regeringen har offentliggjort i dag sammen med Danske Regioner og KL.\n”De elektroniske patientjournaler er en af de ting, der skal sparke vores sundhedssystem ind i fremtiden. Det er gået for langsomt med at udvikle og udbrede et fælles system for elektroniske patientjournaler. Derfor indgår det i digitaliseringsstrategien, at der i løbet af 2012 skal etableres et Nationalt Patient Indeks, som skal være fremtidens rygrad i at give borgere og sundhedspersoner et samlet digitalt overblik over en patients sundhedsoplysninger på tværs af det samlede sundhedsvæsen.”\nDer indgår også en ny ”Handlingsplan for udbredelse af telemedicin” i den nye digitaliseringsstrategi.\n”Telemedicin er en af løsningerne på udfordringerne med bl.a. stadig flere kroniske patienter. Det sparer patienterne for besværlige ture frem og tilbage mellem sygehuset og deres eget hjem, og det sparer sengepladser på sygehusene. Derfor er jeg meget tilfreds med, at den nye handlingsplan skal videreudvikle de erfaringer, der allerede er gjort med telemedicin, så det bliver tydeligt, hvordan vi kan udbrede de gode projekter i stor skala,” siger Bertel Haarder.\nProjekterne i handlingsplanen vil blive udmøntet inden for rammerne af en national strategi for telemedicin, som Indenrigs- og Sundhedsministeriet vil offentliggøre senere på året. Strategien vil sætte de overordnede rammer for udviklingen af telemedicin i Danmark med fokus på sammenhæng og kvalitet i forebyggelse og behandling af borgere og patienter\nØvrige initiativer på sundhedsområdet i den nye digitaliserings-strategi er:\nSammenhængende it-værktøjer på sygehusene, så de bliver fuldt digitale arbejdspladser\nSikker og sammenhængende digital kommunikation mellem de forskellige parter i sundhedsvæsenet såsom praktiserende læger, sygehuslæger og kommunernes hjemmepleje\nFjernbehandling af kronikere i eget hjem\nSe hele den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi 2011-2015 ”Den digitale vej til fremtidens velfærd”\nKontofchef i National Sundheds-it (NSI), Flemming Christiansen, tlf. 72 21 68 32\nDen digitale vej til fremtiden velfærd:\nLæs hele publikationen, der er udarbejdet af:\nRegeringen, KL, Danske Regioner, August 2011


gratis tarotkort. Alt om gratis tarotkort i Danmark\n8. april 2020: Velkommen til siden om gratis tarotkort, hvor du finder alt om gratis tarotkort. I Danmark er en stor del af befolkningen internetbrugere og der er stor tradition for shopping på internettet, da dette giver mulighed hurtige og nemme løsninger for danske forbrugere. Ni ud af ti husstande i Danmark er forbundet til internettet, hvilket er i overensstemmelse med stigningen i online salg af varer og tjenesteydelser.\nBåde indtægter og priser i Danmark er høj sammenlignet med andre nordiske lande. Det er derfor, det også nordmændene som gennemsnit brugt flest penge på e-handel i 2013 per indbygger. Samlet set e-handlede danske forbrugere gratis tarotkort til 19,2 milliarder i første kvartal af 2014. På samme parameter er Danmark det nordiske land, der har den højeste andel af udenlandske køb online.\nGratis tarotkort rummer mange muligheder for, de som besøger siden om gratis tarotkort.\nDet viser sig, at e-handel er mest udbredt blandt danske mænd end blandt danske kvinder. De danske mænd handlede i gennemsnit mere end 22% end de danske kvinder i 2013, til kvinder oftere end mænd online. Den mindst omfattende måde at komme ind på det danske marked gennem eksport af gratis tarotkort i form af e-handel. Her betragtes virksomheder til ikke at have en omsætning i Danmark. I et sådant tilfælde er det det udenlandske selskab, som står for ordre accept og forsendelse af varer til Danmark mens modtageren af ??varerne, der står for import. Den udenlandske virksomhed således at man undgår enhver registrering og rapporteringskravene i Danmark og er ikke skattepligtig i Danmark. Indførsel af gratis tarotkort til Danmark, er det derfor modtager er ansvarlig for at betale alle afgifter. Hensigten med denne løsning vil afhænge af, om modtageren ønsker at tage ansvar ved at indføre varen selv og betale moms opkræves på import af udenlandsk varer til Danmark. Dette skal afvejes mod hvilke planer virksomheden har med hensyn til at komme ind på det danske marked.\nEn fortoldning skal udføres, uanset om der er nogen told- eller ikke. Gebyret er fra 125,- hvis modtageren er godkendt i forvejen. Post Danmark tager 245,- kroner på emner under 1.000,-. For forsendelser til Danmark, er det vigtigt at huske proforma faktura til fortoldning. Told vil blive pålagt moms, uanset erklæret eller ikke dansk moms. Sikre fakturering uden dansk moms. For at gøre det lettere for danske kunder norsk butik, der modtager det bestilte For hvor alt er betalt, er det nødvendigt at etablere en norsk moms repræsentant vil sørge for at sende det korrekte gratis tarotkort til kunden, som så slipper der vedrører fortoldning. Her er en liste over godkendte byer: København, Bern, Niamey, Podgorica, Canberra, Havanna, Budapest, Nuuk, Colombo, Minsk, Malabo, Monaco, Kabul, Port Louis, Paramaribo, Bamako, Sarajevo, Port of Spain, Kigali, Manila, Rabat, Kinshasa, Seoul, Santo Domingo, Mexico City, Astana, Stockholm, Damaskus, Amsterdam, Bagdad, Vaduz, Andorra la Vella, Helsingfors, Tasjkent, Wellington, Skopje\n8. april 2020: Studerende med læsehandicap er meget afhængige af computeren som redskab. Støtte til læsning og skrivning har åbnet mulighed for, at de kan integreres i uddannelsessystemet på linje med de normale læsere og derfor opfylder kravene til uddannelse og blive ligeværdige borgere og deltagere i samfundet. Men udlevering af en gratis tarotkort kan ikke løse alle problemer - brug af kompenserende programmer til at blive undervist og trænet, og et væld af nye problemer opstår, når det tekniske er på plads. For at læse vanskeligheder ikke kun indeholder afkodning problemer; læseforståelse sektion er en anden vigtig faktor, da de tekniske midler ikke løser det samme. Generation unge i dag betragtes som indfødt af informationsteknologi. Dette bevirker, at ældre generationer, som enten indvandrere i informationsteknologi under det for givet, at unge til at bevæge sig frit og uden indblanding på nettet. Men det er ikke tilfældet. Undersøgelser viser, at unge ofte undlader at bruge gratis tarotkort, som internettet.\nDer er tre vigtigste egenskaber, der adskiller netværks læsning fra papirbaseret læsning, nemlig multimodalitet hyper struktur og interaktivitet. Under mødet med skærmlæsning præsenteres læseren for forbindelse eller multimodal teksttyper; dvs. tekster, der kombinerer billeder, tekst, lyd, grafik, video og så videre. Dette møde kan sammenlignes med kohæsionsmekanisme, vi fortrolig med ved hjælp af referencer på gratis tarotkort eller fra en kombination af tekst og givet i en avis. Forskellen er, at internettet gør krav til læseren at kunne tilpasses i i forhold til de hurtige og uventede forskydninger mellem skriftsprog, visuelle repræsentationer og audiovisuelle input.\nDerudover er specifikke for displaytekst hypertekst og dermed indgå i et netværk-lignende struktur, som ikke er umiddelbart kendt fra andre sammenhænge. Denne struktur betyder, at læseren aldrig præsenteret i teksten foran dem samtidigt. Han er således ikke let i stand til at informere sig om, hvor langt ind i den tekst, han har nået, at undersøge indholdet hvad som læser venter ham, eller at have et overblik af alle væsentlige dele af teksten læse. I skarp kontrast, har vi det trykte medium, der er kendetegnet ved en klart defineret begyndelse og slutning. Som læser er du her hele tiden klar over omfanget af forreste gratis tarotkort og om deres egen fremskridt i tekster læsning. Sidst men ikke mindst indbydende displaytekster til en aktiv form for læsning. Læseren er til en vis grad selvhjælp at beslutte, hvordan du ønsker at vise tekst, påvirker læseren en papirbaserede tekst ikke er i besiddelse af. Fuldtekst søgning er den anvendte form, når læserne bruger Google eller andre søgemaskiner til at finde hjemmesider. Fuldtekst søgning er en relativt kompliceret og kræver søgemodus så mange færdigheder læseren f,eks herfra: København, Athen, Conakry, Jerevan, Abu Dhabi, Rom, Kabul, Stockholm, Asunci, Islamabad, Andorra la Vella, Bissau, Washington D.C., Bukarest, Belmopan, London, Quito, Caracas, Nouakchott, Ulan Bator, Pretoria, Beirut, Kigali, Maputo, Buenos Aires, Bamako, Santiago de Chile, Santo Domingo, Melekeok, Amman, Hanoi, Kingston, Teheran, Managua, Port of Spain, Lilongwe


UU-vejleder | hoerningskolen\nVejleder på specialområdet\nUddannelsesvejledningen på Hørningskolen varetages af undertegnede, Birgit Petersen, som er ansat i Ungecentret i Skanderborg. Det hed tidligere Ungdommens Uddannelsesvejledning, men er i forbindelse med etableringen af KUI (kommunal ungeindsats) blevet en del af Ungecentret i Skanderborg.\nMålet med uddannelsesvejledningen er, at alle elever får en god overgang fra grundskole til ungdomsuddannelse/anden aktivitet, og at den enkelte elev i løbet af udskolingen bliver forberedt på og afklaret om de muligheder, der er for ungdomsuddannelse eller anden uddannelsesforberedende aktivitet. Alt dette selvfølgelig i tæt samarbejde med både skole og forældre.\nPå Hørningskolen fritages eleverne for uddannelsesparathedsvurdering, da det ikke er relevant, men både elever og forældre vil stadig blive tilbudt individuel vejledning med information om f.eks. efterskoler, FGU og STU – ofte i forbindelse med TS-møder på skolen.\nAlle elever vil desuden få en uddannelsesplan (Min UddannelsesPlan) , hvor mål for videre uddannelse beskrives. Planen vil følge eleven, og det er uddannelsesvejlederens opgave at sikre, at planen løbende justeres, når der sker ændringer i den unges liv.\nJeg ser frem til samarbejdet med elever, forældre og personalet på skolen. Kontakt mig gerne med spørgsmål e.a. på skolens intra eller på\nMobil: 21 83 49 18


Folkekirken Vesterbro, Vesterbrogade 67, 3. sal, 1620 København V, cvr.nr.: 32108083, vesterbro.sogn@km.dk\nNår du melder dit barn til konfirmation, indsamler vi navn, adresse, postnummer, by, mobilnr., mailadresse, barnets fødselsdato og dine kontaktoplysninger. Oplysningerne bruger vi til at administrere tilmeldingen og til at sende dig nødvendig information og invitationer relateret til aktiviteten.\nNår vi bruger portrætbilleder, er det primære formål at vise en eller flere personer. Det gør vi fx via gruppebilleder af korsangere og nærbilleder af konfirmander og menighedsrådsmedlemmer. Vi tager og offentliggør ikke portrætbilleder af dig eller dit barn uden din accept.


'Breaking Bad' vender tilbage - men uklart i hvilken form - TV 2\n08. nov. 2018, 13:49\nEn fortsættelse af den prisvindende successerie 'Breaking Bad' skulle være lige på trapperne. Denne gang i form af en film.\nVirkelighedens Walter White: Tidligere kemilærer dømt for narkofremstilling\nAvisen Albuquerque Journal skriver, at ifølge interesseorganisationen New Mexico Film Office er arbejdstitlen på det nye projekt 'Greenbrier', og optagelserne vil begynde i midten af november og vare frem til starten af februar.\nNew Mexico Film Office har hverken be- eller afkræftet, at det nye projekt er en 'Breaking Bad'- film, men ifølge avisen bekræfter kilder tæt på projektet, at den er god nok.\nDer er dog ikke kommet nogen detaljer frem om, hvilke karakterer fra 'Breaking Bad'-serien der vil returnere til den mulige film.\nVince Gilligan begiver sig endnu en gang ud i en historie fra universet omkring tv-serien 'Breaking Bad'. Foto: Robyn Beck / Scanpix Denmark\nDe to hovedroller, Aaron Paul og Bryan Cranston, er flere gange blevet hædret for deres præstationer i 'Breaking Bad'. Foto: Robyn Beck / Scanpix Denmark\nDet er dog ikke første gang, at tv-serien afføder en ny udgivelse. I 2015 kom første sæson af 'Better Call Saul', der handler om karakteren Jimmys transformation til advokaten Saul Goodman, som også spiller en stor rolle i 'Breaking Bad'.\nHandlingen i 'Better Call Saul' tager sin begyndelse seks år før 'Breaking Bad' og har også Vince Gilligan med som en af bagmændene.\nOm den nye film udspiller sig før eller efter 'Breaking Bad', beretter Albuquerque Journal ikke noget om. Selvom avisen skriver, at det nye projekt er en biograffilm, kan den eventuelt også munde ud i en form for miniserie.\nDet er Sony Studios, som er produktionsselskabet bag 'Greenbrier'. De stod ligeledes bag optagelserne af 'Breaking Bad' og 'Better Call Saul' i Albuquerque, New Mexico.\nRollen som Saul Goodman bliver spillet af Bob Odenkirk i både 'Breaking Bad' og 'Better Call Saul'. Foto: Frank Ockenfels 3/amc / AMC


Wolfram Glider Ballast-Wolfram legering\nHjem >>Wolfram Alloy kontravægt >>Wolfram Glider Ballast\nHvad er Wolfram Glider Ballast?\nGlider er en form for svævefly anvendes i sporten glidende, som har stive vinger og en undervogn, som f.eks dragefly. Glider fly, der anvendes til andet end rekreative formål, for eksempel militære svævefly, ikke svæve. Flyet bevægede sig omkring 135 knob / 150 mph, og var omkring 10 fødder fra jorden. Glider ydeevne under lanceringen fase, landing, og fri fase flyvning afhænger af en stor gravitation at holde balancen. Tilsætningen af ballast for at øge vægt tillader glideren til at flyve ved øget masse til at holde stabil. Derfor holder balancen under svævefly arbejde er det mest vigtige ting at overveje. En type stabilt materiale af ballast behov dårligt for denne situation. Undersøgelse viser, at svævefly ballast sæt fremstillet af wolfram eller messing ville være meget egnet materiale som sin høj tæthed på 17,0 ~ 18,5 g / cm3.\nWolfram Glider Ballast Fordele\nWolfram svævefly ballast primært kombineret med wolfram, jern, kobber eller nogle andre komponenter for at gøre det meget sværere. Med de særlige egenskaber, såsom varmebestandig, høj densitet, men lav termisk ekspansivt og fremragende slidstyrke, wolfram-legering bliver den mest egnede modvægt til svævefly. Som vi ved, wolfram svævefly ballast er normalt i form af et rør eller en blok under vingen område at være en substitution til at lede og stål, som det har meget højere tæthed, vil det være let at tilvejebringe ballast til et svævefly, øge vægt til at holde en bedre balance. Desuden, wolfram legering har god bearbejdelighed, det kunne bearbejdes til forskellige form som pr forskellige design.\nWolfram Glider Ballast Producent\nFremstillingen Fremgangsmåde til wolfram svævefly ballast er kompleks, det hovedsagelig omfatter blanding, presning, sintring, overflade kontrol med slibning, hvis der er behov, boring, fræsning, gevindskæring, etc. kan også gøres til wolfram svævefly ballast, vil det være let for samle. Hvis bearbejdningen krævede meget kompliceret, så prisen vil være meget højere i overensstemmelse hermed, fordi fremstillingen omkostningerne vil være højere.\nChinatungsten kunne tilbyde Tungsten Glider Ballast\nChinatungsten kunne tilbyde wolfram svævefly ballast, også kunne tilbyde den bearbejdede wolfram svævefly ballast med tråd gennem hul i favorabel pris baseret på mængden påkrævet. Desuden, hvis der er et behov, Chinatungsten kunne endda tilbyde særlig service for plating, gravering som pr kunders krav.\nHvis du har nogen interesse i wolfram svævefly ballast, er du velkommen til at kontakte os via e-mail sales@chinatungsten.com sales@xiamentungsten.com eller telefon:+86 592 5129696.


Fritidsgrund - Rylevej 16, 4780 Stege\nSommerhusgrund til alle jeres drømme\nSøg til naturskønne Møn i rolige omgivelser\nI naturskønne omgivelser og et roligt sommerhusområde får I nu muligheden for at skabe jeres helt egen drøm af et sommerhus. Rylevej 16 bliver adressen for jeres nye tilflugtssted, hvor I foruden grønne, åbne vidder omgives af vand og strand – her kommer fridagene til at blive nydt til fulde, og I får frie hænder til at skabe præcis det sommerhus, I har manglet!\nNår fridagene trækker jer til fritidshuset her på Møn, kan skuldrene sænkes, og I skal ikke bekymre jer om andet end at slappe af. Det får I heldigvis helt fantastiske omgivelser til, for når I ikke skal nyde kvalitetstid og samvær på jeres egen grund, kan I søge til de mange spændende naturseværdigheder i Ulvshale få minutters kørsel hjemmefra. På en 5 kilometers cykeltur ad landeveje omgivet af rapsmarker og vilde vejsideblomster kan I nå Stege, der byder på et hyggeligt havnemiljø, hvor lystbåden kan indlogeres, så I kan stikke til søs, når end det lyster. Hertil byder byen på indkøbsmuligheder samt hyggelige spisesteder, og hele året kan I finde loppe- ogkræmmermarkeder hele Møn rundt.\nMøn er lidt af en drømmelokation for et tilflugtssted nær natur og vand – og en særlig ø-ro, som man ikke finder andre steder. Glæd jer til at opleve området og resten af øen!


Anbefal mig et hold i FW - Debatten\nAnbefal mig et hold i FW\nIndlægaf Grissebassen » 22. aug 2017, 10:04\nJeg plejede at være nogenlunde slank og i god form. Men noget er gået galt, formodentlig i form af kage på arbejdet og al for lidt fritid efterfulgt af en lang ferie. Så nu skal der ske noget. Men jeg har svært ved at finde motivationen til at genoptage min tidligere træning, så jeg tænker at et hold måske kunne være en god ide.\nJeg leder efter noget, der er sjovt, hvor jeg kan starte som nybegynder og - forhåbentlig - få genopbygget min form og smide et par kilo. Kan nogen mon anbefale et passende hold i FW?\nRe: Anbefal mig et hold i FW\nIndlægaf billiebean » 22. aug 2017, 10:44\nJeg går på Stram Op som er vægttræning med relativt mange løft samt lidt cardio. Det synes jeg er ret effektivt. Har hørt det er lidt mere nybegyndervenligt end BodyPump, som er vægttræning med tungere vægt og færre gentagelser og så er det jo også et Les Mills koncept, så det er det samme i alle centre, mens Stram Op afhænger af instruktøren.\nDerudover går jeg i ny og næ til BodyFlow. Det er også vældig effektivt. Får lige så ondt i musklerne og sveder næsten mere end når jeg laver vægttræning. Men det er selvfølgelig en lidt anden genre med elementer fra pilates og flowyoga.\nOg så går jeg til almindelig yoga. Det er meget anbefalelsesværdigt og for mig er det det der motiverer mig til overhovedet at komme ned i centeret. Derudover giver det en stor kropsbevidsthed og så er det også pænt hårdt at lave solhilsner og stå i en trebenede hund!\nIndlægaf Grissebassen » 22. aug 2017, 10:49\nTak! Bodyflow lyder som noget, der godt kunne være noget for mig\nIndlægaf LadyFox » 22. aug 2017, 11:24\nJeg har været ret glad for BodyFit, Pilates og Yoga.\nOg så synes jeg er StepFit er ret sjovt som cardio.\nIndlægaf Kesha » 22. aug 2017, 12:06\nJeg kan anbefale Les Mills holdene. Jeg er især glad for BodyCombat og BodyAttack og kan slet ikke undvære combat.\nIndlægaf Aquadorable » 22. aug 2017, 13:46\nLadyFox skrev: Jeg har været ret glad for BodyFit, Pilates og Yoga.\nIndlægaf Æble » 22. aug 2017, 14:10\nTaibo er vildt sjovt, synes jeg. Det er det eneste hold der ikke keder mig dybt.\nIndlægaf kartoffelpizza » 22. aug 2017, 14:29\nJeg vil anbefale at prøve noget forskelligt. Jeg vil fx hellere æde min egen lort end tage stepfit eller thaibo igen.\nJeg er glad for Bodyfit, Cirkeltræning, stram op, yoga, strength og Bootylicious\nIndlægaf LaMariposa » 22. aug 2017, 17:13\nDe fleste af Les Mills hold supplerer hinanden ret godt. Det vil sige, at en kombination af f.eks. BodyFlow og BodyCombat vil give dig både cardio og styrke / stabilitet / balance.\nIndlægaf LaMariposa » 23. aug 2017, 08:44\nkartoffelpizza skrev: Jeg vil fx hellere æde min egen lort end tage stepfit eller thaibo igen.\nDet må alligevel have været pænt nederen så\nIndlægaf Pandesteg » 23. aug 2017, 09:43\nDet nederen råd: prøv en masse hold og find ud af hvad fu kan lide. Jeg har nok prøvet 90% af holdene i min FW og de hold jeg var mere eller mindre sikker på, at jeg ikke ville kunne lide endte jeg med at være vild med. Thai Bo var jeg f.eks. rigtig vild med.\nIndlægaf LaMariposa » 23. aug 2017, 10:21\nPandesteg skrev: Det nederen råd: prøv en masse hold og find ud af hvad fu kan lide. Jeg har nok prøvet 90% af holdene i min FW og de hold jeg var mere eller mindre sikker på, at jeg ikke ville kunne lide endte jeg med at være vild med. Thai Bo var jeg f.eks. rigtig vild med.\nHvorfor er det et nederen råd? Jeg synes, at det giver rigtig god mening, da det jo er meget individuelt, hvad folk synes er sjovt. Hvis man skal holde fast i de gode træningsvaner, så er det mig at se ret afgørende at få prøvet nogle ting af og finde det, der er så sjovt, at man ikke kan lade være.\nIndlægaf Pandesteg » 23. aug 2017, 11:13\nFordi TS så vidt jeg kan se spørger om råd til specifikke hold? Og så er det da nederen at få svaret "prøv dig frem".\nIndlægaf kartoffelpizza » 23. aug 2017, 13:02\nDet synes jeg virkelig også det er\nMen min veninde fx hun elsker det.\nIndlægaf milisa » 1. sep 2017, 19:09\nJeg har altid været vild med bodyfit: Der er sgu noget charmerende ved at træne på et hold, hvor man på sin ene side har en 80-årig dame og sin anden en hårdtpumpet tatoveret gut og begge i øvrigt er præcis lige så svedige og trætte som en selv efter timen, til trods for at der var temmelig ret så meget forskel på den vægt, vi hver især løftede. Bestemt et godt nybegynderhold!


** KD'S - APARTMENT, CHANIA (CRETE) **\n62 Makedonias, Chania (Crete), Grækenland\nGæster i Chania vil have et godt ophold på Kd'S - lejligheden.\nLimnoupolis Water Park er omkring 8 km væk. Gæsterne kan nyde græsk, middelhaves og moderne køkken i Kouzina e.p.e. Placeret ret tæt på ejendommen.\nDenne ejendom omfatter et varmesystem, betalings-tv, en personlig værdiboks, buksepresse og hi-fi på alle værelser.\nKd'S - Apartment, Grækenland\nVandrerhjem Del Parana\nVandrerhjem La Rosa De Los Vientos\nLejlighedshotel De San Isidro\nHotel Colorina Apart And Spa Ii\nVandrerhjem Oliver St. John Gogarty's\nLejlighed Airresort Guesthouse In Kyoto As512


Flertal holder foreningerne i uvished – Pingvinnyt.dk\naf byrådsmedlem for Venstre Morten Bang – Hinnerup\nPå det seneste byrådsmøde havde Socialdemokratiet fremsat et forslag, hvor de gerne ville have forvaltningen til at fremlægge et anlægsforslag, som kan være med til at løse de økonomiske konsekvenser, der er forbundet med, at kunstgræsbanerne i Hammel og Hinnerup skal leve op til de skærpede miljømæssige krav. Socialdemokratiet begrunder det med, at foreninger ikke skal stå alene med disse store uforudsete udgifter, og de vil se positivt på foreningernes ansøgninger om støtte til etableringen af de lovpligtige filteranlæg.\nDet er svært at formulere det mere upræcist, end det Socialdemokraterne har gjort det i deres forslag. Hvorfor skal forvaltningen bruge tid og ressourcer på at komme med et forslag? Hvad er det Socialdemokraterne vil? De kan åbenbart ikke selv finde frem til deres politik. Hvorfor skal de have hjælp af forvaltningen? Hvorfor skal de frivillige foreninger og alle ildsjælene fortsat gå rundt i uvished og med uro i maven, om de skal ud og finde 250.000-300.000 kr.?\nHos Venstre er sagen klar, og derfor stillede vi et ændringsforslag, hvor ordlyden og politikken ikke er til at tage fejl af: ”Venstre foreslår, at begge ansøgninger fra Hammel GF og HOG imødekommes fuldt ud, således at de stillede miljøkrav opfyldes for kommunens regning, hvilket finansieres af kassen”.\nBørn og unge, Debat, Grønt og miljø, Grundfør, Hadsten, Hammel, Handel og erhverv, Hinnerup, Kultur og musik, KV21, Laurbjerg, Lov og orden, Ødum-Hadbjerg, Søften, Sport og fritid, Thorsø, Ulstrup


Der findes 20 arter af bæltedyr, som lever spredt ud over Sydamerika, og det største nulevende bæltedyr er kæmpebæltedyret, som kan blive op til 1,5 meter langt. Den mindste repræsentant for familien er dværgbæltedyret, der kun bliver 15 centimeter langt.\nBæltedyr tilhører sammen med myresluger og dovendyr en meget gammel gruppe af pattedyr, som kaldes gumlere.\nBæltedyret er det eneste pattedyr, som bærer panser, men panseret beskytter ikke mod rovdyr. En hund kan for eksempel nemt bide gennem panseret og dræbe det. Et bæltedyr, som føler sig truet, vil straks flygte ind i det nærmeste tætte krat. Her beskytter panseret dyret, som derved kan slippe væk fra fjender.\nIndianerne i Amazonregnskoven dræber og spiser bæltedyr.\nBæltedyr kan være både dag- og nataktive, og de roder i jorden med deres snude og bruger den veludviklede lugtesans til at snuse sig frem til føde. Et bæltedyr kan spise op mod 100 kilo insekter på et år.\nBæltedyret har i flere områder tilpasset sig menneskets levevis og er god til at finde føde i skraldespande og private haver.\nHanner og hunner lever adskilt og er kun sammen for at parre sig.\nUdbredelse: Argentina, Bolivia, Brasilien, Paraguay, Surinam og Uruguay\nVægt: 3-8 kilo\nKropslængde: 40-50 centimeter\nHalelængde: 10-20 centimeter\nKønsmoden: Efter 9 måneder\nDrægtighed: 60-64 dage\nAntal unger: 1-3 unger\nFøde: Insekter, padder, krybdyr, orme, æg, ådsler, rødder og frugt


Besøg det velbevarede gamle slot og fængsel, Castell de Cabrera, på øen\nHjem » Castell de Cabrera\nCastell de Cabrera er en gammel fæstning beliggende på den smukke ø Sa Cabrera, 10 km syd for Mallorca.\nNaturparadiset Illa de sa Cabrera syd for Mallorca er et oplagt sted for en smuk sanselig vandretur hvor også det gamle slot kan besøges\nGennem tiden har Castell de Cabrera lidt hårdt under angreb på Mallorca, faktisk mener man, at alene i det 16. århundrede, har fæstningen gennemgået totalrenovering mere end 10 gange.\nFørste dokumentation af Castell de Cabrera er i 1410, hvor fæstningen tilskrives brødrene, Pere og Guillem Saragossa, der efter sigende skulle have krævet beskyttelsespenge for at gardere sydkysten af Mallorca, fra Cabrera.\nI 1425 overtager Bernat Saragossa Catell de Cabrera og indgår ny aftale med kongen, om bevogtning af sydkysten. Samtidig lød aftalen på, at Castell de Cabrera skulle fungere som fængsel, hvorfor fæstningen blev udvidet.\nI 1510 ødelægger en voldsom storm store dele af Castell de Cabrera, som hjælper adskillelige fanger med at flygte fra fæstningen.\nFra 1550 begynder tyrkiske pirater, ledet af den legendariske kaptajn Barabossa, at angribe Mallorca. De overtog Sa Cabrera og væltede Castell de Cabrera i denne forbindelse. Herfra kunne de let planlægge deres angreb på Mallorcas kyststrækninger.\nSidste gang Castell de Cabrera har været i funktion, var i begyndelsen af 1700 tallet, i forbindelse med den spanske arvefølgekrig, hvor man fra fæstningen kunne holde udkig efter Bourboneserne.\nSe her hvordan du kommer på halv eller heldagstur til øen Sa Cabrera\nRejse fly hotel Colonia Sant Jordi Mallorca\nRejse Cala Llombards feriebolig\nCala Figuera villa


Få styr på hjemmet, inden der skal tages billeder og inviteres til fremvisning. Læs oprydningskonsulentens bedste råd...\nBenedikte Lundberg22. maj 2018\nDet kommer nok ikke bag på nogen, at det er en god idé at få ryddet op i sit hjem, inden man skal sælge det. For det første skal det se præsentabelt ud til åbent hus, for det andet er det rart at få gennemgået alle sine ting, inden man flytter videre i en ny bolig. Vi har bedt Kamille Sommer, der står bag Oprydningskonsulenten.dk, om gode råd til at få styr på hjemmet inden salg.\nHvis du netop har sat din bolig til salg, er det nu, du skal i gang med oprydningen derhjemme. Den lette udvej er at gemme det værste rod væk i skuffer og skabe, når der er åbent hus. Dog udskyder du på den måde blot den store oprydning til senere. “Er man i gang med en salgsproces, er det jo en god idé at få gennemgået sine ting, inden man rykker over i en ny bolig, så man ikke bare rykker rodet med,” fortæller oprydningskonsulent Kamille Sommer.\nFør du går i gang med at gøre dit hjem klar til salg og flytning, er det vigtigt, at du tilsidesætter dine egne behov og følelser for boligen og dens egendele. “Man skal se bort fra, hvordan man selv vil have det og fokusere på, hvordan potentielle købere vil opfatte ens hjem. Det er nogle andre mennesker med en anden smag, der kommer til åbent hus, derfor må man gå på kompromis med sine egen indretning og oprydning,” understreger Kamille Sommer.\nLæs også: Kom til bunds i de rodede papirbunker - èn gang for alle!\nDen vigtigste faktor for, at potentielle købere slår til, er, at de kan se muligheder. “Når folk skal ud og kigge på en bolig, skal de kunne se sig selv i hjemmet. Hvis der er alt mulig andet, der distraherer som rod, pangfarver eller for mange ting på for lidt plads, så tager det al opmærksomheden og kan skræmme folk væk. De får simpelthen svært ved at se sig selv i hjemmet eller forestille sig, hvordan det kunne se ud med deres egne ting. Det skal se så enkelt ud som muligt,” forklarer Kamille Sommer.\n1. Den hurtige løsning\nInden du går i gang med oprydning, sortering og udsmidning er det godt at lave en strategi, der matcher tidsplanen. Hvis du har åbent hus den kommende weekend, er der muligvis ikke tid til at gennemgå alle dine ting. Her foreslår Kamille Sommer et par specifikke indsatsområder. “Hvis man kun har en uge, må man pakke nogle ting ned i kasser og få det flyttet væk. Så har man højst sandsynligt ikke tid til at gennemgå alle ting. Derudover skal man have fokus på at rydde alle synlige flader, så der ikke bliver for sammenklemt,” siger Kamille Sommer.\nDe to vigtige rum\nHvis du er knap på tid, foreslår Kamille Sommer desuden, at du har ekstra fokus på oprydning og rengøring i to af boligens rum. “Køkken og badeværelse er ekstra vigtige at gøre pæne. Selvfølgelig er stuen ofte hjemmets centrum, men hvis man kommer til åbent hus og køkken og bad er klamme, har det en stor negativ effekt på potentielle købere. Det kan både være, hvis rengøringen ikke er i top, eller der er for mange ting, der står fremme,” fortæller Kamille. Dermed ikke sagt, at alle personlige egendele skal fjernes, for hjemmet må gerne se beboeligt ud. Men fjern ting, der ikke gør noget godt for helhedsindtrykket.\nI køkkenet foreslår Kamille Sommer, at man som sælger prøver at vise så meget bordplads som muligt til potentielle købere. “Det kommer selvfølgelig an på køkkenets størrelse, men man kan overveje at fjerne alle sine køkkenmaskiner i køkkenet, så bordpladsen virker langt større på folk.”\nLæs også: Effektiv rengøring af badeværelset: Ekspertens 7 bedste tips\nFokus på lugt\nEn anden faktor, vi har det med at glemme, fordi den ikke er synlig, er lugten i hjemmet. “Købere gider ikke rod, men bestemt heller ikke dårlig lugt. Sørg derfor for at få luftet ud inden åbent hus. Der må overhovedet ikke lugte af røg, meget parfumeret som fra en duftfrisker eller indelukket. Gå efter en neutral lugt,” anbefaler Kamille Sommer.\n2. Den grundige løsning\nHvis du derimod har god tid til at gøre dit hjem klar til flytning, anbefaler Kamille Sommer, at du går igang med den grundige oprydning. “Når man alligevel er igang med nedpakningen, så stil dig selv spørgsmålet om de ting, du står med i hånden passer ind i dit nye hjem. Nogle gange er det hjem, man flytter ind i i en helt anden stilart, hvor ens gamle ting ikke passer ind. I det tilfælde kan du sælge eller give dine ting væk,” foreslår Kamille Sommer.\nEt kritisk blik på dine møbler\nI samme ombæring skal du også tage et kritisk blik på dine møbler, anbefaler oprydningskonsulenten. De kan nemlig også have stor betydning for, hvordan potentielle købere opfatter din bolig. “Det er ikke kun nok at få ryddet fladerne, man skal også kigge på, hvor mange møbler og ting man generelt har placeret i sine rum. Jeg oplever ofte, at der er alt for mange møbler i rum, og at folk blander alt for mange stilarter sammen, så det bliver for forstyrrende. Overvej derfor, om nogle af tingene skal fjernes, så det ikke bliver for klemt,” siger Kamille.\nVurder tingenes betydning\nOfte er det ikke de store møbler, der er svære at skille sig af med, men alle de små ting, vi har samlet sammen i løbet af årene. “Vi lægger følelser og historier ind i vores ting, så hvis du var hjemme hos mig, ville du bare se nogle gamle ting, mens jeg ser historier og minder,” fortæller Kamille Sommer. Når du skal vurdere, om tingene skal gemmes eller smides ud, foreslår hun, at man allerførst stiller sig selv spørgsmålet “Er det noget, jeg bruger?” og “Er det noget, jeg elsker?”. Hvis du hverken bruger eller elsker det, kan du sagtens undvære det. Alternativt kan du lave en ‘ja’, ‘nej’ og ‘måske’-bunke til en start. “Der er også mange, der har gemt noget, der er lidt i stykker, som der skal gøres noget ved. Hvis man ikke realistisk får det repareret, skal det også smides ud,” pointerer Kamille.\nSkab overblik over tingene\nEt andet trick til at få sorteret godt og grundigt inden flytning er at få skabt det store overblik over alle dine småting. “Det er vigtigt at få samlet tingene, så de ligger det samme sted, når du skal rydde op. Hvis du har rigtig mange telefonopladere eller kuglepenne, så læg dem sammen, og dan dig et overblik over det samlede antal. Da er det nok ikke nødvendigt at have 25 USB-sticks, men måske bare tre,” fortæller Kamille Sommer.\nHar du selv et godt råd eller to til oprydning inden boligsalg?\nIndretning & dekorationTips fra eksperter