1 [...] Afgørelsen offentliggøres i anonymiseret form Frederiksborggade København K Besøgsadresse: Linnésgade 18, 3. sal 1361 København K Tlf Fax Klage over Vesthimmerlands Kommunes afgørelse af 5. maj 2009 om tilslutnings- og forblivelsespligt til Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. Energiklagenævnet har modtaget Deres klage af 15. maj 2009 over Vesthimmerlands Kommunes afgørelse af 5. maj Ved afgørelsen godkendte Vesthimmerlands Kommune Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. s projektforslag om tilslutnings- og forblivelsespligt til værket og pålagde Deres ejendom tilslutningspligt til værket med 9 års frist. Vesthimmerlands Kommune meddelte Dem i den forbindelse dispensation fra tilslutningspligten under henvisning til, at ejeren af ejendommen er folkepensionist. De har i Deres klage anført, at Deres ejendom helt skal fritages fra tilslutningspligten. Energiklagenævnets afgørelse Energiklagenævnet stadfæster Vesthimmerlands Kommunes afgørelse af 5. maj 2009 om godkendelse af Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. s projektforslag om tilslutnings- og forblivelsespligt til værket. Energiklagenævnet hjemviser Vesthimmerlands Kommunes afslag på fritagelse fra tilslutningspligten til fornyet behandling. Sagens baggrund og en nærmere begrundelse for Energiklagenævnets afgørelse fremgår nedenfor. Sagens baggrund Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. anmodede i oktober 2008 Vesthimmerlands Kommune om godkendelse af to projektforslag. Det ene vedrørte etableringen af et nyt flisfyret kedelanlæg og godkendelsen af et nyt forsyningsområde. Det andet projektforslag vedrørte tilslutnings- og forblivelsespligt til værket. Deres ejendom var omfattet af det andet projektforslag. Vesthimmerlands Kommune sendte ved brev af 4. december 2008 projektforslaget om pålæggelse af tilslutningspligt i høring hos Dem. Ved afgørelse af 5. maj 2009 meddelte Vesthimmerlands Kommune Dem om kommunens godkendelse af Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. s projektforslag. Af afgørelsen fremgår bl.a. følgende: CVR/SE-nr\n2 [...] Meddelelse om tilslutnings- og forblivelsespligt til fjernvarme Den 4. december 2008 udsendte Vesthimmerlands Kommune Hvalpsund Kraftvarmeværks projektforslag om tilslutnings- og forblivelsespligt til fjernvarme i høring. Projektforslaget "Ansøgning om godkendelse af tilslutningspligt for Hvalpsund" omfatter ansøgning om godkendelse af: - forblivelsespligt for eksisterende bebyggelse der i dag er tilsluttet Hvalpsund Kraftvarmeværk, - tilslutningspligt inden for maksimalt 9 år for eksisterende bebyggelse i Hvalpsund som i dag ikke er tilsluttet Hvalpsund Kraftvarmeværk og - tilslutningspligt for ny bebyggelse i 4 lokalplanplanlagte boligområder samt 4 boligområder omfattet af kommuneplantillæg nr. 61, der blev endelig godkendt af Byrådet den 26. februar Side 2 af 13 Efter at forslaget havde været i høring i 4 uger, godkendte Vesthimmerlands Kommunes Byråd på møde den 30. april 2009 projektet "Ansøgning om godkendelse af tilslutningspligt for Hvalpsund", hvor tilslutningsprojektets forudsætninger og konsekvenser er beskrevet. Samtidig godkendte Byrådet også projektforslag for "Fliskedelanlæg og fjernvarmeforsyning af nye boligområder i Hvalpsund" der omfatter ansøgning om godkendelse af: a. nyt fjernvarmeforsyningsområde omfattende lokalplanområderne 33, 42, 124, og 125 samt fire udstykningsområder i Hvalpsund og b. etablering af nyt 1,5 MW flisfyret kedelanlæg samt 1,5 MW gaskedel ved værket på Hestbækvej i Hvalpsund. Pålæg af tilslutnings- og forblivelsespligt til fjernvarme Efter Byrådets godkendelse den 30. april 2009 af projektforslaget om tilslutnings- og forblivelsespligt for Hvalpsund pålægges bl.a. Deres ejendom - beliggende [...] - matrikel nr. [...]\n3 tilslutnings- og forblivelsespligt efter maksimum 9 år for tilslutning til kollektiv varmeforsyning fra Hvalpsund Kraftvarmeværk. Samtidig med beslutning om at pålægge tilslutningspligt for eksisterende ejendomme, besluttes jf. bekendtgørelse nr. 31, 12, at disse ejendomme skal tilsluttes anlægget på det tidspunkt, hvor der er forsyningsmulighed fra dette, såfremt væsentlige varmeinstallationer i ejendommen skal udskiftes inden udløbet af tilslutningsfristen af 9 år. Projektområdet omfattet af tilslutnings- og forblivelsespligt fremgår af bilaget til det projektforslag der blev udsendt i høring. Hjemmel Side 3 af 13 Afgørelsen er truffet med hjemmel i bekendtgørelse nr. 31 af 29. januar (bekendtgørelse om tilslutning m.v. til kollektive varmeforsyningsanlæg), 2, hvorefter "kommunalbestyrelsen kan pålægge såvel ny som eksisterende bebyggelse tilslutningspligt til et kollektivt varmeforsyningsanlæg". Bekendtgørelse nr. 31 er udstedt i medfør at "Bekendtgørelse nr. 347 af Lov om varmeforsyning". Begrundelse for afgørelsen Jf. bekendtgørelse nr. 31, 2 kan beslutning om tilslutningspligt ikke træffes, før forudsætningerne herfor er belyst i et godkendt tilslutningsprojekt. Det er ved Byrådets godkendelse af projektforslaget vurderet, at projektforslaget indeholder de nødvendige oplysninger, jf. tilslutningsbekendtgørelsens 3, for kommunens vurdering af ansøgningen, herunder bl.a. også eksempler på forbrugerøkonomiske konsekvenser. Byrådets beslutning om pålæg af tilslutningspligt skal ses i sammenhæng med godkendelsen af projektet for etablering af et nyt 1,5 MW flisfyret kedelanlæg samt 1,5 MW gaskedel i forbindelse med den boligudbygning, der p.t. planlægges for i Hvalpsund. Byrådet har således i februar 2009 godkendt kommuneplantillæg 61 som også udgør udbygningsgrundlaget i de projekt- og forbrugerøkonomiske beregninger i de to projektforslag.\n4 De forbrugerøkonomiske beregninger, hvor kraftvarme er sammenlignet med individuel oliefyr i projektet viser således, - at allerede efter etablering af fliskedel forventes varmeprisen for eksisterende byggeri i forsyningsområdet, der bliver omfattet af tilslutningspligt, at være ca. den samme uanset om det er fjernvarme eller individuel olieopvarmning, - at efter udbygningen af de nye boligområder med tilslutningspligt samt gældsafviklingen af nuværende gæld i 2017, vil varmeprisen i Hvalpsund for nybyggeri tilsluttet fjernvarme være på samme niveau som individuel olieopvarmning og - I 2017 vil der være en stor besparelse ved at overgå fra oliefyr til fjernvarmeforsyning. Med pålæg af tilslutningspligt udløber fristen for eksisterende boliger for tilslutning primo Side 4 af 13 En konsekvens af ikke at indføre tilslutnings- og forblivelsespligt i forbindelse med den kommende boligudbygning i Hvalpsund kunne således i værste fald være en gradvis udhuling af Kraftvarmeværkets eksistensgrundlag med deraf følgende konsekvenser i form af manglende varmeforsyning og økonomiske tab for såvel private som for kommunen i form af f.eks. tabt kommunegaranti (p.t. på 12,3 mio kr.). Kraftvarmeværket har p.t. kun 252 husstande tilsluttet og de senere år har Kraftvarmeværket konstateret, at flere tilsluttede har meldt sig ud eller ønsker at melde sig ud og blive afkoblet varmeværket med henvisning til høje varmepriser. Hvalpsund Kraftvarmeværks varmepris opgjort pr. MWh er den dyreste i Vesthimmerlands Kommune og den 45. dyreste af de 439 varmeselskaber i landet (jf. Energitilsynets prisopgørelse pr. 26. september 2008). Byrådet ser således de to projektforslag som de tiltag, der til sammen giver mulighed for både at kunne få vendt den uheldige udvikling i varmepriserne for forbrugere i Hvalpsund-området samt leve op til varmeforsyningslovens formål om at fremme den mest samfundsøkonomiske og miljøvenlige varmeforsyning og samtidig fremme samproduktionen af varme og elektricitet. [...] Bebyggelse der ikke er omfattet af tilslutningspligten\n5 Følgende kategorier af eksisterende bebyggelse kan ikke kræves tilsluttet kollektiv varmeforsyningsanlæg: 1. Bygninger, hvor omstilling til kollektiv varmeforsyning på grund af nødvendige, større installations- eller bygningsmæssige ændringer efter Kommunes skøn vil være uforholdsmæssig bekostelig. 2. Bygninger, der er indrettet med solvarmeanlæg, varmepumper, vindmøller, biogasanlæg, komposteringsanlæg, vandkraftanlæg, træfyr eller halmfyr, og hvor anlægget eller anlæggene tilsammen efter Kommunens skøn har en kapacitet, som kan dække mere end halvdelen af bygningens energiforbrug til opvarmning og forsyning med varmt vand. 3. Bygninger, hvor overskudsvarme fra produktionsvirksomhed efter Kommunes skøn dækker mere end halvdelen af bygningens energiforbrug til opvarmning og forsyning med varmt vand. 4. Bygninger, der påregnes nedrevet inden for en kortere årrække. 5. Bygninger, der ikke er beregnet til at være konstant opvarmet i fyringssæsonen. 6. Lavenergihuse, hvorved forstås enfamilehuse, der kan dokumentere, at de opfylder klassificeringskravene i Bygningsreglementet. Side 5 af 13 Efter Kommunen har meddelt Dem pålæg om tilslutningspligt, kan De ikke ved senere at installere et af ovennævnte anlæg kræve ejendommen fritaget for tilslutningspligten ved at henvise til undtagelsesbestemmelserne. Dispensation Vesthimmerlands Kommune kan i særlige tilfælde efter begrundet ansøgning forlænge fristen for tilslutning eller dispensation fra tilslutningspligten. Vesthimmerlands Kommune kan efter ansøgning give dispensation for tilslutningspligten til folkepensionister. De har søgt om dispensation fra tilslutningspligt, idet De er folkepensionist og har eget fyr.\n6 Idet De har oplyst, at De er folkepensionist samt har eget fyr meddeler Vesthimmerlands Kommune hermed dispensation fra til slutningspligten så længe De opfylder forudsætningerne for at være undtaget for tilslutningspligten, dvs. indtil ejerskifte. Indsigelse De har ved underskriftsindsamling tilkendegivet utilfredshed med tvungen tilslutnings- og forblivelsespligt til Hvalpsund Kraftvarmeværk. De hovedhensyn Vesthimmerlands Kommune har lagt hovedvægten på i forbindelse med beslutning om at godkende projektforslaget om tilslutnings- og forblivelsespligt samt projektforslag om udvidelse af Hvalpsund Kraftvarmeværk med et fliskedelanlæg fremgår af afsnittet Begrundelse for afgørelsen. Side 6 af 13 Et væsentligt hensyn i den forbindelse er således, at de forbrugerøkonomiske beregninger viser, at en gennemførelse af projektforslagene vil medføre en lavere varmeudgift fremover både for de nuværende fjernvarmeforbrugere, der bliver omfattet af forblivelsespligt, som forbrugere med f.eks. oliefyr, der bliver omfattet af tilslutningspligten primo Som nævnt sidst i begrundelserne ser Byrådet de to projektforslag sammen giver mulighed for både at kunne få vendt den uheldige udvikling i varmepriserne for forbrugere i Hvalpsund-området samt leve op til varmeforsyningslovens formål om at fremme den mest samfundsøkonomiske og miljøvenlige varmeforsyning. [...]. Til støtte for Deres klage har De bl.a. anført, at ejeren af ejendommen er folkepensionist, og at De på ejendommen har installeret et kombineret træ- og pillefyr af mærket BAXI. Ejendom opvarmes 100 pct. af fyret. De ønsker på denne baggrund at blive fritaget fra tilslutningspligten. Deres klage var endvidere vedlagt kopi af en underskriftsindsamling imod tilslutnings- og forblivelsespligten til Hvalpsund Kraftvarmeværk. Vesthimmerlands Kommune henholder sig i sine bemærkninger til Deres klage til begrundelsen i den påklagede afgørelse af 5. maj Retsgrundlaget Retsgrundlaget for tilslutningspligt fremgår overvejende af reglerne i tilslutningsbekendtgørelsen (bekendtgørelse nr. 31 af 29. januar 2008 om tilslutning m.v. til kollektive varmeforsyningsanlæg). Følgende fremgår af tilslut-\n7 ningsbekendtgørelsens 2-5 samt om pålæggelse af tilslutningspligt: [ ] Tilslutning 2. Kommunalbestyrelsen kan pålægge såvel ny som eksisterende bebyggelse tilslutningspligt til et kollektivt varmeforsyningsanlæg. Beslutning herom kan ikke træffes, før forudsætningerne herfor er belyst i et godkendt tilslutningsprojekt. Beslutningen skal træffes samtidig med eller umiddelbart efter godkendelsen af tilslutningsprojektet. 3. Ansøgning om godkendelse af et tilslutningsprojekt skal være skriftlig og ledsaget af følgende oplysninger i det omfang, som er nødvendigt for kommunalbestyrelsens bedømmelse af ansøgningen 1) den eller de ansvarlige for projektet, 2) forholdet til varmeplanlægningen, herunder forsyningsforhold samt lokalplaner, 3) tidsplan for tilslutningen, 4) fastlæggelse af forsyningsområder, 5) fortegnelse over ejendomme, der ifølge projektet påtænkes knyttet til anlægget ved påbud, tilslutningspligt eller bidragspligt til anlægget, 6) økonomiske konsekvenser for berørte lodsejere, herunder vilkår for tilslutning og tidspunkter for brugertilslutning m.v., 7) eksempler på brugerøkonomi ved tilslutning til kollektiv forsyning i forhold til forsat opvarmning med oliefyr, herunder ved forskellige husstørrelser, 8) retsvirkninger af tilslutningspligten, 9) hvilke eksisterende bebyggelser der ikke kan pålægges tilslutningspligt, og 10)dispensation. Side 7 af Kommunalbestyrelsen skal sikre, at grundejere, der efter tilslutningsprojektet forudsættes pålagt tilslutningspligt eller bidragspligt til anlægget, underrettes skriftligt om projektforslaget med henblik på, at eventuelle bemærkninger kan blive fremsendt inden for 4 uger. 5. Grundejere, der ifølge tilslutningsprojektet forudsættes pålagt tilslutningspligt eller bidragspligt til anlægget, skal have skriftlig meddelelse om såvel godkendelse af tilslutningsprojektet\n8 som beslutning om pålæg af tilslutningspligt/bidragspligt til anlægget med oplysning om klageadgang og klagefrist. [ ] Tilslutningstidspunktet for eksisterende bebyggelse 10. Eksisterende bebyggelse kan kræves tilsluttet et kollektivt varmeforsyningsanlæg med en frist på 9 år, jf. dog 15. Fristen regnes fra det tidspunkt, hvor ejendommens ejer har modtaget kommunalbestyrelsens meddelelse om, at ejendommen er pålagt tilslutningspligt. 11. Kommunalbestyrelsen kan pålægge en ejendom, som allerede forsynes fra et kollektivt varmeforsyningsanlæg, at forblive tilsluttet dette. Stk. 2. Det kan ikke pålægges en ejer af en ejendom, som pålægges tilslutningspligt efter stk. 1, at betale den i 7, stk. 1, omtalte tilslutningsafgift. [ ]. Side 8 af 13 Visse former for bebyggelse kan ikke pålægges tilslutningspligt. De former for bebyggelse, der er undtaget, fremgår af tilslutningsbekendtgørelsens 15: [...] Eksisterende bebyggelse, der ikke kan kræves tilsluttet 15. Følgende kategorier af eksisterende bebyggelse kan ikke kræves tilsluttet et kollektivt varmeforsyningsanlæg: 1) bygninger, hvor omstilling til kollektiv varmeforsyning på grund af nødvendige, større installations- eller bygningsmæssige ændringer efter kommunalbestyrelsens skøn vil være uforholdsmæssig bekostelig, 2) bygninger, der er indrettet med solvarmeanlæg, varmepumper, vindmøller, biogasanlæg, komposteringsanlæg, vandkraftanlæg, træfyr eller halmfyr, og hvor anlægget eller anlæggene tilsammen efter kommunalbestyrelsens skøn har en kapacitet, som kan dække mere end halvdelen af bygningens energiforbrug til opvarmning og forsyning med varmt vand, 3) bygninger, hvor overskudsvarme fra produktionsvirksomhed efter kommunalbestyrelsens skøn dækker mere end halvdelen af bygningens energiforbrug til opvarmning og forsyning med varmt vand, 4) bygninger, der påregnes nedrevet inden for en kortere årrække,\n9 5) bygninger, der ikke er beregnet til at være konstant opvarmet i fyringssæsonen, og 6) eksisterende lavenergibygninger, jf. 1, nr. 2, litra a og b. [...] Energistyrelsen har i august 1998 udsendt en vejledning til den dagældende tilslutningsbekendtgørelse. Til den dagældende tilslutningsbekendtgørelses 12, stk. 1, nr. 2, der i indhold svarer til den nugældende 15, nr. 2, om bygninger, der er indrettet med vedvarende energianlæg, herunder træfyr, fremgår bl.a.: [...] For at præcisere, hvilke træfyr der kan berettige til fritagelse for tilslutningspligt, har Energistyrelsen udsendt en Positivliste for træfyrede anlæg, oktober 1993, revideret november 1997 [...]. Side 9 af 13 Positivlisten er ikke revideret siden. Positivlisten angiver, hvilke betingelser der skal være opfyldte, for at det pågældende anlæg er omfattet af den nugældende tilslutningsbekendtgørelses 15, nr. 2, om bygninger indrettet med træfyrede anlæg. Positivlisten har karakter af en vejledning. Det fremgår af positivlisten, at et træfyr er et fyringsanlæg, der er konstrueret til og alene kan anvendes til fyring med træ, f.eks. træflis, træpiller eller helt træ. Herom fremgår det af positivlisten: [ ] Et træfyr er et fyringsanlæg, der er konstrueret til og alene kan anvendes til fyring med træ, f.eks. træflis, træpiller eller helt træ. [...]. Af positivlisten fremgår to typer anlæg, der kan begrunde fritagelse fra tilslutningspligt efter 15, nr. 2, hvis de er koblet på et centralvarmeanlæg: brændekedler med omvendt (inverteret) forbrænding og automatisk fyrede stokeranlæg. Af listen fremgår endvidere bl.a., at anlæg installeret efter den 1. april 1997 yderligere skal være anført på Informationssekretariatet for Vedvarende Energis liste over typegodkendte og tilskudsberettigede biobrændselsanlæg, og at anlægget skal være typegodkendt af Prøvestationen for mindre biobrændselskedler og være tilskudsberettiget ifølge Energistyrelsens bekendtgørelse nr. 180 af 5. marts 1997 om statstilskud til anlæg, der anvender vedvarende energi. Positivlisten indeholder en ikke-udtømmende liste over de fabrikater og typer af træfyr, som pr. november 1997 opfyldte de opstillede krav. Når kommunen har truffet afgørelse om tilslutningspligt, og klagefristen på 4 uger regnet fra denne afgørelse er udløbet, er afgørelsen bindende for de berørte borgere. Man kan ikke senere kræve sig fritaget for tilslutningspligt efter\n10 bestemmelserne i tilslutningsbekendtgørelsens 15, jf. tilslutningsbekendtgørelsens 16. [...] 16. Ejere af ejendomme, der er pålagt tilslutningspligt til et kollektivt varmeforsyningsanlæg, kan ikke senere kræve sig fritaget for tilslutningen under henvisning til bestemmelserne i 15 i denne bekendtgørelse, jf. dog 17, stk. 1 og 2. [...]. Kommunen har dog mulighed for både i selve tilslutningssituationen og efterfølgende efter ansøgning at meddele dispensation fra tilslutningspligten i særlige tilfælde, herunder forlænge tilslutningsfristen for en ejendom, jf. tilslutningsbekendtgørelsens 17, stk. 1: [...] Dispensation Side 10 af Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde efter ansøgning beslutte, at ny eller eksisterende bebyggelse, der er pålagt tilslutningspligt, skal fritages for tilslutning, ligesom der i særlige tilfælde kan meddeles forlængelse af tilslutningsfristen, jf. stk. 10. [...]. Endvidere gælder der særlige regler om dispensation for folkepensionister og for lavenergihuse, jf. tilslutningsbekendtgørelsens 17, stk. 2 og 3. Energiklagenævnets begrundelse for afgørelsen Ad projektforslaget om tilslutnings- og forblivelsespligt Pålæg om tilslutningspligt indebærer, at forsyningsselskabet fra forsyningstidspunktet og efter udløbet af 9-årsfristen kan pålægge ejendommens ejer at betale den tilslutningsafgift og de afgifter, som selskabet har anmeldt til Energitilsynet som gældende for de ejendomme, som tilsluttes anlægget. Forsyningsselskabet kan endvidere etablere stikledninger frem til bygningen, jf. tilslutningsbekendtgørelsens 7, stk. 1. Tilslutningsbekendtgørelsen er udstedt med hjemmel i varmeforsyningsloven. Det følger af 11 i tilslutningsbekendtgørelsen, at kommunalbestyrelsen endvidere kan pålægge en ejendom, som allerede forsynes fra et kollektivt varmeforsyningsanlæg, at forblive tilsluttet anlægget (forblivelsespligt). Eftersom ejendommen allerede er tilsluttet anlægget, kan der ikke opkræves tilslutningsafgift på baggrund af pålægget. Hverken tilslutnings- eller forblivelsespligt indebærer en pligt til at aftage varme eller til at indrette varmesystemet herpå, men alene en pligt til at betale den faste afgift og en eventuel tilslutningsafgift.\n11 Det følger af tilslutningsbekendtgørelsens 2, at en kommune ikke kan pålægge tilslutnings- eller forblivelsespligt, før forudsætningerne herfor er belyst i et godkendt projekt. Projektet skal som udgangspunkt, i det omfang som er nødvendigt, indeholde de oplysninger, der fremgår af tilslutningsbekendtgørelsens 3, nr Det projektforslag, som Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. har udarbejdet, indeholder oplysninger om de ansvarlige for projektet, forholdet til varmeplangrundlaget, fastlæggelse af forsyningsområdet, en oversigt over de ejendomme, som er omfattet af projektforslaget samt oplysninger om de økonomiske konsekvenser for brugerne. Energiklagenævnet finder på denne baggrund, at Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. s projektforslag indeholder de oplysninger, som i den konkrete situation er nødvendige for, at kommunalbestyrelsen kan bedømme ansøgningen om godkendelse af projektforslaget for tilslutnings- og forblivelsespligt, jf. tilslutningsbekendtgørelsens 3, stk Projektforslaget om tilslutnings- og forblivelsespligt har været i høring hos Dem og de øvrige berørte grundejere, som tillige har fået skriftlig meddelelse om projektets godkendelse og pålægget om tilslutnings- og forblivelsespligt, jf. tilslutningsbekendtgørelsens 4 og 20, stk. 1. Side 11 af 13 Energiklagenævnet finder på denne baggrund, at kommunens behandling af projektforslaget er sket i overensstemmelse med reglerne i tilslutningsbekendtgørelsen. Energiklagenævnet finder endvidere, at kommunen er tillagt et vidt skøn ved vurderingen af projektforslag for tilslutnings- og forblivelsespligt, samt at kommunens afgørelse af 5. maj 2009 om at godkende projektforslaget om tilslutnings- og forblivelsespligt er baseret på saglige hensyn, herunder hensynet til forsyningssikkerheden i området og varmeprisen. Herefter stadfæstes Vesthimmerlands Kommunes afgørelse af 5. maj 2009 om godkendelse af projektforslaget om tilslutnings- og forblivelsespligt. Ad Vesthimmerlands Kommunes afslag på Deres ansøgning om fritagelse for tilslutningspligt til Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. Under henvisning til at ejeren af ejendommen er folkepensionist, meddelte Vesthimmerlands Kommune Dem ved afgørelsen af 5. maj 2009 dispensation fra kravet om tilslutningspligt. Kommunalbestyrelsen meddeler efter ansøgning dispensation for tilslutningspligt til folkepensionister, jf. tilslutningsbekendtgørelsens 17, stk. 2. De har i Deres klage imidlertid anført, at De finder, at Deres ejendom helt skal fritages fra tilslutningspligten. Det forhold, at ejeren af en ejendom er folkepensionist kan ikke i sig selv føre til, at ejendommen fritages fra tilslutningspligten. Der er i tilslutningsbekendtgørelsens 15, nr. 1-6, ikke hjemmel til at fritage folkepensionister fra tilslutningspligten. Tilslutningsbekendtgørelsen indeholder i 15 derimod en\n12 oversigt over, hvilke typer af bebyggelse, der ikke kan kræves tilsluttet et kollektivt varmeforsyningsanlæg, mens bekendtgørelsens 17 indeholder regler om, hvornår kommunalbestyrelsen kan meddele dispensation fra en pålagt tilslutnings- og forblivelsespligt. Forskellen mellem 15 og 17 er således, at ejendomme omfattet af bestemmelsen i 15 slet ikke kan pålægges tilslutningspligt og derfor helt er fritaget fra pligten. 15 giver ejeren af en ejendom, der er omfattet af bestemmelsen, retskrav på at være undtaget fra tilslutningspligten. 17 finder derimod anvendelse i tilfælde, hvor tilslutningspligten kan pålægges/er blevet pålagt, men hvor kommunen, på grund af særlige omstændigheder (f.eks. på grund af ejeren af ejendommens personlige og økonomiske forhold), fordi ejeren af ejendommen er folkepensionist, eller der er tale om et lavenergihus, vælger at meddele dispensation fra kravet om tilslutningspligt. Det er kommunalbestyrelsen, der beslutter om der kan gives dispensation efter 17, og ansøgeren har ikke retskrav på at få den ønskede dispensation. Side 12 af 13 Det følger af tilslutningsbekendtgørelsens 15, nr. 2, at ejendomme indrettet med træfyr, og hvor anlægget har en kapacitet, som kan dække mere end halvdelen af bygningens energiforbrug og forsyning med varmt vand, ikke kan kræves tilsluttet et kollektivt varmeforsyningsanlæg. De har i Deres høringssvar af 31. december 2008 oplyst Vesthimmerlands Kommune om, at Deres ejendom opvarmes via et træpillefyr og derfor ikke kan kræves tilsluttet Hvalpsund Kraftvarmeværk A.m.b.a. Vesthimmerlands Kommune har i afgørelsen af 5. maj 2009 ikke forholdt sig til, hvorvidt Deres fyr er omfattet af bestemmelsen i tilslutningsbekendtgørelsens 15, nr. 2, således at Deres ejendom ikke kan pålægges tilslutningspligt, ligesom kommunen heller ikke ses at have indhentet yderligere oplysninger om dette forhold. Energiklagenævnet finder det på denne baggrund rettest at hjemvise dette spørgsmål til Vesthimmerlands Kommune, således at kommunen som første instans kan tage stilling til, hvorvidt De på baggrund af Deres træfyr er berettiget til fritagelse fra tilslutningspligt i henhold til tilslutningsbekendtgørelsens 15, nr. 2. Kommunens afgørelse heraf kan indbringes for Energiklagenævnet. Energiklagenævnet skal i den forbindelse henlede opmærksomheden på nævnets afgørelse af 16. juli 2009 (j.nr ), hvorved Energiklagenævnet har udtalt sig nærmere om betydningen af Energistyrelsens positivliste. Afgørelsen og Energistyrelsens positivliste er vedlagt som bilag 1 og 2. Herefter hjemvises Vesthimmerlands Kommunes afslag på fritagelse fra tilslutningspligten til fornyet behandling. Energiklagenævnet skal i forbindelse med kommunens fornyede behandling af sagen henlede opmærksomheden på, at kommunens afgørelse af fritagelsesspørgsmålet skal opfylde kravene i forvaltningslovens 1 22 og 24 om begrundelse. 1 Lovbekendtgørelse nr af 7. december 2007 med senere ændringer.\n13 Afgørelsen er truffet af Energiklagenævnets formand efter punkt 1, litra a i formandsbemyndigelsen af 30. november 2009 efter varmeforsyningsloven (lovbekendtgørelse nr. 347 af 17. maj 2005 med senere ændringer). Bemyndigelsen er offentliggjort på Energiklagenævnets hjemmeside: Afgørelsen kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed. Søgsmål ved domstolene til prøvelse af afgørelser truffet af Energiklagenævnet efter tilslutningsbekendtgørelsen skal være anlagt inden 6 måneder efter, at afgørelsen er meddelt den pågældende. Er afgørelsen offentligt bekendtgjort, regnes fristen dog altid fra bekendtgørelsen, jfr. tilslutningsbekendtgørelsens 21, stk. 5. Afgørelsen offentliggøres i anonymiseret form på Energiklagenævnets hjemmeside. Side 13 af 13 Med venlig hilsen Poul K. Egan Nævnsformand


Stor tak til Borgerforeningens frivillige grupper - Felstedegnen\nStor tak til Borgerforeningens frivillige grupper\nBestyrelsen i 2018\nMandag den 29. oktober var alle medlemmer af de frivillige grupper under Felstedegnens Borgerforening inviteret til et fælles arrangement. Mødet blev indledt med lidt godt at spise og drikke.\nHerefter blev hver frivillig gruppe præsenteret og fortalte om hvad de lavede og hvilke udfordringer de stod med. Formålet med aftenen var blandt andet at grupperne kunne sparre med hinanden indbyrdes samt eventuelt at skabe nye kontakter.\nDe deltagende grupper var Akutgruppen, Sundhedsgruppen, Flaggruppen, Sammenholdsgruppen, Julebelysning og Bænke gruppen samt Østergadegruppen.\nDe frivillige grupper nyder stor anerkendelse blandt borgerforeningens medlemme. Og på de økonomiske beløb som indbetales til de frivillige grupper, kan det ses at borgerne i Felsted og omegn påskønner gruppernes arbejde meget.\nVi håber, at alle der bor i Felsted og omegn vil støtte Borgerforeningens frivillige grupper, enten ved at tage aktiv del i deres vigtige arbejde eller ved at støtte dem med et beløb.\nHvad laver grupperne? Grupperne løser forskellige opgaver, der alle har det til fælles, at de kommer hele egnen til gode. Mange af de ting, vi sætter så stor pris på ved vores egn har i virkeligheden rod i de frivillige grupper under Borgerforeningen.\nDet er vigtigt, at du gør det. Alle disse opgaver bliver kun løftet, fordi vi sammen dedikerer tid og ressourcer til det. Så hjælp os med at støtte vores dejlige egn. Du kan læse om hvordan du tilmelder dig grupperne i linkene, eller du kan kontakte formand for Borgerforeningen Knud Petersen knud@felsted-radio.dk\nStøtte kan indbetales til:\nEller Mobile Pay: 40893\nHer følger lidt om grupperne:\nBorgerforeningens akutgruppe har en meget stor og meget konkret betydning for beboerne på Felstedegnen og på Varnæs-Bovrup egnen.\nAkutgruppen er frivillige fra Felsted og Tumbøl, som rykker ud til syge eller til skadekomne borgere i Felsted og Varnæs/Bovrup sogn. De rykker ud med 1. hjælps kuffert og hjertestarter ved alle opkald til 112\nDe frivillige er uddannet til livreddende førstehjælp og i anvendelse af hjertestarter. Når alarmen kommer, bliver de tilkaldt via en SMS-meddelelse og de møder frem til ulykkesstedet med en hjertestarter og en førstehjælpskuffert.\nI 95 procent af udrykningerne når de 5 til 6 minutter tidligere frem end ambulancen!\nGruppen arbejder hen imod, at Felsted er en sund by, hvor borgere i alle aldre har mulighed for at leve et sundt liv. Sundhed tænkes bredt, både fysisk træning og sund kost, men også social og mental sundhed – altså glæde og velbefindende.\nI den sammenhæng er lægehus, tandlægeklinik og fysioterapi værdifulde elementer. Også sundhedsfremme i dagpleje, børnehave og skole er vigtige, ligesom sundhedsfremmende aktiviteter i en række foreninger. Idealet er, at sundhedsfremme er et fællesprojekt for hele byen.\nSundhedsgruppen arbejder med tiltag, der tilskynder den enkelte og familier og grupper til at bevæge sig og deltage i forskellige former for aktiviteter. Det kan være en fælles sundhedsdag med mange aktører og aktiviteter. Det kan være etablering af en Hjertesti eller lignende faciliteter, der opfordrer til sundhedsaktivitet. Og det kan være tiltag, der koordinerer eller informerer om sundhedstilbud.\nFællesskab og sammenhold er nogle af de væsentligste kvaliteter i et moderne landsbysamfund. Felstedegnen er præget af et stærkt sammenhold og et levende foreningsliv. Men fællesskabet er en kvalitet, som hele tiden skal plejes. I en tid, hvor normen er, at man arbejder et andet sted, end hvor man bor, er det vigtigt aktivt at gøre en indsats for at fastholde fællesskabet både for de folk, der længe har boet på egnen som for tilflyttere.\nSammenholdsgruppen er bl.a. holdet bag de meget populære fællesspisningsaftener i Felsted Forsamlingslokaler. Det er Sammenholdsgruppen, der skaber de hyggelige rammer om de gode aftener. Sammenholdsgruppen laver mad, dækker op, rydder af og vasker op. Uden dem var der ingen fællesspisning.\nBorgerforeningens Flaggruppe hejser byens flag på Bygbjerg på alle officielle flagdage.\nDe går tro tidligt om morgenen op på Bygbjerg, hejser flaget og stryger det om aftenen og det selv om det regner, sner eller stormer. Det er altid en fornøjelse at vende hjem til Felsted og på lang afstand kunne se Dannebroget blafre lystig på Bygbjerg.\nIfølge Justitsministeriet har vi 18 officielle flagdage. Herunder den 9. april, hvor man flager på halv indtil kl. 12.00 og derefter på hel. Den frivillig som har tjansen denne dag skal bestige Bygbjerget 3 gange samme dag (stor respekt). I april er der mange mærkedage – Dronningens fødselsdag den 16. april og påskeugen.\nGruppen til julebelysning og bænke\nHvad er en Bygade uden julebelysning? Og hvor kommer Felsteds juleudsmykning fra og hvorfor er bænkene velholdte.\nJa, det skyldes en gruppe under Borgerforeningen, som hvert år inden 1. advent opsætter de traditionelle juledekorationer til glæde for borgerne i Felsted. Det er også denne gruppe, der står for, at dekorationerne efterset og givet fald repareret under sagkyndig tilsyn – så de også kan pryde byen i år.\nDet er også denne gruppe, der om sommeren sørger for at rengøre bænkene i Felsted og giver dem træbeskyttelse.\nØstergade er en af Felsteds gamle gader og er sammen med området omkring Tværgade med til at give byen sit flotte, historiske præg og hyggelige landsbymiljø. Området er en ressource for Felsted, men også et, der trænger til en indsats. Området skal løftes for at løfte hele Felsted.\nDet helt store problem i Østergade er den megen trafik, der fortsat er på Østergade. Tidligere forsøg med at lede trafikken uden om gaden er ikke lykkedes, og mange bilister ser stort på hastighedsbegrænsningen og viser ringe hensyn til børn, cyklister og fodgængere. Derudover fører trafikken til støjgener og gør vejen mindre attraktiv, end den kunne have været.\nDet er meningen, at den nye arbejdsgruppe skal arbejde med visionerne for Østergade og Tværgade fra Borgerforeningens 2025 plan. Arbejdet skal resultere i en plan for et ambitiøst løft af området, som kan præsenteres for kommunens politikere og forvaltning og skabe de linjer, der skal arbejdes med fremover.\nFelstedegnens smukke sommerstier\nBedsteforældredag med Skt. Hans fejring i Bakkehuset\nSkøn efterårsfest i Bakkehuset\nKoncert med Visvocal i Felsted Kirke 12/12


Det mærkelige dyr Koi – Koi – Mit Bogskab\nDet mærkelige dyr Koi – Koi\nEn varm sommerdag er en familie på stranden, de bader, leger og læser. Lige inden de skal hjem finder historiens fortæller, en pige, et æg på stranden. Det er et ret stort æg. På størrelse med et strudseæg, lidt mystisk for så mange strudse ser man jo heller ikke på stranden.\nFamilien tager ægget med hjem. Moren synes, det passer flot i vindueskarmen, skallens farve passer perfekt til gardinerne. En morgen er ægget gået i tusind stykker, og familiens hund snuser rundt i hele huset. Et stk. ubestemmeligt dyr er kommet ud. Ingen aner, hvad det er for et dyr. Dog må man konstatere, det vokser og vokser. Det bliver faktisk kæmpestort. Det kæmpestore dyr bliver en del af familien. De er helt vilde med den. Hver nat tager den på udflugt, og turene bliver længere og længere indtil en morgen, hvor den bare ikke er kommet hjem.\nDet vidunderlige æg er skrevet og illustreret af Christel Rönns. Det er ikke stor børnelitteratur, men det er en fin historie, og jeg er sikker på det kæmpestore ubestemmelige dyr kan få mange smil frem hos mindre børn. Den er lidt sød, lidt mærkelige og vældig upraktisk sådan en stor en.\nBogen er udgivet af Lamberth. Faktisk er lige netop Det vidunderlige æg denne måneds Goodie bog hos Lamberth. Og hvad betyder så det? Såmænd at du kan bestille den med GRATIS, hvis du køber hvilken som helst anden bog.\n← En pegebog om stranden


Tog Padova - Perugia | Køb billige togbilletter og find togtider | Trainline\nTog fra Padova til Perugia\nfra 19,30 €\nPadova til Perugia\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Padova til Perugia med tog er 5t 21m over en afstand på omkring 260 km. Der kører normalt 13 tog om dagen fra Padova til Perugia, og billetter starter fra 19,30 €.\nFra 4t 27m\n19,30 € - 125,30 €\nTogtider fra Padova til Perugia\nTjek de næste tog, der afgår fra Padova til Perugia for den tir 20 apr. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n05:38 10:51 5t 13m, 1 togskift\n06:18 11:04 4t 46m, 2 togskift\n09:04 01:51 4t 47m, 2 togskift\n09:04 02:04 5t 0m, 1 togskift\n10:44 04:04 5t 20m, 1 togskift\n11:27 04:04 4t 37m, 2 togskift\n00:39 06:40 6t 1m, 2 togskift\n00:50 06:40 5t 50m, 1 togskift\n02:40 08:04 5t 24m, 1 togskift\n03:27 08:20 4t 53m, 1 togskift\nBillige togbilletter fra Padova til Perugia\nPrisen på togbilletter fra Padova til Perugia starter ved 19,30 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\ngennemsnitlig enkeltpris47,59 €\ngennemsnitlig enkeltpris50,95 €\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Padova til Perugia.§\nVil du vide mere om din rejse fra Padova til Perugia? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Padova til Perugia?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Padova og Perugia er 5 timer and 21 minutter, og der er ca. 13 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Padova og Perugia med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Padova til Perugia er 4 timer and 27 minutter.\nHvor meget koster toget fra Padova til Perugia?\nTogbilletter fra Padova til Perugia starter fra kun 19,30 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Padova til Perugia?\nNej, der er ingen direkte togforbindelser fra Padova til Perugia. En rejse fra Padova til Perugia med tog vil kræve mindst 1 skift.\nHvornår afgår det første tog fra Padova til Perugia?\nDet første tog fra Padova til Perugia afgår kl. 04:24. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Padova til Perugia?\nDet sidste tog fra Padova til Perugia afgår kl. 07:55. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Padova og Perugia med tog?\nTog fra Padova til Perugia tilbagelægger en distance på ca. 260 km under rejsen.\nHvordan kommer jeg tilbage til Padova?\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Perugia til Padova.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Padova til Perugia for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 20.04.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 03.04.2021 til rejser på 11.01.2021 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.\nLille til Kortrijk\nTilburg til Rotterdam\nToulouse til Souillac\nRoma Tuscolana til Bologna\nLecco til Napoli\nParis til Niort\nBerlin til Bregenz\nWien til Ljubljana\nMálaga til Toledo\nPisa til Venezia Santa Lucia\nChâteauroux til Valenciennes\nSevilla til Pedrera\nAncona til Napoli\nBarcelona til Villanova


Pædagog: Kunsten at gøre sig umage!\n21. dec 2020, 13:08\nDet betaler sig at gøre sig umage, med alt man laver, også på ens arbejdsplads. At gøre sig umage er hverken nemt eller gratis, men det betaler sig. Selvom det er en kunst, kan det læres!\nUANSET HVAD MAN VÆLGER, må man gøre sig umage. Og det burde være en disciplin, vi alle bør finde frem og arbejde efter. Hvis man vil hæve sig over middelmådighed, kræver det at man gør sig umage. ”Godt nok” er i bedste fald kun tilstrækkeligt til ikke at skuffe nogen. For mig er det vigtigt, at jeg gør mig umage i alt, jeg laver. Jeg synes ikke, at man skal stille sig tilfreds med 'bare' at lave sit arbejde.\nDer er ingen tvivl om, at det er vejen frem at gøre sig umage, også på sin arbejdsplads. Det er sådan, man laver et stykke kvalitetsarbejde. Jeg ved, hvad det vil sige at lægge en ordentlig indsats i tingene. I løbet af 2020 har jeg i samarbejde med mine kolleger skabt noget ordenligt i vores pædagogiske praksis, som er blevet lagt mærke til og har fået opbakning. Så jeg mener, at kun med en umage og god indsats er det muligt at få succes med et stykke arbejde, og jeg kan roligt konstatere, at det er nøglen til kvalitet. Det gør en stor forskel for resultatet, men vi får også større nærvær med ind i det, vi gør. Det er altså bare mere tilfredsstillende, at skabe noget, man er sikker på, har en vis kvalitet. Så hvis vi gør os umage, kan det ses, og det er noget, der lægges mærke til.\nMennesker inspirerer mennesker!\nDet gode ved at gøre sig umage med og på sit arbejde er, at investeringen i arbejdet jo kommer alle kolleger og børn/unge til gode. Man kommer rigtig langt med at være omhyggelig i starten, og planlægge grundigt, men man skal heller ikke undervurdere værdien af at tage ved lære hen ad vejen af de erfaringer man får.\nVi skal også virkelig forvente noget af vores kolleger og medmennesker, ligesom vi ønsker, at nogen skal forvente noget af os. Det er at have tillid til hinanden, at tro på mulighederne for hinanden\nAt gøre sig umage kan ses lidt på samme måde som at være hårdtarbejdende. Et naturligt talent er én ting. Næste skridt er at gøre sig umage. At gøre sig umage er lig med en koncentreret indsats, hvilket ofte er det, der skal til. Tager du denne tilgang til dig, vil du med garanti opleve gode resultater, uanset hvad du laver.\nLÆS OGSÅ: Nørmarks bud på at genskabe troværdigheden: Svindel opdages ved mere tillid, ikke mere kontrol\nEt godt skridt til at træffe beslutninger er også altid at overveje, om det er umagen værd. De vigtige ting i livet er som regel en masse umage værd, mens de små ting ikke er det. Det er værd at have med i baghovedet.\nDen sætning om at gøre sig 'umage' husker jeg helt tilbage fra dengang, jeg begyndte at arbejde på et posthus som 18-årig. Og som min chef sagde dengang: "Folk skal jo have de rigtige pakker og breve, så giv dig god tid. Her skal man ikke sjuske med sit arbejde". Jeg har prøvet at efterleve ideen siden, men jeg er ingen verdensmester endnu, men jeg prøver at gøre mig umage hver eneste dag. Jeg er nok blevet mere perfektionistisk i løbet af årene, og jeg er ikke meget for at springe over, hvor gærdet er lavest. Tingene og opgaverne skal være i orden hver eneste gang.\nJeg har altid forsøgt at have 'umage' med mig i alle livets forhold. Det gælder hverdagsting, men også i mit arbejde som SFO-afdelingsleder og pædagog. Jeg er 'nok' sindssygt passioneret og elsker det, jeg laver. Mit drive er at forsøge at skabe en fantastisk SFO, hvor fællesskabet er i højsædet, og hvor børnene har lyst til at komme hver dag.\nJeg drømmer om at skabe en arbejdsplads, hvor man skal brænde for sit fag, gøre sig umage og sige sin mening. Og hvor man ønsker at udvikle sig og lære hver dag, når man går på arbejde. Jeg har høje ambitioner på mine egne vegne. Derfor er der ikke plads til ligegyldighed i min verden. Man skal levere det bedst mulige, men der er naturligvis plads til fejl, det er essentielt i en læringsproces. Så længe vi lærer af dem og bruger dem til at blive dygtigere.\nJeg er begyndt at lave en tjekliste, som jeg kan krydse af, når jeg er færdig med én opgave, og først herefter koncentrere jeg mig om den næste. Tænk, hvis det også var sådan på kommunen og forvaltningen\nMen vi skal gøre os umage, og det skal vi gøre hver eneste dag. Børn skal også gøre sig umage, eller de skal i hvert fald øve sig i det. Jeg ved ikke, hvor mange gange jeg har smidt 'grimme' tegninger væk i min praksis. Det er sket nogle gange nu efterhånden. I stedet har jeg bedt børnene om at gøre sig umage, hvis det er en tegning jeg skal have.\nMåske, bare måske, skal vi spørge os selv, hvordan vores børn/unge skal kunne klare sig selv her i verden, hvis vi aldrig lærer dem, at der er en forskel på at gøre sig umage og bare f.eks. tegne hurtigt og uden for stregerne. Vi skal også virkelig forvente noget af vores kolleger og medmennesker, ligesom vi ønsker, at nogen skal forvente noget af os. Det er at have tillid til hinanden, at tro på mulighederne for hinanden.\nEn af grundene til, at jeg nogle gange glemmer at gøre mig umage, er, at jeg egentlig bare gerne vil have det, jeg er i gang med, overstået, så jeg kan komme videre til det næste. Måske har du det også nogle gange sådan ... det er vel forståeligt at have det sådan, da jeg højst sandsynligt har en masse, jeg stadig skal nå, og gerne vil arbejde effektivt og hurtigt. Og så der nogen på kommunen, der har fundet på dit og nogen på kommunen, der har fundet på dat. Der er utrolig mange opgaver, og der kommer flere af dem, og så kommer der en masse andre ting, man også skal. Det hele går så hurtigt. MEN, vi kunne komme rigtig langt og gøre os umage, hvis vi fik lov til at arbejde i fred, med en ting ad gangen.\nDet er svært at koncentrere sig om at gøre sig umage med én ting, mens man har en anden i baghovedet. Jeg er begyndt at lave en tjekliste, som jeg kan krydse af, når jeg er færdig med én opgave, og først herefter koncentrere jeg mig om den næste. Tænk, hvis det også var sådan på kommunen og forvaltningen. Så kan vi i vores pædagogiske praksis, fokusere på det, der er vigtigt og fedt ved den proces, vi er i. Det er altså bare mere tilfredsstillende at skabe og arbejde med noget, man er sikker på, har en vis kvalitet. Hvis vi gør os umage, kan det ses, og det er noget, der lægges mærke til. Det er en kunst, men det kan læres!!


Kent glæder sig til at få en julegave i år: Det er stort! | ugeavisen.dk\nKent glæder sig til at få en julegave i år: Det er stort!\nLions Haderslev Vest har doneret overskuddet for klubbens jule-tombola til indkøb af julegaver til beboerne på Støttecentret. - Tusind tak, lød det fra Kent. Han havde ikke lyst til at fortælle om sit liv, men han ville gerne stille op til et foto for at takke Henry Schultz, der sammen med klubkammeraten Flemming Jørgensen kom på besøg for at overrække donationen. Foto: Dorthe Rasmussen\nFælles for langt hovedparten af beboerne på Støttecentret ved Bøndergårdene er, at de ikke har nogen familie at tilbringe julen med, så det er stort for dem at få en julegave.\n15 dec. 2021 kl. 12:00\nHADERSLEV: Bøndergårdene 7-11 er en afdeling under HAB.\nBeboerne har deres egne lejligheder i ejendommen, der er et af kommunens specialiserede bo-tilbud til psykisk sårbare og socialt udsatte borgere.\nDer er fællesrum og køkken og et personale ansat på Støttecentret Bøndergårdene, der i år har søgt og modtaget en donation fra Lions Hadeslev Vest til indkøb af julegaver til de otte beboere.\nHver beboer får en gave til 250 kroner. Det lyder måske ikke af meget.\n- Men for os er det kæmpestort. Det er første gang i støttecentrets historie, at vi kan kan gå ud og købe en julegave til beboerne, og det betyder virkelig meget for dem, fortæller centerleder Malene Fischer.\nAlle enlige mænd\nAlle nuværende beboere er enlige mænd.\nFælles for dem er, at de har et misbrugsproblem, og de er alene med lidt eller slet ingen kontakt til familie.\n- Beboerne har skrevet ønskelister, og vi har været i byen og finde de julegaver, som de hver især har ønsket sig, fortæller Bonnie Diederichsen Reimers, som gennem 13 år har arbejdet som social- og sundhedsassistent ved Støttecentret Bøndergårdene.\nOgså faglig koordinator, Allan Christiansen, har været på stedet igennem mange år, mens leder Malene Fischer først er tiltrådt for nogle måneder siden.\nHun er samtidig leder på kommunens rusmiddelcenter, der har et tæt samarbejde med støttecentret.\nAnerkendelse vejen frem\nFor mange af beboerne er julen en ekstra svær tid at komme igennem, og de drikker måske lidt mere, end de plejer.\n- Nogle har det rigtigt skidt, og det taler vi åbent om. Der er en gensidig respekt og fortrolighed, og det er ikke et problem at spørge en beboer: - Hvorfor er du så skæv i dag, fortæller Allan Christiansen.\nMange lever et hårdt liv, og nogle har været i forskellige andre tilbud, inden de er blevet visiteret til en lejlighed på Støttecentret.\nSelv om misbrug fylder en stor del af livet, så er der ingen moralske pegefingre.\n- Vi tror på udvikling, og den måde man flytter mennesker, er ved at anerkende dem. Vi forandrer os allesammen gennem livet. Det er vigtigt, at vi er her, hvis nogle vil noget andet, siger Malene Fischer.\nMalene Fischer, leder Støttecentret Bøndergårdene\nPå beboernes ønskelister til jul er der varme strømper, sko, T-shirts og andre praktiske ting, som det er svært at få råd til i en dagligdag, hvor de fleste penge går til misbrug.\nFor Kent og stedets andre beboere er det kæmpe stort, at nogle tænker på, at de også vil blive glade for at få en julegave.\nBeboerne har deres egen lejlighed, men de får støtte til at klare hverdagen. I fællesrummet er der fodboldspil og juletræ. Det er også her, at beboerne kan komme og få et godt måltid mad hver dag, fortæller fra venstre social- og sundhedsassistent Bonnie Diederichsen Reimers og centerlede Malene Fischer. Foto: Dorthe Rasmussen


Team Hustler • View topic - Sviptur til et fedt spor ved Svendborg (Skovhuggeren)\nSviptur til et fedt spor ved Svendborg (Skovhuggeren)\nPost subject: Sviptur til et fedt spor ved Svendborg (Skovhuggeren)\nPosted: 10 Apr 2018, 19:31\nI weekenden havde jeg fornøjelsen af at prøve betalingssporet Skovhuggeren (100 kr. for 3 dage/500 kr. for et år), der ligger ca. 10 km uden for Svendborg. Der er et rødt og blåt spor, godt 17 km ensrettet, godt afmærket singletrack af varierende sværhedsgrad (jeg kørte kun det røde).\nDer noget for alle - berms/drop/hop/tabletops/gaps/broer. De steder, hvor der er svære passager (sort/orange), er der mulighed for at køre B-linjen. Der er lavet en nedkørsel, hvor der er mulighed for at vælge 3-4 forskellige muligheder.\nSporet er i stadig udvikling – der er flere spændende ting i gang. De er også i gang med at lave en overdækning, hvor man kan sidde og nyde frokosten (grill?).\nJeg er ved at undersøge muligheden for at lave en klubtur – det er også nemt at komme til. Faktisk mødte jeg en større flok fra DMK, der var på weekendtur.\nDet er absolut anbefalelsesværdigt. Se evt. mere på skovhuggeren.com\nPost subject: Re: Sviptur til et fedt spor ved Svendborg (Skovhuggeren)\nSvendborg er bare ikke et sted man nogensinde kommer forbi ved en tilfældighed, men jeg troede faktisk det lå længere væk end 30min fra motorvejen over til jylland.\nPosted: 10 Apr 2018, 20:24\nKlart en kandidat til en dagstur\nPosted: 10 Apr 2018, 21:17\nEr også frisk.\nEn af DMK'erne er i samme afdeling som mig på arbejde og han havde samme beretning om super fedt spor, fede berms, tabletops o.s.v.\nPosted: 10 Apr 2018, 21:32\nOvervejer også muligheden med overnatning...\nPosted: 10 Apr 2018, 21:36\nPosted: 11 Apr 2018, 15:53\nSvendborg er jo også en røv syg by (not !!!- byen med flest værtshuse pr. indbygger).\ngo ide Jan\nEr denne tur aktuel?\nJa - der er tur til Skovhuggeren søndag den 3/6\nSe evt. opslag: viewtopic.php?f=4&t=10151