Kommunister efter aktioner mod skattely: Vi fik mange thumbs up | Arbejderen\nStatus på kampagneuge\nI løbet af den forløbne uge har Kommunistisk Parti gennemført 16 aktioner mod skattely rundt omkring i landet. Alle vegne har aktivisterne mødt stor opbakning til kampen mod skattely.\nFra aktionen lørdag mod BC Hospitality Group.\nGennem hele denne uge har Kommunistisk Parti været på gaden for at protestere imod, at virksomheder i skattely får del i hjælpepakkerne her under coronakrisen.\nKampen mod skattely er en vindersag. Folk er meget positive overfor vores kampagne.\nAllan Rasmussen, Kommunistisk Parti\nI alt er det blevet til 16 forskellige aktioner rundt omkring i landet. Protesterne har været rettet mod en række af de virksomheder, der er ejet i skattely, samtidig med at de under coronakrisen har fået penge fra staten til lønkompensation.\nDet drejer sig konkret om Lagkagehuset, BabySam, Synoptik, Sportmaster og BC Hospitality Group.\nLagkagehuset i Roskilde.\nTV2 har afsløret, at ikke mindre end 247 virksomheder, der er ejet helt eller delvist i skattely, har fået penge fra regeringens hjælpepakke til lønkompensation.\nOver alt i landet er de kommunistiske aktivister blevet godt modtaget af folk på gaden.\n– De forbipasserende var enormt positive. Flere sagde: "Hvor er det godt, at I laver det her", siger Mona Jensen fra Kommunistisk Parti afdeling Nord i København, der onsdag aktionerede foran BabySam og Sportmaster i centret Big i Herlev.\nSamme melding lyder fra Kommunistisk Parti afdeling Syd, der har lavet aktioner hver dag fra tirsdag til fredag.\nAktion foran Synoptik på Valby Langgade.\n– Vi har fået reaktioner som "godt gået" og "stærkt arbejde". Mange har taget fotos af vores banner, flere har dyttet, når de kørte forbi, og enkelte har hilst os med knyttede næver, siger Rune Jørgensen fra afdeling Syd.\n– Vi fik kun en enkelt negativ reaktion, hvor en råbte "fuck" ud af sin bil, og da vi stod på Frederiksberg, kom flere hen og fortalte os, at det ikke er ulovligt at være i skattely. Det oplevede vi ikke på Vesterbro og i Valby, tilføjer han.\nJonas Brynnum er også medlem af Kommunistisk Parti afdeling Syd.\n– Det er tydeligt, at der er en klar folkelig forståelse for, at det er noget svineri, at hjælpepakkerne går til virksomheder, der prøver at slippe udenom at betale til fællesskabet, konkluderer han.\nSamme melding lyder fra kommunisterne fra Nørrebro, Østerbro og Amager, der også har været på gaden.\n– Kampen mod skattely er en vindersag. Folk er meget positive overfor vores kampagne. Mange stak tommelfingeren i vejret, og en buschauffør dyttede, fortæller Allan Rasmussen fra Kommunistisk Parti afdeling Nørrebro/Østerbro, der har gennemført aktioner tre dage i løbet af ugen.\n– Mange kom med anerkendende kommentarer, gav thumbs ups og tog fotos af vores skilte mod skattely. Flere fortalte også, at de er begyndt at boykotte Lagkagehuset, efter at det er kommet frem, at virksomheden er ejet i skattely, siger Casper Lund fra Kommunistisk Parti Amager, der torsdag aktionerede foran Lagkagehuset på Christianshavn.\n– Det stemmer meget godt overens med den opfattelse, jeg havde på forhånd, at de fleste uanset politisk ståsted har den holdning, at virksomheder i skattely, der ikke vil bidrage til fællesskabet, ikke skal have coronastøtte, tilføjer han.\nOgså udenfor København har der været fin opbakning til Kommunistisk Partis aktioner.\n– Folk tog meget godt imod os, da vi aktionerede foran Sportmaster i Holbæk torsdag. Flere foreslog, at vi også stillede os op på den modsatte side af gaden, hvor Lagkagehuset og Synoptik ligger. Mange har hørt om, at virksomheder i skattely får penge fra hjælpepakkerne, og synes, at det er noget svineri, siger Nynne Pagels fra Kommunistisk Parti Vestsjælland.\nForan Sportsmaster i Holbæk.\nI Aarhus var der fredag aktion mod Sportmaster\n– I Danmark er det desværre ikke ulovligt at holde til i skattely, men det er umoralsk, og det er ikke at vise samfundssind. 247 selskaber, som holder til i skattely, har tilsammen modtaget 261 millioner kroner fra staten til lønkompensation. Og Sportmasters ejere har modtaget mere end 14 millioner kroner, men ikke betalt skat i Danmark siden 2014. De vil altså gerne have hjælp fra fælleskassen, men de vil ikke selv betale til den, sagde Birthe Sørensen fra Kommunistisk Parti Aarhus i sin tale ved aktionen foran Sportmaster på Strøget i Aarhus.\n– Kommunistisk Parti mener, hjælpepakker kun skal gives til virksomheder, som bidrager til fællesskabet og betaler skat. Vi siger nej til skattely. Vi kræver en effektiv lovgivning, som stopper skattely, tilføjede hun.\nKommunisterne i Aalborg var også på gaden fredag for at protestere mod skattely.\n– Vi stod foran Sportmaster med banner og plakater og fik både anerkendende bemærkninger og hovedrysten med på vejen fra forbipasserende. Synoptik og Lagkagehuset fik ligeledes en hilsen med på vejen. Også de står på listen over de i alt 247 selskaber, der har modtaget lønkompensation fra staten, på trods af at de i sidste ende er helt eller delvist ejet af selskaber i lande, som eksperter definerer som skattely, siger Connie Trudslev fra Kommunistisk Parti Nordjylland.\nFra aktionen i Aalborg fredag.\nMathias Hjort Jensen\nI Odense var der aktion foran Synoptik fredag.\n– Den generelle holdning blandt de folk, jeg snakkede med, var, at det er for galt, at virksomheder i skattely har fået del i hjælpepakkerne. Flere sagde, at de håbede, regeringen ville forbyde det. Jeg talt også med en gruppe unge, som sagde, at de ville boykotte de her butikker, fortæller Gyval Kalland fra Kommunistisk Parti Syddanmark.\nKampagneugen sluttede lørdag, hvor der dels var aktion i Kalundborg foran Sportmaster, og hvor medlemmer af Kommunistisk Partis afdelinger i København aktionerede mod BC Hospitality Group, der blandt andet ejer Bella Centret og Hotel Bella Sky på Amager.\nBC Hospitality Group modtager også penge fra coronahjælpepakkerne, samtidig med at virksomheden er ejet i skattely.\n– Allan Agerholm, direktør i BC Hospitality Group, var en af de første, der var ude og kritiserer hjælpepakkerne for ikke at være omfattende nok og kræve mere. Men milliarderne fra hjælpepakkerne skal ikke gå til virksomheder, der forsøger at slippe for at betale skat i Danmark, siger Jan Mathisen, formand for Kommunistisk Parti København.\nAktion i Odense fredag.\n13. jun. 2020 - 11:06 15. jun. 2020 - 12:17


Italien, Europa og det sårede demokrati - Magasinet Europa\nNår demokrati og menneskerettigheder blev de bærende idéer i efterkrigstidens Europa, skyldtes det blandt andet behovet for at bearbejde de totalitære regimers store forbrydelser. Demokratiet i de enkelte lande kunne kun sikres, hvis det også udfoldede sig på europæisk plan og omvendt. Med nationalpopulismens fremmarch på kontinentet, herunder i Italien, anfægtes de overstatslige institutioner og demokratiske principper, mens den stærkes ret lader til atter at vinde indpas.\nTEMA: EUROPA OG DEN DEMOKRATISKE SAMFUNDSORDEN | Endnu inden udfaldet af Anden Verdenskrig stod klart, tog Altiero Spinelli initiativet til at udfærdige et manifest for Europas fremtid. Det har i eftertiden fået betegnelsen il Manifesto di Ventotene, opkaldt efter en af de fangeøer, som Mussolinis fascistiske regime sendte sine politiske modstandere ud på.\nDen første version af dokumentet blev redigeret i 1941. I de følgende år kom der flere nye udgaver, efterhånden som der ikke længere kunne herske tvivl om, hvem der ville vinde krigen. Det var et ganske andet Europa end det Neuropa under tysk overherredømme, som Hitler så for sig. Forfatterne tog afstand fra den folkeetniske opfattelse af nationen som noget sakrosankt og urørligt, der for dem blot havde “fremmet en vilje til at dominere andre”. Det åbenlyse katastrofespor, som de totalitære ideologier havde ført Europa ud i, lagde derimod for Manifestets ophavsmænd op til et demokratisk og føderalt Europa: “Problemet, der i første række skal løses, og gør det ikke det, vil ethvert andet fremskridt kun være tilsyneladende, gælder den endegyldige fjernelse af Europas deling i suveræne nationalstater”.\nSpinelli blev en af efterkrigstidens store europæere, der senere gjorde karriere i Europa-Parlamentet. I 1984 lancerede han sin Spinelli-plan, der videreførte linjen fra Manifestet. Visionerne heri har på mange måder været medvirkende til at udforme den europæiske politiske elites tilgang til hele integrationsprocessen, som den tog fart med Rom-traktaten fra 1957 og med de senere traktaters bestræbelser på at forfatningsgøre samarbejdet. Det lå i kortene, at de vesteuropæiske staters implementering efter 1945 af det repræsentative demokrati, retsstatens principper, menneskerettighederne og den sociale retfærdighed som det ultimative mål for den økonomiske vækst, også var et fælles europæisk anliggende. I obersternes Grækenland, Salazars Portugal og Francos Spanien slog disse tendenser dog først igennem efter 1974-75.\nTankegangen var den, at demokratiet i de enkelte lande kun kunne sikres, hvis det også udfoldede sig på europæisk plan. Og omvendt. Hvis demokratiet ikke var solidt forankret i de enkelte lande, ville det have vanskelige vilkår i de fælleseuropæiske institutioner. Grundlæggende blev dette dobbelte forfatningsforløb allerede antydet af den tyske filosof Kant i Til den evige fred (1795) som en opsamling af de forventninger, som den franske revolution udløste i Frankrig selv og mange steder i det øvrige Europa. Med Murens Fald og Sovjetunionens kollaps ved indgangen til 1990’erne blev troen på efterkrigstidens dobbeltsporede demokrati yderligere styrket. Det blev bestemmende for forholdet ikke bare mellem en nations befolkning og regering men også mellem de nationer, der indgik i det europæiske samarbejde, nu udvidet med de østeuropæiske lande, der før havde været underlagt et kommunistisk diktatur.\nDenne prisværdige optimisme var imidlertid tilbøjelig til at overse, at perioderne med demokratiske styreformer i realiteten har været relativ kortvarig, når man anskuer det i den lange europæiske kulturhistories perspektiv. De totalitære regimers hurtige opkomst i kølvandet på Første Verdenskrig vidnede herom, ligesom imperialismen tidligere demonstrerede, at de europæiske staters relationer til omverdenen og til hinanden og deres egne befolkninger hvilede på et andet værdigrundlag end, hvad efterkrigstidens europæiske retorik gav indtryk af. Når demokrati og menneskerettigheder blev de bærende idéer, havde det en afgørende baggrund i, at europæerne ikke bare skulle bearbejde de forbrydelser mod menneskeheden, som de totalitære regimer havde begået, men også fuldføre afkoloniseringen af de gamle imperier.\nDen evige fascisme ligger og lurer\nMen spørgsmålet er, om efterkrigstidens europæiske selvopgør har været tilstrækkeligt dybtgående til at svække de andre spor så meget, at de aldrig ville vende tilbage. Højre-populismens fremmarch kunne tyde på, at det ikke er tilfældet, når den har opnået så stor opbakning til en opdateret forestilling om nationalstatens etniske egenart. De mange årtier med en fortsat afgivelse af suverænitet til det europæiske regeringsapparat i Bruxelles er nu blevet suppleret af en proces i modsatte retning. Ansporet af en bred utilfredshed med et EU, der angiveligt ikke har indfriet forventningerne til en løsning af finans- og migrationskrisens langtidsvirkninger, presser de populistiske bevægelser og partier på for at få de suveræne afgørelser tilbage i nationalstatens regi. I flere lande har linjen fået et så stort tag i befolkningen, at det også har sikret en regeringsdannelse. Det har vi senest set i Italien, hvor valget i marts i år bragte sejr til Matteo Salvinis Lega og Luigi Di Maios Femstjernebevægelse. Trods markante indbyrdes uenigheder i spørgsmål bl. a. om miljø og korruptionsbekæmpelse kan de to partier og regeringen under ledelse af den lidt anonyme juraprofessor Giuseppe Conte dog fortsat mønstre omkring 60% af vælgerne ifølge de seneste meningsmålinger.\nAt tro det muligt at vende tilbage til nationalstaten som rammen om udøvelsen af den folkelige suverænitet forudsætter nærmest, at man ikke bare glemmer de historiske erfaringer bag dannelsen af EU men også underløber de indgåede traktataftaler. Det ryk, der her kommer til syne, afdækker nogle af de dybe ændringer i disse års politiske kultur, der nu er mere optaget af at udpege fjender og komplotter i indland og udland end af med afsæt i en historisk indsigt at finde frem til bæredygtige løsninger. Man kan hævde, at der strengt taget ikke findes en nationalstatslig model, som man bare kan vende tilbage til uden fare for at havne i fortidens blindgyder og gentage den katastrofekurs, som den gamle nationalstat med status af en fri variabel i det geopolitiske spil førte Europa ud i. Fascismen, der i 1920’erne voksede ud af den italienske nationalstat, kan næppe reduceres til en parentes i landets historie.\nEndnu i det 19. århundrede havde den europæiske nationalstat en historisk dynamik, som ikke findes længere. Der er næppe bund i forventningen om, at den nationalstat, som Europa hidtil havde kendt på godt og ondt, blot genopstår som en anden Fugl Føniks. Faren for, at nationalpopulismen falder tilbage i det velkendte spor, er ikke ubetydelig. Den evige fascisme, som Umberto Eco har kaldt fænomenet, ligger og lurer. Lega-lederen Matteo Salvinis retorik indeholder stærke xenofobiske toner og koketterer med associationer til fascismen. Da Salvini også er indenrigsminister i den nuværende italienske regering får disse udmeldinger stor gennemslagskraft. Samme Salvini har da heller ikke lagt klar afstand til egentlige fascistiske grupperinger som Casa Pound.\nVi er således vidner til, at den aktuelle blokering af en videre forfatningsgørelse af det europæiske samarbejde ledsages af en tilsvarende ringeagt over for de nationale forfatninger for ikke at sige af en egentlig uvidenhed om deres indhold og målsætning. Udviklingen i Ungarn og Polen viser her klare signaler. I Italien kan man følge den samme tendens, der imidlertid har rødder tilbage til Berlusconis entré på den politiske scene tilbage i 1994. Allerede i hans tilfælde kunne man iagttage en opfattelse af demokratiet, der skulle bryde med nogle af grundprincipperne i den italienske forfatning fra 1948. Heri hedder det utvetydigt i artikel 1, at “suveræniteten tilhører folket, der udøver den i de former og med de begrænsninger, som forfatningen foreskriver.”\nDen demokratiske styreform og det repræsentative demokrati lægger i denne formulering nok op til, at det er flertallet, der danner regering; men det føjes til, at denne regering og det parlamentariske flertal bag er underkastet nogle modvægte i form af magtens tredeling, en selvstændig dømmende instans, en præsident og en forfatningsdomstol. Berlusconi og senere også Victor Orban i Ungarn holder sig alene til sætningens førstedel, forstået på den måde, at det alene er flertallet, der er afgørende i et demokrati. Valghandlingen resulterer da i en slags blankocheck, som vælgerbefolkningen udskriver til det folkevalgte flertal. Det bekræfter også den gennemgående opfattelse hos populisterne, at folket altid er i ental. Men, som den tyske filosof Jürgen Habermas rigtigt siger, så er folket altid i flertal og har flere stemmer. Det er akkurat dette forhold, der kræver, at den demokratiske orden har sine modvægte og indeholder garantier til mindretallet og ”de andre”.\nBerlusconi udlagde det på denne vis, at han angiveligt havde mandat til at gøre stort set, hvad der passede ham, så længe han havde et flertal bag sig. Det mundede da også ud i, at han som regeringsleder fik gennemført flere love, der begunstigede hans mediekoncern og lagde retsmyndighederne hindringer i vejen for at gennemføre de mange løbende sager mod ham for korruption og embedsmisbrug. Den version af demokratiet, der foresvævede Berlusconi, svarer ret beset til det illiberale demokrati, som vi i dag forbinder med, hvad der sker i de østeuropæiske stater. Men den lå nu også meget fjernt fra idealerne i den italienske forfatning. Det blev da også svært for Berlusconi helt at ophæve forfatningens indbyggede modvægte. Han måtte adskillige gange opleve, at hans love blev afvist af forfatningsdomstolen for at være i strid med forfatningen.\nFra fredeligt samarbejde til afpresningspolitik\nDer åbner sig her nogle dybe forkastningslinjer ned igennem Europas politiske landskab. Med til at forstærke indtrykket af desorientering, af opbrud fra de gængse mønstre hører også de meldinger, der udgår fra den amerikanske præsident Trumps twitterkonto. Man kan med en vis ret hævde, at Trump i Berlusconi har haft en populistisk forløber. Valgsejren i 2016 har da også rejst mange bange anelser om det amerikanske demokratis bæredygtighed. I det amerikanske tilfælde opereres der naturligvis blot i en større skala og med større globale konsekvenser, når Trump opsiger den ene internationale aftale og konvention efter den anden men også giver køb på nogle af de grundlæggende principper i USA’s egen lovgivning og forfatning. I denne henseende tegner der sig en ny tid, hvori de fortsatte forhandlinger om et fredeligt samarbejde mellem landene, som FN skulle være garanten for, er blevet udskiftet med den rene afpresningspolitik, der sætter den stærkes ret over hensynet til alt andet. Et af de markante resultater af denne nye praksis er, at den transatlantiske alliance sættes over styr. Den har ellers været bærende i hele efterkrigstiden og også en afgørende forudsætning for udbygningen af det globale amerikanske hegemoni. Der er tilmed sået tvivl om holdbarheden i Nato’s såkaldte musketered. Med Trump ved roret i Washington kan Europa risikere at stå alene.\nDisse tendenser udstiller formentlig også begrænsningerne i det populistiske projekt, når Trump, der på mange måder fremstår som model og forbillede for de europæiske populister og selv har fået næring fra det gamle kontinent, i realiteten skaber en øget usikkerhed også for de enkelte europæiske stater. Den samme interesse, der forener Trump med Putin, Salvini, Le Pen og Orban i deres ønske om at knække Europa og genskabe det i eget billede, kan hurtigt vende sig mod de europæiske populister. Det kan meget vel ende med, at de får svært ved overhovedet at forsvare den eftertragtede nationale suverænitet og i stedet må byde sig til eller ligefrem underkaste sig den højestbydende på det globale økonomiske og politiske marked, hvor nu også Kina har fået sig tilkæmpet en større indflydelse.\nJeremy Rifkin fremhævede i bogen The European Dream. How Europe’s Vision of the Future Is Quietly Eclipsing the American Dream (2005) den europæiske velfærdsstat over for den rendyrkede amerikanske liberalisme, der i sin ideologiske begrundelser for minimalstaten og det frie markeds velsignelser afviste enhver form for statslige indgreb. Offentlig styring af eksempelvis uddannelses- og sundhedsområdet blev stemplet som et uheldsvangert udslag af socialisme. Fordi den europæiske model satsede på lighed og social retfærdighed og bandt den økonomiske vækst til denne målsætning, mente Rifkin, at den var den amerikanske model langt overlegen. Denne hyldest til Europa var et forsøg på fra Rifkins side at imødegå den neokonservative Robert Kagans teser, fremsagt to år tidligere i bogen Of Paradise and Power. America and Europe in the New World Order (2003). I sit mere realpolitiske syn sammenlignede Kagan USA med krigsguden Mars for med denne metafor at modstille Amerikas militære handlekraft med en svagt Europa, der som en opdateret udgave af kærlighedsgudinden Venus brugte sine ressourcer på sociale goder fremfor på militært isenkram.\nDa den anden Irak-krig satte ind efter 11. september 2001, bragte det de europæiske ledere ud i en dyb krise, om hvorvidt man skulle støtte det amerikanske angreb, der ikke havde FN’s entydige støtte. Frankrig og Tyskland, grundaksen i det europæiske samarbejde, valgte ikke at gå med, mens de nye EU-lande i Østeuropa bakkede op sammen med bl. a. Spanien og Anders Fogh Rasmussens Danmark. Det udstillede allerede dengang den europæiske svaghed. Med al ønskelig tydelighed blev man vidne til, hvor uforberedt Europa faktisk var og fortsat er over for den geopolitiske machiavellisme, som Trump accentuerer i dag, og som de europæiske populister fremturer med, motiveret af den kortsigtede politiske gevinst, men uden måske helt at have forstået den fulde konsekvens.\nSagen er den, at mens Europas stormagter frem til det 20. århundredes begyndelse påtvang den øvrige verden sine modeller og sine interesser, er der ingen af de europæiske nationalstater med nok så megen suverænitet i behold, der vil kunne hamle op med de globale udfordringer uden et styrket Europa. I sin seneste bog The Jungle Grows Back: America and Our Imperiled World kommer Robert Kagan med det ildevarslende budskab, at jungleloven nu er ved at vende tilbage og truer med at reducere råderummet for det forfatningsbaserede retssamfund både på det nationale og det internationale samfund med de følger, som det allerede har fået, når skellet mellem ret og uret og mellem sandt og falsk er under afvikling. Angrebene på den frie presse falder i tråd hermed.\nDet er ikke forkert at sige, at ned igennem den europæiske kulturhistorie har de udemokratiske styreformer og principperne om den stærkes ret værende det dominerende træk. Det rejser så spørgsmålet, om vi så bare skal godtage, at den demokratiske og økonomiske prosperitet, som Europa har nydt godt af siden afslutningen på den europæiske borgerkrig fra 1914 til 1945, har været en parentes.\nGert Sørensen, dr. phil., seniorforsker ved Institut for Engelsk, Germansk og Romansk på Københavns Universitet\nBillede i artiklens top: /Ritzau Scanpix/AP/Luca Bruno.


Abu Dhabi life lately | saraeline\nGodmorgen! Som sagt et lille indlæg omkring mine tanker og overvejelser omkring det at flytte\nJeg har været lidt fraværende på det sidste, og har ikke fået skrevet herinde. Grunden til det er, at der er utroligt mange ting som vi skal have styr på lige for tiden, og det stjæler en hel del tid og overskud. Det er selvfølgelig ikke helt nemt at flytte hele sit liv til et nyt sted. Vi har skulle starte helt forfra med lejlighed og møbler, hvilket sjovt nok har været dyrt.\nUdover det så er vi igang med at ansøge om mit emirates ID og Visa så jeg kan få lov til at blive i landet. Og det har ikke været helt nemt at få styr på, kan jeg fortælle jer! Der er tonsvis af papirer, som skal stemples og underskrives af forskellige instanser, og de fleste af de papirer skal oversættes til arabisk også for at det er i orden, og som sagt så tager tingene bare tid hernede. Især på grund af Ramadanen og den efterfølgende ferie der er i landet. Vi er jo kulturelt et helt andet sted i verden, så de har nogle lidt andre traditioner, højtider og helligdage end os i vesten.\nVi arbejder derfor lige pt. på at få helt styr tingene. Sagen er nemlig den, at jeg har været her i næsten måned, så mit visa løber snart ud. Derfor tager vi nok en tur til Oman i weekenden for at få det fornyet 🙂\nDer er som I kan høre fuld fart på her, og jeg glæder mig til at tingene går helt i orden!\nJeg får trænet, mødt en masse nye mennesker, og generelt så har jeg det rigtig godt her! Idag har været en ret rolig en af slagsen. Jeg startede med at se netflix i vores nye sofa, som vi fik igår, og ellers har jeg gjort rent herhjemme, været en tur i et mall for at kigge lidt, og ellers bare bestilt take-away, og set mere netflix her til aften! I morgen skal jeg prøve noget yoga sammen med en af mine veninder hernede, så jeg regner med at gå tidligt i seng.\nGodmorgen! Som sagt et lille indlæg omkring mine tanker og overvejelser omkring det at flytte til et andet land. Det er en slags dagbog, som jeg har …


Husmoderen er blevet hot: »I en mørk tid er der altid lys i køleskabet«\nLivet i lockdown har accelereret den spirende interesse for hjemmesysler. Husmoderen har med sin surdej og sine strikkefærdigheder erobret de sociale medier, og på sin vis har coronavirussen sendt os alle på kollektiv husholdningsskole, mener eksperter.\n»I en mørk tid, er der som bekendt altid lys i køleskabet,« siger livsstilskommentator Christine Feldthaus. Fold sammen\nFoto: Valeriy Kachaev/Ritzau Scanpix\nSøndag d. 12. april 2020, kl. 12.18\nCoronakrisen har ikke bare sendt os alle hjem, den har også sendt os på kollektiv husholdningsskole. For når vi ikke kan styre verden udenfor, og truslen er noget så abstrakt som en global pandemi, samler vi os om det nære. De sociale medier strømmer ikke bare over med bekymrede nyhedspost om pandemiens nyeste ofre eller økonomiens dystre udsigter. Tværtimod bliver der netop nu postet billeder af simreretter, syltekrukker og strikketøj som aldrig før, og hahstagget #surdej har næsten 32.000 hits.\nSurdej og strikkesøstre\nMange af os har ikke nødvendigvis fået mere tid af at være tvunget i eksil i vores egne hjem, nu hvor hjemmeskoling, hjemmekontor og hjemmesysler skal passes på en og samme tid. Alligevel er interessen for traditionel husflid vokset.\nDet spanske mærke »We Are Knitters«, der sælger bæredygtigt garn, strikkepinde og strikkeopskrifter, har oplevet et eksponentielt voksende salg, siden coronavirussen satte ind. Efterspørgslen af strikkesæt har nærmest fulgt virussens bevægelser fra Italien, videre til Spanien, så Frankrig og nu USA og England, fortæller Alberto Bravo, der er virksomhedens medstifter og kreativ direktør, til Vogue Business.\nHidtil har »We Are Knitters« stabile årlige salgsvækst på 10 pct., men det tal steg til 235 globalt i marts og til hele 270 pct. i USA.\nOgså herhjemme er husmoderens pligter blevet hvermandshobby. Hos onlineboghandlen Saxo ramte ordet »surdej« en syvendeplads for mest søgte ord i den første uge, efter forsigtighedsprincippet blev påbudt, og her i ugerne efter ligger det stadig inden for top 20. »Vi ser næsten en fordobling af salget inden for titler i kategorien »husflid« sammenlignet med samme periode sidste år,« fortæller Saxos presseanvarlige, Lærke Jürs.\n»Salget af strikkebøger er fordoblet, men også hækling, malebøger og perleri optager danskerne lige nu. Og så vokser hele bagekategorien kolossalt, hvor det er surdej og traditionelt bagværk, som hitter.«\n»Jeg tror, at Instagram i høj grad har været med til at gøre de husmoderlige dyder trendy,« siger redaktionschef på Alt for Damerne Rikke Dal Støttrup. Fold sammen\nFoto: Valeriy Kachaev/Ritzau Scanpix.\nDe gamle dyder er blevet trendy\nPå magasinet Alt for Damerne har husmoderens arbejdsopgaver længe været hotte. Magasinet blev grundlagt i 1946, og altså i kølvandet på en anden stor, verdensomspændende krise, og i dag har det lige så mange unge som ældre læsere, særligt fra de store byer og med en indkomst, der er højere end gennemsnittet. Alligevel er det strikketemaer, bagetillæg og tendensstof om et mere enkelt liv, der har taget pladsen fra 90ernes slankekure og 00ernes shoppingkultur. Og helt apropros var sidste uges største temaer hjemmelavet påskemad og strik.\n»Magasinet har altid afspejlet de trends, der præger samfundet – også inden for mad, bolig og håndarbejde,« siger redaktionschef Rikke Dal Støttrup.\n»Vi oplever, at mange drømmer om det enkle liv, hvor man har tid til at bage sit eget brød, dyrke grøntsager og sylte sine bær.«\nSå er det blevet decideret smart at være husmor igen?\n»Vi er jo ikke husmødre, for vi bliver ved med at gå på arbejde, men jeg tror, at Instagram i høj grad har været med til at gøre de husmoderlige dyder trendy. Det er jo ikke særlig pittoresk at poste den computerskærm, mange af os arbejder ved hele dagen, til gengæld gør en flot kage eller en hjemmestrik sig virkelig godt på billeder.«\nFem moderne husmødre – på Instagram\nI udlandet har den moderne husmoder også nydt en ny opmærksomhed. Ofte er en hun en velpoleret, midaldrende kvinde, der bærer titlen »Domestic Goddess«.\nBritiske Nigella Lawson var oprindeligt oprindeligt madanmelder, men kogebogen »How To Eat« fra 1998 gjorde hende øjeblikkeligt til en bestsellerforfatter. Efterfølgeren fra 2000 »How to be a Domestic Goddess«, fastslog hendes status som international husmoder-stjerne med eget TV-show og mere end 3 millioner solgte bøger. @nigellalawson.\nIna Garten er bedre kendt som Barefoot Contessa. Hun arbejdede i det Hvide Hus’ budgetafdeling, inden hun startede sit madimperium, der i dag omfatter en gourmet deli, flere kogebøger og et TV-show. @inagarten.\nMartha Stewart er den ultimative amerikanske husmoder, der med sine TV-programmer og personlige produkter viser hvordan man indretter sit hjem, opdrager sine børn, og bager farvekoordinerede kager, der klæder et beige, bekymringsfrit liv. @marthastewart.\nDen britiske popstjerne Jessie Ware, blev fra den ene dag til den anden hele Storbritaniens yndlings husmoder, da hun startede podcasten »Table Manners« med sin mor, Lennie Ware. Her inviterer de verdenstjerner hjem til middag og en snak om bordskik og livretter. @tablemannerspodcast.\nRikke Dal påpeger, at det fokus, coronakrisen har bragt på husflid, har ligget i tidsånden længe.\n»Vi kan ikke lide de perfekte glansbilleder og slankekure.Tiden er til diversitet, underholdning med intention. Og til at være realistisk. Det afspejler sig i bladet. Vi er begyndt at have kvinder i alle aldre og faconer på forsiden, vi laver kampagner med holdning, og vores modedækning er langt mindre købsorienteret, end den har været. Vi minder folk om at kigge i skabet og bruge det, de har,« siger hun.\n»Jeg tror, at coronakrisen har været en øjenåbner i forhold til, hvor meget vi bruger vores tid og penge på unødvendigheder. At vi sagtens kan rydde op i vores liv – både forbrugsmæssigt, men også socialt – og dermed skaffe os selv mere plads og tid.«\nLivsstilskommentator Christine Feldthaus\n»Vi kan jo ikke sidde og kigge angste ind i væggen hele tiden. Og når vi ikke kan kontrollere vores arbejdsliv eller lykkes med at logge på Aula, så kan vi for helvede strikke en trøje, vaske tøj og bage en kage. «\nGær er Gud\nLivsstilskommentator Christine Feldthaus har også noteret sig den voldsomme mængde billeder af surdejsbrød og kønne kager på de sociale medier. Hun mener, at der er tre markante grunde til, at vi er så optagede af at genopdage husfliden netop nu.\n»Vi er mere hjemme end nogensinde før, og derfor har vi mere tid til at undersøge, hvad den tid gør ved os,« siger hun.\n»Og så handler det om behovet for kontrol i en uoverskuelig tid. Vi kan jo ikke sidde og kigge angste ind i væggen hele tiden. Og når vi ikke kan kontrollere vores arbejdsliv eller lykkes med at logge på Aula, så kan vi for helvede strikke en trøje, vaske tøj og bage en kage. Det dæmper dødsangsten at (slet) foretage sig noget lavpraktisk. Når du er ude og skide på det overordnede plan, kan du i det mindste være en god husmor. Og tage kontrollen over det nære.«\nChristine Feldthaus mener, at tendensen også kan vokse ud af vores konkrete behov for at vise ansvarlighed økonomisk. Ikke bare lige nu og her, men også i fremtiden. Ingen går bankerot af ikke at få løn i marts måned. Men alligevel hamstrer vi gær, hver gang der er en krise. Gær synes at være svaret på alt. Uanset om landet rammes af en økonomisk krise, lærerne strejker, eller en pandemi rammer os, konstaterer eksperten.\n»Nu vil vi ikke bruge 40 kr. på et Ølandsbrød hos bageren. Nu må vi tænke langsigtet, bruge resterne og bage et brød, tænker vi. Det kunne være interessant, hvor meget gær der bliver smidt ud igen, når hverdagen normaliseres.«\nLivsstilskommentatoren mener ikke, at den traditionelle husmortype med torpedobarm og skåneærmer får en renæssance i 2020. Men det vil blive hot at være husmor i en blødere, moderne version.\n»Der er jo allerede en hel forbrugergruppe, der tænker på den gammeldags facon. De køber lokalt og spiser kål i stedet for kød. De vil fortsætte på den vej. De ved, at det gør en forskel for deres egen økonomi og samfundet på én og samme tid.«\nMen de, der ikke allerede var inde på det spor, bliver ikke nødvendigvis genfødte husgudinder af en tænkepause i hjemmekarantænen.\n»Den del, der lever det djøficerede liv, vil glæde sig til den velordnede, ydrestyrede hverdag, hvor de atter afleverer Magne og Tjalfe klokken 8 og spiser frokost i kantinen. Det er dem, der faktisk føler sig mest trygge i hamsterhjulet. Det kan godt være, at de i krisen har tænkt, at måske skulle den ene i parforholdet gå ned i tid og dyrke grøntsager, men de orker det egentlig ikke.«\n»Men vi kommer ikke til at dyrke den oldschool 1950er-husmor som en ny rockstjerne eller styrte ind på husholdningsskolerne. Det nye ideal er en moderne fortolkning, hvor vi kan bage brød uden opskrift og strikke vores egen vatrondel. Vi har ikke tid til gelatine og Kirsten Hüttemeier-mentalitet med det her arbejdsmarked. Så når vi skal have hjælp til vores hjemmegjorte bearnaise og slumretæpper, så finder vi den på YouTube eller Pinterest,« siger livsstilsekspert Christina Feldthaus. Fold sammen\nDet indadvendte brandingprojekt\nMen hvis der er så mange, som savner den gamle hverdag, hvorfor blærer vi os så pludselig med vores kundskaber udi gamle husdyder?\n»Det er der flere svar på. Vi sidder meget isoleret, vi har brug for at række ud og få en dialog lige nu. Der kan du bedre snakke om æblekagen, du har bagt, end ytre dig om det uoverskuelige,« mener Christine Feldthaus.\n»Mange bruger også krisen til et indadvendt brandingprojekt. Deres strategi med at vise billeder af sokker, de selv har strikket og surdejsbrødet, de lige har bagt, svarer til at sige: »Se mig, jeg kan kontrollere krisen. Jeg kan omstille mig og er utroligt god til kriser«. De bliver så begejstrede for deres evne til at styre igennem krisen, og når man nu ikke får anerkendelse på arbejdet, så er det jo ikke unaturligt, at vi søger anerkendelse, for det vi udretter derhjemme.«\n»I hamsterhjulet skal du være tynd, ikke ryge, og dine børn passer skolen. Men nu befinder vi os i en fælles syndflod. Hvis Arken går ned, så vil vi drikke rødvin og spise tærte på vejen. I en mørk tid er der som bekendt altid lys i køleskabet.«\nTil gengæld sender krisen os ikke ud i en begejstret Marie Kondo-neurose. Det virker allerede passé at ville detoxe hele sit liv, for vi har indset, at vi ikke kan detoxe os til sjælefred.\n»I hamsterhjulet skal du være tynd, ikke ryge og dine børn skal passe skolen. Men nu befinder vi os i en fælles syndflod. Hvis Arken går ned, så vil vi drikke rødvin og spise tærte på vejen. I en mørk tid er der som bekendt altid lys i køleskabet,« siger Christine Feldthaus.\n»Når vi dokumenterer alt det, vi producerer i køkkenet og i lænestolen, vil vi i virkeligheden gerne vise, at vi er overlevelsesduelige. Krisen har banket ind i hovedet på os, at det er lige meget, om vi vejer fire kilo mere eller mindre, for vi kan alligevel ikke kontrollere, om vi ender i en hjertelungemaskine.«\nVi kommer ikke til at dyrke den oldschool 1950er-husmor som »en ny rockstjerne«, mener Christine Feldthaus. Fold sammen\nHun forudser, at krisen kan gøre os mindre kategoriske omkring, hvordan vi får arbejdsliv og identiteten til at hænge sammen.\n»For ganske få år siden blev feminisme igen sådan et aktivt kampvalg. Hvis man var for ligestilling, så skulle man være imod de kvinder, der tog længere barsel, bagte scones og hængte ud med mødregruppen med en chai-latte i hånden. Der bliver nok en opblødning af grænserne for, hvad der er rigtige og forkerte valg,« mener Christine Feldthaus.


af Camilla Henningsen d. 6. januar 2018\nThe Mistake på dansk ved Merete Rostrup Fleischer\nLagt på is er andet selvstændige bind i Off-Campus serien og er for dig, der kan lide kærlighed blandet med lidt erotik.\nBogen handler om Logan og Grace. Logan er tredjeårsstuderende og kan få alle de piger, han vil. Han spiller på skolens ishockeyhold og ville gerne spille professionelt, når han dimitterer. Desværre venter der ham et løfte og en ikke særlig spændende fremtid, på den anden side af dimissionen. Grace er førsteårsstuderende og lidt forsigtig. Hendes største anke er, at hun stadig er jomfru og endnu ikke har fået det ud af collegelivet, som hun regnede med. Da de to støder på hinanden, sker der en ændring med dem begge to, og snart er der kærlighed og drama i luften.\nJeg kunne godt lide første bog i serien og så frem til at læse bind to. Men jeg blev slemt skuffet. Bogen starter ud med kapitler om Logan, der jamrer sig over sin forelskelse i sin bedste vens kæreste, samtidig med at han scorer alle de piger, han vil. Og kapitlerne om Grace er ikke meget bedre. Hun jamrer sig over, at hun stadig er jomfru, fornuftig og ikke lever det vilde liv, hun forbinder med college, foruden at brokke sig lidt over sin bedste veninde, der til tider er selvisk. Som om, det ikke var nok, starter Logan og Graces romance ud med, at han farer vild på hendes kollegium og ender foran hendes dør, hvorefter hun lukker ham ind. De er totalt fremmede mennesker, der ender med at se film sammen på hendes computer og fjolle lidt rundt. Det hele virkede meget plat og nemt på mig, og det ødelagde oplevelsen.\nJeg håbede, at bogen ville blive bedre, og at karaktererne ville komme under huden på mig, som de gjorde i første bog. Det skete til dels. Logan er en kompleks og interessant karakter, til trods for hans ret vulgære sprog. Hans kærlighed til ishockey og hengivenhed til familien, blandet med den til hans venner, gjorde ham til en rund karakter og én, man levede sig ind i. Han var klart den mest udforskede af de to hovedpersoner i bogen, da man også fik viden om hans baggrund, problemer, og kom under huden på ham og ind i hans tankegang. Grace derimod virkede ligegyldig.\nJeg er virkelig skuffet over Lagt på is, som bestemt ikke har ændret på min opfattelse af kærlighedsromaner, der er en genre, jeg ikke er særlig vild med. Første bog i denne serie gjorde mig interesseret i at give genren en chance, så jeg regner med at læse serien færdig og prøve andre bøger. Jeg håber, de resterende bøger i serien er på niveau med bog et.


UDSPIL 2014 SEPTEMBER PDF\nUDSPIL 2014 SEPTEMBER 2013\nDownload "UDSPIL 2014 SEPTEMBER 2013"\n1 FINANSLOVS UDSPIL 2014 SEPTEMBER 2013 FÆRRE AFGIFTER FLERE ARBEJDSPLADSER\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE FORORD INDLEDNING REFORMER FOR VELFÆRD VELFÆRD MED FRIHED FLERE SKAL MED ET KONKURRENCEKLART SAMFUND DANMARK AKTIV I VERDEN OVERSIGT OVER ØKONOMIEN\n5 FORORD Danmark er et stærkt velfærdssamfund. Sådan skal det fortsat være. Men Danmark er udfordret. Arbejdspladserne forsvinder, og væksten er i bund. Forhåbentlig bliver 2014 det vendepunkt, som Danmark, danskerne og danske virksomheder har længtes efter. Regeringen vil gøre verdens største offentlige sektor endnu større. Det vil Venstre ikke. De penge, som regeringen vil bruge på at gøre den offentlige sektor endnu større, vil vi investere i dansk konkurrenceevne ved at sænke skatter og afgifter, så vi kan sikre nye danske arbejdspladser. Det er forudsætningen for, at Danmark kan bevare sit velfærdssamfund og sin velstand. Venstres finanslovsudspil tager derfor udgangspunkt i et offentligt udgiftsstop, der skal sikre, at vi har råd til at sænke skatter og afgifter, som øger væksten og optimismen. Vi lever i en ny tid, hvor vi ikke kan læne os tilbage og vente på opsvinget. For vist svinger konjunkturerne, og selvfølgelig vil nogle af de kurver, der nu vender ned ad, på et tidspunkt vende opad igen. Men konjunkturerne kan ikke alene forklare, at Danmark mister arbejdspladser, mangler vækst og risikerer at rutsje nedad de internationale ranglister. Det er ikke længere en selvfølge, at Danmark altid vil være blandt verdens mest privilegerede lande. Den velstand, vi har i dag, vil andre også have. Naturligvis. Derfor skal vi kæmpe hårdere, hvis vi ønsker at fastholde vores velstand. For når der opfindes ny, helbredende kræft medicin, så skal det ikke kun være nyrige kinesere eller den velstående del af den amerikanske befolkning, der skal have adgang til den. Det skal danskerne selvfølgelig også. Når der udvikles ny teknologi og nye løsninger, der sikrer renere vand, bedre miljø, højere livskvalitet eller hurtigere transport, så skal danskerne selvfølgelig også have adgang til dem. Og når andre giver deres ungdom muligheden for at sætte deres drømme fri gennem undervisning og forskning i verdensklasse, så skal danske unge selvfølgelig også have den samme chance og mulighed. Det kræver, vi sætter vores ambitioner højt. Det kræver mod til forandringer, reformer og prioritering, hvis vi ikke skal falde tilbage i gamle tiders uvaner. Det mod har Venstre. Venstres folketingsgruppe Christiansborg, 6. september\n6 1. INDLEDNING Dansk økonomi er fortsat presset. Senest har regeringen nu for fjerde gang i træk nedjusteret vækstforventningerne for i år til beskedne 0,2 pct. Det understreger behovet for, at finansloven for 2014 får ét altdominerende fokus, nemlig at skabe og fastholde danske arbejdspladser. Danske arbejdspladser forsvinder fortsat. Væksten er stadig i bund og har været det længe. Danmark holder i tomgang, mens andre lande kører forbi i overhalingsbanen. Hvis vi skal være med i kapløbet, er der behov for, at vi kommer op i gear. Danmarks udfordringer er uforandrede, og derfor er Venstres løsning på lange stræk den samme som i sidste års finanslovsudspil. Den gang var hovedtemaet jobskabelse og vækst. Det er det også i år, og derfor er titlen uændret. Kort sagt: Færre afgifter. Flere arbejdspladser. For det første skal der være råd til skatte- og afgiftslettelser, som forbedrer konkurrenceevnen, og dermed skaber flere danske arbejdspladser. Derfor skal råderummet prioriteres til skatte- og afgiftslettelser frem for til øget offentligt forbrug. Venstres finanslovsudspil bygger på et offentligt udgiftsstop, reformer og besparelser, som muliggør skattelettelser på i alt 5 mia. kr. til næste år. For det andet skal der fortsat gennemføres reformer, som øger jobskabelsen og øger tilskyndelsen til at arbejde. Derfor foreslår Venstre blandt andet en reform af beskæftigelsesindsatsen, som dels forbedrer de lediges muligheder for at få et job, og dels gør op med en ineffektiv og dyr beskæftigelsesindsats. Og for det tredje skal finansloven fortsætte udviklingen i retning af en smidigere og mere produktiv offentlig sektor. Den offentlige sektor kan gå længere på literen, og dermed kan kvaliteten af vores velfærd videreudvikles inden for den nuværende økonomiske ramme. Med Venstres finanslovsudspil for 2014 anviser vi konkret finansiering for ca. 9½ mia. kr. i Heraf prioriterer vi ca. 7½ mia. kr. til nye initiativer, hvoraf 5 mia. kr. anvendes til at sænke skatter og afgifter. Blandt andet foreslår Venstre at fremrykke skatte- og afgiftslettelser fra Vækst aftalen, så de sættes i gang allerede fra årsskiftet. Venstres finanslovsudspil indebærer, at de offentlige finanser forbedres med næsten 2 mia. kr. i forhold til regeringens forslag til finanslov for Overskuddet kan dermed disponeres til afvikling af statens gæld. Selvom Venstres udspil til finanslov for 2013 blev afvist af regeringen, glæder vi os alligevel over, at store dele siden er blevet gennemført. Ikke i forbindelse med finanslovsaftalen for 2013 men i forbindelse med forårets reformer. Vi har blandt andet aftalt en kontanthjælpsreform, som skaber 6\n7 råderum til at sænke skatten. Vi gennemfører målrettede skattelettelser til små- og mellemstore virksomheder. Vi fik sænket energiafgifterne. Og vi har fået regeringen overbevist om, at der var brug for målrettede afgiftslettelser på grænsehandelsfølsomme varer. Dette finanslovsudspil er bygget op omkring Venstres fem sigtelinjer. Sigtelinjerne bygger videre på Venstres reformdagsorden og vil være en del af vores politiske linje i årene fremover. Venstre vil arbejde for, at Danmark også i fremtiden er et fantastisk, velfungerende og velstående land. De fem sigtelinjer og dermed også temaerne i dette finanslovsudspil er: Reformer for velfærd Velfærd med frihed Flere skal med Et konkurrenceklart samfund Danmark aktiv i verden HOVEDPUNKTERNE I VENSTRES FINANSLOVS- UDSPIL 2014 Fortsatte reformer. Venstre foreslår bl.a. en reform af beskæftigelsesindsatsen, som dels forbedrer de lediges muligheder for at få et job, og dels gør op med en af verdens dyreste beskæftigelsesindsatser. Skatte- og afgiftslettelser for 5 mia. kr. Det skal styrke dansk konkurrenceevne, skabe flere danske arbejdspladser og sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde. Udgiftsstop. Det er vigtigere at sikre danske arbejdspladser ved at sætte verdens højeste skatter ned end på forhånd at forpligte sig til at gøre verdens største offentlige sektor endnu større. Længere på literen. Den offentlige sektor skal moderniseres, så vi får mere offentlig service for de samme penge. Derved får vi råd til at løfte kvaliteten uden at bruge flere penge. 7\n8 2. REFORMER FOR VELFÆRD Reformer er forudsætningen for, at vores velfærdssamfund kan gå i arv til vores børn og børnebørn. Det mente vi, da Venstre havde regeringsansvaret, og det mener vi fortsat. Hvis Danmark skal være blandt de rigeste og mest konkurrencedygtige lande i verden, og hvis vi skal opretholde en velfungerende offentlig sektor med gode skoler, værdig ældrepleje, hjælp til samfundets svageste og et af verdens bedste sundhedssystemer, kræver det, at vi opretholder høje ambitioner. Ikke for reformernes skyld, men fordi reformer er forudsætningen for, at vi har råd til at opretholde og udvikle vores velfærdssamfund. Regeringen kalder deres reformer de største i danmarkshistorien. Det er noget sludder. Regeringen har gennemført nogle fine reformer, som i alt øger arbejdsudbuddet med ca personer i Og hver eneste gang har Venstre været med i aftalerne. Til sammenligning øgede VK-regeringens reformer i årene arbejdsudbuddet med personer. Med andre ord var VK-regeringens re former fire gange så ambitiøse som den nuværende regerings. Og alle disse reformer blev aftalt uden, at Socialdemokratiet og SF ville tage medansvar. Desværre har regeringen indgået en række aftaler med Enhedslisten, som har trukket Danmark den forkerte vej. De har flere gange hævet skatterne, de har gjort det mindre attraktivt at arbejde, de har øget brugerbetalingen i sundhedsvæsenet, og de har forbedret vilkårene for kontanthjælpsmodtagere ved blandt andet at fjerne kontanthjælpsloftet, 225-timers-reglen og ved at give mere ferie. Samlet set har regeringens reformer derfor kun bidraget til et øget arbejdsudbud på ca personer i REFORMBAROMETER Arbejdsudbud i VK-regering: Forårspakke Genopretningsaftale Tilbagetrækningsreform SRSF-regering: Skattereform FØP/fleks: Vækstplan: Energiaftale -500 FL12: Kilde: FiU spm. nr. 180 af 28. januar 2013, nr. 207 af 14. februar 2013 og nr. 283 af 2. maj\n9 REGERINGEN HAR HALVERET SINE REFORMAMBITIONER Da regeringen lancerede sin første 2020-plan i maj 2012, var regeringen fuld af ambitioner, og målet var at fremlægge reformer, der skulle øge beskæftigelsen frem mod 2020 svarende til, at ca flere personer er i job. 1 Nu har regeringen desværre droppet sit eget mål og nedjusteret ambitionen, så reformer nu blot skal bidrage med i alt personer frem mod Det betyder, at regeringen blot vil gennemføre yderligere reformer, der skal øge den private beskæftigelse med ca personer i resten af denne valgperiode. Det er alt for uambitiøst. Venstre vil gennemføre flere reformer, og en række konkrete forslag indgår i dette finanslovsudspil. Reformerne skal blandt andet sikre, at der er råd til at sætte skatten ned, så vi kan forbedre konkurrenceevnen og dermed sikre flere arbejdspladser. BEDRE UDGIFTSSTYRING MED BUDGETLOFTER Som led i Reformpakken 2020 introducerede VK-regeringen et nyt udgiftsstyringssystem for den offentlige sektor, hvor udgiftslofter sætter klare grænser for udviklingen i udgifterne, og hvor sanktioner understøtter overholdelse af udgiftslofterne. For at holde udviklingen i de offentlige udgifter under kontrol er det afgørende, at de faktiske udgifter holder sig inden for de fastlagte rammer. BUDGETLOV 5, STK. 2 Ved et udgiftsloft forstås en øvre grænse for nærmere bestemte faktiske udgifter i finansåret Venstres udgangspunkt er et udgiftsstop, som betyder, at det offentlige forbrug kan vokse i takt med udviklingen i priser og lønninger men ikke mere. Derfor skal råderummet på godt 2½ mia. kr. bruges på at styrke dansk konkurrenceevne ved at sænke skatter og afgifter, så vi kan sikre danske arbejdspladser frem for at gøre verdens største offentlige sektor endnu større. Vi er derfor tilfredse med, at regeringen indtil 2020 har valgt at reducere væksten i det offentlige forbrug med over 25 mia. kr. samt frigøre 14 mia. kr. ved at fastholde kommunernes service udgifter i 2013 og i stedet anvende råderummet til især skattelettelser. 3 Det er et skridt i den rigtige retning, men vi har behov for at sænke vores høje skattetryk yderligere. POLITISK AFTALT LAVERE OFFENTLIGT FORBRUG I VÆKSTAFTALEN Enighed om at kommunernes serviceudgifter fastholdes fra 2013 til 2014 hvilket giver en besparelse på 2 mia. kr. om året. Dvs. i alt 14 mia. kr. i årene Enighed om lavere offentlig forbrugsvækst giver en besparelse på 1,9 mia. kr. i 2014 stigende til 4,25 mia. kr. i I alt en samlet besparelse på 25¾ mia. kr. i årene Kilde: FIU spm. nr. 282 af 2. maj Med budgetloven blev de formelle rammer for udgiftslofterne lagt fast, og i foråret indgik regeringen, Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti en aftale om udgiftslofter for perioden Med udgiftslofterne er der højst plads til, hvad der svarer til en realvækst i det offentlige forbrug på 0,5 pct. i 2014 og 2015, 0,6 pct. i 2016 og 0,7 pct. i Det afgørende for Venstre er, at der er tale om et udgiftsloft og ikke et udgiftsmål. Det fremgår også tydeligt af budgetloven, at loftet er en øvre grænse for udgifterne. 1 Regeringen, Danmark i arbejde udfordringer for dansk økonomi mod 2020, maj Regeringen, Vækstplan DK stærke virksomheder, flere job, februar Finansministeriet, Aftale om en vækstplan, april\n10 INVESTERINGER I ARBEJDSPLADSER Danmark er et stærkt velfærdssamfund. Sådan skal det fortsat være, men forudsætningen, for at vi også i fremtiden har råd til velfærd, er, at Danmark forbliver konkurrencedygtigt. Vi har verdens højeste skatter, og vi har verdens største offentlige sektor og det kan vi ikke blive ved med i en global verden. VERDENS STØRSTE OFFENTLIGE SEKTOR Pct. af BNP DNK NLD SWE FIN FRA UK NOR ITA Derfor foreslår Venstre, at der gennemføres et udgiftsstop i den offentlige sektor. For det er vigtigere at sikre danske arbejdspladser ved at sætte verdens højeste skatter ned og dermed gøre det mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark end på forhånd at forpligte sig til at bruge hele råderummet på at gøre verdens største offentlige sektor endnu større. Med eksempelvis Tilbagetrækningsreformen, Dagpengereformen og Genopretningsaftalen har Venstre været med til at sikre et råderum i den offentlige økonomi på godt 3 mia. kr. om året frem mod Det er penge, som regeringen vil bruge på hvert år at gøre verdens største offentlige sektor endnu større. DEU AUT Offentligt forbrug, 2012, udvalgte OECD-lande Kilde: FIU spm. nr. 383 af 26. juni PRT POL IRL USA CHE Venstre ønsker derimod et udgiftsstop, så pengene i stedet bruges til at sænke skatter og afgifter, så vi kan forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og dermed sikre flere private arbejdspladser, så vi også fremover er blandt de mest vel stående lande i verden. UDGIFTSSTOP BETYDER IKKE FÆRRE PENGE TIL VELFÆRD Venstres udgangspunkt er et udgiftsstop for det offentlige forbrug, så der er råd til, at den offentlige sektor kan levere det samme til næste år som i år. Det offentlige forbrug vokser således med pris- og lønudviklingen, så den offentlige sektor får de samme penge til rådighed i 2014, som den har i Dermed er det muligt at fastholde det samme antal ansatte og købe den samme mængde varer som hidtil. DET BETYDER VENSTRES UDGIFTSSTOP Med Venstres udgiftsstop vokser det offentlige forbrug hvert år med udviklingen i lønninger og priser. Når det offentlige forbrug vokser med priser og lønninger, er det muligt at fastholde det samme antal offentligt ansatte og købe de samme varer og tjenester fra den private sektor som i dag. Hvis man ønsker flere offentligt ansatte, må der reduceres tilsvarende i det offentlige varekøb. Og hvis der omvendt ønskes et højere offentligt varekøb, må der reduceres tilsvarende i udgifterne til offentligt ansatte. Hvis man ønsker at bruge flere penge inden for ét område af den offentlige sektor, så må man bruge tilsvarende færre penge inden for andre områder. Frem mod 2020 vil det offentlige forbrug selv med et udgiftsstop fra 2014 vokse med ca. 78 mia. kr. til 614 mia. kr. i Venstres udgiftsstop betyder, at hvis vi vil bruge flere penge ét sted, må vi bruge tilsvarende færre andre steder. Derfor er det afgørende, at vi får den offentlige sektor til at gå længere på literen, så vi får muligheden for at prioritere nogle af de områder, hvor vi gerne vil gøre mere Regeringen, Danmarks konvergensprogram 2013, april FiU spm. 378 af 21. juni 2013.\n11 Kommunerne og regionerne har siden krisens indtog vist, at det kan lade sig gøre at have omtrent nulvækst i det offentlige forbrug. Ja, faktisk er det offentlige forbrug i år lavere, end det offentlige forbrug var i 2010, når der tages højde for pris- og lønstigninger. Med finanslovforslaget for 2014 øger regeringen det offentlige forbrug i 2014 med godt 2½ mia kr. Venstre vil hellere investere pengene i dansk konkurrenceevne ved at sænke skatter og afgifter frem for at gøre verdens største offentlige sektor endnu større. Det indebærer, at det offentlige forbrug er godt 2½ mia. kr. lavere end i regeringens finanslovforslag. Med Venstres finanslovsudspil viser vi, hvordan vi konkret foreslår udgiftsstoppet realiseret i VEJE TIL UDGIFTSSTOP I 2014 Venstres udgiftsstop betyder, at det offentlige forbrug er godt 2½ mia. kr. lavere i 2014, end det regeringen lægger op til. Det vil Venstre i finanslovsudspillet for 2014 realisere ved: Reformer. Venstre foreslår en reform af den aktive beskæftigelsesindsats, som dels skal forbedre de lediges mulighed for at få et job, og dels gør op med en af verdens dyreste beskæftigelsesindsatser. Konkrete prioriteringer. Venstre foreslår bl.a. at spare 300 mio. kr. i DSB. Derudover vil Venstre reducere udgifterne på udlændingeområdet, som er steget som følge af regeringens mange lempelser. Øget brug af konkurrenceudsættelse af offentlige opgaver. Venstre foreslår bl.a., at der fastsættes konkrete mål på omfanget af konkurrenceudsættelse i kommunerne. Ændrede arbejdsgange og mindre bureaukrati. Venstre foreslår bl.a. en mere effektiv sagsbehandling ved at reducere antallet af kommunale jobcentre. Derudover er der i regeringens forslag til en finanslov for 2014 en række udisponerede midler i form af afsatte reserver, puljer mv. Venstre vil prioritere disse midler til at sænke verdens højeste skatter og afgifter i stedet for at gøre verdens største offentlige sektor endnu større. DET SKAL BETALE SIG AT ARBEJDE Det skal altid betale sig at arbejde. Det har været god venstrepolitik i mange år. Desværre har regeringens og Enhedslistens politiske aftaler haft den modsatte virkning. Ved at afskaffe kontanthjælpsloftet, 225-timers reglen, give kontanthjælpsmodtagerne mere ferie m.v. har regeringen gjort det mere attraktivt at modtage kontanthjælp frem for at gå på arbejde. Regeringens politik på kontanthjælpsområdet betyder blandt andet, at den ene ægtefælle i et par på kontanthjælp i dag skal tjene ca kr. om måneden for at være lige så godt stillet, som hvis begge er på kontanthjælp. 6 Det vil Venstre gøre op med. For det er ikke kun dårligt for den samlede øko nomi. Det er også urimeligt over for de godt danskere, der dagligt går på arbejde og alligevel har mindre til rådighed, end de ville have på offentlig forsørgelse. 7 Gevinsten ved at forsørge sig selv frem for at være på overførselsindkomst skal være større. DET KAN IKKE BETALE SIG AT ARBEJDE danskere har mindre end kr. mere om måneden ved at arbejde frem for at være på offentlig forsørgelse. Kilde: BEU spm. nr. 154 (alm. del) af 19. januar I foråret indgik vi en kontanthjælpsaftale med regeringen, som er et lille skridt i den rigtige retning. I forhandlingerne fik vi øget reformambitionerne, men det er nødvendigt med et endnu større skridt, hvis det skal betale sig at arbejde for flere danskere. Eksempelvis var regeringen ikke villig til at genindføre et kontanthjælpsloft, 225-timersreglen mv. Det ville have sikret, at det bedre kan betale sig at arbejde. REFORM AF BESKÆFTIGELSESINDSATSEN Under halvdelen af alle danskere er i arbejde, og over en million danskere i den arbejdsduelige alder er på overførselsindkomst. 8 Det skaber et betydeligt pres på de offentlige finanser. Derfor er det afgørende, at flere kommer i arbejde, så flere kan bidrage til velstanden. 6 FIU 17 spm. nr. 1 (L1) af 13. december FIU spm. nr. 113 (alm. del 7) af 6. december Økonomi- og Indenrigsministeriet, Økonomisk Redegørelse, august\n12 Den bedste hjælp, vi kan give ledige, er at sikre flere danske arbejdspladser. Derfor vil Venstre gennemføre en række skatte- og afgiftslettelser, som kan forbedre virksomhedernes konkurrenceevne. Det vil gøre det billigere og mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark, og dermed kan vi bevare og skabe nye danske arbejdspladser. SKATTELETTELSER SKAL SIKRE JOB Det danske skattetryk indtager en klar førsteplads blandt OECD-landene. De høje skatter og afgifter sætter sig direkte i dårlig konkurrenceevne, fordi det betyder høje omkostninger for danske virksomheder, når de skal konkurrere på det globale marked - ikke kun mod lavtlønslande i Østeuropa Det er afgørende, at vi bruger pengene der, hvor de virker bedst i en tid, hvor hver en krone i den offentlige sektor skal vendes for at sikre, at vi får mest muligt for pengene. VERDENS HØJESTE SKATTER Pct. af BNP Derfor har Venstre præsenteret udspillet Hurtigere i job. Det er Venstres bud på elementer, der bør indgå i en kommende reform af beskæftigelsesindsatsen DNK SWE FRA BEL FIN NOR ITA AUT NLD DEU UK POL PRT CHE IRL USA PEJLEMÆRKER FOR VENSTRES REFORM AF BESKÆFTIGELSESINDSATSEN Pengene skal bruges bedre. Venstre foreslår at spare i alt 1½ mia. kr. i 2014 stigende til 4 mia. kr. i 2020 på beskæftigelsesindsatsen og ydelserne. Besparelsen skal gå direkte til at sikre flere arbejdspladser ved at sænke skatter og afgifter, så vi forbedrer dansk konkurrenceevne. Det skal betale sig at arbejde. En integreret del af en solid beskæftigelsesindsats er at sikre gode incitamenter, så det bedre kan betale sig at arbejde frem for at være ledig. Derfor skal den lediges gevinst ved at tage et job være større end i dag. Hurtigere tilbage i job. Ledige skal hurtigst muligt tilbage i ordinær beskæftigelse. Den private virksomhedskontakt skal derfor øges, så de ledige så tidligt som muligt kommer i mest mulig kontakt med virksomhederne. Tilsvarende skal uddannelse fremover knyttes til et konkret job eller en jobmulighed. Den ledige skal i centrum. De arbejdsmarkedsparate ledige skal have mere ansvar for deres egen situation, herunder et friere valg mellem det kommunale jobcenter og andre private aktører. Effektiv og billigere administration. Beskæftigelsesindsatsen varetages i dag især af 94 kommunale jobcentre og a-kasserne. Venstre ønsker større og mere effektive jobcentre for at lette administrationen og øge kvaliteten. Kilde: Venstre, Hurtigere i job, august Reformen af beskæftigelsesindsatsen inklusive lavere ydelser skal sikre besparelser på 1½ mia. kr. i 2014 stigende til 4 mia. kr. i Samlede skatter, 2011, udvalgte OECD-lande. Kilde: OECD. eller Asien - men også mod vore naboer, som har betydeligt lavere skatter og afgifter. Vores høje skatter og afgifter påvirker Danmarks konkurrenceevne negativt. En international undersøgelse placerer Danmark som hhv. nr. 128 og nr. 112, når man kigger på, hvilken indflydelse skatteniveauet har på incitamenterne til at arbejde og investere. 9 Til sammenligning ligger vores svenske naboer på en 20. og 23. plads. Vores høje skatteniveau betyder, at danske virksomheder sender arbejdspladser ud af landet, fordi omkostningerne ved at drive virksomhed i Danmark er for høje. Det koster ikke kun på beskæftigelsen men også på muligheden for fortsat at finansiere vores fælles velfærd med gode hospitaler, skoler og plejehjem. I foråret indgik Venstre en Vækstaftale med regeringen, som indebærer varige skattelettelser for godt 6½ mia. kr. finansieret af besparelser på blandt andet offentligt forbrug, kontanthjælp og SU. Det er skridt i den rigtige retning. Desværre aftalte regeringen i samarbejde med Enhedslisten alene i 2012 at hæve skatter og afgifter med 6 mia. kr. Det er et skridt i den forkerte retning, 9 World Economic Forum, The Global Competitiveness Report , september\n13 og derfor skal skatter og afgifter sænkes yderligere, hvis danske arbejdspladser skal sikres. Regeringen og Enhedslisten har blandt andet femdoblet NOx-afgiften og indført en såkaldt arbejdsskadeafgift, som er en skat på arbejdskraft uden nogen reel indflydelse på arbejdsmiljøet. Det er afgifter, som gør det dyrere at være virksomhed, og som dermed skader dansk konkurrenceevne. Det koster arbejdspladser. EKSEMPLER PÅ REGERINGENS SKATTESTIGNINGER Femdobling af NOx-afgift. Højere afgifter på chokolade, slik, is, vin og cigaretter. Forhøjelse af bundskatten. Nedsættelse af personfradraget. Beskatning af arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer. Loft over ratepensioner på kr. Arbejdsskadeafgift. Reklameafgift. Øget beskatning af medarbejderaktier. Diverse begrænsninger i forhold til fradrag i selskabsskatten. Øget beskatning ved generationsskifte i familieejede virksomheder. Øget beskatning af leasingbiler. Højere pensionsafkastskat. Højere vægtafgift/grøn ejerafgift. Afgift på forsikringspræmier. Højere lønsumsafgift på fx tandlæger, fysioterapeuter og aviser. Højere kaskoforsikringsafgift på fritidsfartøjer. Stramning af afskrivningssatsen for vindmøller. Højere afgifter/gebyrer på nummerplader. Venstre vil sætte skatten ned, så vi kan sikre flere arbejdspladser. I vores finanslovudspil foreslår vi en lang række omprioriteringer, som giver plads til at lette skatter og afgifter med 5 mia. kr. i Det vil være et skridt i den rigtige retning, men der er behov for at tage yderligere skridt i de kommende år. Vores finanslovudspil skaber plads til at fremrykke hovedparten af de skatte- og afgiftslettelser, som vi allerede har aftalt i Vækstaftalen, til Et bredt flertal i Folketinget er enige om, at skattelettelserne vil være gunstige for Danmark, og derfor er det uklogt at vente med at indfase dem til Vi skal i gang nu. AFTALTE SKATTE- OG AFGIFTSLETTELSER SKAL FREMRYKKES Afskaffelse af den vægtbaserede emballageafgift (310 mio. kr.). Forhøjelse af grænsen for skattekreditter for forskning og udviklingsaktiviteter (200 mio. kr.). Brændsel til proces på minimumsafgift (75 mio. kr.). Bedre vilkår for momsafregning (120 mio. kr.). Fradrag for selvstændiges syge- og arbejdsskadeforsikring (55 mio. kr.). Pulje til overskudsvarme (100 mio. kr.). Anm.: Provenuerne er opgjort efter tilbageløb og adfærd Når vi ser bort fra selskabsskattelettelsen, så bør skatte- og afgiftslettelserne for ca. 900 mio. kr. fra Vækstaftalen sættes i gang allerede fra årsskiftet. Derudover er der plads til yderligere skattelettelser på ca. 4 mia. kr., som Venstre vil målrette en styrkelse af dansk konkurrenceevne ved at sænke virksomhedernes omkostningsniveau, så der skabes flere danske arbejdspladser og sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde. Generationsskifte i familieejede virksomheder Med Vækstaftalen er der skabt en ramme på 2 mia. kr. til yderligere lettelser for erhvervslivet i årene 2017 til Denne ramme vil Venstre anvende til målrettet at forbedre mulighederne for generationsskifte i familieejede virksomheder, hvor arveafgiften i dag er en væsentlig barriere. Derudover er det med Vækstaftalen aftalt at forbedre vilkårene i forbindelse med overdragelse af virksomheder til fondseje, som typisk sker som led i generationsskifte. Venstre foreslår, at der hurtigst muligt igangsættes et udvalgsarbejde, som skal se på reglerne ved generationsskifte i familieejede virksomheder, herunder også pengetankreglen, så vi 13\n14 kan sikre bedre vækstvilkår for de familieejede virksomheder. ET SKATTE- OG BYRDESTOP GIVER DANSKERNE TRYGHED OG SIKRER ARBEJDSPLADSER Regeringen har fjernet skattestoppets tryghed og erstattet det med en ufrugtbar zigzagkurs. Der tegner sig et mønster af en regering, der bruger efteråret til at gennemføre finanslove med Enhedslisten, hvor skatter og afgifter hæves, mens foråret byder på skattelettelser med Venstre finansieret af lavere offentlige udgifter. Det skaber usikkerhed for danske forbrugere og virksomheder i en tid, hvor der er hårdt brug for det modsatte. For når skatten går op, går konkurrenceevnen ned og det er ikke, hvad Danmark har brug for. Venstre vil derfor gennemføre et skatte- og byrdestop. Udover det velkendte skattestop, så indebærer byrdestoppet desuden, at det skal være slut med at pålægge virksomhederne ekstra byrder, som belaster deres konkurrenceevne med tabte arbejdspladser til følge. Så udover at skattestoppet forhindrer stigninger i skatter og afgifter, er byrdestoppet et stop for stigning i andre økonomiske byrder, som for eksempel når arbejdsgivere betaler de offentlige udgifter til skolepraktik. Beskæring af erhvervsstøtten skal desuden gå direkte til at lempe skatter og afgifter for erhvervslivet. Den skal ikke finansiere øgede offentlige udgifter som i regeringens finanslov for i år. OVERSIGT OVER REFORMER I VENSTRES FINANSLOVSUDSPIL FOR 2014 Udgiftsstop. Lige nu er det vigtigere at sikre danske arbejdspladser ved at sænke skatterne, så vi kan lette virksomhedernes byrde end at garantere, at verdens største offentlige sektor bliver endnu større Det skal betale sig at arbejde. Regeringens og Enheds listens politiske aftaler har desværre haft den modsatte virkning. Skatten skal ned. Det vil forbedre vores konkurrenceevne og dermed sikre flere private arbejdspladser. Reform af beskæftigelsesindsatsen. Venstre vil spare 4 mia. kr. på beskæftigelsesindsatsen og ydelserne, så vi kan sikre arbejdspladser ved at sætte skatten ned. Mere faglighed, færre nederlag. I efterårets forhandlinger om en reform af erhvervsuddannelserne vil Venstres prioriteter være, at fagligheden skal styrkes, og frafaldet skal ned, så vi får flere dygtige faglærte unge. Taxameterkommission. Venstre vil gennemgå styringen af de videregående uddannelser med særligt fokus på finansieringen via taxametersystemet. En mere fokuseret udviklingsbistand. En reform skal sikre bedre fokus og mere sammenhæng. Venstre vil sænke udviklingsbistanden, så den fastlægges på niveauet for FN s målsætning på 0,7 pct. af BNI. Danskerne kan derfor stole på, at hvis Venstre igen får regeringsmagten, vil det være slut med at hæve skatter og afgifter. Det skal ikke være dyrere at være dansker. Det skal ikke være dyrere at drive virksomhed. Tværtimod er det vores mål at sænke skatten, så Danmark kan blive mere konkurrencedygtigt med flere arbejdspladser til følge. 14\n15 3. VELFÆRD MED FRIHED Venstre vil have en offentlig sektor, som er præget af frihed. Frihed, så de offentligt ansatte får lyst til at tage endnu mere ansvar i deres job. Frihed, så cheferne i højere grad kan bruge deres ledelsesret til at udvikle, nytænke og effektivisere. Og frihed til familier, patienter og ældre, så de kan vælge frit mellem forskellige tilbud. Fremover skal den offentlige sektor blive både bedre og mere effektiv. Det handler ikke om, at vi skal have færre sygeplejersker, lærere eller pædagoger men om at sikre, at vi bruger pengene bedre, mere målrettet, mere effektivt. Vi skal have bedre velfærd for de samme penge. Kun på den måde får vi råd til at investere i de arbejdspladser, som sikrer, at vores børn og børnebørn også vil vokse op i ét af verdens bedste velfærdssamfund. MODERNISERING AF DEN OFFENTLIGE SEKTOR Venstres udgiftsstop betyder, at hvis den offentlige sektor moderniseres, så den går længere på literen, kan det bidrage til den løbende udvikling af vores daginstitutioner, skoler, sundhedssystem og ældrepleje. Gennem eksempelvis Gensidighedsaftalen mellem VK-regeringen og KL er der blevet sat fokus på effektiviseringer og afbureaukratisering mv. serviceudgifter i Venstre bakker naturligvis op om kommuneaftalen, men vi vil samtidig også opfordre regeringen til fremover at fortsætte kursen. Venstre opfordrer også regeringen til, at der fremover fastsættes klare krav om produktivitetsforbedringer i aftalerne om kommunernes økonomi i lighed med de krav, som i flere år har været en fast del af aftalerne om regionernes økonomi. Det vil fremadrettet frigøre midler, som kan prioriteres og målrettes efter behov i eksempelvis de årlige kommuneaftaler. Desuden foreslår Venstre en øget konkurrenceudsættelse af den offentlige sektors opgaver, mere effektiv sagsbehandling, digitalisering, afbureaukratisering, bedre indkøb o.lign. Med vores finanslovsudspil lægger vi op til, at der skal frigøres mindst 1 mia. kr. allerede i VELFÆRD SOM I VEJLE GIVER 21 MIA. KR. En undersøgelse foretaget på baggrund af data fra Økonomi- og Indenrigsministeriet viser, at der vil kunne blive frigivet mere end 21 mia. kr., hvis alle landets øvrige kommuner var lige så effektive og havde samme serviceniveau som i Vejle Kommune. Kilde: CEPOS, Kommunepotentiale, august Regeringens egen 2020-plan fortsætter denne linje og lægger op til at frigøre 12 mia. kr. gennem modernisering af den offentlige sektor frem mod Dette mål bakker Venstre op om. I juni indgik regeringen og KL en aftale om kommunernes økonomi for Rammerne for aftalen blev fastsat i forårets Vækstaftale, og aftalen indebar, at kommunernes service udgifter blev fastholdt fra 2013 til Reelt er der således tale om et udgiftsstop i de kommunale Samtidig afsætter vi en reserve på 1 mia. kr. til nye prioriteringer i løbet af For når vi udvikler den offentlige sektor, så den går lidt længere på literen, er der plads til nye prioriteringer eksempelvis i kommunerne. Øget konkurrenceudsættelse Venstre foreslår at konkurrenceudsætte langt flere opgaver, end tilfældet er i dag. For erfaringerne viser 11, at der er et stort besparelsespotentiale ved konkurrenceudsættelse, men 10 Regeringen, Vækstplan DK, februar Dansk Industri, Redegørelse for offentlig-privat samarbejde, oktober\n16 der er stadig stor forskel på, hvor meget de enkelte kommuner vælger at konkurrenceudsætte. I 2012 konkurrenceudsatte kommunerne samlet 25,4 pct. af deres opgaver. Når det offentlige og det private arbejder sammen på en konstruktiv måde, kan det give store fordele for begge sektorer. Det er med til at sikre en bedre og mere effektiv offentlig sektor. Samtidig giver det grundlag for vækst og nye arbejdspladser i det private. Opgørelsen viser, at kommuner og private i stadigt stigende omfang finder sammen om opgaveløsningerne. UDBUD GAV BESPARELSE PÅ 19 PCT. Udbud af drift af vej- og parkområdet gav en besparelse på godt 19 pct. i Favrskov. Kommunen får løst de samme serviceopgaver som før men for markant færre penge. Kilde: Dansk Industri, Offentlig-privat samarbejde Redegørelse 2012, Under VK-regeringen var det målet, at mindst 31,5 pct. af de udbudsegnede opgaver i kommunerne skulle konkurrenceudsættes i Regeringen har desværre valgt at droppe målet. Det er ærgerligt. Vi mener, at det er vigtigt at have en målsætning, som sikrer, at kommunerne fortsat prioriterer øget konkurrenceudsættelse. Pluk de lavt hængende frugter fra frikommuneforsøgene Frikommunerne kan i dag få dispensation fra statslige regler og dokumentationskrav, hvis de til gengæld dokumenterer, at det skaber afbureaukratisering og en bedre ressourceudnyttelse. Det var Venstres ide at gennemføre frikommuneforsøg, og vi er glade for, at kommunerne får mulighed for at løse opgaverne på nye måder. Det er især på beskæftigelsesområdet samt skole- og børnepasningsområdet, frikommunerne har søgt om frihed fra statslige regler og krav. Hvis frikommuneforsøgene bliver rullet ud over hele landet, vil der være betydelige besparelser samtidig med, at opgaverne løses bedre. Venstre foreslår derfor, at de bedste erfaringer bliver udbredt så hurtigt som muligt, så gevinsterne også kan realiseres i de øvrige kommuner. Digitalisering og ny teknologi Digitaliseringen af den offentlige sektor og indførelse af ny teknologi er en vigtig brik, hvis vi skal frigøre midler og ressourcer fra eksempelvis administrative opgaver. En øget digitalisering kan både bidrage til, at der kan tilbydes flere ydelser for de samme penge og en øget kvalitet, når borger og virksomheder skal bruge mindre tid på eksempelvis at udfylde blanketter. Under VK-regeringen blev der taget en lang række initiativer på digitaliseringsområdet. Etableringen af NemID, digital post og NemKonto, fuld digital ansøgning om SU, digital tinglysning, digital årsopgørelse og virk.dk, hvor virksomhederne får adgang til alle indberetninger ved at logge på én gang. Finansministeriet har tidligere skønnet, at det samlede potentiale ved øget digitalisering og teknologianvendelse kan være op til 3 mia. kr. årligt fra Mere effektiv sagsbehandling Venstre vil gerne se på mulighederne for at sammenlægge enheder og andre initiativer, der understøtter en effektiv sagsbehandling. Venstre foreslår at styrke de kommunale jobcentre ved at øge det nuværende krav om et befolkningsgrundlag på til i størrelsesordenen , eller så jobcentret betjener et naturligt geografisk afgrænset arbejdsmarked. En reduktion i antallet af jobcentre vil blandt andet gøre det lettere for virksomhederne at kontakte jobcentrene, og det kan desuden sikre en mere ensartet håndtering af de ledige. Færre jobcentre kan også betyde, at jobcentrene kan øge kvaliteten af deres rådgivning til den enkelte gennem opbygning af større, faglige miljøer og bedre erfaringer med ledige med særlige udfordringer. Desuden skal det overvejes at samle miljøgodkendelserne i få nationale centre i stedet for som i 12 Regeringen, Ambitioner om mere, maj\n17 dag, hvor sagsbehandlingen foregår separat i hver sin kommune. Siden regeringen kom til, er den gennemsnitlige sagsbehandlingstid for miljøgodkendelser af husdyrbrug steget med mere end én måned. Specielt i forhold til større miljøgodkendelser besidder landets kommuner ikke alle det nødvendige fag lige niveau. Sagsbehandlingstiderne varierer meget fra kommune til kommune. De seneste opgørelser viser, at de hurtigste kommuner i gennemsnit er under 100 dage om at behandle en miljøgodkendelse, mens de langsomste kommuner er over 600 dage om det. Der forventes derfor at være et betydeligt effektiviseringspotentiale ved at samle sagsbehandlingen af miljøgodkendelserne, og samtidig vil erhvervslivet opleve en bedre og hurtigere myndighedsbetjening. ET MARKANT LØFT AF FOLKESKOLEN Engelsk fra første klasse, flere timer i dansk og matematik og tysk eller fransk allerede fra 5. klasse. Det er nogle af hovedpunkterne i aftalen om Folkeskolereformen, som Venstre og Dansk Folkeparti indgik med regeringen før sommerferien. Vi er tilfredse med resultatet, der betyder, at det faglige niveau i folkeskolen bliver styrket markant, så de danske folkeskoleelever kan blive endnu dygtigere. Det vigtigste for Venstre har været at sikre en stigning i antallet af timer i kernefagene: Dansk, matematik, historie og fremmedsprog. Det betyder, at vi har taget et stort skridt i retning af at gøre de danske elever dygtigere og bedre rustet til fremtiden. Uddannelse er afgørende, hvis vores børn skal klare sig i fremtidens globale konkurrence, og uddannelse starter i folkeskolen. Ambitionen er derfor, at eleverne i 8. klasse fremover skal kunne det, som de i dag kan i 9. klasse. Dermed sætter vi nogle klare mål for, hvor meget dygtigere de danske elever skal blive. Venstre foreslog op til folketingsvalget i 2011, at skoleeleverne skulle have 1 times idræt og motion dagligt. Det løfte bliver nu indfriet med reformen. Samtidig bliver det muligt for skolerne at dele klasserne op i hold i langt højere grad end i dag. Vi havde gerne set, at eleverne fik karakterer allerede fra 4. klasse. Det ville have styrket elevernes motivation og løftet det faglige niveau endnu mere, men det ville regeringen ikke være med til. Venstres finanslovsudspil bygger oven på kommune- og regionsaftalerne, og vi har derfor som i regeringens finanslovforslag afsat 870 mio. kr. i 2014 til implementeringen af en ny folkeskole. INVESTERINGER I FREMTIDENS SYGEHUSE I disse år begynder vi at se resultatet af VK-regeringens massive satsning i fremtidens sygehusstruktur. Ikke siden middelalderens kirkebyggerier har vi i Danmark haft så omfattende et projekt, som VK-regeringen søsatte i 2008, hvor den besluttede at investere 41 mia. kr. i 16 forskellige sygehusbyggerier i hele landet. Med aftalerne om regionernes økonomi løftes regionernes anlægsinvesteringer i 2014 til 7,1 mia. kr., hvoraf hovedparten af pengene går til realiseringen af sygehusprojekterne i blandt andet Aalborg, Århus, Gødstrup, Kolding, Aabenraa, Odense, Slagelse, Herlev og på Rigshospitalet. Regionernes anlægsinvesteringer er finansierede inden for rammerne af Venstres finanslovsudspil. SUND FORNUFT I SUNDHEDSVÆSENET Venstre vil udvikle sundhedsvæsenet med patienterne i centrum. Der skal være større åbenhed om sundhedsvæsenets resultater, og patienterne skal sikres den bedst mulige behandling hurtigst muligt. Sundhedsvæsenet skal drives på baggrund af åbenhed og sund fornuft. Mere sundhed for pengene: Konkurrence er sund fornuft Sund konkurrence giver mere sundhed for pengene og har stor betydning for produktivitetsudviklingen. Konkurrence mellem det offentlige og private sikrer mest mulig sundhed for pengene 17\n18 og har igennem en lang årrække bidraget til at øge produktiviteten i sundhedsvæsenet, så der kan behandles flere patienter for de samme penge. MERE SUNDHED FOR PENGENE Produktiviteten på de danske sygehuse steg fra 2010 til 2011 med godt 5 pct. I perioden steg produktiviteten med omkring 20 pct. Kilde: Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Konkurrencen er afgørende for fastholdelsen af den positive effektivitetsudvikling i det samlede sundhedsvæsen. Det handler om at få opgaverne løst bedst og billigst, så vi får mest mulig sundhed for skattekronerne. For at styrke konkurrencen og fremme produktiviteten mener Venstre, at regionerne skal øge andelen af opgaver, der konkurrenceudsættes, herunder fx ved at konkurrenceudsætte alle ikke-patientnære områder som eksempelvis rengøring, vaskeri, køkken- og kantineopgaver og logistik. 13 Hver gang en opgave kan udføres billigere eller mere effektivt ved at inddrage private virksomheder, frigøres der ressourcer til fx at behandle flere kræftpatienter på de offentlige sygehuse. Det er sund fornuft. Samtidig skal vi udnytte kapaciteten på både de offentlige og private sygehuse bedre, så vi sikrer den kortest mulige ventetid. Et stærkt offentligt-privat samarbejde er et effektivt redskab til at sikre mere sundhed for pengene. Kort sagt: Patienterne skal igen i centrum. Give patienter ret til hurtigere behandling Patienternes ret til hurtig behandling inden for 30 dage var en helt unik patientrettighed, der både gav valgfrihed og sikrede lighed i sundhedsvæsenet. Alle uanset pengepung havde ret til hurtig behandling efter lægefaglig vurdering, og mere end patienter har haft direkte glæde af det udvidede frie sygehusvalg og dermed fået behandling hurtigere, end de ellers ville have fået. 14 Regeringen har forringet patienternes adgang til hurtig behandling ikke for at spare penge, men fordi regeringens modstand mod privathospitaler vejer tungere end patienternes rettigheder og valgfrihed. Forringelsen af det udvidede frie sygehusvalg betyder, at en stor gruppe patienter kan komme til at vente op til dobbelt så lang tid på behandling som hidtil. Venstre mener, at alle patienter uanset pengepung skal have mulighed for at vælge behandling på et privathospital, hvis ventetiden på de offentlige sygehuse overstiger én måned. Øget valgfrihed: Ny udvidet udredningsret Patienterne skal sikres både hurtig udredning og hurtig behandling. Desværre har regeringen valgt at stille sig på systemets side frem for på patienternes side. Regeringens udredningsret giver ikke patienterne ret til at vælge hele eller dele af udredningsforløbet hos private sygehuse og klinikker ved lange ventetider i det offentlige. Venstre vil sikre patienterne en reel ret til hurtig udredning. Derfor foreslår Venstre, at der indføres en udvidet udredningsret. Patienterne skal have mulighed for udvidede valgmuligheder, hvis man på regionernes sygehuse ikke kan udrede patienterne inden for 30 dage, hvor det er fagligt muligt. Åbenhedsreform: Større åbenhed om resultaterne Venstre ønsker at skabe øget åbenhed om sundhedsvæsenets resultater med en Åbenhedsreform. Større åbenhed om sundhedsvæsenets resultater skaber et bedre grundlag for at udbrede effektive arbejdsgange og best practise. Større åbenhed vil samtidig give patienterne bedre indsigt i sygehusenes og afdelingernes resultater og dermed et bedre grundlag for at vælge. Venstre vil eksempelvis give patienterne bedre adgang til løbende opdaterede informationer om fx kvalitet og ventetider på sygehusafdelingerne, og der skal sikres flere systematiske sammenligninger af de enkelte sygehuses og afdelingers resultater I staten er der i dag udbudspligt, hvormed de statslige myndigheder er underlagt en egentlig pligt til at udbyde udbudsegnede opgaver med en værdi over bagatelgrænsen. I regionerne er der ingen pligt til at udbyde opgaveløsningen. 14 Statens Serum Institut, Nøgletal om sundhedsvæsenet, 4. kvartal 2012.\n19 ÅBENHED I SUNDHEDSVÆSENET En samlet brugervenlig sundhedsportal. Portalen skal fungere som én indgang for borgerne til sundhedsvæsenet. Lette patienternes adgang til let tilgængelig information om kvaliteten på de enkelte afdelinger på både de offentlige og private sygehuse. Bedre vejledning til patienterne om valgmuligheder i forbindelse med det udvidede frie sygehusvalg og den udvidede udredningsret. Skærpede krav til opdaterede informationer på sundhedsportalen, herunder at fx praktiserende speciallæger forpligtes langt mere systematisk til at offentliggøre oversigter over fx aktivitet og ventetider. Venstre mener, at ressourcerne i Kriminalforsorgen kan anvendes mere effektivt. Vi ønsker et opgør med indsattes særprivilegier, således at reglerne om fx transportudgifter, tandlægebehandling mv. så vidt muligt indrettes, så de indsatte ikke stilles bedre end andre. Der skal også ske en bedre vurdering af, om det overhovedet giver mening at gøre en resocialiseringsindsats over for de mest forhærdede kriminelle og i forhold til det store antal udlændinge, der enten skal hjemsendes til afsoning eller udvises efter løsladelsen. KOMMUNERNE SKAL HAVE FRIHED TIL AT SÆNKE EJENDOMSSKATTERNE I disse år oplever mange, at der skal betales mere og mere i ejendomsskat til kommunerne også kaldet grundskyld. Selvom skattesatsen 15 ikke stiger, så har SKAT forøget grundværdierne kraftigt mange steder i landet. Det betyder, at borgerne skal betale mere i ejendomsskat målt i kroner og øre. Venstre ønsker at give kommunerne en mulighed for at kompensere borgeren helt eller delvist som følge af de højere vurderinger af grundværdierne. Venstre vil derfor give kommunerne frihed til at sænke grundskyldspromillen ved at fjerne kravet om opkrævning af mindst 16 promille i grundskyld. Det må være op til de enkelte kommuner, hvor meget de vil opkræve i grundskyld. BEDRE UDNYTTELSE AF MIDLERNE I KRIMINALFORSORGEN Venstre er ikke med i aftalen om Kriminalforsorgens økonomi for Aftalen gjorde det dyrere at være dansker, den var for uambitiøs i forhold til at sikre effektiv hjemsendelse til af soning for udenlandske kriminelle, og den indebar, at langtidsdømte kan løslades tidligere. Venstre anerkender, at der er gode elementer i aftalen, som Venstre ønsker at bevare. Det gælder fx flere pladser til rocker- og bandegrupperinger. Venstre mener ikke, at det danske samfund bør bruge ressourcer på en omfattende resocialiseringsindsats, når det alligevel forventes, at indsatsen er nyttesløs. Det kan sammen med fx udlicitering af visse af Kriminalforsorgens opgaver være med til at frigøre et råderum, der kan anvendes til fx bedre sikkerhed og større kapacitet i fængslerne. MERE VALGFRIHED I BORGERLIGE VIELSER Borgerlige vielser må i dag kun foretages i borgmesterens eller byrådsmedlemmernes bopælskommune. Det betyder, at et par fx ikke må blive viet af borgmesteren i deres sommerhus, hvis det tilfældigvis ligger i nabokommunen. Venstre ønsker, at alle aspekter af den offentlige service skal indrettes med så stor frihed for den enkelte som muligt og foreslår derfor, at begrænsningen ophæves 16. FRIHED UNDER ANSVAR I TRAFIKKEN Dansk trafiksikkerhed er i top, hvis man sammenligner med andre lande. Antallet af trafikdræbte har i flere år været faldende, og i 2012 var antallet af trafikdræbte det laveste i mere end 80 år. 17 Men vi har fortsat en udfordring i forhold til de helt unge bilister. Venstre foreslår, at der gennemføres en 3-årig forsøgsordning, som indebærer, at 17-årige får mulighed for at erhverve kørekort til biler, ligesom det i dag gælder for 18-årige. En betingelse er, at det sker under opsyn af en erfaren bilist. En tilsvarende ordning har været en stor succes i Tyskland, hvor antallet 15 Grundskyldspromillen. 16 B 128 Forslag til folketingsbeslutning om vielser foretaget af borgmestre og byrådsmedlemmer, Vejdirektoratet, Markant færre dræbte i trafikken i 2012, juni\n20 af alvorlige ulykker blandt unge bilister er reduceret med mere end 20 pct. 18 VELFÆRD MED FRIHED Venstre foreslår desuden, at unge skal kunne køre en lille knallert fra 15-års alderen. Det vil være et godt skridt i retning af bedre mobilitet og mere frihed under ansvar for de unge, og det vil navnlig være en fordel for unge i landdistrikterne, hvor knallerten kan være nødvendig for at passe ungdomsjob, uddannelse og fritidsinteresser. BESPARELSER I DSB Med forslaget til en finanslov for 2014 har regeringen lagt op til at annullere besparelsen på 300 mio. kr. om året, som VK-regeringen pålagde DSB at finde årligt fra 2011 og frem. Besparelsen blev udmøntet ved at reducere kontraktbetalingen på baggrund af effektiviseringer, så besparelsen ikke førte til dårligere service eller højere billetpriser. Besparelsen skyldes en afgørelse fra Europa Kommissionen i en statsstøttesag vedrørende kontrakttilskud til DSB. Afgørelsen fra Europa-Kommissionen er retligt bindende. Venstre vil derfor fastholde besparelsen i DSB. Øget konkurrenceudsættelse. Venstre vil frigøre mindst 1 mia. kr. i 2014 eksempelvis ved at konkurrenceudsætte fx rengøring, vaskeri og logistikopgaver på sundhedsområdet. Mere effektiv sagsbehandling bl.a. ved at sammen lægge enheder, eksempelvis i beskæftigelsessystemet, hvor Venstre har foreslået at reducere antallet af jobcentre. Nye prioriteringer. Venstre afsætter en reserve på 1 mia. kr. til nye prioriteringer i Patienten skal i centrum. Venstre vil sikre alle patienter ens rettigheder til hurtig behandling. Det bør ikke være pengepungen, som er afgørende for, om man skal have mulighed for hurtig behandling. Regeringen har indtil videre ført en zigzag politik i forhold til DSB. I 2012 annullerede regeringen besparelsen, men for 2013 blev besparelsen opretholdt. Nu har regeringen så skiftet kurs igen, hvor DSB slipper for besparelsen på 300 mio. kr. i Men fra 2015 og frem budgetterer regeringen igen med en besparelse på 300 mio. kr. fra DSB. 18 Federal Highway Research Institute, Section U4 Driver Training, Driver Improvement. 20


Tragedie på Middelhavet kan have kostet flere hundrede liv\nIfølge Italiens præsident kan op mod 400 mennesker være druknet i en ny ulykke på Middelhavet.\nMandag D. 18. APRIL 2016 KL. 14:23\nRom: Der er angiveligt sket en ny tragedie på Middelhavet, og det tyder på, at flere hundrede mennesker er døde.\nDet siger Italiens præsident, Sergio Mattarella, mandag ifølge nyhedsbureauet Reuters.\nSamtidig rapporterer BBC, at der skulle være tale om hovedsageligt somaliske migranter.\nMeldingen kommer, efter at flere internationale medier i de seneste dage har skrevet om ubekræftede rygter, der går på, at op mod 400 flygtninge og migranter - heriblandt mange børn - er druknet ud for Libyens kyst på vej til Europa.\nDet vides ikke, om der er tale om den samme hændelse.\nMens nogle medier rapporterer, at ulykken fandt sted ud for den libyske kyst, skriver andre, at den skulle være sket ud for Egyptens kyst.\nBritiske The Telegraph skrev i fredags, at op mod 400 illegale migranter var døde, efter at deres båd kæntrede ud for den libyske kyst søndag.\nIfølge den italienske kystvagt lykkedes det at redde 145 mennesker fra den sunkne båd.\nImens siger talsmand for Den Internationale Organisation for Migration (IOM) Flavio Di Giacomo til nyhedsbureauet AFP, at flere af de overlevende har fortalt, at der var op mod 550 personer om bord på båden, da den sank.\nMandag melder den italienske kystvagt desuden om en ny ulykke søndag, hvor mindst otte afrikanske flygtninge og migranter mistede livet ud for Libyens kyst. Samtidig savnes 27 andre fortsat, oplyser redningsarbejdere ifølge nyhedsbureauet AFP.\nEn fransk nødhjælpsorganisation oplyser, at dens besætning reddede 108 mennesker fra en overfyldt jolle på åbent hav søndag.\nIfølge en af de overlevende havde der været mindst 135 mennesker om bord.\nI april sidste år druknede flere end 1300 personer på Middelhavet på en uge i flere store kæntringsulykker.\nFN vurderer, at 180.000 mennesker har forsøgt at nå til Europa via søvejen alene i år. Det har kostet knap 800 flygtninge og migranter livet.\nItalien vil have »Tyrkiet-aftale« med afrikanske lande\nSyriske flygtninge »indvier« ny middelhavsrute


Hvordan har Corona-nedlukningen påvirket beskæftigelsen i de danske regioner? — Oxford Research\nHvordan har Corona-nedlukningen påvirket beskæftigelsen i de danske regioner?\nCOVID-19 epidemien og den sundhedsmæssige nedlukning af det danske samfund har sendt Danmark ud i en økonomisk krise. Meget tyder på, at der ikke bare vil være tale om en kortvarig eller regional krise, men om en langvarig og global recession. Omfanget af krisen og dens effekter på længere sigt nødvendiggør en indsats over for virksomheder og beskæftigelse, som rækker ud over de nationale hjælpepakker og længere ind i fremtiden.\nHenover sommeren har vi arbejdet på en analyse, som skaber et overblik over nedlukningens effekter i Region Sjælland og betydningen for virksomheder, vækst og beskæftigelse.\nI Region Sjælland har mere end 20.000 personer været på lønkompensationsordninger – særligt inden for oplevelseserhvervene (hoteller og restauranter) og inden for detailhandlen. Dertil kommer, at ca. 7000 flere har tilmeldt sig som ledige i den periode, hvor nedlukningen var værst.\nMen der er også langvarige effekter på medarbejdere og forbrugeres adfærd, som analysen giver et første bud på. Forbrugerne har nemlig været tvunget ud i digitale indkøb, mens medarbejdere har deltaget i digitale møder og fjernarbejde som aldrig før. Det har givet nye vaner, og vi vender formodentlig ikke tilbage til de gamle vaner i fuldt omfang. Dermed har mange virksomheder og butikker også fået et blik ind i en digital fremtid, de ikke er en del af – med mindre de altså allerede nu kommer i gang med den digitale omstilling.\nEr du interesseret i at læse mere om analysen, kan du finde den her\nHar du spørgsmål til analysen, er du velkommen til at kontakte senioranalytiker Jeppe Høst


Dampcigaretter Startpakke - Se vores fedeste henvisninger. Se mere info! \nFind mere om Dampcigaretter Startpakke nu\nGoddag, og velkommen til denne internetside, genereret på baggrund af søgningen på søgeordene Dampcigaretter Startpakke. Vi ønsker, at du finder det, som du søger efter vha. vores links, som vi fremviser lige her for dig, der formodentlig er på udkig efter mere info i henhold til Dampcigaretter Startpakke. Se mere herunder, eller klik videre på de anbefalede annoncelinks, som forhåbentlig bør føre dig videre til det, du er på udkig efter.\nDampcigaretter Startpakke - FAQ\nFandt du ikke eksakt det, du leder efter vha. vores samarbejdspartnere, som vi henviser til, og som skulle have en relation til Dampcigaretter Startpakke, så bidrager vi også med rådgivning herom. Du er velkommen til at hive fat i os gennem vores kontaktformular. Jvf. vores erfaring plejer det at være nok at bruge vores links om Dampcigaretter Startpakke, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os. Vi læser oftest mails inden for nogle dage.\nHvad er dette website om Dampcigaretter Startpakke helt præcis?\nDenne side er baseret på keywordet "Dampcigaretter Startpakke" med formodning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor chance et nært beslægtet keyword, som du har indtastet på en søgemaskine, eksempelvis Bing eller YouTube. Vi forsøger at matche din forspørgsel med brugbare hyperlinks, som for det meste vil være annoncefinansieret eller anbefalet af webstedets team.


Politik for BO-VESTs behandling af personoplysninger - BO-VEST\nPolitik for BO-VESTs behandling af personoplysninger\nPersondatapolitik i BO-VEST\nDisse regler skal BO-VESTs ansatte og bestyrelsesmedlemmer overholde.\nBO-VEST er administrationsselskab for\nBO-VEST er dermed dataansvarlig på vegne af disse organisationer. Derudover er BO-VEST dataansvarlig i forhold til egne medarbejdere og ved rekruttering.\nAlle ansatte i administrationen og på ejendomskontorerne, bestyrelsesmedlemmer, boligsociale medarbejder og frivillige i boligafdelingerne, kommer jævnligt i kontakt med persondata i deres arbejde. De skal derfor overholde de regler, der er fastsat i Persondataforordningen og Databeskyttelsesloven.\nPersondatapolitikken guider dig gennem de mange begreber, du møder i forbindelse med disse regler.\nPersonoplysninger er informationer, som direkte eller indirekte, kan identificere en person. Nogle personoplysninger betegnes som almindelige og andre som følsomme.\nAlmindelige personoplysninger er personnavn, adresse, e-mail-adresse, fødselsdato, telefonnummer, private forhold om f.eks. antal børn og ægteskabelig status, samt alle de personoplysninger, der ikke er angivet som følsomme personoplysninger.\nFølsomme personoplysninger er racemæssig baggrund, etnisk oprindelse, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning, fagforeningsmæssige forhold, behandling af generiske og biometriske data med henblik på identifikation (for eksempel nummerplader og fingeraftryk), helbredsmæssige oplysninger og seksuel orientering.\nDerudover er det straffedomme og lovovertrædelser samt CPR-nummer.\nBehandling er enhver handling, der sker med oplysningerne – det vil sige, at indsamling, registrering, organisering, systematisering, opbevaring, tilpasning, ændring, genfinding, søgning, brug ved videregivelse og transmission, formidling eller enhver anden form for overladelse, sammenstilling, samkøring, begrænsning, sletning eller tilintetgørelse, er behandling.\nEt samtykke er en tilkendegivelse fra den, hvis oplysninger er registrerede, om, at vedkommende indvilger i at oplysningerne kan behandles.\nBO-VEST beder om samtykke i en række situationer:\nBoligsøgende og jobansøgere giver samtykke via ansøgningsproceduren.\nBeboere giver samtykke via lejekontrakten\nBestyrelsesmedlemmer giver samtykke, når de bliver valgt til deres bestyrelseshverv\nVi beder om samtykke, medmindre vi efter lovgivningen har hjemmel til behandling eller vidergivelse. Derudover kan vi bede om samtykke til andre særlige behandlinger.\nOffentlige politikker på bo-vest.dk\nEn offentlig politik beskriver, hvilke personoplysninger, vi behandler og med hvilket formål. Derudover beskriver de BO-VESTs regler for videregivelse, sikkerhed-set-up’et, hvor længe vi opbevarer persondata og hvilke rettigheder den registrerede har.\nBO-VEST har offentlige politikker for:\nved rekruttering og ansættelse\nbehandling af personoplysninger om husordensklager\nAlle offentlige politikker finder du på bo-vest.dk.\nEn intern politik beskriver etiske og praktiske retningslinjer for de ansatte i forhold til arbejdspladsen uanset om de opholder sig på arbejdspladsen, i hjemmet eller andetsteds. BO-VEST har følgende interne politikker, der er relevante i forhold til sikring af persondata:\nPolitik for brug af IT\n’Politik for brug af IT’ beskriver retningslinjerne for ansatte for at sikre korrekt og sikker anvendelse af de værktøjer, BO-VEST stiller til rådighed, for at beskytte persondata og for at vejlede om sikker IT-adfærd.\nInformationssikkerhedspolitikken beskriver det forretningsmæssige IT-sikkerhedsset-up, der sikrer organisationen i henhold til Persondataforordningens krav.\nDerudover har ansatte tavshedspligt i forhold til skriftlige, mundtlige og elektronisk lagrede oplysninger, der møder i deres daglige arbejde. Dette står i BO-VESTs personalepolitik, som ansatte skriver under på.\nBestyrelsesmedlemmernes har i henhold til organisationernes forretningsorden ligeledes tavshedspligt. Tavshedserklæring for frivillige anvendes i relevante tilfælde og efter behov.\nBO-VEST skal både som dataansvarlig og databehandler føre oversigt over de behandlingsaktiviteter, vi er ansvarlige for. De databehandlingsaktiviteter, vi foretager, er beskrevet i vores forretningsgange.\nAl IT i BO-VEST er hostet af Domea.dk, som vi derfor har en databehandleraftale med og som vi modtager en årlig ISAE 3402-revisionserklæring fra.\nI de tilfælde, hvor vi behandler følsomme oplysninger i stort omfang eller indfører nyt IT-system /cloud-løsninger, udarbejder vi en konsekvensanalyse, som beskriver:\nrisici, der kan være ved at behandle persondata\nrisici, der er for de registrerede\nVed datanedbrud iværksætter vi de handlinger, der er beskrevet i Beredskabsplanen for orienteringen af Datatilsynet eller i vores databehandleraftale med Domea.dk.\nHvis der sker utilsigtet videregivelse eller offentliggørelse:\nVi underretter bestyrelsen i BO-VEST.\nVi underretter IT-afdelingen i Domea.dk\nVi underretter Datatilsynet\nVi fører en dokumentationsliste for brud på datasikkerhed\nDen registrerede har ifølge Persondataforordningen artikel 13-23 en lang række rettigheder. Alle artiklerne er beskrevet i vejledningen ’De registreredes rettigheder’, som er udgivet af Datatilsynet. Vi vurderer, at følgende artikler har størst relevans i forhold til BO-VEST’s administration.\nI BO-VEST behandler vi persondata, der vedrører opnoterede, beboere, beboerdemokrater, jobansøgere samt ansatte. Disse persongrupper kan henvende sig om deres rettigheder.\nHenvendelser fra boligsøgende, beboere og fraflyttere behandles i administrationen i BO-VEST. Henvendelser til bestyrelsesmedlemmer, ejendomskontorer eller boligsociale medarbejdere bliver videregivet til administrationen.\nAdministrationen behandler henvendelser ud fra den procedure, vi har oprettet for dette. Henvendelser kan ske per e-mail, telefon eller brev.\nI forbindelse med et ansættelsesforhold registrerer, opbevarer og behandler BO-VEST personoplysninger. Formålet er overordnet set administration i forbindelse med ansættelsesprocessen, ansættelsesforholdets forløb og ophør.\nHenvendelser fra ansatte behandles af HR i BO-VEST ud fra den beskrevne procedure. Henvendelser til bestyrelsesmedlemmer, ejendomskontorer og boligsociale medarbejdere bliver videregivet til administrationen i BO-VEST.\nDenne politik suppleres af de øvrige offentlige politikker om persondata, som er tilgængelige på bo-vest.dk.\nHar du spørgsmål til eller ønsker at klage over behandlingen af dine personoplysninger, kan du kontakte BO-VEST-administrationen.