Kør selv ferie | Find de bedste hoteller og ferieophold lige her\nDanmarkSverigeNorgeTysklandFrankrigItalienØstrigKroatienTjekkietUngarnSlovenienHolland Vælg område\nSimpel søgning Nulstil søgning Se alle vores hoteller på kort Kør selv-ferie - ferie og frihed i dit helt eget tempo\nKør selv-ferie er en af danskernes foretrukne ferieformer, når der skal rejses i Europa. For en kør selv-ferie er nemlig en ferie i dit helt eget tempo - og den begynder fra det øjeblik, du ruller over kantstenen derhjemme. Ferie i egen bil er en slags frihed på fire hjul med optimal fleksibilitet til små afstikkere på bilturen gennem Europa - og på hvilken anden ferie kan man fylde bagagerummet op med ferieminder fra turen?\nKør selv-ferien der passer netop dig\nHos Happydays har vi specialiseret os i at arrangere hotelophold til kør selv-ferien med fokus på kvaliteten: Hotelferie med Happydays skal være en oplevelse af, at ferieopholdet har "det lille ekstra", der gør en forskel - uanset om du er til vinferie eller wellness, slotsophold eller weekend med vennerne, en romantisk afstikker til en hyggelig kro eller hvad du har lyst til at blive forkælet med på dine næste ledige feriedage. Når du først har valgt at booke dit ferieophold hos os, kan du forvente en ferie, der svarer til den rejsebeskrivelse, du er blevet præsenteret for inden din bestilling.\nVi ønsker dig en god - og lidt bedre - rejse.\nKlik på et flag for at se alle hoteller på destinationen.Danmark63 rejserSverige94 rejserNorge2 rejserTyskland341 rejserFrankrig13 rejserItalien63 rejserØstrig41 rejserKroatien6 rejserTjekkiet7 rejserUngarn3 rejserSlovenien3 rejserHolland2 rejser\nKør selv-ferie - vælg dine egne veje og find inspiration i et rejsetema\nMåske er det ikke er så vigtigt for dig, hvilket land din næste ferie skal gå til? Så anbefaler vi at søge inspiration til rejsen i udvalget af vores mest populære kør selv-ferietemaer herunder. Klik på linkene og find den komplette oversigt over kør selv-ferier sorteret efter temaer som wellness, all inclusive, sommerferie osv. Skal du have børn med på ferien, kan det godt betale sig at kigge nærmere på oversigten over de mest børnevenlige hoteller, som vi har samlet til dig lige her. Mærk byens liv og leben på et hotel i en af de spændende storbyer. Det perfekte valg til en ferie med shopping, romantiske restaurantbesøg og masser af seværdigheder.\nGlæd til dig årets helt store oplevelser, mens du klikker rundt på vores lange liste over vores sommerophold med masser af forskellige oplevelsesmuligheder.\nRejser du uden børn? Så se vores anbefalinger her, hvor du finder en samlet oversigt over hoteller, hvor du får mest ud af ferien, hvis der ikke er børn med.\nGå ind og se dine muligheder for at få den bedst mulige miniferie, når du har et par ledige dage i kalenderen, hvor der skal gode oplevelser på programmet.\nMindst én gang i livet skal man forkæle sig selv med et timeout fra hverdagen på et ægte slot. Se listen over vores flotte slotshoteller i Europa lige her.\nSe alle vores ferietemaer »\nKør selv-ferie? Spørg Happydays - vi er eksperter!\nVi er et dansk rejsefirma, der består af medarbejdere, som er erfarne eksperter i kør selv-ferie og bilferier til mange af de mest populære rejsedestinationer i Europa; det gælder eksempelvis de helt store bilferieklassikere Tyskland, Sverige, Østrig, Norge og Italien - men også nye horisonter i Tjekkiet og Slovakiet, ligesom Ungarn og Holland er med på listen. Siden opstarten i 2004 har Happydays sendt flere hundredetusinder af glade bilferiegæster af sted på kør selv-ferie til nogle af de største seværdigheder, Europa har at byde på. Og i dag kan det nordjyske kør selv-bureau bryste sig af at være i toppen af bedste danske rejsevirksomheder til at arrangere hotelophold til bilferien. I hvert fald når vores gæster selv skal sige det - f.eks. på Trustpilot.\nMedlem af rejsegarantifonden nr.: 1601 HappydaysKør selv ferieMød Happydays' medarbejderePartner - medierPartner - hotellerFilm om HappydaysPresseRuteplanlæggerKontakt osTemaerSommerferieEfterårsferien (uge 42)ForårPinseferieEfterårVinterferie uge 7 og 8WellnessopholdGolfferieTemaerBadeferieNytårstemaSmagsoplevelserJulemarkedEkstra ankomster (uge 44)BørneklubHotel med poolEnkelnat weekendGenerelle linksAnmeld os på TrustpilotFacebookGoogle PlusRejsegavekortFind flyFAQSpørgeskemaAfbestillingsforsikring


Danmark tordner videre ved EM – Ekstra Bladet\n15. jan. 2022 kl. 22:01\nDanmark tordner videre ved EM\nDanmark er klar til mellemrunden efter en storsejr over Slovenien på 34-23. De høje forventninger til guld-favoritterne er ikke blevet mindre efter en eventyrlig anden halvleg\nMathias Gidsel og Danmark havde en forrygende aften i Debrecen. Foto: Lars Poulsen\nDEBRECEN (Ekstra Bladet): Det danske landshold kan allerede nu booke billetten til de sjove kampe i Budapest.\nMed en knusende sejr på 34-23 over Slovenien har Nikolaj Jacobsens mandskab reserveret en plads i mellemrunden. Cifrene kunne nemt fortælle en historie om en magtdemonstration fra første fløjt, men sådan var det ikke.\nDanskerne spillede som nat og dag i de to halvlege. De sled og slæbte med slovenerne inden pausen – og kørte dem fuldstændig over efter sidebyttet.\nHenrik Møllgaard havde sagt det meget klart efter første opgør mod Montenegro. EM er den sværeste turnering at vinde. Der er ikke plads til nogen offday.\nDet havde verdensmestrene heldigvis ikke mod Slovenien. Men tænd-knappen var så sandelig heller ikke trykket i bund fra begyndelsen.\nSmagen af EM-guld var i hvert fald langt væk i de første 30 minutter af kampen, hvor Danmark aldrig fik hægtet Slovenien ordentlig af.\nDe store stjerner var paradoksalt dem, der havde det sværest i denne periode.\nNiklas Landin kæmpede længe med at få fat i buret, mens Mikkel Hansen leverede atypisk mange tekniske fej og tilmed oplevede, at skudarmen svigtede langt mere en vanligt.\nNår åbenbaringen Mathias Gidsel samtidig havde vanskeligt ved at finde det niveau, som vi pludselig på helt urimelig vis er blevet vant til, så tegnede det til at blive svært.\nNikolaj Jacobsen havde ellers tændt advarselslamperne inden dysten. Han var tydelig irriteret efter åbningskampen, der godt nok bød på en sejr på ni mål, men også talte endnu flere fejl.\nDet går ikke ved et så konkurrencestærkt selskab, som EM er, pointerede landstræneren.\nOg Jacobsens analyse gav i den grad mening, som første halvleg skred frem. Slovenien hører hverken til blandt EM-favoritterne eller i den tunge ende, men de var rigeligt på niveau til at holde trit med danskerne inden pausen.\nMåske gentog landstræneren ordene i pausen, for der skete i hvert fald et eller andet. Danskerne var som forvandlet og fremstod langt mere koncentreret og effektive, mens fejlprocenten blev minimeret gevaldigt.\nSloveniens landstræner Ljubomir Vranjes trak timeout allerede seks minutter inde i anden halvleg. Danskerne havde udbygget pauseføringen fra 16-14 til 21-15 på det tidspunkt.\nGidsel var begyndt at glide igennem forsvaret, mens Mikkel Hansen også fik vist, hvorfor han fortsat er blandt verdens absolut bedste håndboldspillere.\nOg så var der Landin. Den danske anfører overstrålede alt og alle, og særligt på straffekast var han fuldstændig eminent. Klasse kan ganske enkelt ikke holdes nede. I hvert fald kun for en kort periode.\nOg når slovenernes gigant på stregen, Blaz Blagotinsek, samtidig tabte dørmand-kampen mod den danske midterblok, så det pludselig rigtig godt ud over hele linjen.\nDen danske defensiv strålede ganske enkelt i anden halvleg, hvilket sølle ni slovenske mål bevidnede.\nMidt i den fænomenale anden halvleg blev der såmænd plads til et gensyn med hasteindkaldte Hans Lindberg. Legenden fik også lov at lege med i festen.\nNu er der endnu en sidste gruppekamp mod Nordmakedonien til at finpudse detaljerne inden mellemrunden.\nOg uanset udfaldet er Danmark sikker på at tage to point med sig, da mandagens modstander tabte sin kamp mod Montenegro tidligere lørdag aften.\nLæs også: Ingen dansk panik: Særlig regel kan redde ham


Kennel Hofman: Om\nI vores familie har der været langhåret gravhund i næsten ubrudt linie siden 1936.\nMin morfar og mormor boede i Ordrup. Deres naboer havde importeret langhåret gravhunde fra Tyskland. Da en af dem skulle have hvalpe, tilbød de min mor og moster en hvalp i julegave i 1936.\nDengang så man sjældent langhårede gravhunde.\nDette var starten på familiens stadige kærlighed til gravhunden\nMin mormor opdrættede mange kuld hvalpe blandt andet med en svensk importeret hanhund. Hvalpene blev solgt til alle egne i Danmark blandt andet flere forskellige skovbrug i Jylland.\nEn tævehvalp kom til en stor ejendom i Holte med meget vildt og mange rævegrave. Engang forsvandt hun i flere dage og kom hjem med en rævehvalp.\nMin morfar lavede i 1943 en bog over familiens gravhunde med billeder og udklip. Det er fra denne bog udklippet fra Dagbladet 10 maj 1943 om ræveungen er taget.\nEfter i flere år at have haft 2 hunde, kom ønsket om endnu en. Efter leden og søgen faldt valget på Kennel Knacky Knaves i Sverige. I sep 2006 tog jeg flyet en sen aften til Vasterås og næste morgen fløj jeg hjem med Tibble (Knacky Knaves Center Of The Crime).\nEn lille herlig 8 ugers hvalp, som senere viste sig at skulle blive en fantastisk showhund. Hun har vundet 17 titler inden hun var 3½ år heraf 9 champion titler og sluttede 2009 med at blive mest vindende langhåret gravhund i Danmark.\nFra samme kennel er senere købt to hunde mere Knacky Knaves Amarone og Knacky Knaves Offside.\nHer findes ikke bokse-bure el aflukkede rum. Her er hver lille hund et naturligt medlem af familien og her kommer aldrig til at findes flere hunde end vi er i stand til at aktiver hver dag, unge som gamle.\nKennel Hofman vil ikke være særlig produktiv. Her vil kun blive lavet et kuld hvalpe når vi selv skal beholde en hvalp.


Min hortensia boomer af smukke blomster og det skal udnyttes så jeg har lavet en enkel hortensia krans på en halm krans. Jeg har beklædt bagsiden med efeu. Hæng kransen op på en hylde eller et vitrineskab - det ser så yndigt ud eller sæt kransen på et kagefad med et lys i midten. Kærlig hilsen Tanja Læs mere [...]\nSå fik jeg prøvet brombærmarmelade med stjerneanis og den smager fantastisk. Jeg var lidt bange for om smagen af stjerneanis blev for kraftig men det bliver den slet ikke. Du kan ane smagen men slet ikke meget, så den kan varmt anbefales. Du skal bruge: 1 kg brombær 1 kg syltesukker 1 vanillestang 1-2 stjerneanis 1 tsk atamon Kom brombærrene i en gryde med syltesukker. Flæk vanillestang og skrab kornene ud og kog begge dele. Kom stjerneanis i gryden også. (Jeg brugte kun en stjerneanis.) Læs mere [...]\naugust 13, 2014 august 11, 2016\nSå kommer den nye smukke kalenderbog snart i butikken fra Jeanne d´Arc Living. Den er så fin og med masser af stemningsfulde billeder, søde citater og med yndigt mærkebånd. Den har en rigtig god størrelse til at være i tasken så du kan have den med dig og kan holde styr på dine aftaler eller lig den fremme på skrivebordet. Kalenderbogen koster kun 149 kr og kan købes HER på Rosen-lund.dk Perfekt adventsgave til din mor eller en veninde. Mål 15x21 cm Ha en herlig dag Kærlig Læs mere [...]


Tips til dig: Sådan undgår du skatte-overraskelser\nHar du skiftet job? Købt hus? Lagt dit boliglån om? Så er der særlig god grund til at tjekke din forskudsopgørelse for 2020 – så du ikke kommer til at betale for meget eller for lidt i skat. Se hvad du skal være OBS på.\nHvis du er som de fleste, så kan du muligvis udpege tre ord, der lyder sjovere. Men du vil sikkert gerne vide, om du står til at betale nogenlunde det rigtige i skat i 2020? Den viden kan du heldigvis hurtigt få. Bare læs med her.\nVi har fået Danske Banks privatøkonom Louise Aggerstrøm Hansen til at guide dig gennem forskudsopgørelsen, som netop er landet i din E-Boks.\nHun slår først og fremmest fast, at skattemyndighederne som regel har rimelig godt styr på dine indtægter og udgifter.\nMen der er alligevel nogle ting, som de ikke tager højde for – og derfor er der også nogle områder, hvor pengene ikke altid passer:\n5 spørgsmål, du skal stille dig selv\nHar du lagt dit boliglån om? Så er dine renteudgifter måske faldet. Hvis du ikke retter det, risikerer du, at du får et for stort rentefradrag – og kommer til at betale for lidt i skat.\nHar du fået nyt job? Så har du måske også fået ny løn. Sørg for at få det rettet – især hvis du kommer over topskattegrænsen, der til næste år er på 531.000 kroner efter AM-bidrag.\nGår du på barsel, på pension eller på deltid? Kommer du til at tjene mindre, end du har registreret, kan du komme til at betale for meget i skat, hvis du ikke retter beløbet.\nHar du fået kortere eller længere til arbejde? Det kan få betydning for dit eventuelle befordringsfradrag. Her er det også vigtigt at rette til, hvis du forventer at køre flere eller færre dage, end du har gjort i 2019.\nHar du andre indtægter end din løn? Lejer du din bolig eller din bil ud, eller har du et bijob ved siden af dit almindelige arbejde, så sørg for at få indtægterne med, så du ikke ender med skattesmæk.


Farlig udfordring hitter blandt børn – Ekstra Bladet\n19. feb. 2020 kl. 21:49\nEn ny trend på det sociale medie TikTok har været skyld i alvorlige skader blandt børn i USA\nPå Twitter er en række forældre røget til tasterne for at advare mod udfordringen. Her kan du se, hvor voldsom den er. Video: @mminasei via Twitter\nEn video af to venner, der får en tredje ven til at falde bagover og slå hovedet ned i gulvet ved at sparke benene væk under ham i et hop, er i øjeblikket et udbredt fænomen på det sociale medie TikTok.\nDet rapporterer flere amerikanske medier, blandt andre New York Post.\nSelvom det måske ser sjovt ud, er den såkaldte 'Skull Breaker Challenge' langt fra ufarlig, og flere læger advarer mod trenden, som ifølge New York Post allerede har forårsaget adskillige skader blandt børn over hele USA.\n- Denne Skull Breaker Challenge kan forårsage alvorlige og ligefrem livsfarlige skader, siger børnelæge Nathan Richards ifølge mediet.\nOg det er ikke første gang, at en farlig udfordring er opstået på det sociale medie.\nNew York Post nævner blandt andet 'The Penny Challenge', hvor man putter en mønt ind mellem en stikkontakt og en telefonoplader, som sidder halvt inde i kontakten.\nDet får gnister til at fyge, og har fået brandmyndighederne til at advare mod alvorlig brandfare.\nTikTok er en gratis app til deling af korte videoklip. Den har over 500 millioner brugere på verdensplan, og i Danmark er den primært populær blandt børn og unge.


Søg USA›Pennsylvania (PA)›Pocono Mountains Region›Luzerne County›White Haven›Restauranter i White Haven›Renee's Cold Cut Hut\n15 anmeldelser Nr. 7 af 20 Restauranter i White Haven $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 103 Berwick St, White Haven, PA 18661-1501 +1 570-215-0057\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Renee's Cold Cut Hut Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Renee's Cold Cut Hut, kiggede også på\nHar du været i Renee's Cold Cut Hut? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n103 Berwick St, White Haven, PA 18661-1501 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Renee's Cold Cut Hut og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Renee's Cold Cut Hut Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 291 anmeldelser Hickory Run State Park\n11 anmeldelser Nescopeck State Park\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 102 anmeldelser White Haven Family Diner


Anmeldelse Arkiv - Side 123 af 161 - Ordet - Tidsskrift for Film og Medier\n“Romerne er stadig skøre, gallerne stadig gæve, og Byplanlæggeren er bestemt en Asterix-film med den rette ånd”.\n“Kamerabevægelserne og klipningens vekslen mellem parterne får pulsen til at stige, og den nervepirrende følelse stikker her dybere end overfladisk vold”.\nMANDARINER: Estisk efterår\n“Selvom det er en kliché, er det alligevel interessant at følge med i; filmens univers er hyggeligt og næsten velkendt, som var det Søren Ryge, der agerede fredsmægler i Georgien”.\n10 ting John Hughes lærte en forvirret teenager\nGuide: I anledningen af The Breakfast Clubs 30 år på bagen, har Ditte fundet frem til 10 ting, som John Hughes, filmhistoriens store ungdoms-portrættør, har lært hende.\nMIN NYE VENINDE: Man sørger på hver sin måde\n“Min nye veninde scorer kun sine point ved at lade tilskuerne i et øjeblik tro, at det ikke er en Hollywood film, de ser. Hvis filmens formål var kun at lade maverne vende i pinlighedsfornemmelse, var den dog yderst succesfuld. Men filmen synes alt for meget som en fabriksproduktion fra Hollywood – på fransk.”\nSKYGGEN AF EN HELT – Punkteret kommunistisk romantik\n“Skyggen af en helt er en personlig dokumentar, der overvejende er godt fortalt og visuelt veludført. Det hele roder en lille smule, men først og fremmest er Laurits Munch-Petersen velsignet med en slægtshistorie så god, at det virker utænkeligt ikke at fortælle den.”\nIT FOLLOWS: Atmosfære amok\n“It Follows er dog langt fra at være en tom pakke med flot indpakning. Filmens atmosfære gør den interessant og unik nok til, at enhver gyserfan bør se den.”\nNOAH BAUMBACH: Ironi helt ud i fingerspidserne\nPortræt; Baumbach er en særdeles velformuleret instruktør, der formår at sætte fingeren på de menneskelige svagheder, der ellers kan være svære at formulere. Han konkretiserer hvordan moderne mennesker taler forbi hinanden, hvordan de er egoistiske og egenrådige.\nFLUGTEN TIL FRIHED: Flotindpakket gaveæske uden indhold\n“Jeg er sikker på, at mange vil finde Flugten til frihed interessant og original, men for mig var det som at få en gave i den smukkeste indpakning, men da den blev åbnet var det blot en tom æske”.


At bruge eller ikke at bruge | Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.\nAt bruge eller ikke at bruge\nOm de fælles evalueringsskemaer, af Skoleforeningens direktør, Lars Kofoed-Jensen.\nDet er muligt at erstatte karaktergivning i klasserne op til og med 7. med udtalelser. Disse kan være efter en fælles skabelon eller de kan være forskellige fra skole til skole.\nI Skoleforeningen har Fællesrådet besluttet, at vi bruger udtalelser i 1.-4. klasse – den enkelte skole vælger selv sin form.\nI foråret var der forslag om to muligheder:\nKarakterer bibeholdes eller erstattes med udtalelser også i 5.-7. klasse?\nHvis man beslutter sig for udtalelser, skal de så følge en fælles skabelon?\nIngen af delene blev vedtaget, fordi der var uklarhed om muligheden for at kombinere med karakterer – og evt. hvilke karakterer, der i givet fald skulle gives.\nHøringen viste desuden, at de udarbejdede forslag til udtalelserne havde nogle mangler. Den primære mangel var, at sproget var orienteret mod lærere og ikke mod eleven eller forældrene. Netop det ville være vigtigt, hvis de skulle erstatte karakterer eller indgå i sammenhæng med karakterer.\nDerfor gik Skoleforeningens personale og Styrrelse i tænkeboks.\nPå den ene side havde vi fået et redskab, som lærerne kunne bruge til at tjekke, om de havde undervist i det de skulle og til at tænke over, hvad den enkelte elev var god til og mindre god til.\nLæreren havde altså fået et redskab, som både hjalp med at planlægge undervisningen og med at give mere velbegrundede karakterer. Redskabet sætter også lærere i stand til at snakke mere sammen om, hvad eleverne skal lære, og hvad eleverne kan.\nRedskabet kunne altså GODT BRUGES i lærernes arbejde med undervisningen.\nPå den anden side var redskabet ikke egnet til elev- og forældresamtaler, fordi sproget ikke var tilpasset. Dertil kom andre kritikpunkter som skal inddrages i arbejdet.\nRedskabet kunne altså IKKE BRUGES i karaktersammenhæng\nSamtidigt skal der laves nye læreplaner. Nye læreplaner vil også føre til behov for nye udtalelser.\nI den situation nåede vi frem til følgende fremgangsmåde.\nVi starter på det nye læreplansarbejde. Der tilknyttes en sparringsgruppe af fællesrådsmedlemmer.\nNår fællesrådet har vedtaget de nye læreplaner, præsenteres – også efter sparring med gruppen af fællesrådsmedlemmer - evalueringsskemaer, der passer til disse, og som skal være formuleret i et sprog, så det kan bruges til elev- og forældresamtaler.\nFællesrådet beslutter dernæst\nom man vil have karakterer og/eller udtalelser\nom man vil have fælles eller forskellige udtalelser\nEvalueringsskemaerne i den nuværende form må lærerne naturligvis bruge til deres egen planlægning og evaluering – men de må ikke præsentere dem for elever og forældre som en form for karaktererstatning. De har INGEN gyldighed som udtalelser.\nDe erfaringer vi allerede har tyder på, at lærerne under alle omstændigheder har brug for evalueringskemaerne – så derfor vil vi også udarbejde de nye – uanset om de kun bliver et lærerarbejdsredskab – altså et redskab for det pædagogiske arbejde – eller om fællesrådet beslutter at give de nye evalueringsskemaer en anden status.\nMen denne beslutning træffes altså først, når de nye læreplaner foreligger og er helt og holdent op til fællesrådet.


1 te O j ~ Z ::r: 0 r ~ rjj. l ~ III 4 BORNHOLMSKE SAMLINGER\n3 BORNHOLMSKE SAMLINGER III. RÆKKE - 4. BIND UDGIVET AF BORNHOLMS HISTORISKE SAMFUND\n4 Forside: Bornholms amtsråds våben. Fra: Th. Lind. Bornholms Amtsraad Rønne Eftertryk ikke tilladt uden kildeangivelse. Tryk: Burgundia tryk, Rønne, ISBN ISSN Udarbejdet med støtte fra: Ministeriet for Kulturelle Anliggender Bornholms Amtskommune samt mange store og små private virksomheder her på Bornholm.\n5 Forord Hermed har Bornholms historiske Samfund atter fornøjelsen at udsende et bind af Bornholmske Samlinger til medlemmerne. De fleste af bidragyderne til dette bind vil være læserne bekendt. Det er forfattere, der i årenes løb har leveret værdifulde bidrag til studiet af Bornholms historie. I Jørn Klindts artikel om de bornholmske privilegier gennemgås deres indhold og betydning for bornholmerne - ikke mindst under forsøgene på at afværge de svenske krav på Norge i Desuden bliver forvirringen omkring det bornholmske»rigsvåben«griffens oprindelse og udseende endelig afklaret. Hanne Valsø Vensilds artikel om fæstebønder og fæstegods i og 1600-tallet kan ses som en fortsættelse af hendes interessante artikel om de bornholmske bønders levevilkår i senmiddelalderen i 1988-bindet af Samlingerne. De grundige analyser af bøndernes skatter og afgifter sammenholdt med ejerforholdene og produktionsvilkårene giver læserne en mulighed for at danne sig et billede af bondebefolkningens sociale forhold under de skiftende landbrugskonjunkturer. Ebbe Gert Rasmussen tager i sin artikel om modstanden i Skåneland bl.a. fat på det interessante spørgsmål: Hvorfor lykkedes det ikke skåningerne - i modsætning til bornholmerne - at gøre oprør og vælte det svenske styre. Der er spændende afsnit om organiseringen af Malmøsammensværgelsen og dens senere optrevling på grund af en enkelt stikker, forhørsmetoderne og henrettelsen af hovedmændene. Derigennem oprulles de uhyggelige perspektiver for den bornholmske opstand, hvis den ikke var lykkedes. Gaalaas-Hansens artikel om en bornholmer, der blev amerikansk soldat i 1890'erne føjer sig smukt ind i rækken af spændende udvandrerhistorier fra den tid, hvor Bornholm var landsdelen med den største procentvise udvandring. De sidste to artikler omhandler helt moderne bornholmsk historie og kaster et interessant lys over den aktuelle debat om en større selvstændighed for Bornholm. Elkær-Hansen viser i sin redegørelse, hvor vi også kommer ind bag kulisserne, hvor tæt Bornholm var på en sammenlægning med Københavns amt, mens Claes Ludvigsen i sin oversigt over Bornholms økonomiske historie fra 2. verdenskrig og op til i dag giver et værdifuldt bidrag til hele diskussionen omkring det bornholmske nationalregnskab og de økonomiske konsekvenser heraf for Bornholms fremtid. Bindet afsluttes som sædvanligt med meddelelser fra Lokalarkivet og en oversigt over litteratur om Bornholm, indgået i Bornholms Centralbibliotek i det forløbne år. Her i forordet skal der rettes en hjertelig tak til ovennævnte bidragydere, fordi de beredvilligt og uden vederlag har stillet deres bidrag til Bornholms historie til rådighed for en større kreds af historisk interesserede. En særlig tak til Ministeriet for Kulturelle Anliggender, Bornholms Amtskommune og de mange store og små private virksomheder her på Bornholm, som gennem deres økonomiske støtte har gjort det muligt at udsende det foreliggende bind. Rønne, den 4. november Per Thule Hansen red. af Bornholmske Samlinger\n7 Indhold Redaktøren Forord 5 Jørn Klindt De bornholmske privilegier 9 Hanne Valsø Vensild Fæstebønder og fæstegods på Bornholm i og 1600-tallet 25 Ebbe Gert Rasmussen Modstanden i Skåneland Poul Otto Gaalaas-Hansen Amerikansk soldat i 1890'erne 85 Niels Elkær-Hansen Da kommunalreformen kom til Bornholm 97 Claes Ludvigsen Hovedtræk fra Bornholms økonomiske historie Tove Marcher Bornholms lokalh1stonske arkiv Niels Foght Hansen Litteratur om Bornholm Olaf Hansen Bornholms historiske Samfund 171 Forfatternes adresser 174 Indmeldelser 175\n9 De bornholmske privilegier Af Jørn Klindt Artiklen prøver at følge privilegierne til dørs, der blev lovet bornholmerne efter opstanden i Baggrunden for løfterne er beskrevet udførligt, senest af Ebbe Gert Rasmussen i Bornholmske Samlinger (se litteraturfortegnelsen). Skatte- og militærprivilegierne i 1700-årene er ligeledes behandlet der af Joh. Bulmer. Disse emner er derfor kun refereret, hvor de har betydning for sammenhængen. Kap. I Løfterne Da Københavns himmelstræbende tårne tonede frem af mørket i Øresund den 21. december 1658, må det have stemt sindet til andagt hos de 11 bornholmske udsendinge. Siden afsejlingen fra Rønne dagen før på skipper Herman Bohns skude havde de lykkeligt undgået svenske krydsere, men de forestående problemer tårnede sig op. Ville København (og hermed Danmark, for andet end hovedstaden var der ikke tilbage) kunne holde til det voldsomme, svenske pres? Ville Danmark kunne nå, og have kræfter til, at undsætte Bornholm inden den svenske hær i Skåne anede uråd? Ville man ikke alligevel blive en brik i magtspillet? Bornholm var jo formelt svensk, afstået endnu samme år. Og hvem kunne vide, om det virkelig ville lykkes for Jens Kofoed og Poul Anker derhjemme at holde oprøret hemmeligt for svenskerne og fange den ventede svenske undsætningsstyrke, uden at det mindste gny kom over Hammervandet. Med sig havde de en skrivelse fra øens stænder, hvori man forklarede, næsten undskyldende, hvorfor det havde været nødvendigt at dræbe den svenske landshøvding Johan Printzenskold og tage magten på øen. Formentlig har dette brev befundet sig i en læddike, der hurtigt kunne kastes over bord i tilfælde af en svensk entring. Ellers ville ikke alene de 11, men også de tilbageblevne oprørere, med sikkerhed være blevet dømt til døden for højforræderi, og hvad ville ikke ske deres familier derhjemme? Skrivelsen sluttede med en bøn om, at bornholmerne»ligesom tilforn må blive og være under Eders kgl. Majestæts nådigste protektion og nyde vore gode, danske privilegier... «Det var ikke tilfældigt, at bornholmerne nævnte ordet»privilegier«. Et ord, der i de kommende århundreder skulle blive flittigt brugt, og bringe mange kongelige embedsmænd i fortvivlelse. Forud for opstanden var der tilgået Bornholm breve fra København med opfordring til at gøre oprør, samt løfter om belønninger. Kongen selv lovede i så fald»sådanne privilegier og benådninger, som I kan have gavn og gode af«. Den tredie af opstandslederne Peder Olsen var med i delegationen. Det var sikkert også ham, der havde konciperet brevet, og så diskret havde indflettet privilegierne i teksten. I betragtning af den fantastiske risiko, bornholmerne havde indladt sig på, var en belønning i sandhed på sin plads. Havde de vidst, at der fra København, samtidig med opfordringen til at gøre oprør, indledtes forhandlinger med hansestaden Lybeck om et krigslån, hvorpå man tilbød Bornholm i pant i en ubestemt tid, havde bornholmerne nok reageret anderledes. Men hvad kunne lybækkerne stille op med et så usikkert pant, et tredie lands traktatmæssige ejendom? I Lybeck var der måske endda mindelser om den tilsvarende pantsættelse af Bornholm 100 år forinden, der bestemt ikke var nogen succes. Dertil var bornholmerne alt for stædige og rethaveriske. Lybeck var så høflige at ignorere tilbudet, som allerede var arkiveret, da pludselig de 9\n10 JØRN KLINDT Fig. 1 og 2. Mønter er gode historiske vidner. Denne»krone«eller 4.mark blev slået i 1659 til minde om svenskernes mislykkede forsøg på at underlægge sig hele Danmark (og Bornholm), og den vrimler med begejstrede allegorier. På forsiden står Fr. Ill's monogram oven på»hjælpens sten«ebenezer. På bagsiden kommer Guds (eller en engf'i ) arm ud af 'ky1m11? m11d sværd og hugg"r d11n fl'flnsk" hånd af, d11r rækk"r ud llft"r Danmarkf krone. Til overflod er datoen for stormen på København: 11 februar, noteret, samt omskriften: SOLI DEO GLORIA (Alene Gud til ære). 11 bornholmere stod på kajen i København med deres ø i hænderne, og gerne ville være danske igen. Embedsmændene på Københavns slot lod sig ikke dupere. Medens julen blev ringet ind fra Vor Frue, Set. Petri, Trinitatis og Nicolai, både for københavnerne, de tilrejsende bornholmere og de hollandske hjælpetropper, samt for de frysende svenske belejringstropper i forstæderne, gik embedsmændene igang med at tage forskud på enevælden, og Peder Olsens troskyldige bønskrift blev skrevet om til et fornemt»gavebrev«på Bornholm til evig arv og eje for Fr. III og hans efterkommere. For denne gave kvitterede kongen samme dag med at love bornholmerne,»når Gud give bedre tilstand«, at forsyne øen med sådanne privilegier og benådninger, både på udskrivninger, skat og i andre måder, hvorved landets (=Bornholms) bedste og opkomst søges. Igen nævnes det forjættende ord, omend i upræcise vendinger, hvilket jo var naturligt nok, de kaotiske forhold og fremtidsudsigter taget i betragtning. De næste hurdler lykkedes også. Jens Kofoed udførte sit mesterstykke ved at lokke den intetanende svenske undsætningsstyrke i land i Sandvigbugten, og Bornholm blev undsat, uden at svenskerne nåede at gribe ind. Og stormen på København blev slået tilbage i februar På Bornholm bekræftede adel, frimænd, præster, borgere og bønder gavebrevet, men har nok syntes, at der manglede noget, thi samtidig bad de om majestætens løfte på, at de ikke igen skulle blive overgivet til fjenden mod deres vilje. Og i maj 1659 fik de da deres sidste, og mest konkrete privilegium:»og love og forpligtige vi os hermed for os og vore arvinger, at vi vort land Borringholm tillige med vore kære, tro undersåtter sammesteds, som nu ere eller herefter kommende vorder,... dennem mod alle og en- 10\n11 DE BORNHOLMSKE PRIVILEGIER Fig. 3 og 4. Det er på denne speciedaler fra 1668, Bornholms drage viser sig for første gang. Forsiden viser Fr. III's portræt som elefantridder. Bagsiden viser et nytegnet rigsvåben. Det kronede»hjerteskjold«inderst har Danmarks 3 løver, Norske løve samt (til stadig ærgrelse for Sverige)»Unionens«3 kroner, som imidlertid også kan opfattes som det svenske rigsvåben. I en kreds uden om hjerteskjoldet er placeret hele 15 yderliggende»provinser«, nemlig (fra oven og med uret): De Goter, De Vender, Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Oldenborg, Delmenhorst, Fehmern, Bornholm, Gotland, Øse/, Færøerne, Island og Grønland. Yd(lrst d<lt kong<lfig<l mfgsprog DOMlNUS PROVlDEBlT (Hurran i if rådu). hver efter yderste formue at forsvare... men også dennem aldrig til vore fjender de svenske, som tilforn er sket, at overgive.«dette privilegium var ægte kongeord, o~ i Stockholm i 1661 var de danske forhandlere da også så stærkt bundne heraf, at de kunne stå fast ved, at Bornholm skulle blive dansk igen, om så det kostede 5 tønder guld, omregnet i danske adelsgodser i Skåne. Gad vist, om svenskerne ikke var meget godt tjent med at slippe for»disse danske«undersåtter. Kap. II Den bornholmske drage, et privilegium? I 1660-erne, altså lige efter gaven til Fr. III, dukker der pludselig en lille drage op i det danske rigsvåben, angivet som Bornholms våben. Eller måske en lindormeunge? Lindorme er kæmpestore, menneskeædende drager. Bornholmske sagaer fortæller, at fru Printzenskold hævnede sig på bornholmerne ved at sende 2 lindorme til øen, hvor de voksede sig store og huserede vildt, indtil de blev overmandede med ild og hrand, piskende halerne op over de højeste træer i Lindeskoven. Den bornholmske drage lignede nemlig påfaldende De Venders lindorm, der allerede sad, og lige til fornylig stadig kroede sig i det danske rigsvåben, med krone på hovedet og spyende ild. Ikke noget rigtig tiltalende symbol, hygge var De Vender jo heller ikke kendt for, men heraldisk af stor effekt. Egentlig kunne man med lidt god vilje også anse den for at være en grif-unge. En grif er halvt løve, halvt ørn, af babylonisk oprindelse, men nærmere detailler kan ikke skelnes på den første mønt. Imidlertid er det vendiske våben i alle fremstillinger næsten identisk med det bornholmske, og at Vendens våben var en lindorm, er der ingen tvivl om. Så vi kan allerede nu aflive griffen som et bornholmsk dyr, omend den nok så meget 11\n12 JØRN KLINDT Fig. 5 og 6. Udsnit af fig. 4, visende den bornholmske drage. Til højre vises den vendiske lindorm samme sted, for en gangs skyld (sikkert fejlagtigt) uden vinger. På tidligere såvel som senere mønter er de med. e1 ulevet lage Lil uåue i VUl liu. Meu l!eiulll senere. Lindorme og drager er i den danske heraldiks verden een og samme art: Uhyggelige, øglelignende væsner med flagermusvinger. Drager er nok det mest almene navn på disse væsner, medens lindorme har nærmere relation til den nordiske sagnkreds. At de skulle hiive særlig forkærlighed for lindetræer er dog en efterrationalisering af navnet, der snarere kommer fra lind = bøjelig. Det må de også have været, når en af dem efter sigende kunne omslutte en hel kirkegård. Som det vil ses i det følgende, har de fleste historikere foretrukket betegnelsen Bornholms Drage, for at skelne den fra De Venders Lindorm (måske også fordi de følte en særlig afsky for lindorme?) men nogen reel forskel er der altså ikke. Den vendiske lindorm blev senere forsynet med en krone på hovedet. Danske konger havde jo i tidernes morgen regeret over venderne. En sådan hæder opnåede Bornholms drage ikke at få. Nok har vi også haft en konge, nemlig i vikingetiden, men han var bornholmsk, ikke dansk konge. Men ellers ligner de to lindorme/drager stadig hinanden, lige til vore dage. Den lille bornholmske drngcorm ses puttet ind mellem Fehmern og Gotland, andre steder mellem Venden og Grønland, for også rigsvåbnet skiftede ustandseligt udseende. I løbet af 1700-årene forsvandt den igen, og på Bornholm selv, hvor man ellers interesserede sig levende både for drager og våbenskjolde, nåede den slet ikke at blive kendt, ellers ville topograferne ikke have undladt at gøre opmærksom på den. Det var derfor kun en snæver kreds af historikere og heraldikere, der kendte den bornholmske drages eksistens. Historikeren Peder Resen fra slutningen af 1600-årene tillagde den en venlig mission, idet han nævnte den som»en gulbrun drage på rød bund, hvilket mærke Kong Valdemar også gav Venderne. Det er et udtryk for at indbyggerne, når fjenden kommer, ikke vil give fortabt, men tværtimod på dragernes vis gå løs på ham«. I et bilag synes det at være vigtigt for ham at revidere den gængse opfattelse af dette fabeldyr: Dragen er»frygtelig at skue med opspilet gab og halen vredet i snoninger. Det er Slaviens og de obotriske egnes eller Vendernes våbenskjold, opfundet og taget i brug af Valdemar I i år Dragen er billedet på 12\n13 DE BORNHOLMSKE PRIVILEGIER den krigeriske konge. Da den ifølge Plinius mangler gift, så må den forsvare sig med sine kræfter og ved sin snildhed. Således udøver kongerne og fyrsterne krigens hæderlige kunster, når skik og brug fordrer det; men at ville efterligne svig og bedrag og krænkelse af forbund og den slags nederdrægtighed anses ikke for at være den højsindede tapperheds sag. Også siges dragerne ved klog behandling at blive tamme og tilsidst at glæde sig over menneskenes venskab; man fortæller også eksempler angående indiske konger og kejser Tiberius, som har gjort den slags frygtelige dyr tamme... «osv. (Det meste er afskrevet efter en latinsk tekst fra 1569.) Ludvig Holberg var mere konkret:»den gyldne drage eller lindorm udi et blåt felt skal betegne det gamle, baltiske riges våben... der endnu er i den provins Borringholm.«Heraldikeren Th1set undrede sig i årene over, at Bornholm skulle have landdyret lindormen og ikke et havuhyre i sit våbenmærke. Vort århundredes heraldiker Poul Bredo Granjean kaldte den igen»bornholms Drage«. Han undrede sig over, at man overhovedet havde tillagt Bornholm noget særskilt våben,»eftersom Bornholm hverken dengang eller tidligere indtog nogen særlig, statsretlig stilling. Optagelsen af et sådant»våben«er i og for sig meningsløst, hvad grunden hertil end kan have været«. Den nylig afdøde heraldiker Sven Tito Achen, beskæftigede sig også med denne sag:»en gylden lindorm repræsenterende Bornholm (vistnok også i blåt felt) er brugt af Frederik 3. ( ), men våbenmærket går måske længere tilbage. Der er noget der tyder på, at en lindorm, eller drage, har været opfattet som våbenmærke for falkestammer i og omkring den vestligste del af Østersøen, omtrent tilbage til heraldikkens begyndelse. Foruden for Bornholm optræder lindormen således, i hvert fald fra 1300-tallet, som våbenmærke for Lolland... Også Venderne, på Rugen og i Pommern, synes at have haft (eller at have fået tillagt) lindormen Fig. 7 og 8. Sådan ser en»rigtig«grif ud: Bagkrop løve, fortil ørn (Grevskabet Grijfenfeldts våben, oprettet 1673 for Peder Grijfenfeld). Og til højre ses en rigtig drage (slægten Drage»i Fyn«1454 og 1536). Begge gengivet fra»danske Adelsvåbner«af S. Tito Achen, Kbhvn\n14 14 REX IlAN!At ET NOR VEG I~ ( ~aius\n15 DE BORNHOLMSKE PRIVILEGIER som et slags totemmærke. I det mindste sad der, fra første halvdel af 1400-tallet, en lindorm i det felt i det sammensatte danske kongevåben, der svarede til den kongelige titel de Venders.«Så hvem ved, om den ikke også har siddet på Svantevit, for ikke at tale om de afgudsbilleder, som biskop Egin fik bornholmerne til at sønderslå, dengang de skulle kristnes. Det»vides«på Bornholm, at øens våben skal være givet som et privilegium som tak for frigørelsen fra svenskerne. Tidspunktet passer jo godt, men ret beset var det i så fald en uheldigt valgt gunst, rent bortset fra det ækle»landuhyre«, man havde valgt at begunstige Bornholm med. For samtidig med, at kongen i sit eneste konkrete privilegium havde lovet aldrig at afstå Bornholm, var det jo ikke så velvalgt at frigøre den fra Danmarks tre løver, og lade den svæve mellem Fehmern, Venden og Gotland. Vi ved jo nok, hvordan det allerede da var gået med disse herligheder. Samtidig med Bornholms drage kom bl.a. Grønlands bjørn og Færøernes vædder ind i kredsen (1666 og 1668). Og de havde jo ikke gjort sig særligt fortjent på det tidspunkt. Altså sålænge der ikke i aikive111e e1 fu11<lcl Fig. 9. I 1680 udkom der en»opus heraldicum«, hvor Danmarks rigsvåben er søgt udtegnet. Moderne heraldikere regner det dog kun for en»theoretisk konstruktion«- det svarer ikke til noget af de officielle rigsvåbner. Men hjerteskjoldet er det samme som på specien fig. 4, og de 15»provinser«fra kredsen er nu sammensat om dette. I øverste række ses: Goter, Vender, Slesvig og Holsten, 2. række: Stormarn og Ditmarsken, 3. række: Oldenborg og Delmenhorst, 4. række: Fehmern, Bornholm, Gotland og Øset, og nederst: Færøerne, Island og Grønland. Skraveringen angiver for Bornholm guld i rødt felt, og dyret er en umiskendelig drage/lindorm, selv om tegneren har valgt at udstyre den med hønsevinger, til forskel fra de gængseflagermusvinger. En hyggelig variation, der dog ikke slog igennem. (Spener, efter Granjean side 211). Lindormen - Griffen - i Bornholms amtskommunale våben vides sat i rigsvåbnet - som tak for løsrivelsen fra Sverige - af Frederik III 1668, men er senere gledet ud. Fig. 10. Sådan præsenteres det bornholmske våben i dag (Gyldendals egnsbeskrivelse 1979). noget bevis for dette»privilegium«, bør vi afskrive det som en &muk, me11 uhislorisk fantasi. Men nu historien om den bornholmske drage er begyndt, er den nu alligevel værd at gøre færdig. Den bornholmske drage opnåede den ære at komme med på kronregalierne, nemlig på kroningssværdet, der blev udført til Chr. V's kroning i 1671, og i dag stadig kan beundres på Rosenborg. Men ellers levede den som nævnt en perifer tilværelse gennem 1700-årene. Den nåede ikke ind i det»rigtige«, sammenstillede rigsvåben, men fandtes med en enkelt undtagelse kun i de specielle, hvor kredsen med 15 små våbner svæver omkring det store, som vist på fig. 4. I denne form kendes den endnu på en mønt fra 1726, nemlig en 3-krone, derefter forekommer den alene i kongelige segl, helt frem til Fr. VI, der kom på tronen i Men hverken speciedalere, 3-kroner eller kongelige segl var gængse på Bornholm. Efter freden i Kiel 1814 (hvor også Bornholm var i farezonen igen, jfr. kap. IV), måtte der fremstilles et helt nyt rigsvåben, fordi Sverige, ganske uheraldisk, havde forlangt den norske løve fjernet fra det danske! (Det er dette rigsvåben, der med en enkelt rettelse var i brug til 1972.) I 1814 gik man 15\n16 JØRN KLINDT Fig. 11 og 12. Lindormen i rigsvåbnet (guld i rødt felt). Endnu (1990) kan vi modtage en sidste totemhilsen fra den baltiske lindorm nederst ti/højre på rigsvåbnet på de verserende I- og 5 kronerfra Fr. IX. Men på Margrethes er den allerede borte, og nu forsvinder rigsvåbnet helt fra mønterne, og erstattes af vikingeornamenter. helt væk fra kredsen af svævende småvåbner og sammenstillede (efter heraldikernes mening»i topmålt forvirring«) det hele til eet, stort rigsvåben. I dette kom Grønland og Færøerne ind i varmen, men Bornholms drage gled ud. Fredsforhandlingerne havde jo også vist, at den var og blev ubrydeligt dansk. Men den vendiske lindorm fortsatte med at repræsentere Østersølandene i rigsvåbnet, lige til Først ved dronning Margrethes tronbestigelse blev rigsvåbnet forenklet, og lindormen forsvandt. Historien om det bornholmske våben er ikke helt færdig, for pludselig, som en fugl Fønix fra den heraldiske himmel, genopstod ungen som en fuldt udvokset, pragtfuld drage i Bornholms amtsråds våben. Her pranger den nu med horn, ildtunge, flagermusvinger, rovfuglekløer og snoet, skællet hale, i guld på blå bund (se dette binds omslag). Ligesom staten i 1660-erne følte trang til at manifestere sig heraldisk, opstod der i vort århundrede en bølge af kommunal selvstændigbedsheraldik. Som en heraldiker lidt spydigt udtrykte sig:»folkets kærlighed er kommunalheraldikkens styrke.«i 1936 havde P.G. Granjean, der nu var blevet statens heraldiske konsulent, foreslået våbner også for landets amtsråd, og til Bornholm var der naturligvis ingen tvivl om, at dragen, som han selv havde beskrevet den i 1926, var selvskreven. Han fik den ansete våbengravør Fr. Britze til at tegne en meget flot drage ind i et våbenskjold. Baggrundsfarven voldte visse problemer, idet den i gamle dage skiftevis vistes rød og blå, men han anbefalede den blå, sådan som bl.a. Holberg havde beskrevet»det baltiske våben«. Ironisk nok fik den altså de svenske farver. Maribo amt var hurtigt til at godkende et forslag om hele to baltiske lindorme, og fik dem anerkendt i Først i 1942 vågnede Bornholms amtsråd op, formentlig i anledning af sit 100-års jubilæum, og søgte om autorisation for sin»gulddrage på blå baggrund«. Og ved kgl. resolution af 18. september 1942 approberede Hans Majestæt»en tobenet, hornet guld-lindorm med løftede vinger som våben for Bornholms amtsråd«. Granjeans modige kamp mod den afskyelige lindorm til fordel for dragen var altså uafgjort, men som han trøstede sig med, er 16\n17 DE BORNHOLMSKE PRIVILEGIER»drager og lindorme to begreber, som i heraldisk henseende er så temmelig udflydende«. Dragen blev præsenteret på forsiden af amtsrådets 100-års mindebog, men mærkeligt nok uden et ord til forklaring. Der var nok andet at tænke på i Måske ville man ikke provokere besættelsesmagten med et så krigerisk,»slavisk«symbol? Det gav imidlertid anledning til en del usikkerhed om dens navn og oprindelse, som det skal vise sig. I 1943 blev den anmeldt til Direktoratet for patent- og varemærkevæsenet, og siden da har Bornholms amtsråd, på dragers vis, våget over at den ikke bruges»uberettiget«. Da 66-selskabet således gerne ville bruge den på deres skibe blev det afslået, og de måtte nøjes med de tre fisk. Det var jo bare et Rønne-selskab! Såsnart krigen var f01 bi, gik ug~å Jet uyorganiserede Bornholms Værn ind for den samme»gulddrage på blå bund«, sådan som Granjcan igen stædigt betegnede den i sin approbation. Fif(. 14. Bornholms Værns officielle våben. der hænfpt på kommandantens kontor i Almegaards kaserne. På bagsiden er anført:»sølvskjold med blå pæl, i forhold På pælen, som hjerteskjold, Bornholms våben: gulddrage med rod tunge og bevæbning, for hvilken pælens blå farve markerer original bundfarve. Rød bort motiveret ved, at skjoldet tidligere i kortere perioder har været rødt. Over skjoldet den reglementerede krone. Mellem dragens ben Christian /V's kronede navnetræk i rød oval. Bornholms Værns våbenskjold er godkendt af Statens heraldiske konsulent, P.B. GrandJean, den 16 JAN Originalen opbevares på Tøjhusmuseet.«Bornholms Værns drage vogter et æg med Chr. IV's monogram mellem sine klør. Han regnes jo for grundlæggeren af Bornholms milits. Også Bornholms Hjemmeværn tog dragen til sig i 1950, uden æg, men på grøn baggrund og med røde horn, ben og tunge (»bornholmske«farver!). Fig. 13. Storstrøm amt har overtaget Maribos 2 undersætsige, kronede lindorme. De skal siden 1360 være ført af Valdemar Atterdags søn hertug Christoffer af Lolland. Hvorfor kaldes den da også for en grif? Det kan næppe være den hidtil upåagtede lighed mellem drageungen fra 1668 og en grifunge, der ligger bag. Nej, betegnelsen er 17\n18 JØRN KLINDT Fig. 15. Her er»synderen«bladet Griffen (med Bornholms Værns våben) der har givet anledning til den udbredte forvirring i fabeldyrenes verden. indført af en entuasiastisk løjtnant, der i 1960-erne startede Bornholms Tambourkorps samt soldaterbladet»griffen«. Han har måske ment, at dette venlige dyr, der her under den kolde krig skulle vogte sin herres skatte og herligheder, var et rarere symbol end den destruktive, østorienterede drage/ linciorm. Man har nok ikke kendt Resens troskyldige forsøg fra 1680-erne på at forherlige dragenaturen. Og efter nu 27 årgange af»griffen«kan værnet ikke nænne at ændre navnet. I hjemmeværnet kæmper man til gengæld heftigt mod både lindorm og grif, og insisterer med næb og klør på at kalde sit mærke for Bornholms Drage. Konklusion: Bornholms våben er en drage, der officielt har artsbetegnelsen lindorm. Nogen grif kan den aldrig blive. Men Holbergs signal om»det gamle, baltiske våben«kan få ny gyldighed. Venderne boede jo i Østtyskland og Polen, som vi, gerne med Bornholm som formidler, vil hjælpe ind i det europæiske fællesskab. Kap. III De almindelige privilegiers endeligt Hvordan gik det nu de»rigtige«privilegier fra 1658? Skatteprivilegierne var uden sammenligning de vigtigste, og de allersværeste at holde fast i. De blev af rethaveriske bornholmere ført frem ved enhver lejlighed - og det var mange - hvor statsmagten søgte at øge skattetrykket. Gennem 1700-årene gik det løs med protester, unddragelser, møder, kommissioner og retssager. At bruge våbenmagt var jo ikke meget bevendt, eftersom bornholmerne havde deres >>egen«hær, men man var tilsidst på nippet til at sende krigsskibe herover. Bornholmerne ville ikke give sig. De hadede at betale skat, især til noget de ikke syntes de havde brug for. De var blevet lovet skatteprivilegier, og de ville have skatteprivilegier. Ikke for ingenting er også nyere skatteprotester rundet af klippegrund. Et kongebrev med en»forklaring«på privilegierne søgte til sidst at sætte dem lovmæssigt på plads i Det anføres her, at jordskatterne allerede er væsentligt lavere på Bornholm end i det øvrige land, ligesom bornholmerne er aldeles fritagne for at svare folke- og familieskatter. Disse fritagelser, som dog var modsvaret af, at bornholmerne selv betalte de væsentligste udgifter til deres milits, sluttede som i 1658 med mere vage løfter om, i forbindelse med eventuelle ekstraskatter, at behandle bornholmerne»på det lemfældigste«. Det resulterede bl.a. i, at Bornholm helt op til 1848 slap for formue-, indkomst- og næringsskatter, og fik ejendoms- og krigs- 18\n19 skatterne nedsat til ca. det halve, men der var jo nok at strides om i ordene»det lemfældigste«. DE BORNHOLMSKE PRIVILEGIER Enevældens afskaffelse og demokratiets indførelse i 1848 blev signalet til privilegiernes endeligt, men bornholmerne gav sig naturligvis ikke uden videre. Noget af det første de nyvalgte bornholmske rigsdagsmænd måtte igang med i 1850 var et yderst prekært spørgsmål. Regeringen ville forøge brændevinsskatten i hele landet til 4 skilling pr. pot. I dag lyder 8 øre pr. liter akvavit som sød musik, men dette pålæg bragte sindene i kog på Bornholm, der hidtil havde været fuldstændig fri for nogen form for spiritusskat. Under alvorlige og ivrige drøftelser i både folketing og landsting bølgede sagen frem og tilbage. Fra bornholmsk side pudsede man selvfølgelig privilegierne op, og udmalede samtidig de barske livsvilkår på klippeøen, og de alvorlige konsekvenser en sådan skat kunne få for næringslivet, og især for den fattigste del af befolkningen.»fiskeri, kulgravning, stenkløvning m.m. foregår ofte langt fra hjemmet fra tidlig morgen til sent om aftenen, og deres kost består for det meste kun i bart brød og salt sild, hvortil de måske medtage en halv til en hel pæl brændevin... «(I pægl = ca. Y4 I.) Da bornholmerne forstod, at en fritagelse ville møde massiv modstand i demokratiets navn, forsøgte man at opnå en overgangsstøtte, fx en kapitalisering af afgiften som en særlig fond til Bornholms almenvel.»bornholm nyder jo ikke, som landets øvrige indvånere, godt af de almindelige statsanstalter.«herunder fremkom den forbløffende oplysning, at man anslog et forbrug på potter brændevin årligt, hvoraf ca. halvdelen blev importeret og resten fremstillet på Bornholm, hvilket altså ville kunne indbringe staten ca rigsdaler om året, kapitaliseret til den uhyrlige sum af rdl. Det endte med et kompromis. Brændevinsafgiften (minus 10% administration) Fig. I 6. Ringen er sluttet fra den spæde drageunge, der godt kunne ligne en grif, til den flotte, voksne, ægte grif, der på grund af den beskrevne misforståelse er blevet logo for Rønnes nyeste hotel. skulle i de følgende 10 år indbetales til Bornholms i'lmtsri\_ci, ci~r i ci~n i'lnl~cining hl~v i1cividet med repræsentanter for købstæderne. Bornholmerne søgte tilsidst at opnå et års udsættelse. Det endte med et kvartal. I landstinget skulle ordningen jo også behandles, og der gik bølgerne endnu højere. Men da det kom frem, at bornholmerne alene i tiden fra 15. december til 31. december 1850, da loven skulle træde i kraft, havde hamstret potter af den eftertragtede, endnu skattefri københavnske brændevin, blev folketingets afgørelse godkendt. Læsø, der også havde været fritaget for brændevinsafgift, kom med i bornholmernes båd, og fik en tilsvarende ordning. En følge af denne skat var, at privat brændevinsbrænding nu også blev forbudt. Hjemmebrænding foregik på alle større gårde, og var anset for et af bornholmernes kæreste, uskrevne privilegier. Da regnskabet var gjort op i 1861 efter udløbet af 10-årsperioden viste det sig, at der var indkommet i alt , rdl. til 19\n20 JØRN KLINDT Bornholms nye»amtskommunefond«; hvilket svarer til et gennemsnitsforbrug på ca potter brændevin pr. år eller 21 liter for hver af de ca indbyggere (1855) (landsgennemsnittet var 14). Forbruget var altså faldet noget i forhold til de anslåede potter, hvad jo også kunne forudses. Men der skal nu nok have været nogle der ikke kunne nænne at skille sig af med deres kære brændevinspander, og andre der tog et og andet med hjem fra Sverige eller Venden. Forbruget var meget stort, men det er det unægtelig også i dagens Danmark. Medens det i 1955 var nede på 8 1 akvavit pr. indbyger, var det i 1988 nået op på 25! I øvrigt finder vi ikke under forhandlingerne nogen argumenter for, at drikkeriet kunne være til skade for folkesundheden, snarere tværtimod. Brændevinen blev fremstillet som en livsnødvendighed for fiskere og arbejdere. Fra regeringsside indvendtes blot spagfærdigt, at»det uforholdsmæssigt store brccndevinsdrikkeri kunne være en fa re for befolkningens moralitet«. Men måske burde man højne kvaliteten. Et jysk folketingsmedlem, der tydeligvis har været træt af bornholmernes stivnakkethed, fandt at han ikke så den fjerneste grund til»at give dem en kapital på rdl., blot fordi de ikke må få lov til at beruse sig i noget dårligt svedet brændevin«. Amtskommunefonden, eller Brændevinsfonden, som den også kaldtes, skulle alene bruges til almennyttige formål, men da landdistrikterne endnu havde majoritet i amtsrådet, fik købstæderne ikke meget at skulle have sagt. Renterne blev brugt til at udbygge landevejsnettet. Det mest almennyttige man ellers kunne finde på, blev opførelsen af Kongemindet til minde om Fr. VII og grevinde Danners besøg i 1851, samt tilbygningen til Christianshøjpavillonen. Ellers blev det til en trappe hist, en bænk her. Kapitalen rugede amtsrådet skinsygt over, men den blev dog lånt ud, mod renter, til Jernbaneanlæggene m.v. Da man ville starte en dampskibsforbindelse med lokal kapital forsøgte man sig i Brændevinsfonden, men her satte landboerne hælene i. De rdl. et nyt dampskib ville koste, var alt for vildt et projekt at støtte, og det ville jo kun komme nogle rønnebo til gavn. Endnu i 1968 var kapitalen stadig urørt, og stod opført i amtsregnskabet med sine rdl., nu konverteret til kr. Siden forsvandt den i kommunalreformen, men der skal nok være en enkelt 4-skilling, der cirkulerer et sted. Princippet med brændevinsskatten blev fulgt ved ophævelsen af de andre skatteprivilegier. Da der så sent som 1904 blev indført almindelig ejendomsskyld, blev privilegiet for de bornholmske jordebogsskatter konverteret til en fond, administreret af amtsrådet, til brug for en nedsættelse af amtsskatterne. Men da indkomst- og formueskatterne, for ikke at tale om momsen, satte ind for alvor, var skatteprivilcgierne desværre gået i glemmebogen. Privilegium nr. 2: Fritagelse for udskrivning af mandskab uden for Bornholm, gav slet ikke de samme problemer som skatteprivilegiet. Øens forsvar var allerede organiseret i Bornholms Milits, der måske ikke var verdens mest effektive hær, men som dog holdt fjenden fra døren, til landets gavn og bornholmernes stolthed. I 1848 og 1864 blev der derfor ikke udskrevet soldater fra Bornholm, kun nogle få frivillige deltog i de slesvigske krige. Men demokratiets lighedsprincip kunne nu ikke længere ignoreres. Fra 1867 blev mandskabet uddannet»ovre«og stod i denne tid til rådighed for hele landets forsvar. Først derefter blev de overført til»bornholms Væbning«. I dag er Bornholms Værn og hjemmeværn helt integreret i rigets forsvar. Alt i alt må det medgives, at staten virkelig søgte at leve op til privilegierne, indtil de helt ændrede samfundsforhold gjorde dem urealistiske. Også løfterne om»gavn og go- 20\n21 DE BORNHOLMSKE PRIVILEGIER de til øens opkomst«blev delvis tilgodeset, med statsstøtte til kulbrydning, urmageriet og stenindustrien. Og tilsidst endte Bornholm som et egnsudviklingsområde. Kap. IV Statsprivilegiet Heldigvis blev der i 1700-årene ikke brug for Fr. III's løfte om aldrig at afstå Bornholm, og heller ikke for nogen pantsætning, hvilket for bornholmerne nok ville have virket lige sådan. Men i begyndelsen af 1800-årene slog lynet ned, Danmark vaklede igen. Påny var det arvefjenden der slog til, så det var jo heldigt, at løftet netop var baseret på en evt. afståelse til de svenske. Under napoleonskrigene var vi på Frankrigs side, den eneste der kunne hjælpe os mod Englands overgreb mod flåden og København. Selv da enhver kunne se, hvor det bar hen, holdt Fr. VI fast. Også Sverige satsede først på Napoleon, i Jet håu at få FlulauJ tilbage, som russerne h<tvcle taget fra dem. De valgte en af hans marskaller, Carl Johan Bernadotte som tronfølger, da den svenske kongeslægt var ved at uddø. (Tanken om at benytte lejligheden til at samle Skandinavien var fremme, men blev forspildt.) Carl Joh an, der straks overtog landets ledelse, var ikke stivnakket og stædigt ordholdende, som Fr. VI. Tværtimod var han handlekraftig indtil det jntrigante. Han behøvede ikke mange overvejelser. Napoleon kendte han så godt, at han vidste, at denne ikke ville stoppe, førend hele Europa ind. Rusland var i hans vold. Han så en uovervindelig alliance tårne sig op mod Frankrig. Hvorfor risikere svenske liv og kræfter på at generobre Finland, når et nemmere bytte lå lige for: Danmark-Norge, der havde holdt på den forkerte hest og var frygteligt sårbare, for hvem ville hjælpe dem, når Napoleon begyndte at vakle? Carl Johan indledte forhandlinger med Rusland, tidligere Sveriges dødsfjende og Danmarks bedste ven, om at få frie hænder i Norden mod at opgive Finland. Det aftaltes, at et fælles svensk-russisk armekorps skulle gå direkte mod Danmarks hjerte og fremtvinge en afståelse af Norge, eller i modsat fald udradere hele Danmark. I 1812, da denne traktat blev indgået, kæmpede Napoleons tropper sig allerede mod Moskva, så angrebet på Sjælland blev udsat, medens Carl Johan afventede den næste chance. Da København blev klar over faren, var det allerede for sent. Man kunne kun håbe på ved diplomati at mindske følgerne mest muligt. Det var sandeligt en svær opgave i et helt fjendtligt Europa, for Fr. VI ville stadig ikke bryde sit ord til Napoleon. Men danske diplomater gjorde fremragende arbejde i Wien og London. Ingen kunne garantere os at beholde Norge, men Danmarks integritet var i gode hænder. Carl Johan fik sin næste chance forærende, da han af de allierede blev udset til at føre eu russisk-svensk hærstyrke, Nordarmeen, der skulle forfølge Napoleon på dennes tilbagetog gennem Nederlandene. Han valgte at ignorere ordren, og drejede i stedet Nordarmeen op gennem Holsten, mod Jylland, med kosakregimenter i spidsen. Inden længe var den lille, danske hær indesluttet i Rendsburg, og Carl Johan kunne lægge sit pres på Fr. VI, blot nede fra. I første omgang forlangte han Norge. Vi havde intet andet valg end at tage forhandlingen. Nok var de allierede rasende over Carl Johans udnyttelse af Nordarmeen til»egen<< fordel, men deres interesse var alene at få ham tilbage på ret kurs, ikke at redde Danmark. Fr. VI, der hidtil havde regeret enevældigt, sådan som bornholmerne havde hjulpet hans forfader til at gøre, indkaldte et kriseråd i december Medlemmerne var foruden udenrigsminister Niels Rosenkrantz repræsentanter for forskellige statsinstitutioner. Rådet søgte desperat mulighed for at undgå at afstå hele Norge. Ved Østrigs mellemkomst var nemlig indkommet et mæg- 21\n22 JØRN KLINDT lingsforslag, hvorefter kun Trondhjems stift, dvs. hele Nordnorge fra Trondhjem til Vardø skulle afstås, og det blev dette forslag, der først diskuteredes i»de tro mænds råd«. Gehejmeråd Ove Malling, historiker samt direktør for Nationalbanken, klargjorde som sin mening ved mødet den 6. december 1813, at hvis det ikke kunne undgås, at staten gjorde en opofrelse,»da måtte dog, sålænge og så meget som muligt holdes tilbage, med navn/igen at bestemme Trondhjem stift, og opmærksomheden langt hellere ledes hen til nogen anden del af staten, såsom de vestindiske øer eller besiddelserne i Ostindien, de nordlige øer, Bornholm, ja selv hertugdømmet Holsten, alle hver for sig mindre vigtige, mindre integrerede, men mere usikre besiddelser end Trondhjem stift«. Der fik bornholmerne den. Mindre integreret! Mere usikker! Dagen efter sendte Niels Rosenkrantz en depeche til den danske gesandt i Wien, hvori han konkluderer forhandlingerne i»de tro mænds råd«således:»nos idees ne sont pas bien fixees quand a des consessions territoriales a faire, mais les isles dans les Indes occidentales, qui sont a restituer, et celle de Bornholm ont ete nommees.«(vore tanker er ikke helt afklarede m.h.t. de landafståelser der skal gøres, men øerne i Vestindien, som skal gives tilbage, og Øen Bornholm er blevet nævnt.) Denne konklusion af forhandlingerne tyder på, at der har været divergerende meninger i de tro mænds råd om, hvad man ville anbefale at kaste for ulvene i stedet for Trondhjems len, bortset fra de vestindiske øer (der på det tidspunkt var besat af englænderne), samt Bornholm; her har der åbenbart ikke været betænkeligheder. Men der har været en arkivar der var vågen, for den 17. december sendte Rosenkrantz følgende kontraordre til Wien (her oversat fra hans elegante fransk):»i den depeche, som jeg havde den ære at sende Deres Excellence den 7. ds. har jeg nævnt øen Bornholm blandt de afståelser, som kunne tilbydes Sverige i stedet for den del af Nor- ge, som har den største interesse for tronfølgeren (=Bernadotte). Det er nødvendigt, at jeg vender tilbage hertil, efter som det er konstateret i de kongelige arkiver, at efter at indbyggerne på den nævnte ø havde afkastet det svenske åg, er det blevet dem højtideligt lovet af kong Fr. III i 1658, at deres land aldrig skulle blive skilt fra det danske kongerige. Der kan derfor ikke være tale om at tilbyde denne ø som kompensation for de landsdele, som Sverige forlanger afstået. Det er om dette, jeg har den ære at informere Deres Exe., for at De ikke skal lægge vægt på dette punkt ved forhandlingerne, hvilket mit foregående havde kunnet bringe Dem til at gøre, med henblik på den genstand, der skal foreslås som kompensation.«hermed var Bornholm foreløbig ude af billedet. Fr. III havde sendt sit budskab hen over de 155 år. Og skulle det være blevet forlagt i København, skulle bornholmerne nok have gjort opmærksom på det. Afskrifter verserede stadig på Bornholm. Disse hektiske spekulationer fik ingen virkning. Da det kom til realitetsforhandlinger i Kiel i januar 1814, skubbede Carl Johan uden videre del østrigske mæglingsforslag til side og forlangte Norge - hele Norge. Ellers ville han med Nordarmeen øjeblikkeligt besætte Jylland, og gå over bælterne. Det var nok bluff, for hans allierede råbte dagligt på Nordarmeen. Men til gengæld var der stadig ingen der ville hjælpe os. Napoleon var nu på tilbagetog mod Paris. Vor tidligere støtte zar Alexander var blevet så træt af Fr. VI's stædighed, at han ønskede denne»fanden i vold«. Østrigs forsøg på mægling vakte ikke genklang hos de andre allierede, men de var dog ikke alt for interesserede i svensk dominans i Norden. Ved dygtigt diplomati lykkedes det vore forhandlere i Kiel at trække den uundgåelige afgørelse ud, så Carl Johan tilsidst blev nervøs. England, der også deltog i Kiel, pressede hårdt for at få Nordarmeen tilbage på sin kurs, og lovede bl.a. at frigive de vestindiske 22\n23 DE BORNHOLMSKE PRIVILEGIER Fig. 17 og 18. Antipoderne Carl XIV Johan (Bernadotte) og Fr. VI ser hinanden i øjnene fra hver sin mønt (hhv. rigsdaler 1831 og 2 Fr.d'or 1828). øer. Om afståelse af Norge var der dog ikke længere tvivl. Derimod lykkedes at bevare»de nordlige øer«(grønland, Island og Færøerne), for Danmark. Og Bornholm! For den var pludselig dukket op igen, nu som et svensk tillægskrav i sidste øjeblik. Hvad Fr. III havde lovet bornholmerne 1 Yz århundrede før, kom jo ikke Carl Johan ved. Magt går for ret, og havde han blot haft tid... Men det fik han ikke. Freden blev undertegnet allerede den 14. januar Norge var tabt, men heller ikke mere. Nordmændene lod sig dog ikke uden videre, så lidt som bornholmerne 155 år forinden, indlemme i et andet, fjendtligt land, og vedtog en fri forfatning. De blev ganske vist tvunget til at gå i union med Sverige, men det blev som en selvstyrende stat. Hvordan det var gået Bornholm, hvis Carl Johan havde fået tid til at gennemtvinge en afståelse? Det er naturligvis umuligt at sige. Et blodbad? eller en fri forfatning som Norge? Et er sikkert: Bornholmerne ville ikke uden videre have fundet sig i det. Måske var det også her endt med en eller anden form for selvstyre, sådan som den, mange bornholmere efterlyser i dag. Bornholm er imidlertid nu en fuldbåren del af Danmark, kun med den særstilling frem for de andre landsdele, at den selv har truffet et valg herom. Og at staten har lovet,»at søge dens bedste og opkomst«til gengæld. Gode ord at mindes i en tid med faldende indbyggertal, og stigende vanskeligheder for erhvervene. Litteratur: Forkortelse: BS I 2 = Bornholmske Samlinger 1. række, 2. bind. Kap. I J. Klindt: Disse Danske, Rønne J. Klindt: Gaven til Fr. III. BS II, 4. Ebbe Gert Rasmussen: BS II, 3, 15, 16. Kap. II J. P. Møller, Folkesagn og andre mundtlige minder om Bornholm. Kbhvn Poul Bredo Granjean: Det danske Rigsvåben, Kbhvn Resens Atlas Danicus ved Johs. Knudsen, Kbhvn Sven Tito Achen: Danske Kommunalvåben Kbhvn Kap. III Johs. Bulmer: Privilegierne BS I, 8. K.H. Kofoed: Bornholms politiske Historie. BS I, 23. Forslag til tilrettelæggelse af Opløsningen af Fællesskabet mellem Landdistrikterne og Købstæderne i Bornholms amtsraad, Rønne Kap. IV Danske Magasin V. 4 Kbhvn\n25 Fæstebønder og fæstegods på Bornholm i og 1600-tallet Af Hanne Valsø Vensild Ganske vist har der aldrig været rigtige herregårde med tårne og. voldgrave på Bornholm, men herremænd har der været, og rigtige fæstebønder har der sandelig også været en del af. Antallet af herremænd eller store jordegodsejere har skiftet gennem århundrederne. Antagelig har der været ca. 25 omkring 1500, som har ejet fæstefods.! løbet af og 1600-tallet blev fæstegodset samlet på færre ejere. Kronens fæstegodsejendom voksede støt i disse århundreder, og i begyndelsen af 1700-tallet var kronen den eneste, der ejede fæstegods på Bornholm. Antallet af fæstegårde har heller ikke været konstant gennem tiderne. I 1599, som er første gang, der er en samlet oversigt over fæstegoclset, var cler i følge jorclehogen for Hammershus 219 fæstegårde, i 1610 opregnes 196 fæstegårde, i 1671 nævnes 234 og da kronen solgte alt sit fæstegods i 1740-ernc, var der 215 gårde. I denne artikel vil jeg belyse, hvem der ejede fæstegods, og hvilke ændringer, der skete på dette område fra ca til ca Desuden vil artiklen omhandle fæstebøndernes forhold, d. v.s. hvilke betingelser, de var undergivet, når de fæstede en gård, hvad de betalte i afgifter, og hvordan eventuelle arvingers muligheder var for at overtage gården, når fæstebonden døde. Endelig vil de næsten usynlige grupper: husmændene og kvinderne blive trukket frem i lyset. Gårdenes status Landbosamfundet var ikke statisk på det ejendomsmæssige område, gårde, der havde været fæstegårde, kunne skifte til selvejergårde og omvendt. Maglegård i Østermarie er et godt eksempel på, hvordan en gård kunne skifte status. I slutningen af 1400-tallet var den beboet af ridder Niels Aagesen, den var hans hovedgård. Allerede under hans far Aage Nielsen, som var landsfoged for ærkebispen, var der blevet opført et kapel S. Margrethe i tilknytning til gården, hvilket understreger gårdens betydning som hovedgård for en stormand, endog en, der er så velhavende, at han har haft råd tij at have sit eget kapel. Det har været en af øens mægtigste mænd, der har boet her. Men da Niels Aagesen døde omkring 1494, overgik gården til hans fosterdatter og endte som vornedgård. Numereringen af gårdene skete i 1616 for selvejergårdenes vedkommende og i 1671 for vornedgårdene (eller fæstegårdene, som er en anden betegnelse for en gård, der drives af en, cler ikke ejer clen). Efter at m1mmereringen havde fundet sted, blev nummer og betegnelse hængende ved gårdene, selv om de skiftede status. Man kan altså ikke gå ud fra, at en gård altid har været vornedgård, blot fordi den har den status i Kongens godserhverve/ser Det er i øvrigt bemærkelsesværdigt, at kongen er den eneste, der ejer fæstegods i I 1522, da kongen (Christian d. 2.) bliver landsherre på Bornholm, ejede kronen intet fæstegods på øen. Det hørte enten under kirken, eller under store adelige godssamlere eller frimænd, d.v.s. jordejere, som ikke betaler afgifter af deres hovedgård, ganske som adelen, men i modsætning til adelen skal frimændenes fæstebønder betale afgifter til kongen, hvor de tilsvarende afgifter, når det drejer sig om adelige fæstebønder, skal betales til den adelige godsejer. I enkelte tilfælde var der tale om, at almind~lige selvejere ejede fæstegods. Spørgsmålet er så 25\n26 HANNE V ALSØ VENS ILD hvordan, hvornår og hvorfor kronen får al fæstegodset. I 1536 blev den danske kirke protestantisk. Trosskiftet medførte ikke blot en ændret teologisk tolkning og en anden gudstjenesteform, men det blev også en økonomisk gevinst for kongemagten. Kirkens jord blev nu kongens ejendom, eftersom kirken ikke længere var en del af pavekirken i Rom, men en del af den danske stat, og præsterne blev aflønnet som embedsmænd af staten, hvilket på dette tidspunkt betød, at præsten fik en gård. Derudover suppleredes hans indtægter ved brugerbetaling, d.v.s. man betalte for de kirkelige handlinger så som dåb og vielse. Kongen blev nu ejer af større mængder af fæstegods, eftersom Vi af al jord i Danmark var under kirken før På Bornholm kan denne gruppe af tidligere kirkelige fæstegårde til dels følges gennem henholdsvis Lunde stifts landebog tra l.'.l69 og gennem jordebøgerne fra Hammershus. For at få et overblik over, hvad der findes af fæstegods, må man i første omgang anvende Hammershus jordebøger, det er kun heri al bøndergodset er opregnet. Den ældst bevarede er fra Den er ordnet på følgende måde: for hvert sogn opregnes først selvejerbønderne med deres afgifter, og derefter de fæstebønder, der ikke hører under kronen, de udgør 120 stykker. Herefter følger så de godssamlinger, kronen har erhvervet i tidernes løb, nogle af dem nævnes ved den tidligere ejers navn. I 1599 bestod det af følgende godssamlinger: Peder Oxes gods på 31 gårde, Erik Hardenbergs gods bestående af 7 gårde og et hus, og endelig al det gods, som oprindelig havde hørt under kirken, sirligt opregnet som henholdsvis biskops bønder, hvoraf der var 18 stykker, sankt Jørgens bønder»liggendes til Spidlegaard«15 stk., kirkebønder, hvoraf der var 29. I alt 101 gårde. Som tidligere nævnt betød trosskiftet 1536, at 62 gårde på Bornholms skiftede ejer fra kirken til kongen. Den næste kongelige godsforøgelse kom i Det drejede sig om rigshovmester Peder Oxes bornholmske strøgods (betegnelse for fæstegods, som ligger spredt over et større område). Hans erhvervelse af fæstegods på Bornholm går tilbage til jan. 1553, hvor Jørgen Brade sælger alt sit gods på Bornholm og i Skåne.I Netop denne samling af fæstegods kan følges langt tilbage i tiden. Ganske vist har den varieret i størrelse, men kernen kan følges tilbage til 1400-tallet hos slægten Lang, som samlede gods både i Skåne og på Bornholm.2 Efter Peder Oxes død i 1575 mageskiftede hans arvinger med kongen.3 I 1577 lykkedes det for kongen at erhverve Erik Hardenbergs 7 gårde. Kongen byttede sig til disse, idet han afgav nogle gårde på Fyn som modydelse.4 Netop i 1500-tallet forsøgte jordejerne at få samlet fæstegodset omkring hovedgården, eller i hvert fald få det mere koncentreret. Strøgodset gav naturligvis det samme i landgildeindtægt som det, der lå samlet. Landgilde er en århg afgift, som fæstebonden skal betale for at låne jorden. Men fordelen ved arronderingen, godssamlingen, var, at man kunne benytte fæstebøndernes arbejdskraft på godsets marker tallet var en økonomisk opgangsperiode med stigende landbrugspriser, fortrinsvis p.g.a. de store sølvtilførsler til Europa fra det nyopdagede Sydamerika, og p.g.a. en stigende efterspørgsel efter landbrugsvarer, specielt i Sydeuropa. Det kunne de enkelte bønder, hverken selvejere eller fæstere, ikke drage nogen fordel af. Deres produktion var til selvforsyning samt til skatter og afgifter. De havde ingen mulighed for at øge udbyttet, ud over den forøgelse et godt vejr under tiden kunne give. Men godsejerne havde disse muligheder, hvis de kunne udnytte fæstebøndernes arbejdskraft. Landgildeforøgelse var der kun i ringe grad tale om, men hoveriet blev forøget. Derfor er det oplagt for Erik Hardenberg at mageskifte sine 7 gårde på Bornholm, da han ikke har nogen hovedgård her. I øvrigt ligger gårdene meget spredt: 1 i Poulsker, 2 i Nylars, 1 i Nyker, 2 i Rutsker og 1 i Klemensker.5 For kongen må det ligeledes have været en fordel at få samlet så meget som muligt. Af et 26


Hvis du træt af at søge i et netværk af portaler, hvor der er en fordybelse af online porno, og hvad porno videoer Sex lesben analsex im alter, så du er i det rigtige sted. Vores team har lavet denne side for fans af rullerne af forskellige typer af erotisk karakter. Personalet er meget nøje udvalgt denne eksklusive materiale Sex lesben analsex im alter, at du har mulighed for at overveje om dine telefoner eller bærbare computere. Vi kan forsikre dig om, holdet af vores web-ressource, der har noget til at overraske dig. Hop ud, og har uhæmmet sjovt.\nMassage anmeldelser svigerinde sex\nStripper jylland trans sex dk\nStore tunge bryster sex tysk\nGlory hole köln sex in verden


Vi inviteret blev nu til fest - festsange.dk\nVi inviteret blev nu til fest\nVi inviteret blev nu til fest,\nvi hylder fødselaren,\ndet må være soleklart.\nDet ikke er så ilde –\nat komme ud til gilde,\nfor er en hverdag grå,\ndet hele hurtigt lysne vil.\nAg hjertet hylder vi dig,\ndu TIL LYKKE får med stil.\nDu nyder rigtig livet,\ndet vil vi >>hvertfald<< tro, din dagligdag den er, det mener du da rigtig go'. - Så meget må du lave - det er en rigtig gave at dine hænder de er ganske rigtigt skruet på, i gang med mange gøremål du derfor gerne gå. Og vil du slappe af, kan det ske du bliver klog, det meget ofte hænder at du falder i en bog. Og du kan også lide - det mener vi at vide, at se TV-Avisen - Nyheder på TV", du følger med i alting, viden mener du er go'. En tur ud i naturen det kan du også li', en travetur i skoven, det kan bare glæder gi´, at se på træ´r og kviste - hør' ikke til det triste, måske et dyr du møder, det du så >>studere<< vil. - Ja, det er meget mere, her det ikke hører til. Du aser ud på jobbet, der har du det så godt, en masse gode stunder ved vi da du har få't. Men hygge det er lykke - så vil i dig rykke, med vennerne du meget ofte får en kaffetår, det hænder også at en dag til >>øllerne<< i når. Bliv du blot ved at være præcis >>så’n<< som du er, dit go' humør vi alle nyder, vil vi sige her. Nu visen den skal slutte - med ønsker vi nu >>rutte<<. Må held og lykke følge dig i rigtig mange år. TIL LYKKE og et rungende HURRA i dag du får.


Børnenes Maddag, Hverdagsmad til store og små, Udvalgte opskrifter\nOne pot pasta med rød pesto er så super duper nem at lave. Vi bliver gang på gang overrasket over, hvor meget smag der kommer i den her one pot pasta. Maden er klar på 20 minutter alt inklusiv og det er da hurtigt!\nWillum og jeg lavede dagens one pot pasta med rød pesto. Jeg finthakkede løgene, han klarede resten. Sådan. Med få, men gode råvarer er der hurtig god mad på bordet.\nSådan laver du denne her super nemme one pot pasta med rød pesto\nCremet one pot pasta med rød pesto\none pot pasta med rød pesto\n2 stk. løg(finthakket)\n400 gram pastakruer\n2 stk. grøntsagsboullionterning\n2 dl fløde/6-7 dl væde\n1 glas rød pesto(140 gram)\nVend løgene rundt et par minutter på mellemvarme.\nTilsæt bacontern, tørret timian, 1 glas pesto, 1/2 bundt frisk basilikum, 400 gram pastaskruer, vand, boullionterninger og fløde.\nSæt det hele i kog og lad det simre under låg i ca. 8 min til pastaen er mør, men stadig har bid. Tilsæt evt. lidt ekstra vand, hvis retten mangler væde. Smag til med salt og peber.\nServer med revet parmesanost og basilikumblade.\nNår du laver den her one pot pasta er det vigtigt, at du rører undervejs i pastaretten, imens den tilberedes. Ellers kan du risikere, at pastaen brænde fast i bunden af gryden, når fløden og vandet koger ind til den lækre cremede sauce. Måske skal den have lidt mere vand undervejs også, men det afhænger også af pastatypen. Vurder undervejs og tilsæt mere, hvis retten bliver for tør og pastaen mangler vand at koge i.\nDet er dog det absolut eneste du skal tjekke de få minutter retten tager at lave.\nDenne her one pot pasta med rød pesto er inspireret af en one pot pasta opskrift jeg udviklede til måltidskassen fra Coop https://mad.coop.dk\nNår retten hitter herhjemme, satser jeg gerne på, at andre familier vil kunne lide den. På den måde er mange af retterne testet på vaskeægte forsøgtpersoner i form af mand og fire børn. Se det er et ærligt smagspanel der vil noget.\nDe lægger skisme ikke fingrene imellem, når der er noget de har på hjerte. Kan de lide det får jeg det at vide og kan de ikke, ja så er jeg IKKE i tvivl 🙂\nOne pot pasta har vi selvfølgelig lavet flere gang herhjemme: Tjek måske de her udgaver ud?\nDenne her udgave er med spaghetti og chorizo:\nEller måske denne her:\nUlla\tpå 26/08/2019 ved 13:46\nHej der står i punkt 4, at der skal vand i, men jeg synes ikke der står noget om, hvor meget\nBenedicte\tpå 26/08/2019 ved 13:48\n7 dl står der.\nBenedicte\tpå 26/08/2019 ved 13:51\nhej igen, men kan godt se at det ikke stod der, så det er selvfølgelig straks tilføjet. tak!


Referat for Social- og Sundhedsudvalgets møde mandag 9. marts 2015 kl. 16.30\nCharlotte Jørgensen deltog under punkt 12-19.\nKlager Februar 2015\n- 1 sag vedrørende hjælpemidler (afslag på ortopædiske fodindlæg)\n- 1 sag vedrørende afslag på betaling af psykologhjælp (servicelov § 102) Revurderet.\nDer afrapporteres for februar og marts på mødet i april.\n- 1 sag vedrørende borger der har anket over afgørelse vedrørende tidspunkt for tildeling af bistandstillæg.\nOpsamling m.v. fra dialogmøde for politikere den 5. februar 2015.\nForslag til studietur.\n- Nøgletal på børneområdet pr. februar 2015.\n- Tal på beskæftigelsesområdet kan ikke fremlægges, da jobindsats.dk ikke er opdateret for januar måned og ikke bliver det inden mødet i Social- og Sundhedsudvalget den 9. marts 2015.\n14. Budgetopfølgning pr. 31. januar 2015\nSamlet set tegner der sig et forventet merforbrug på 8,8 mio.kr., heraf 7,0 mio.kr. indenfor serviceudgiftsrammen.\nDen væsentligste årsag kan henføres til, at der på børneområdet under Familiecentret skønnes merudgifter på op til 7,5 mio.kr.\nDet indstilles, at der gives tillægsbevilling til de forventede merudgifter på Familiecentrets område, idet det bemærkes, at der på nuværende tidspunkt kun fremsættes sag om ansøgning om tillægsbevilling på Social- og Sundhedsudvalgets område.\nSocial- og Sundhedsudvalget indstiller, at der gives bevilling til de forventede merudgifter på Familiecentrets område, som foreslået i notatet af 4. marts 2015.\n15. Digitaliseringsindsatsen i Ishøj Kommune\nClaes Jakobsen, afdelingsleder i Borgerservice, holder oplæg om Digital Post og digitalisering.\nOplæg er vedhæftet.\nSocial- og Sundhedsudvalget tager oplægget til efterretning.\n16. Tilsynsrapport Løkkekrogen\n17. Status på enkeltydelser 2014\nI 2014 blev der i alt behandlet 768 sager vedrørende enkeltydelser i Ishøj Kommune. Dette er en stigning på 35 % sammenlignet med 2013.\nImens antallet af ansøgninger vedrørende enkeltydelser er steget, er kommunens samlede udgifter på området faldet.\nStigning i antallet af ansøgninger\nAntallet af behandlede ansøgninger vedrørende enkeltydelser er i 2014 steget med 35 % sammenlignet med 2013.\nI 2014 blev behandlet i alt 768 sager\nI 2013 blev behandlet i alt 566 sager\nStigningen i antallet af ansøgninger skyldes fx. kontanthjælpsreformen og lavkonjunktur.\nStigningen ses særligt i henhold til SEL § 82a, som trådte i kraft pr. 1. januar 2013 og vedrører udgifter til tandlæge, medicin, briller m.m.\nSamtidigt med at antallet af ansøgninger vedrørende enkeltydelser er steget, er kommunens samlede udgifter på området faldet.\nFaldet ses særligt i henhold til enkeltydelser efter SEL §§ 81 og 85 (økonomisk støtte i forbindelse med husleje og flytning). Derudover er der et større antal borgere, der har fået afslag i 2014 sammenlignet med 2013 grundet kontanthjælpsreform, flere sanktioner samt tydeligt serviceniveau på området.\nNotat vedrørende enkeltydelser 2014 er vedhæftet som bilag.\nSocial- og Sundhedsudvalget tager sag vedrørende enkeltydelser 2014 til efterretning.\n18. Samarbejdsaftale Klinisk Funktion\nPå baggrund af den nye sygedagpengereform, som trådte i kraft henholdsvis d. 1. juli 2014 samt d. 5. januar 2015, er der fremsendt et udkast til ny samarbejdsaftale med Socialmedicinsk Enhed om sundhedskoordinatorer og Klinisk Funktion.\nDen nye samarbejdsaftale omfatter stadig førtidspensions- og flexjobområdet. Derudover tilføjes sygedagpengeområdet.\nSamarbejdsaftalen skal godkendes senest d. 24. marts 2015.\nMed den nye sygedagpengereform vil flere borgere skulle have forelagt deres sag for et rehabiliteringsteam i kommunerne.\nPå denne baggrund er fremsendt en ny samarbejdsaftale med Socialmedicinsk Enhed om sundhedskoordinatorer og Klinisk Funktion til Ishøj Kommune.\nDen nye samarbejdsaftale indeholder følgende væsentlige ændringer:\nNy finansieringsmodel for sundhedskoordinatorfunktionen, hvormed der fremover afregnes pr. møde. Afregningen er hidtil sket pr. sag.\nEt revideret ydelseskatalog for Klinisk Funktion, som er blevet tilpasset til også at omfatte ydelser knyttet til sygedagpengeområdet (Speciallægeundersøgelse- og erklæring, Borgere der ikke ønsker at deltage i den anbefalede lægebehandling, Den tværfaglige arbejds- og socialmedicinske udredning, Yderligere udredning ved behov). Disse ydelser kan bestilles af kommunen, såfremt det findes relevant for den enkelte sag.\nI praksis betyder sygedagpengereformen en forøgelse af borgere, som skal have deres sag forelagt rehabiliteringsteamet. Antallet af møder i rehabiliteringsteamet vil således stige fra 11-12 møder om året til i ca. 24 møder om året. På denne baggrund forventes udgifterne på området at blive fordoblet.\nUdkast til ny samarbejdsaftale, ydelseskatalog i Klinisk Funktion Region Hovedstaden, principper for efterregulering samt følgebrev er vedhæftet som bilag.\nMed den nye finansieringsmodel for sundhedskoordinatorfunktionen afregnes der pr. møde (12.000 kr. pr møde).\n12 møder pr. år: 144.000 kr.\n24 møder pr. år: 288.000 kr.\nSocial- og Sundhedsudvalget godkender den nye samarbejdsaftale om sundhedskoordinatorfunktion og Klinisk Funktion\n19. Kriterier for tildeling af paragraf 18 midler\nNotatet 'kriterier for tildeling af paragraf 18 midler' beskriver baggrunden for tildeling af paragraf 18 midler i Ishøj Kommune.\nAnsøgningsskemaet som benyttes, når der ansøges om paragraf 18 midler vedlægges ligeledes.\nSocial- og Sundhedsudvalget drøfter kriterier for tildeling af paragraf 18 midler.\n- Der skal udarbejdes brev til alle ansøgerne.\n- Ansøgningsskemaet skal indeholde afgrænsning af målgruppe, størrelse af målgruppe samt hvordan når man målgruppen.\n- Følgebrev skal bl.a. indeholde beskrivelse af, at udvalget ønsker at fremme gældende politikker.\n- Der ønskes præciseret, at der skal foretages en afrapportering for den enkelte aktivitet til forelæggelse, sagen forelægges på 1. kommende udvalgsmøde.\nVedhæftet findes oversigt over anbefalingerne fra Sundhedsstyrelsens Forebyggelsespakker. Inddelt efter udvalg, samt implementeringsstatus på nuværende tidspunkt.\nSocial- og Sundhedsudvalget tager den skematiske gennemgang til efterretning, og indstiller at niveauet for indsatser, i forhold til forebyggelsespakkerne, fastholdes i 2015.\nSocial- og Sundhedsudvalget ser frem til en styrket indsats på stofområdet.\n21. Implementeringsplan vedr. sundhedsaftale 2015-2018\nI forlængelse af sundhedsaftalen for 2015 til 2018 er der udarbejdet en implementeringsplan for udmøntning af konkrete initiativer baseret på sundhedsaftalen. Implementeringsaftalen indeholde 74 temaer, som kommunerne skal forholde sig til - herunder temaer, der vil have budgetmæssige konsekvenser. Udover dette ligger der i den hidtil gældende sundhedsaftale opgaver, der skal implementeres i 2015, som ligeledes påvirker budgettet.\nTilsvarende iværksættes der praksisplan for almen praksis gældende for 2015 - 2018. Her vil der ligeledes skulle iværksættes initiativer, der har budgetmæssige konsekvenser for kommunerne.\nI aftale om kommunernes økonomi for 2015 er der afsat midler til de to ovenstående områder. For Ishøj kommunes vedkommende er der afsat 1,3 mio. kr. Disse midler foreslås frigivet fra Økonomi- og Planudvalget pulje til sundhed til brug for dækning af aktiviteter på de to områder jf. vedlagte bilag.\nSocial og Sundhedsudvalget indstiller, at der frigives 1,3 mio. kr. til aktiviteter i henhold til sundhedsaftale samt praksisplan fordelt med 1,08 mio. kr. til sundhedsaftaleområdet og 0,22 mio. kr. til udmøntning af praksisplan\nSocial- og Sundhedsudvalget ønsker en løbende tilbagemelding på områderne.\n22. Ansøgning vedr. klippekortsordning til pulje for de mest udsatte ældre\nDer er ansøgt om kr: 626.256,00.\n23. Mad- og måltidspolitik\nSundhed og Ældre har udarbejdet forslag til Mad- og måltidspolitik på ældreområdet.\nPolitikken henvender sig til de ældre borgere i Ishøj Kommunes, der er i kontakt med Sundhed og Ældre. Ligeledes henvender politikken sig til medarbejdere og frivillige på området. Politikken består af 4 temaer, som er:\n- Individuelt ernæringsbehov\n- Gode måltidsoplevelser


Enigma, Yetien, Blå Læseklub af Kit A. Rasmussen - Indbundet Bog - Gucca.dk\nEnigma, Yetien, Blå Læseklub - Kit A. Rasmussen - Bog\nI Enigma - Yetien er Andys mor og far rejst ud i verden for at løse en gåde. Sammen med butleren Jones, beslutter Andy sig for at finde sin mor og far. Men for at finde dem, må han først løse... Læs mere.\nVi vægter sikkerheden utrolig højt, da det er noget af det aller vigtigste at sørge for er i orden, når vi snakker e-handel. For at sikre dig tryghed når du handler hos Gucca.dk, bruger vi selvfølgelig kun en NETS godkendt betalingsløsning. Derfor er det at købe og betale hos os fuldstændig sikkert.\nNår vi skriver 30 dages returret, så er det naturligvis på alle vores varer. Med andre ord, såfremt du ønsker at fortryde dit køb, så sender du blot din vare, og vi sender dine penge den modsatte vej. Du er naturligvis altid velkommen til at kontakte os, hvis du måtte have spørgsmål, inden du returnerer en vare.\nDet er vigtigt, at du som kunde hos os modtager dit produkt både sikkert og hurtigt. Det betyder, at hvis varen er på lager, så får du den tilsendt indenfor 1-2 hverdage. Du kan se den præcise lagerstatus på det enkelte produkt. Vi sidder klar ved telefonen og på e-mail, hvis du har spørgsmål til leveringstiden og lagerstatus.\nI vores webshop har du mulighed for at foretage betaling på forskellige måder. Der er naturligvis frit valg blandt vores betalingsformer - du gør brug af den, der passer dig bedst. Lige meget hvilken betalingsform, du vælger - kan du altid føle dig sikker og tryg. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på førnævnte link. Husk på, at når du gør brug af betalingskort, trækkes pengene først den dag vi afsender din vare.\nHvis der opstår problemer eller spørgsmål, når du besøger vores webshop, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at assistere dig. Bemærk at vi er åben for henvendelse imellem klokken 10-15 på hverdage, og vi sidder altid klar til at yde dig den hjælp, du har behov for, med godt humør og et smil på læben.\nKøber du hos os, har du mulighed for at tracke din ordre hele vejen, fra den sendes fra vores adresse, og til den er kommet. Når du gennemfører købet, kan du bagefter få adgang til din personlige ordreside. Her kan du se, hvornår dit produkt sendes afsted. Og i samme øjeblik vi afsender dine varer, vil du modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nEnigma, Yetien, Blå Læseklub, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Enigma, Yetien, Blå Læseklub\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__børnebøger path__kita.rasmussen path__læseklub path__enigma,yetien,blålæseklub


Salmerne 102:27 som Klæder skifter du dem; de skiftes, men du er den samme, og dine Aar faar aldrig Ende!\nBibel > Salmerne > Kapitel 102 > Vers 27\n◄ Salmerne 102:27 ►\nSalmerne 102:27 Interlinear • Salmerne 102:27 Flersprogede • Salmos 102:27 Spansk • Psaume 102:27 Franske • Psalm 102:27 Tysk • Salmerne 102:27 Kinesisk • Psalm 102:27 Engelsk • Bible Apps • Bible Hub\n…26de falder, men du bestaar, alle slides de op som en Klædning; 27som Klæder skifter du dem; de skiftes, men du er den samme, og dine Aar faar aldrig Ende! 28Dine Tjeneres Børn fæster Bo, deres Sæd skal bestaa for dit Aasyn.


Cottelli Sygeplejerske Kjole - Hvid - L - tjek prisen her\nHjem / Kostumer / Cottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L\nVarenummer (SKU): 24868 Kategorier: 1185 - skal redirectes, Cottelli Collection, Forårsudsalg, Julekostumer, Kostumer, Lingeri, Mærker, Par, Sygeplejerske Kostume, Tilbud Til Kvinder, Tilbud Til Par, Valentins lingeri, Valentinsdag\nNavn: Cottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L\nVare ID: 24868\nCottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L fra Cottelli\nVidste du, at sexlegetøj indgår naturligt i mere end halvdelen af alle parforhold i Danmark. Når man gerne vil prøve noget nyt og samtidig være tryg, der er mange steder, man kan udfolde sig, men soveværelset er stadig det foretrukne sted. Der skal nyt legetøj til indimellem, og når det sker, er det godt bud varer fra Cottelli og der er mange, der har haft stor fornøjelse af denne Cottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L. Bekymringer ved at handle denne slags varer online, behøver du ikke have, varerne bliver helt automatisk pakket neutralt ind, så nysgerrige blikke ikke finder ud af, hvad der er i din pakke.\nCottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L giver helt nyt liv til sexlivet\nCottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den populære kategori Mærker,Lingeri,Tilbud til Kvinder,Tilbud til Par,Cottelli Collection,Kostumer,Valentinsdag,Sygeplejerske Kostume,Valentins lingeri,Forårsudsalg,Par,Julekostumer,1185 – skal redirectes. Du får også hele hele 365 dages returret med din pakke når du køber din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Cottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L i webshoppen Sinful.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være dette produkt. Købes der ind i online webshops sparer du penge- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nCottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L – fordele ved at købe online\nHvis du shopper online, er betingelserne lidt gunstigere, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når du har handlet dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Derudover har du et meget større udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser på alle tider af døgnet, så længe du er online. En anden ting du også slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\nMange leder efter den billigste Cottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud på produktet her: Gå til shop\n60 reviews for Cottelli Sygeplejerske Kjole - Hvid - L\nVær den første til at anmelde “Cottelli Sygeplejerske Kjole – Hvid – L” Annuller svar


De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland forpligter sig til at gøre webstedet https://www.geoviden.dk/ tilgængeligt, jf. ”Lov om tilgængelighed af offentlige organers websteder og mobilapplikationer”.\nOplever du, at der er ikketilgængeligt indhold på https://www.geoviden.dk/?\nDu kan kontakte De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland, hvis du oplever, at der er ikketilgængeligt indhold på https://www.geoviden.dk/\nDet offentlige organ beskriver vurderingsmetoden som: Vi har foretaget en dybdegående tilgængelighedsanalyse af Geoviden.dk vha. værktøjet wave.webaim.org.\nSøgeikonet mangler en beskrivende tekst tilknyttet knappen og formularfeltet. Det har vi ikke mulighed for at indsætte som redaktører, men vi er i kontakt med folkene bag Wordpress temaet NewsBlock omkring udbedring af tilgængelighedsfejl, der skal tilrettes i temaets kode. Vi forventer at fejlen er tilrettet i første halvår af 2021, alternativt gentænker vi brugen af elementet.\n4 sociale medie ikoner\nSociale medie-ikoner indeholder links, der er automatisk genereret og mangler en beskrivende tekst i koden. Vi er i kontakt med Wordpress og forventer, at fejlen er tilrettet i første halvår af 2021.\nBilleder i element i højrebar\nEt element i højrebaren viser 4 indlæg fra samme Geoviden-tema, dette er automatisk genereret. Hvert indlæg viser det billedet, der er knyttet til indlægget, og disse indeholder links, der mangler en beskrivende tekst. Vi er i kontakt med Wordpress og forventer at fejlen er tilrettet i første halvår af 2021.\nBilleder i automatisk genereret liste\nEt element i bunden af indlægsside viser ’Flere indlæg’ fra samme tema, dette er automatisk genereret. Hvert indlæg viser billedet fra indlægget, og disse indeholder links, der mangler en beskrivende tekst. Det skal tilrettes i temaets kode, og vi er i kontakt med Wordpress og forventer at fejlen er tilrettet i første halvår af 2021.\nForsiden består af lister med billeder og links til indlæg og kategorier. Her findes en række links, der mangler en beskrivende tekst, hvoraf flere er knyttet til billeder. Det skal tilrettes i temaets kode, og vi er i kontakt med Wordpress og forventer at fejlen er tilrettet i første halvår af 2021.\nDer findes enkelte info-grafikker lavet i genial.ly på sitet, som ikke er tilgængelige. Vi er i dialog med Genial.ly omkring problemet. Hvis ikke deres service værktøj bliver tilgængeligt i 2021, vil vi overgå til et lignende værktøj, der lever op til kravene om webtilgængelighed, eller finde en løsning, der beskriver indholdet med en webtilgængelig tekst.\nPDF'er: Nøglebegreber og magasiner\nNøglebegreber og Geoviden magasiner fra 2019 og ligger på hjemmesiden i flere formater, både som PDF og HTML. PDF filerne er blot en ekstra service målrettet en lille gruppe af brugere, til undervisningsbrug. Disse er ikke tilgængelige, da alt indholdet også findes som tilgængeligt html.\nDokumentarkiv lagt på websitet før 23. september 2018\nGeoviden har et arkiv af magasiner som PDF-filer. Disse dokumenter fra 2005 - 2018 vil ikke blive gjort tilgængelige, med mindre der er efterspørgsel fra brugerne. Alt andet indhold til Geoviden fra 2019 er gjort tilgængeligt i form af HTML.\nFor at opretholde et højt niveau af tilgængelighed er vi opmærksomme på kravene i forbindelse med oprettelse af nyt indhold og anvender løbende Webaims tilgængelighedsværktøj (WAVE) til at screene nyt indhold og identificere fejl i overensstemmelse med Web Content Accessibility Guideline (WCAG). Vi er i dialog med folkene bag Wordpress temaet Newsblock og forventer, at de tilretter de beskrevede punkter, der på nuværende tidspunkt ikke opfylder de systemiske krav om tilgængelighed. Vi forventer, at dette vil ske før den næste gennemgang af vores tilgængelighed i 2021. Desuden har vi planlagt, at vi løbende foretager sikkerhedsopdateringer af hjemmesiden til den seneste version af WordPress, plugins og af temaet Newsblock, efterfulgt af en manuel tests. Dette skal sikre at de systemtekniske krav lever op til loven om webtilgængelighed, som beskrevet af Wordpress.


Vedbæk Idrætsanlæg | Rudersdal Kommune\nFølg med i den løbende genåbning af idrætslivet.\nVedbæk Idrætsanlæg benyttes udelukkende til fodbold og huser flere fodboldklubber, der benytter idrætsanlægget til hjemmekampe og træning.\nRundforbi Idrætsanlæg har ansvaret for driften af Vedbæk Idrætsanlæg.\nDer ingen egentlige åbningstider på Vedbæk Idrætsanlæg.\nFodboldklubberne og foreningerne, som benytter stedet, har selv nøgle og kan komme og gå som det passer i forbindelse med deres træning.\nVedbæk Idrætsanlæg er ubemandet, men administreres fra Rundforbi Idrætsanlæg i Nærum.\nVed spørgsmål eller behov for hjælp kontakt derfor:\nTelefon klubhus: 45 89 28 91\nPå Vedbæk Idrætsanlæg finder du én kunststofbane (8-mandsbane) og tre almindelige græsfodboldbaner (11-mandsbane). Den ene af de tre baner er en Stadionbane, som kun benyttes til kampe - ikke til træning.\nAnlægget har en omklædningsbygning/klubhus og et caféområde, som foreningerne på stedet selv kan benytte sig af i forbindelse med arrangementer, Der er ikke en egentlig café med servering.\nFlere fodboldklubber i Rudersdal.\nDet er nedsat et brugerråd på Rundforbi Idrætsanlæg. Da Rundforbi Idrætsanlæg har ansvaret for driften af Vedbæk Idrætsanlæg indgår dette i brugerrådet for Rundforbi Idrætsanlæg. Brugerrådet holder møde mindst 2 gange årligt eller efter behov. Til brugerrådsmøder er der fremmøde af repræsentanter fra anlæggets faste brugere - herunder Rundforbi svømmehal samt brugere af hallen på Nærum Gymnasium. Dertil kommer et medlem af Kommunalbestyrelsen, idrætschef Claus Madsen, halinspektør Carsten Jacobsen, en medarbejderrepræsentant og fritids- og foreningskonsulent Bo Eriksen.\nHer finder du det seneste referat fra brugerrådsmødet på Rundforbi Idrætsanlæg - herunder Vedbæk Idrætsanlæg:\nPå Vedbæk Stadion hænger hjertestarteren i et skab udendørs på omklædningsbygningen (tilgængelig 24 timer i døgnet).\nVedbæk Stadion ligger Gøngehusvej 27, 2950 Vedbæk.\nVedbæk Stadion ligger tæt på Vedbæk st. (7 min på gåben).\nBus 193 og bus 195 kører lige forbi -hvis du fx kommer fra Holte st.\nDer er en stor grusparkeringsplads ved siden af Vedbæk Stadion med ca. 40 parkeringspladser.\nDer er ingen egentlig handicapparkering.