Kæreste - tænker på hendes fortid - PSYKE & SEX DEBAT\nDato og tid er 15. dec 2018 18:18\nKæreste - tænker på hendes fortid\nTitel: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 13. nov 2007 16:25\nHej, jeg har et problem som jeg vil spørge til råds her. Jeg har nu haft min kæreste i 6 måneder og vi er meget glade for hinanden. Inden vi startede med at være kærester havde hun haft mange sexpartnere, hun har været sammen med rigtig mange, og havde ting kørende med folk. Hun har været sammen med mange, lavet mange ting med dem forskellige steder osv. Hun kunne have noget kørende med flere engang og så hvis hun havde lyst så kontakte personen og så kunne han komme.\nJeg er personligt meget jaloux person, og elsker hende rigtig meget. Hun har ingen kontakt til drenge nu pga. mig og skriver slet ikke med dem, hun tager sjældent i byen osv.\nJeg kan bare ikke rigtig komme over det med hendes fortid, og det påvirker mig meget. Kan i / du hjælpe mig med at komme over det, hvad skal jeg gøre?\nTitel: Svar: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 13. nov 2007 20:46\nHvad handler din jalousi om? Hvor gammel er du? Hvad tænker du om hendes fortid?\nTitel: Re: Svar: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 14. nov 2007 14:59\nJeg er 19 år gammel, og jeg er bare jaloux hvis hun skriver med en anden dreng, tager i byen, drikker til en fest, kigger på andre osv.\n.. og jeg tænker meget på at hun har været sammen med så mange, og hun indrømmer selv hun var lidt af meget villig / billig før i tiden, og det går mig meget på. Hun har ændret sig, og er ikke sådan mere, men jeg kan nogle gange gå og stadig tænke på det og når jeg møder de personer hun har været sammen med bliver jeg bare så irriteret.\nTitel: Svar 2: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 14. nov 2007 17:48\nEr du bange for at miste hende?\nDet er jo egentligt pudsigt, at hvis en pige/kvinde har kendt mange, så er hun billig , men hvis det er en dreng/mand, der har kendt mange, så er han en stor kanon.\nHvordan har du det med dit selvværd, sådan i almindelighed?\nPSYKE & SEX om Jalousi & skinsyge\nTitel: Re: Svar 2: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 16. nov 2007 14:15\nJa jeg er bange for at miste hende meget, og vil ikke miste hende. Hun har været sammen med mange og har jeg ikke til gengæld.\nHun har slettet alle drenge numre næsten osv, og skriver ikke med nogen drenge længere. Hun har sagt hun aldrig ville gøre noget som helst dumt osv og bevist det for mig men alligevel så tænker jeg meget på hendes fortid og kan ikke klare tanken med at hun har været sammen med så mange.\nDer er nogle gange jeg ser dem, hun har været sammen med i byen og bliver så meget irriteret over det, og har det dårligt med at hun har været billig før. Hun har sagt og siger hele tiden til mig, hun har ændret sig virkelig meget og vil kun have mig, men kan bare ikke klare hun har været sammen med så mange. Ved ikke hvordan jeg skal komme over det? Og jeg er meget jaloux. F.eks når hun tager i byen, drikker, snakker med andre drenge bliver jeg sur, får det dårligt osv., ved ikke hvad jeg skal gøre.\nHåber du kan hjælpe mig, og mit selvværd er meget almindelig. Jeg er en almindelig fyr med mange pigevenner som ser meget godt ud, kan snakke med næsten alle osv.\nTitel: Svar 3: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 18. nov 2007 17:44\nDu bliver nødt til at forlige dig med, at hun har haft en anden fortid end din. Du kalder den billig, man kunne måske osse bare kalde den udadvendt og nysgerrig. Det lyder som om din kæreste er en både udadvendt og fornuftig kvinde, der fortæller dig det, som det er, og som har indrettet sig efter, at du er jaloux anlagt.\nDet kunne godt lyde som om, det halter en smule med dit selvværd, jeg mener du har scoret en dejlig kvinde, hun holder sig til dig, og er glad for dig, det må du da være glad for.\nHvis du udviser for meget jalousi, så risikerer du at miste hende, så derfor må du kigge lidt mere på, hvad det i grunden er, der trykker dig.\nEr det nogen forestillinger om, hvordan man skal leve sit liv?\nEr du misundelig over ikke at have kendt så mange, som hun har?\nLæs mere hos Ebbe Scheel Krüger om Om jalousifølelsen\nTitel: Re: Svar 3: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 20. nov 2007 14:14\nAltså jeg er bange for at miste hende, og tænker nogle gange at hvorfor hun vil have mig når hun har været sammen med så mange tidligere og hvorfor lige mig. Jeg er virkelig meget jaloux.\nJeg er ikke misundelig men kan bare ikke klare tanken at så mange mennesker har været sammen med hende, og jeg ser tit de mennesker på gaden og kan bare ikke forholde mig til de har været sammen med hende osv.\nTitel: Svar 4: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 20. nov 2007 18:43\nDu kan jo ikke ændre hendes fortid, det eneste du kan ændre, er dine tanker om hendes fortid! Så hvad er det for tanker du gør dig om hendes fortid? Hvad er det der er slemt ved, at hun har kendt en del andre mænd/drenge før dig? Hvor mange måtte hun have kendt for, at du syntes, at det var i orden? Hvor mange har du kendt før hende?\nHun har jo valgt dig, fordi du har nogen kvaliteter, hun godt kan lide.\nLæs Ebbe Scheel Krügers Selvtillidskursus\nTitel: Re: Svar 4: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 20. nov 2007 19:42\nJeg tænker bare at andre mænd/drenge har haft hende, været sammen med hende osv og oppe i mit hoved er det ligesom kun mig og mig.\nJeg synes det er slemt fordi det er omkring 20 hun har været sammen med i en alder af 17 og oppe i mit hoved er det helt forkert at andre mænd/drenge har haft hende, haft sex med hende, set hende nøgen osv.\nJeg ved ikke hvor mange hun måtte have været sammen med som var i orden i mit hoved, men maks 5 vil jeg mene, fordi over 10 er alt alt for meget for mig.\nJeg har selv været sammen med 3 og har ikke rigtigt haft kærester og dette er et meget seriøst forhold som har varet i 7 måneder nu.\nJeg så ikke godt ud før, så havde ikke meget opmærksomhed fra pigernes side. De sidste to år har jeg forandret mig meget, og nu kan alle piger lide mig og kan score meget let. Har ikke problemet nu, men det havde jeg før i tiden.\nIndlæg: 21. nov 2007 03:40\nJeg har det på ligepræcis den samme måde med min kæreste, man bliver virkelig ked af det !\nTitel: Svar 5: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 21. nov 2007 20:42\nI kommer åbenbart fra en forskellig kultur og har en forskellig indstilling til seksualitetens frie udfoldelse. Det kan du ikke lave om på, du må øve dig i at koncentrere dig om nutiden. Måske handler dit ubehag ikke så lidt om din egen tidligere usikkerhed. Vær du glad for din nuværende situation. Du har en kæreste andre synes er spændende, og du er osse selv eftertragte nu.\nTitel: Re: Svar 5: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 24. nov 2007 17:47\nHej igen, jeg kan helt klart bruge dine råd. Jeg ved også godt jeg at jeg ikke skal tænke på fortiden og jeg skal tænke på nuet. Fordi det er længe siden, det er bare meget svært.\nTitel: Svar 6: Kæreste - tænker på hendes fortid\nIndlæg: 24. nov 2007 18:31\nDet lyder godt og brug lidt tid på dig selv ved at læse Ebbe Scheel Krügers Selvtillidskursus grundigt igennem.\n[ Time: 0.736s | Queries: 20 | Peak Memory Usage: 4.9 MiB ]


Køb Withings Activité Steel Black | Kun 999,-\nBliv mere aktiv med det nye aktivitets ur fra Withings, der kan tracke din søvn, motion og meget mere.\nWithings Activité Steel Black er et helt unikt sports ur, du kan bruge til at holde øje med dit aktivitets niveau og din sundhed. Uret samarbejder med Withings app, hvor du kan tracke din motion og så følge med på dit ur, hvor langt du er for at nå dit daglige mål.\nUret er af utroligt høj kvalitet og kan bruges selvom man laver fysisk aktivitet. Det kræver ingen opladninger, måler automatisk din aktivitet og så er det ovenikøbet vandtæt. Det perfekte ur til den moderne mand, der dyrker motion, og som gerne vil tracke sin mål.\nUret er også indbygget med nogle censorer, der måler din søvnrytme. Den kan fortælle dig hvordan din søvn ser ud, og det hele kan du så følge med i på din telefon. Når den måler din søvn fortæller den dig hvornår du er i dyb søvn, let søvn og hvor mange opvågninger du har i løbet af natten.\nVed at måle din søvn, kan uret også hjælpe dig med at komme op om morgnen. Uret kan nemlig vække dig på det tidspunkt, hvor du vil have lettest ved at stå op. Grunden til at den kan hjælpe dig med at stå op, er fordi uret vil følge med i hvornår du er i dyb og let søvn, og når du er i det letteste stadie, vil alarmen på uret på i gang.\nVågn op uden at vække din partner med en højlydt alarm. Sæt en alarm på din smartphone og vågn op med en let vibration fra dit Withings ur, på det helt rette tidspunkt, så du nemmere kan komme op.\n- Track din motion igennem dit ur\n- Følg med i din sundhed\n- Mål din søvn\n- Let vibration til opvågning\n316L rustfrit stål urkasse i chrome med to-lags glas. Activité Steel tilbyder styrke, klarhed og et tidsløst look. Den nye sports rem er lavet i blød silikone, der giver utroligt komfort og bevægelighed.\nDu anmelder: Withings Activité Steel (Sort)


Tænk ikke kun på forældrene, men også på børnene | Adoption og Samfund\nTænk ikke kun på forældrene, men også på børnene\n(dette læserbrev medførte adskillige reaktioner, der er anført nedenfor i kronologisk rækkefølge)\nForfatteren er annonym men af redaktionen bekendt.\nVed at læse Adoption og Samfunds medlemsblad er der en ting, der straks springer én i øjnene: Det billede, der tegnes af adoption er alt for rosenrødt – til tider næsten pinligt – og den måde foreningen uden videre tager det for givet, at der bare skal godkendes så mange forældreansøgere som muligt viser, at den først og fremmest er til for forældrene, og ikke for børnene.\nNår man, som jeg, hører til blandt de første børn af ikke-europæisk afstamning, der blev adopteret til Danmark midt i 60’erne – og altså har boet i landet i godt 30 år som mørk, bliver man lidt skuffet over nogle af de holdninger, der kommer frem i bladet, og det billede, der tegnes af de adopteredes hverdag.\nDet jo ser sødt ud med alle fotografierne med de udenlandske børn i badekarret, under juletræet og i stor omfavnelse med vennerne i børnehaven. Men den positive opmærksomhed man får i daginstitutionen og de første år i skolen, fordi man er nuttet og mørk, modsvarer ikke den hverdag man vokser op til senere hen, hvor man skal klare sig på lige fod med hjemmefødte danskere – tværtimod.\nOg især i takt med, at Danmark mere og mere er blevet søgt af flygtninge – både de rigtige og dem, der kalder sig det – og andre udlændinge, er det blevet sværere, at klare sig i den danske hverdag, når man ser udenlandsk ud.\nI skolen og højere oppe i uddannelsessystemet finder man ud af, at man som farvet er nødt til altid at være lidt bedre end de andre for at kunne hævde sig på lige fod med andre og få den faglige respekt, både af lærere, kammerater og kolleger, man har krav på.\nDette gælder i skolen, på gymnasiet og på universitetet, hvor jeg selv har gået, og de adoptivdanskere jeg kender, som har andre uddannelser, har samme oplevelser.\nJeg har i en periode arbejdet som dansklærer for udlændinge på en skole i København, hvor jeg blev udsat for ret ubehagelig behandling fra nogle af mine kolleger, der uden skam højlydt udtrykte forundring over at jeg var dansk – både over for kolleger og over for elever, som jeg bagefter skulle undervise. Her taler vi om folk, der til daglig omgås udlændinge – hvordan kan folk så ikke være i mindre dannede miljøer?\nNogle af os klarer os godt, men ikke alle, og uden en meget god støtte hjemmefra, og nogle forældre, der er bevidste om hvor subtil undertrykkelsen og nedvurderingen fra lærere og kolleger er, vil der stadig være mange, der falder igennem med store nederlag.\nOgså socialt er der langt fra billederne i børnehaven til den danske hverdag, som er – og er blevet det mere og mere i de sidste år – hård, til tider rå.\nMange af os har været udsat for social afvisning og ondsindet seksuel chikane i vores hverdag og oplever efterhånden dagligt at blive dårligt behandlet i forretninger. De personer, jeg har hørt omtale asiatiske piger som “købefisse”, Maria Hørby som “vejrnegeren” og gjort grin med asiatiske fyre, fordi de har små peniser, har været pædagoguddannede og RUC-studerende! Det er den hverdag, vi lever i, og der er langt herfra til de små søde historier om forældrene, der med kærlighed løser deres lille farvede barns problemer med at føle sig tryg hos dem.\nAt kunne se den danske hverdag i øjnene kræver meget af forældrene, og derfor synes jeg ikke, det er så vigtigt, at der skal godkendes så mange forældre som muligt.\nDet pres, der i højere og højere grad lægges på danskere, der ser udenlandske ud gør, at man – for børnenes skyld – bør vælge forældrene omhyggeligt – hellere afvise for mange ansøgere end for få.\nArtiklen “Fælles linier, tak” i septembernummeret tager det for givet, at Århus afviser for mange forældreansøgere. Hvorfor? – det kunne jo godt være, at resten af landet godkender for mange.\nMan kan ikke bare godkende ansøgere i flæng med den overbevisning, at børnene alt andet lige vil få en bedre tilværelse her i Danmark, end i de ulande, de kommer fra.\nBørn er ikke kæledyr, og kan man ikke finde ordentlige forældre, så er det, efter min mening, bedre at afvise et barn, end at give det til dårlige forældre.\nJeg får en dårlig smag i munden, når jeg læser historier i bladet, hvor nye forældre beskriver deres barns første tid i Danmark.\nNår afhentningen af et barn beskrives som en fødsel, og når jeg læser ting i stil med: “Bare vi kan tilfredsstille vores barns behov, det er det vigtigste for os”, har jeg næsten lyst til at stryge “barns”. Jeg kan ikke lade være med at tænke, at de børn skal leve op til nogle store krav.\nAt have mange følelser at give et andet menneske er ikke en kvalifikation for at kunne adoptere – tværtimod. For tænk at skulle være genstand for sådan en knugende kærlighed!\nDerfor kan det undre mig lidt, at Adoption og Samfund gerne arbejder for, at enlige, der oppe i trediverne ikke har fundet sig en partner, men som gerne vil have et barn, kan komme til at adoptere, mens man ikke vil støtte mig og min kæreste i det samme, bare fordi vi tilfældigvis har samme køn.\nJa, blandt alle de søde små børn og mig og alle vore fæller er der også bøsser og lesbiske, og forhåbentlig vil det også være det vigtigste for alle gode forældre at støtte os i at tilfredsstille de behov. (Det kan, i parentes bemærket, godt være nødvendigt, for inden for det homoseksuelle miljø er fremmedfjendtligheden betydeligt større end i resten af samfundet.)\nFlere af os, der er vokset op som homoseksuelle har oplevet, at adoptivforældrenes kærlighed ikke er så hellig, som man ellers kan få indtrykket af, ved at læse bladet.\nDet kan f.eks. også gøre mig ondt at se, at foreningen ikke vil hjælpe mig, som er et ordentligt, veluddannet menneske, til at adoptere, men offentligt støtter lovovertrædere, som var tilfældet i sommer med et forældrepar, der havde smuglet et barn ind i landet, som de så prøvede at få lov til at beholde.\nJeg kunne blive ved og synes allerede, at jeg har overskredet pinlighedsgrænsen flere gange. Men jeg mener, det er vigtigt at diskutere, hvad det er for en hverdag alle de små, fotogene, farvede børn vokser op til – intet ville gøre mig mere glad end at høre fra én, at han eller hun problemfrit er vokset op og har gjort fin karriere.\nI stedet for at bruge tabellerne til at rakke ned på Århus Amts afvisningsprocent skulle man hellere spørge, om alle godkendte forældre også er gode nok.\nTænk ikke kun på forældrene, men også på børnene.\naf Rie Dahl.\nInspireret af det meget tankevækkende læserbrev fra Forfatteren i medlemsbladet fra december, vil jeg hermed støtte hans betænkeligheder ved, at det skal gøres nemmere at blive godkendt som adoptivforældre.\nDet er altid en krævende opgave at blive forældre. Men at påtage sig at blive adoptivforældre kræver ekstra ressourcer, idet det “yndige barn” jo lettest accepteres af familie og venner, og ikke mindst fra samfundets side, hvis barnet er uden fysiske og psykiske problemer og i øvrigt opfører sig ualmindelig pænt.\nFor 8 år siden adopterede vi et søskendepar, 2 drenge på 31Ú2 og 51Ú2 år fra Sydamerika. Når vi søgte om adoption, var det ud fra den egoistiske betragtning, at vi gerne ville berige vores ellers gode tilværelse med de glæder, der er forbundet med at være en “rigtig” familie. For os var det uden betydning, om vi selv havde produceret børnene, og vi er da også meget lykkelige for at have fået de to drenge, som bringer os langt større glæder, end vi på nogen måde på forhånd havde forestillet os. Godkendelsen, som adoptivforældre, fik vi efter en udvidet undersøgelse. På trods af de krav, der blev stillet til os, kan vi dog af og til komme i tvivl, om vi nu også er gode nok?\nFamilie og venner var positive og levede med i de 2 års forberedelsestid, og alle støttede os 100%. De mange fordomme omkring adoptivbørn blev først synlige, efter vi var kommet hjem med vores børn. Fra familiemedlemmer, venner og kolleger måtte vi lægge ører til bemærkninger som: “Hvor er det flot, at I har gjort det.”, “Det er vel nok godt, I har kunnet få dem, når I ikke kunne få jeres egne.”, “Man kan jo aldrig helt få det samme forhold til dem som bedsteforældre, når man ikke har kendt dem fra små.” osv. Da det ikke er så ofte, vi mærker disse synspunkter, er de til at leve med, og vi tolker dem nu mest som udtryk for manglende viden.\nVærre blev det, da børnene skulle i børnehave. Pædagogerne havde ingen viden om de psykologiske og sproglige problemer, der er hos store adoptivbørn. Da der var mange andre børn i institutionerne med store problemer, valgte de at prioritere disse højere, og det var helt op til os selv at få skaffet vore børn den ekstra hjælp, de havde behov for. Efter 1-2 års kamp med de sociale myndigheder lykkedes det at få en meget dygtig talepædagog til den yngste dreng med det resultat, at han i løbet af de første par år udviklede sig til at blive et meget velfungerende barn både sprogligt og socialt. Han har nu en helt normal skolegang.\nMen den ældste, som er både meget velbegavet og charmerende, er det aldrig lykkedes os at få hjælp til omkring sprogudviklingen trods ihærdige forsøg gennem de sidste 7 år. Han er gentagne gange blevet testet af forskellige talepædagoger og har fået udført en meget omfattende psykologisk test, der godt nok bekræftede hans sproglige problemer, men som samtidig viste, at han var over middel begavet på alle andre områder, hvorfor man konkluderede, at det ikke var relevant med en speciel indsats. Der er stadig store huller i hans evne til at formulere sig. Selvom han ikke er ordblind, har han gennem hele skolegangen haft store problemer med dansk, og de sidste 2 år også med engelsk. Problemerne er forsøgt afhjulpet gennem ekstraundervisning ud fra samme principper, som man anvender til børn, som er født i Danmark.\nHan startede i skole efter at have været hos os i 1Ú2 år, da han på mange områder var moden og meget motiveret for at lære. Vi valgte en katolsk privatskole, da vi mente, det var godt med faste rammer, og at det kristne grundlag måtte være ideelt i forhold til et barn med hans baggrund. Det viste sig desværre, at skolen slet ikke havde hverken vilje eller de fornødne ressourcer til at håndtere hans problemer, der de første år kom til udtryk i manglende situationsfornemmelse og en lettere urolig adfærd. Dernæst opstod de faglige vanskeligheder, som blev mere og mere tydelige. Vi måtte da i slutningen af 2. klasse træffe den tunge beslutning at flytte ham til en anden skole, hvilket jo bestemt ikke var særlig befordrende for den i forvejen vaklende selvtillid, da det betød at han endnu engang skulle opleve et svigt fra nogle mennesker, han havde forsøgt at knytte sig til.\nEfter 4 år er han nu faldet godt til på en Lilleskole, hvor han er blevet mødt med stor tolerance og medmenneskelighed samt en god faglig støtte. De sproglige problemer har man dog ikke formået at hjælpe ham med.\nDen dag i dag kan jeg ikke se, hvad vi kunne have gjort for at hjælpe ham bedre. Måske må vi erkende, at hjælp til sproglig stimulation til et barn som ham, slet ikke findes. At skulle forholde sig til en sådan problematik kræ-ver, at man som forældre har en rimelig uddannelsesmæssig baggrund, et psykisk overskud samt et godt netværk, idet der ikke er andre end forældrene, der kan varetage en så speciel problemstilling.\nRacismen er et andet stort problem, som man skal være rustet til at kunne klare. Især har den ældste dreng, der er sorthåret og mørk i huden, jævnligt været udsat for racistiske bemærkninger. Da han var mindre, kom han og fortalte os, når han var blevet kaldt “tyrker” eller “neger”. Det gør han ikke mere. Det er blevet en del af hans hverdag, som bare hører med.\nNår man vælger at adoptere, skal man huske at tænke på, at uanset hvor meget man giver sit barn af kærlighed, er det et spørgsmål om den kan opvejes af det faktum, at man bringer et barn til et land, hvor det hele sit liv skal konfronteres med mennesker, der opfatter det som et mindreværdigt menneske. For mig at se, er det nødvendigt for selvværdsfølelsen, at man sørger for, at barnet overvejende udsættes for mennesker med et ikke racistisk menneskesyn. Trods en megen bevidst stræben efter dette fra vores side, har vi haft den oplevelse, at vores egen brunøjede indvandrer som 9-årig ved middagsbordet udtalte, at “alle fremmede skal sendes ud af landet!” Det var ikke et diskussionsoplæg, men en meget bestemt mening fra drengens side. Han har dog nu som 11-årig fået ændret sin opfattelse.\nNår jeg skriver dette indlæg, er det i håb om at kunne medvirke til, at der ikke bliver slækket på kravene til kommende adoptivforældre, da det jo, som Forfatterenskriver, først og fremmest må være børnenes tarv, der skal varetages, og ikke blot være et spørgsmål om, at nogle “stakkels” barnløse mennesker kan få opfyldt deres drøm om at blive forældre.\nDet er børnene, vi tænker på\naf Lars Klüver og Ellen Frydendal\nForfatteren NNskrev i sidste nummer af Adoption og Samfund en mangesidet kritik af international adoption, af adoptivforældre og af Adoption og Samfund. Vi synes, den kalder på en kommentar.\nDet er et vigtigt indlæg om racisme, NN har givet, fordi det er en engageret beretning om den modgang, man kan møde i det danske samfund, når man skiller sig ud fra mængden. Det er en del af realiteterne bag international adoption og det bør ikke glemmes. Tværtimod er det vigtigt, at foreningen bidrager til debatten om racisme. Men vi har svært ved at se, at løsningen på dette problem skulle være at skærpe kravene til adoptanterne – hvilke krav er det, man skal stille, som skulle kunne garantere, at adoptanterne senere i livet vil kunne håndtere deres barns problemer med racisme?\nDen energi, der driver international adoption, er adoptanternes behov. Det er helt afgørende, at de har motivationen – ellers ville international adoption ikke eksistere. Så selvom adoption er til for børnenes skyld, kører det altså på adoptanternes energi. Derfor vil Adoption og Samfunds blad altid rumme artikler om børn, billeder af børn, anekdoter om børn og hvad ved jeg. Vi kan forstå, at det kan virke kvalmende på een, der som NN ikke kun opfatter sin adoption som lykkelig. Og vi kan forestille os familier, hvor adoptanternes kærlighed næsten kvæler barnet. Men vi kan ikke drage den konklusion, at adoption er problematisk af den grund. Det er vores klippefaste overbevisning, at der er mange flere børn i denne verden, der lider stærkt under mangel på omsorg, end der er børn, der lider stærkt under for meget kærlighed.\nVi har desuden behov for at give nogle facts om foreningens politik – ikke så meget for at “irettesætte” NN, men mere for at modvirke udbredelse af nogle misforståelser.\nDet er nemlig ikke rigtigt, at foreningen går ind for, at så mange adoptanter som muligt skal godkendes. Vi mener, at godkendelsesproceduren skal være mindre subjektiv og i højere grad bygge på målbare, velbeskrevne kriterier. Og vi går ind for, at der satses på at oplære adoptanterne i de forhold, der er særlige ved adoption (blandt andet racisme og blindhed overfor barnets behov) i stedet for at tro, at man kan udskille gode fra dårlige forældre – hvilket er et umuligt projekt. Det vil medføre, at flere godkendes, men de vil også være bedre forberedt, end de er nu.\nDet er heller ikke rigtigt, at foreningen offentligt har givet sin støtte til en illegal adoption. NN mener, at vi i sommer støttede familien Timmermann i at kunne beholde deres 5-årige pige på trods af, at de havde handlet ulovligt ved at smugle hende hertil. Det er en misforståelse. Vi støttede at pigen kunne få lov til at blive hos sine “forældre”, dvs den og far og mor, som hun havde knyttet sig til, siden hun som 11/2 årig kom til landet. Hånden på hjertet: Var det ikke i barnets tarv, at hun kunne få lov til at blive hos sin familie?\nVi støttede ikke en adoption, og sagen er nu også endt, som vi ønskede det: Pigen er i pleje hos sin familie med deraf følgende kontrol etc af familien. Vi sagde også fra over for den måde at forsøge at adoptere på. Vi frarådede stærkt andre at gøre det – både for deres egen skyld og for adoptionssagen generelt.\nEndelig vil vi gerne kommentere, at foreningen ikke støtter op om godkendelse af homoseksuelle par til anonym adoption. Vi tøver med at gøre det. Det kræver en lidt længere forklaring:\nHovedbestyrelsen er sammensat af en række personer, hver med deres meninger og holdninger. Den enkeltes ståsted i forhold til om man personligt mener, at homoseksuelle kan give adoptivbørn en lige så god opvækst som andre forældre, er aldrig blevet diskuteret i bestyrelsen, men det skulle ikke undre os, om der er forskellige holdninger til det, ligesom der sikkert også er i resten af medlemsskaren i A & S og i resten af samfundet. I hovedbestyrelsen har vi grebet sagen an fra en pragmatisk synsvinkel: Danmark er et af de mest frisindede lande i verden. I de fleste afgiverlande er homoseksuelle en udstødt gruppe, der absolut ikke er forståelse for eller accept af. Dette er en kulturforskel, som vi må acceptere. Samtidigt lægger afgiverlandene stor vægt på, at børn til bortadoption kommer til lande, hvor de kan få “et godt liv”. Blandt andet vurderes modtagerlandets kultur: Hvis kløften er for stor, vil Danmark få svært ved at få adoptivbørn hertil. Hvis f.eks. vores kultur accepterer homoseksualitet i en sådan grad, at det er lovligt at adoptere som homoseksuel, så kan vi risikere, der bliver lukket generelt for adoption fra en række afgiverlande. Denne situation vil ramme alle ansøgere, og den vil vi nødigt udsætte os selv for.\nDet er måske svært at forstå som homoseksuel, men vi er nød til at se på adoptionsarbejdet som helhed, og det betyder at vi må tage hensyn til hovedparten af den gruppe, som ønsker at adoptere.\nStøtte og kærlighed’\naf Michael Bjørnbak Martensen,\nLæserbrevet af Forfatteren i sidste nummer var interessant på den måde, at det tog et emne op vedr. adoptionsbørns vilkår i Danmark. Og når man iagttager, at bladets medlemsskare i højere og højere grad repræsenteres af forældre, der har fået børn – og som derfor har en naturlig interesse i at gøre tingene så godt som muligt, er emnet yderst relevant.\nLigeså kunne der være en idé i at lave et ungdomsabonnement med et tilhørende ungdomsblad, hvor unge kunne diskutere de ting, som de går og rumler med.\nNN«s indlæg kan læses på mange måder – både som personlige sår på sjælen og velmente anvisninger. Og det forvirrer ved læsningen. Men et godt råd til Forfatterener, at komme med forslag til forbedringer. For det er der givet stor interesse for.\nJeg kan fortælle NN, at jeg finder det stødende, når du omtaler adoptionsmotivet som et ønske om at have et “kæledyr”. Jeg mener bestemt ikke, at det er en generel tilstand blandt ansøgerne. Og jeg forstår ganske enkelt ikke, at du tager afstand fra forældrene store kærlighed til barnet. Det er en meget almindelig opfattelse i børneopdragelsen, at børn netop bliver godt rustet imod mange af hverdagens oplevelser ved at have en total og ubegrænset støtte og kærlighed fra forældrenes side.\nHvem har krav på en problemfri opvækst?\naf Elisabeth Fabricius\nI dit indlæg (Tænk ikke kun på forældrene, A&S nr.6) læser jeg først og fremmest en holdning, som jeg er fuldstændig enig i: kærlighed skaber ikke en god opvækst alene. Det er også nødvendigt med indføling, rummelighed og realitetssans, hvis ikke barnet skal opleve en brat overgang fra en rosenrød, vatteret osteklokke til “den virkelige verden”. Og den vrede og frustration, som du lader skinne igennem i dit indlæg, rammer en øm nerve, som sikkert alle forældre (biologiske såvel som adoptanter) har: “Når jeg ikke kan beskytte mit barn mod verdens ondskab, kan jeg så opdrage det til at tackle den?”\nMen så efterlyser du et adoptivbarn med en problemfri opvækst – hvorfor skulle det være et ideal? Livskvalitet afhænger jo netop ikke af, om vi kan undgå de svære problemer, men om vi fra barnsben af bliver rustet til at håndtere dem.\nDet er rigtigt, at der er en verden til forskel på vennerne i børnehaven og kollegerne på arbejdspladsen – der er 20-30 år, af et menneskes liv såvel som af et samfund, der til stadighed ændrer sig. Mennesker med en snæver horisont møder vi desværre alle vegne i voksenlivet, åbenbart også blandt adoptivforældre, som du mere end antyder.\nMen jeg er ikke enig i din konklusion, som lader til at være, at problemet løses ved at færre ægtepar godkendes. For her overser du to vigtige ting: for det første svagheden i en i bund og grund dybt subjektiv bedømmelse, hvis uensartethed ofte nok har været beskrevet her i bladet – farceagtige sagsforløb, fordomsfulde sagsbehandlere, særprægede begrundelser for afslag osv., for det andet menneskets evne til at vokse med en given opgave. Ønsket om adoption bør først og fremmest mødes med oplysningsmaterialer og kurser, der giver parret forudsætninger for selv at vurdere og forbedre deres egnethed til den store livsopgave det er at adoptere.\nTil slut i dit indlæg får du lige bragt homoseksuelles ønske om adoption på banen. Helt ærligt – du har selv lidt under en dobbelt stigmatisering – hvorfor tror du det vil være anderledes for et farvet barn med homoseksuelle forældre?\nVågn op og se realiteterne i øjnene (september 1999)\nMit indlæg i Adoption og Samfunds decembernummer sidste år har afstedkommet nogle reaktioner, som det har været interessant at læse. Jeg finder dog nogle af kommentarerne ikke så lidt foruroligende på adoptivbørnenes vegne. Det virker de-sværre som om, at man ikke har for-stået pointen med mit indlæg, som jeg gerne her vil forklare nærmere, men jeg kunne tænke mig først at kommentere nogle af de mere se-riøse reaktioner på mit brev.\nForeningsformand Lars Klüver og næstforkvinde Ellen Frydendal skriver i deres indlæg, at “adoption er til for børnenes skyld”. At ledende medlemmer af en adoptionsforening kan finde på at skrive noget sådant, finder jeg ret betænkeligt. Lad os slå fast, at adoption er til for at hjælpe danske par med at blive det, de ikke kan blive ad naturlig vej, nemlig forældre. Var fertiliteten i den danske befolkning oppe på 100%, ville ingen tænke på alle de fattige forældreløse børn rundt om i verden. Spørg adoptivforældrene om, hvor mange der først har forsøgt sig med kunstig befrugtning, og om de ville have adopteret et udenlandsk barn, hvis denne behandling havde båret resultat.\nJeg synes, at det er betænkeligt, når adoptivforældre har den forestilling, at de først og fremmest adopterer for børnenes skyld – man kan derved bilde sig ind, at man gør en god gerning, mens man jo strengt taget handler af egoistiske grunde. Som adopteret finder jeg yderligere en sådan bemærkning stødende, når den bringes som kommentar til mit indlæg. For ligger der ikke lidt i den, at vi adopterede skal være taknemmelige for, at nogen har taget os til sig, og at vi derfor ikke kan tillade os at kritisere adoptionspolitikken? Der er ingen, der har krav på taknemmelighed – hverken adoptanterne fordi de tager børnene til sig, eller børnene, fordi de giver de barnløse par mulighed for at blive forældre.\nVi er nødt til at forlade det romantiske billede af udlandsadoption, som adoptanter og pressen elsker at fremstille. Adoption er en sorteringsmaskine, hvor tusindvis af børn bliver sorteret fra til uvisse skæbner, fordi de ikke lever op til adoptanternes krav om sunde velskabte børn, og hvor forældreansøgere fravælges, fordi de ikke menes at være i stand til at gennemføre opdragelsen af et barn. Det er ikke ensbetydende med, at der ikke kan komme lykkelige resultater ud af det, og jeg synes, at Klüver og Frydendals hentydning til at min egen adoption ikke skulle være forløbet godt, er meget upassende – jeg har det bedste forhold til mine forældre, som i øvrigt bakker op om mine holdninger.\nMht. foreningens holdning til homoseksuelles ret til adoption, så virker det på mig, som adopteret, helt forrykt at man kan finde personer egnede til at blive adopterede til Danmark, og senere nægte dem selv at adoptere fordi de er homoseksuelle – det minder næsten om totalitære staters befolkningspolitik. Lad mig lige bemærke, at man sagtens kan elske en person af sit eget køn uden at føle sig stigmatiseret, hvad Elisabeth Fabricius ellers mener med det.\nAngående afgiverlandenes holdninger til danske forhold, er det godt gjort, at det skal have betydning for foreningens politik. Det er jo ikke Adoption og Samfund, der laver adoptionslovgivningen – den kan kun rådgive. Er det ikke meningen, at den skal rådgive på vegne af alle og støtte alle, der ønsker at adoptere? Klüver og Frydendal skriver jo så smukt, “at der er mange (…) børn i denne verden, der lider under mangel på omsorg”. Hvad er det der er så forfærdeligt ved at være et homoseksuelt forældrepar, at det er bedre at lade disse børn leve i fortsat mangel og i sidste ende dø, end at lade dem vokse op hos ordentlige mennesker med økonomisk og følelsesmæssigt overskud. Vi må heller ikke glemme, at mange afgiverlande (som f.eks. Indien, Korea og Kina) er dybt racistiske kulturer, og en af grundene til, at de pågældende landes myndigheder accepterer, at børnene bliver adopteret til Danmark er, at de kommer til at vokse op i hvide, vestlige familier. Måske ville Adoption og Samfund også støtte en lov, der siger, at man ikke kan adoptere, hvis en af forældrene er af f.eks. afrikansk afstamning. Hvor er vi henne?!\nSelvfølgelig mener jeg ikke, at mennesker har krav på at vokse op uden problemer! Den frustration jeg udtrykker i mit indlæg er snarere, at det lidt for søde billede man får af adoption i medlemsbladet, efter min mening ikke kan forberede adoptanter på den rå danske hverdag. F.eks. synes jeg det er ubetænksomt at adoptere piger fra Thailand, med de sidste 10-15 års tilstrømning af købekoner og illegale thailudere til Danmark. Det er nemlig det billede en sådan pige vil blive konfronteret med i det danske samfund – lige meget hvor dansk hun føler og opfører sig – og jeg vil meget nødigt være den thailandskfødte pige, der skal tage s-toget hjem en sen aften, og komme til at sidde ved siden af en flok håndværkere på vej hjem fra en polterabend!\nFaktisk mener jeg, at det i nogle tilfælde ville være bedst at stoppe adoption fra visse lande, fordi 70’er drømmen om det fleretniske Danmark er blevet overhalet indenom af flygtninge- og indvandrerstrømme. Og jeg må tage mig til hovedet, når Anette Mar vil bruge sine børn til at realisere sin egen floromvundne drøm om international tolerance, og gøre dem til eksponenter for en kultur, de ikke har nogen bindinger til ud over at de er født der. For mit eget vedkommende har jeg ikke lyst til at blive betragtet som repræsentant for nogen anden kultur end den, jeg er vokset op i. At ville opdrage sine børn til andet end det, betragter jeg som højst betænkeligt.\nFormålet med mit indlæg var, at gøre opmærksom på hvad, man kan møde til daglig, når man ikke ser almindelig dansk ud, og få folk til at vågne op af den naive jubeldrøm med de glade farvede børn, som man ser i medlemsbladet. Jeg vil stærkt opfordre alle adoptanter til at tænke sig godt om, inden de tager et udenlandsk barn her til landet. Forestillingen om den danske tolerance er en forløjet illusion. Danmark er ikke “den bedste af alle verdener” – selv kan jeg nævne en række lande, jeg langt hellere ville have været adopteret til, og hvor mange af de udenlandske børn givetvis ville få et mere værdigt liv. Er adoption så kun for børnenes skyld?\nNår jeg skriver om racismen i Danmark, så tænker jeg ikke på dem, der kan råbe “sorte svin” efter en på gaden eller kollegaen i frokoststuen, der bevidst ikke vil tale til en eller for den sags skyld politibetjenten, der behandler en åbenlyst nedladende som en potentiel tyv – disse ting forekommer (og forekommer tiere og tiere), men er ikke det værste. Det jeg tænker på er den store, store del af den danske befolkning, der – trods politisk korrekte holdninger og rigtige meninger ser på os som andenrangsdanskere. Mit eksempel fra Studieskolen i København viser, at selv personer, der lever af at integrere udlændinge i det danske samfund har det svært ved at få en kollega, der ser udenlandsk ud. Jeg tror at alle udenlandsk adopterede kender til at have lærere, studiekammerater eller kolleger, der ganske subtilt lader komme til udtryk, at de regner én for mindre god, fordi man ser udenlandsk ud. Det er sjovt nok tit folk, der regner sig for politisk korrekte.\nSamtidig ville jeg også gøre opmærksom på, at før man kritiserer de godkendende myndigheder i Århus for deres afvisningsprocent og begynder at juble over retten til eneadoption, så er der faktisk et meget stort arbejde, der skal gøres, som jeg simpelt hen ikke mener kan tages alvorligt nok. Og alle de adoptinsinteresserede instanser har et ansvar for at dæmme op for den grove behandling, man i højere og højere grad bliver udsat for i Danmark. Vil man tage udenlandske børn her til landet, har man også en forpligtelse til at sørge for, at de bliver behandlet ordentligt senere hen i livet.


Motiverende salgsrepræsentanter til drevprisstigninger - Blue Ridge PartnersBlue Ridge Partners - Elaxa.Ru\nMotiverende salgsrepræsentanter til drevprisstigninger – Blue Ridge PartnersBlue Ridge Partners\nSeptember 21, 2019 Category: MotivationsAuthor: admin\nEn af de hårdeste test af en salgskompensationsplan er, hvor godt det motiverer feltet til fuldt ud at gennemføre prisstigninger. Afkastet af stigende råvarepriser og input omkostninger gør dette til et presserende problem for mange virksomheder. Mange incitamentsplaner går simpelthen ikke imod risikobelønningen, der konfronterer den typiske salgsrepræsentant i disse situationer.\nSelv med tier og acceleratorer motiverer incitamentsplaner baseret på en provision mod salg ikke salgspersoner til aggressivt at presse gennem prisstigninger. Diskussioner om prisforhøjelse er vanskelige og ubehagelige, især når en professionel køber er på den anden side af bordet. Mange kunder truer med at flytte nogle eller alle deres forretninger. Repræsentanten ser den skræmmende mulighed for et stort hul i hans eller hendes bog – og kommissionsopgørelse. Backing off målforhøjelsen til et forhandlet kompromis kan være det rationelle valg for den indkomstmaksimerende salgsrepræsentant. Det vil helt sikkert være den lettere vej.\nI deres bog Freakonomics illustrerede Levitt og Dubner et meget lignende problem med ejendomsmæglere. De bemærkede, at agenter incentiveret på en lige procentsats af transaktionsværdi typisk forlader penge på bordet for deres kunder. Problemet, de spekulerer, er, at det ekstra incitament til at holde ud for en højere pris er meget lille i forhold til tid, indsats og risiko involveret. Forskning bekræftede effekten, som de beskriver i videoklippet nedenfor.\nDe fleste salgsrepræsentanter har et dybere engagement i deres virksomheds succes end den typiske ejendomsmægler til en kunde. Vi ser mange, der arbejder heroisk for at gennemføre prisforhøjelser, fordi de mener, at det er den rigtige ting at gøre. Gode salgsrepræsentanter er dog væsentligt drevet af kompensation. En plan, der ikke motiverer, når prisstigninger skal ske, er en svaghed, der ikke kan tolereres.\nNår prisstigninger skal udføres, knytter de bedste kompensationsplaner kommissioner til faktiske fortjenstmargener, ikke indtægter eller er baseret på målpriser eller standardmargener, der ændres, når omkostningerne stiger. Men betydelige ændringer i kompensationsplaner midt på året eller i hast er typisk ikke gennemførlige eller kloge. Heldigvis er der muligheder for at shore up en ikke-motiverende plan, når der ikke er mulighed for at forny hele kompensationsstrukturen.\nVi har konstateret, at overlejringsincitamenter kan fungere godt sammen med prisstigninger for at øge effektiviteten af traditionelle planer uden at forstyrre den underliggende planstruktur. Disse incitamenter kræver yderligere investeringer, men er typisk knyttet til opadrettede resultater opnået af salgsrepræsentanterne. Gode muligheder omfatter:\n1. Del fordelene ved prisstigningen. Giv salgsrepræsentanter mulighed for at dele i en meningsfuld procentdel af den faktiske prisstigning i en vis periode, f.eks. 10% til 30% af de trinvise indtægter i tre eller seks måneder. Dette vil ofte sparke ind, hvis visse tærskelværdier opnås, f.eks. Stigningen med succes gennemføres mod en minimumsmålprocent af kundeindtægter. I nogle tilfælde kan virksomhedens kortsigtede investering være betydelig, men de betydelige margenfordele ved en vellykket gennemførelse af prisforhøjelsen vil hurtigt tilfalde.\n2. Tildel en bonus bundet til en tærskelprisstignings succesrate. For mange reps kan en simpel fast dollarbonus være mere motiverende end tilsvarende beløb baseret på procentdele og formler. Gode kvalifikationer til at tjene bonusen inkluderer: gennemsnitlig stigning opnået, procentdel af kunder eller indtægter underlagt et tærskelforhøjelsesniveau, tidsramme for fuld gennemførelse af stigningen. Fordelen ved bonusmetoden er dens enkelhed og evnen til at dække de samlede ekstra kompensationsomkostninger for virksomheden.\n3. Salgskonkurrencer baseret på prisstigning succes. Stoking de konkurrencedygtige brande med en salgskonkurrence på salgsrepræsentanten eller holdniveauet kan være meget effektiv og maksimere investeringens styrke i konkurrencen. Salgskonkurrencer er typisk mest effektive, når de ekstraordinære gevinster tjenes af de allerbedste kunstnere, som for prisforhøjelser simpelthen måles som den samlede omsætningsvægtede prisforhøjelse opnået. Konkurrencer er særligt nyttige, når salgsteam har en vis fleksibilitet til at forny og eksperimentere med forskellige tilgange. Konkurrencer fokuseret på det samme mål, såsom prisforhøjelser, hurtigt mister effektivitet og skal udskiftes med systemer, hvor alle reps og hold, der opfylder deres mål, vil blive belønnet.\nMange stykker skal samles for en velafviklet prisforhøjelse som fastsættelse af prismål, salg af armaturer med up-to-date kunde- og markedsdata, kommunikation med kunder og marked og alternative løsninger til kunderne for at holde omkostningerne lave. Linchpin er dog en dygtig og vel motiveret salgsstyrke. Når forbedringen af prisforhøjelsen bliver en prioritet, skal du se tidligt og tæt på incitamentsplaner for at sikre, at salgsteamene vil være fuldt engagerede i det hårde arbejde i forvejen.\nLife Purpose Institute er stolt af at være den mest personlige coach træning til\nEkspertrådgivning: Hvad skal en ugentlig 1: 1 salgsmøde ligne?\nEt salgsmøde på 1: 1 giver salgschefer og salgsrepræsentanter tid til refleksion og målindstilling\nKøb under rustningens mors dag salg til den hårdeste arbejdende kvinde i dit liv\nHun er den hårdeste arbejdende kvinde, du kender og fortjener det højeste kvalitetsudstyr til\nAkademisk motivation og skolekultur i barndom og adolescens – Oxford stipendium\nCynthia Hudley og Adele E. Gottfried Abstrakt Decennier af forskning viser de vigtige forbindelser mellem akademisk\nInspirerende Race Tegn\nFoto: Melissa Rae Lopez / Cook Langsom. Løb hurtigt.\nFå Motiveret Boot Camp – Aubrey Texas 76227, US Business Search\nFå adresse, telefon og andre detaljer for Get Motivated Boot Camp. Camps-rekreative forretninger på\n© 2019 Elaxa.Ru


Livet som mor Arkiv - Side 7 af 7 - www.frufrilda.dk\nNytårsforsæt hos Jørgen og Merete\nJørgen og Merete Livet som mor\nAllerførst, velkommen til nye læsere, som jeg har lagt mærke til følger med. TAK for det! I vil med fordel kunne læse lidt intro til Jørgen og Merete her. Jørgen og Merete synes egentlig, det går meget godt. De lever et stille liv i forstaden og trives med trægulve og opvaskemaskine. Noget af det eneste der…\nAf Christina\tjanuar 3, 2016\t0\nKopper i keramik\nSom jeg før har nævnt, er jeg ret glad for kopper. Jeg vil næsten driste mig til at sige, at jeg har en koppefetish. Vi har mange kopper og jeg kan huske, hvor jeg har hver og én fra. Hver dag, når jeg tager en kop, tænker jeg på vedkommende jeg fik den af. Det er så…\nAf Christina\tdecember 30, 2015\t0\nJeg har simpelthen lyst til at skrive et helt almindeligt indlæg, som modstykke til denne weekends fuldstændig uforståelige og vanvittige scenarie i Paris. Noget som er så fjernt, voldsomt og alligevel så tæt på. Jeg har lyst til noget almindeligt. Som viser, at livet leves og er fyldt med kærlighed og skønne oplevelser. Glæde, skønne…\nAf Christina\tnovember 15, 2015\t0\nJetlag i en uge?\nNu er det en uge siden, vi kom hjem fra Bali. Og jeg må bare sige, at det var virkelig dejligt at komme hjem igen. Både til hverdagen, veninderne, misserne, kollegerne, arbejdet og madlavningen. Jeg kan faktisk rigtig godt lide hverdagen. Der er noget over strukturen og forudsigeligheden, som jeg synes er rart. Faktisk er…\nAf Christina\tnovember 8, 2015\t0\nFor nogle år siden flyttede jeg for mig selv uden særlig mange møbler og heller ikke noget fjernsyn. Helt bevidst valgte jeg fjernsynet fra. Jeg kom egentlig på idéen af flere årsager. Jeg brugte ALT for meget tid på intetsigende programmer, serier, dårlige nyheder og alt muligt andet fuldstændig ligegyldigt gejl. Jeg ville gerne udnytte…\nAf Christina\tseptember 14, 2015\t4\nEn lille smule selvforsynende\n…kan man vel godt kalde det, når man har 3 æbletræer og et par brombærbuske i haven? Ja okay, det er måske i virkeligheden lidt overdrevet. Kom igen, når du har høns og højbede i haven. Mindst. Nå, men det er i hvert fald virkelig hyggeligt, at plukke æbler af egen avl og spise brombær…\nAf Christina\tseptember 11, 2015\t0\nHvor glad kan man egentlig være for en kat\n…og er det gengældt? En kat er jo sin egen og jeg tror i bund og grund den er tilfreds med lidt (meget, eller okay, faktisk en del)mad, en sofa og lidt nus. Med fare for, at jeg kommer til at fremstå som en totalt crazy catlady ud over det sædvanlige, kommer der her et…\nAf Christina\tseptember 9, 2015\t0\n…er et kapitel for sig. Jeg nyder efteråret rigtig meget. Der er noget helt specielt ved de kølige morgener og de lune eftermiddage. Farverne. Blæsten. Regnen. De røde nyplukkede æbler. Bærbuske. Vi har en nem og skøn have og det er første efterår, vi har i den. Vi har boet i huset i næsten et…\nAf Christina\taugust 27, 2015\t0\nHelle Høhl Illustration\nJeg får lige lyst til at dele denne skønne tegning, som vi fik i bryllupsgave. Vi fik så overvældende mange gaver og det er først nu, hvor vi er ved at lande, at vi har ordentlig tid til at få set ordentlig på gaverne. Tegningen herunder er ret spot on og Mette Høhl, der er…\nAf Christina\taugust 17, 2015\t0\nFru Frilda og et bryllup\nNoget skelsættende er hændt i weekenden – jeg er nemlig blevet gift med den smukkeste mand ever. Som i den smukkeste jeg nogensinde har kastet mit blik på. Og jeg har ellers kastet blikket på en del. Nu er jeg en ægte Fru eller hustru om man vil, jeg kan ikke blive enig med mig selv…\nAf Christina\taugust 10, 2015\tSlået fra


Tivoli er åben igen. Mandag morgen slog man portene op for besøgende for første gang siden nedlukningen. Håndsprit, plexiglas, specialdesignet Tivoli-visir og en ny kø-app skal tilpasse den gamle have til den nye virkelighed. Køen til forlystelserne var kortere end normalt, og der var mindre trængsel i haven. Men i Grøften var stemningen, som den plejer.\nTivoli åbner for 2020 sæsonen, efter at have været lukket pga Covid-19. Her åbner Pjerrot Tivoli. Fold sammen\nMandag d. 08. juni 2020, kl. 18.41\nEn flok unge gardister står klar iført deres røde og hvide uniformer og bjørneskindshuer. Selv om det er måneder siden, at de har været samlet, har de ikke glemt melodien.\n»Jeg har øvet mig hver dag derhjemme,« lyder det fra den ene af dem. »Men det er så keeedeligt. Det er meget sjovere at være i haven,« lyder det fra en anden dreng, der hiver trommestikkerne frem. Ikke et trommeslag eller et fløjt skal lyde forkert, når Tivoligarden spiller igen.\nEn halv time efter slår rådhusklokkerne 11, og stilheden sænker sig som en tung dyne over haven. Pjerrot er iført sin sædvanlige ansigtsmaling og står sammen med en ballerina klar foran indgangspartiet. »5, 4, 3, 2, 1, nu!« tælles der ned i kor.\nPjerrot klipper det røde bånd over, og portnere åbner portene til haven. Orkesteret sættes i gang, og gardisternes trommer og fløjter bliver til en genkendelig melodi. Det lyder, som Tivoli altid har lydt, og nu er de i gang igen.\nEfter lang tids venten er det nu blevet forlystelsesparkens tur. I første omgang var der udsigter til at åbne 2. april, men det blev ændret til tidligst 10. maj, og nu – en måned senere – kan de åbne igen.\nTivoli åbnede mandag for 2020-sæsonen efter at have været lukket pga. covid-19. Pjerrot klippede snoren. Fold sammen\nEn flok skoleelever løber i gadedrengehop, mens en familie triller afsted med barnevogne bag dem. Der er trængsel ved indgangen, men køen afvikles hurtigt, og som folk spreder sig i haven, er der god plads at boltre sig på. I haven er der flest skoleklasser og børnefamilier at spore. Thorbjørn Bromann er en af dem. For ham er Tivoli et sted, hvor man tager sine børn hen, og har altid været det. Det er dog ikke helt, som det plejer.\n»Der er altid god stemning og mange oplevelser for ens børn, men lige nu er her jo helt tomt. Jeg har kommet i Tivoli i 35 år, og jeg har aldrig oplevet, at man kan gå rundt stort set uden andre mennesker,« siger Thorbjørn Bromann, der er taget i Tivoli for fejre datterens fødselsdag.\n»Vi har fået at vide, at vi skal downloade en app, og den skal bruges, ligemeget om der er kø. Det er fint, at der bliver taget de nødvendige sikkerhedforanstaltninger. Det kan da være, at det fjerner lidt af den almindelige Tivoli-oplevelse. Hvis appen fortsætter længere frem i tiden, vil det nok være lidt irriterende, men her i starten må man indstille sig på, at det er sådan, og det er fint,« siger Thorbjørn Bromann.\nI den klassiske restaurant Grøften er tjenerne ved at dække op med servietter og bestik. De forventer en travl dag, fortæller tjeneren. Et par pensionister spadserer rundt for at se på påfuglene, og et par børn diskuterer, hvilken forlystelse de skal prøve først.\nI den ikoniske smørrebrødsrestaurant Grøften dækkes der op til gæster på restaurantens første åbningsdag efter nedlukningen. Fold sammen\nSkrigene er lavere end de plejer. Man kan først høre dem, når man nærmer sig den gammeldags rutsjebane. Også køen til forlystelsen er kortere og fylder kun starten af rampen. En flok børn står lidt for tæt, når de ivrigt rykker frem i køen. Et par stykker går rundt med deres mobiltelefoner i hånden. De kigger ned på en app. Den viser, hvornår det er deres tur til en karrusel, men der er forvirring at spore, som en flok børn diskuterer, om de bare kan stille sig i kø til rutsjebanen uden at have registeret det på appen. Det er en af de ting, som er lidt anderledes siden sidste besøg i Tivoli.\nSom noget nyt har man nemlig skruet op for det digitale i haven for at tilpasse sig den nye coronavirkelighed. Gæsterne bliver opfordret til at bestille tid til en tur i forlystelserne gennem Tivolis app, så de modtager en besked, når deres tur nærmer sig. Det sker for at undgå, at der opstår lange køer ved forlystelserne.\nPå samme måde kan man gennem Tivoli-appen bestille mad til afhentning. Det står i kontrast til den analoge oplevelse, som Tivoli, der er en af verdens ældste forlystelsesparker og har eksisteret siden 1843, er kendt for. Det har to unge kvinder, der står i kø til rutsjebanen, bemærket.\n»Det er meget rart at slippe for at stå i kø, men man kan spørge, om det ikke netop er en del af oplevelsen ved at gå i forlystelsesparker, for så står man jo bare og hygger. Nu skal man bruge sin telefon hele tiden, men det er selvfølgelig bedre at have det, end at de er nødt til at holde lukket,« siger Frederikke Hvidberg.\nDe har mærket, hvordan oplevelsen er lidt anderledes, end den plejer. Blandt andet er der opsat plexiglas ved de forlystelser, hvor perosnalet er tæt på gæsterne og flere medarbejdere bærer visir.\n»Man kan godt mærke, at der er nogle yngre børn, der ikke er så gode til at holde afstand, men ellers går det meget fint,« siger hendes søster.\nVed den gamle rutsjebane giver en medarbejder iført et specialdesignet Tivoli-visir i pangfarver tegn til, at næste barn i køen kan hoppe op i vognen. Han spritter af med en gennemsigtig spritflaske, inden han hiver i bøjlestangen for at sikre sig, at børnene foran ham er spændt sikkert fast.\nPå grund af coronanedlukningen har gardisterne været nødt til at øve derhjemme. Men det er nu bedst at gøre det i selskab med de andre, fortæller drengene. Fold sammen\nTivoli har presset på for at få lov at åbne, og det har tidligere været fremme, at forlystelsesparken har tabt omkring seks millioner kroner i omsætning om dagen under coronakrisen. Og med udsigt til en sommer med få turister, der ikke må overnatte i hovedstaden, ser det ikke ud til, at de vender tilbage til omsætningen før coronakrisen lige foreløbig. I et interview med Berlingske i sidste uge gav Tivoli-direktør Lars Liebst dog udtryk for, at han stadig er en »lille bitte smule optimistisk« for sommeren.\n»Hvis vi trækker alle turisterne ud, så er det 30 procent svarende til 1,5 mio. gæster på et år. Vi ved ikke, hvordan danskernes mønster bliver, men vi forventer, at der kommer mange københavnere, og så må vi se, om de andre dele af landet får lyst til at besøge København. Så ved vi, at vi er attraktive,« siger Lars Liebst.\nKøen foran Grøften er lang og når helt ud på stien. Den traditionsrige og ikoniske teatercafé, der har ligget i Tivoli i 131 år, får besøg af stamkunder, hvor der tælles mange kendte imellem. Af køen at dømme kan man forledes til at tænke, at Grøften måske er det mest savnede ved Tivoli. Stamkunderne er mødt op i god tid inden åbningen klokken 12. Flere kender hinanden og støder på bekendte i køen.\n»Det er sgu godt; nu kan vi endelig komme i Grøften igen.. »Ja vi har sgu savnet det, så skal vi sgu have stjerneskud igen,« lyder det grinende fra to mænd i køen iklædt nydeligt tweed-jakkesæt og høj hat.\nTivoli har valgt at køre med en bemanding svarende til højsæsonen for at sikre de nødvendige forholdsregler i forhold til coronavirus. Men samtidig kommer der færre gæster, og dermed bliver det dyrere at drive haven. På grund af nedlukningen har man besluttet at forlænge sommersæsonnen til 11. oktober. Alle forlystelserne er åbne bortset fra forlystelsen Tik Tak og Legelandet skærsilden, der ikke lever op til myndighedernes krav. Der vil heller ikke blive holdt musicals og koncerter, herunder Fredagsrock, i år.\nGardisterne marcherer i takt ned ad alléen: »badadum, badabum, bum, bum«, og en skoleklasse samler sig i siderne for at betragte dem.\nSevil Celik Skora er lærer i en specialklasse fra en skole i København. Hun fortæller, hvordan de har ventet på, at Tivoli åbnede igen, så de kunne tage eleverne en tur i haven.\n»Vi har bare savnet det under nedlukningen. Vi kommer her ofte, for det er så godt givet ud for vores elever, så vi har faktisk manglet det. Nu er det endelig åbent, så derfor tog vi også afsted allerede i dag,« siger Sevil Celik Skora.\nHun var i begyndelsen skeptisk over for appen, som hun troede aldrig ville fungere, men fortæller, at hun oplever det som »mega gennemtænkt og smart«.\n»Vores største bekymring har været køen. Det er altid det, der volder flest problemer og tager længst tid. Så muligheden for at stå i kø digitalt og stadig færdes ude uden at stå for tæt fungerer bare. For min skyld må det gerne fortsætte sådan. Det er som om, at verden føles lidt mere normal igen, når man kan komme afsted,« siger hun.\nTivoli åbner for 2020 sæsonen, efter at have været lukket pga Covid-19 Fold sammen\nLars Liebst: »Det er helt uvirkeligt, men Tivoli kan åbne på to dage«\nPå trods af advarsler fra ministre og myndigheder står Tivoli fast: Genåbner i maj\nTivoli var i »topform«. Så kom krisen – nu er Lars Liebst lidt »optimistisk« og klar til sin sidste sæson


Barnet har værdi i sig selv\nI en positiv evaluerende praksis finder vi frem til det bedste i det enkelte barn, vi følger barnets spor og ser forskellighed som en ressource.\nI Stribonitten møder vi hinanden med glæde og begejstring, fordi vi er hinandens rollemodeller og fordi glæde smitter. Vi tackler dagligdagens udfordringer sammen med målet om at få succesoplevelser.\ntillid til hinanden er der frihed til at være en autentisk voksen, der tager initiativ, ser muligheder og lader sig begejstre i det pædagogiske arbejde og i udviklingen af et samlet børnehus.\nI Stribonitten indgår vi et forpligtende fællesskab med hinanden, hvor forældrene engagerer sig i børnenes dagligdag. Alle voksne bakker op omkring legepladsdage, forældremøder, temaaftenener, bestyrelses- og udvalgsarbejde samt fællesarrangementer - fordi engagement styrker fællesskabsfølelsen og relationer på tværs af familier, som er til glæde for børnene.\nLæreplanen og div. retningslinje


Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk – Se vigtig info\nFirkløverparken 41, 1. th\n2,61 mio. kr.\nFirkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk\nLejligheden på Firkløverparken 41, 1. th i Vallensbæk er opført i 2007 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 107 m2. Lejligheden er en almennyttig bolig hos Vallensbæk Boligselskab, boligafdeling Firkløverparken.\nEjendommen ligger i Vallensbæk Kommune og tilhører skoledistriktet Pilehaveskolen. De nærmeste naboer er typisk yngre byboere med et højt uddannelsesniveau. Den årlige risiko for indbrud er relativ lav, 1.22 procent i området.\nLuftfoto af Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6534°N, 12.3676°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk\nFirkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nFirkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk ligger i den gamle Vallensbæk kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er opført i 2007 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis radonsikret mod undergrunden. Ejendommen er nemlig opført efter bygningsreglementet i 1998 stillede krav om, at nybyggeri skal radonsikres.\nFirkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Firkløverparken 41, 1. th ingen risiko for Asbest.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Firkløverparken 41, 1. th ingen risiko for PCB.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Firkløverparken 41, 1. th ingen risiko for tungmetaller.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk.\nDer er dog indenfor en radius på ca. 500 meter fra adressen registreret 7 jordforureninger. Af disse er 2 egentlige jordforureninger (type V2), mens 5 er mulige forureninger der ikke endnu er undersøgt (type V1).\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 9qt-Vallensbæk By, Vallensbæk, der hører til Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n153-20264 Region Hovedstaden 307 -\n153-00056 Region Hovedstaden 389 -\n153-02032 Region Hovedstaden 60\n153-20265 Region Hovedstaden 196\n153-00056 Region Hovedstaden 237\n153-20262 Region Hovedstaden 242\n153-20020 Region Hovedstaden 439\nSidst opdateret 22 juli, 2019.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk.\nDer er trafikstøj på adressen Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk om dagen:\nDrikkevand på adressen Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk.\nFirkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nFirkløverparken 41, 1. th ligger i et område hvor højt og/eller stigende grundvand kan udgøre et problem.\nDen modellerede gennemsnitlige grundvandsdybde er 1.1 meter på adressen. Dybden er baseret på data fra hele perioden 1991-2020 i vinterhalvåret. Medtages usikkerhed/datavariation ligger den gennemsnitlige grundvandsdybde i intervallet 0.6 - 2.1 meter. Det ret store usikkerhedsinterval afspejler bl.a. (1) usikkerhed på den nummeriske model, (2) naturlige nedbørsvariationer og (3) usikkerhed på de målte grundvandssdybder i de geologisk boringer.\nSelvom grundvandsspejlet sandsynligvis ligger 1.1 meter under terræn, så kan det ikke afvises at den sande dybde kun er 0.6 meter. For perioder med meget nedbør kan grundvandsspejlet derfor, muligvis, gøre det svært/umuligt for overfladevand at trænge ned i den allerede vandmættede jord.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Firkløverparken 41, 1. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nFirkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nFirkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk ligger i en højde på 11.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk.\n✓Generelle BBR informationer om Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk\n✓BBR materialer og installationer for Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk\n✓BBR arealer for Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk (Bygning nr. 1)\nBygning, Samlet areal 3491 m2\nHent den officielle BBR meddelelse for Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Firkløverparken 41, 1. th har energimærke C.\nEnergimærket er gyldigt fra 10. februar 2015 til 10. februar 2025.\nIfølge BBR er bygningen opført i 2007. Et C-energimærke er meget typisk for bygninger fra tidsperioden (bygninger fra 1999-2008 har typisk energimærke B eller C; Se figur nedenfor).\nSammenligning af energimærket C for lejligheden på Firkløverparken 41, 1. th (byggeår: 2007) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nNye bygninger skal i dag som minimum leve op til energikravene for A2015, så et energimærke C efterlader plads til forbedring. Energimærkerapporten indeholder et enkelt energiforbedringsforslag: solceller.\nSolceller: Solceller på tagfladen 26.800 kr 450.000 kr\nEnergimærkerapporten indeholder et enkelt rentabelt forslag Solceller på tagfladen (pris: 450.000). Rentabelt betyder at forslaget i et snævert økonomisk perspektiv er fordelagtigt fordi den årlige besparelse på sigt betaler energirenoveringen hjem. Det fremgår ikke i energimærkerapporten om forbedringerne giver et bedre energimærke.\n✓Grønne investeringer i lejligheden på Firkløverparken\nDe en forbedringsforslag listet i oversigten repræsenterer grønne investeringer, der reducerer energiforbruget, hjælper miljøet, mindsker CO₂ udledningen og giver årlige besparelser på boligopvarmning:\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Firkløverparken 41, 1. th er der desuden mulighed for energisparetilskud via Vallensbæk Fjernvarmeværk A.m.b.a., der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Firkløverparken 41, 1. th er endda i den specielle situation at 1 renoveringer er markeret som rentable.\nTeknologisk fremskridt: Den foreslåede investering i solceller har i energirapporten en anslået pris på 450.000 kr. Prisen på solceller falder løbende samtidig med at deres effektivitet stiger. Det betyder samlet set at prisen på solcelleenergi i dag er nede på ca. en tredjedel af hvad den kostede for 10 år siden.\nDen primære opvarmningskilde på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nFirkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk modtager fjernvarme fra Vallensbæk Fjernvarmeværk A.m.b.a.\nLokalområdet — Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk\nBeboerne i området omkring Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er mestendels conzoom®-typen Byens Puls\nFirkløverparken 41, 1. th hører til afstemningsområdet Pilehaveskolen hvor der er 3.960 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 50 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Firkløverparken 41, 1. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 1634 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 12.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.22 pct.\nFirkløverparken 41, 1. th hører under skoledistriktet Pilehaveskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Pilehaveskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk.\nCOAX bredbånd (kabel-TV): 3 forskellige udbydere med hastighed op til 1000 / 100 Mbit/s\nSe fibernet dækningsgrad omkring Firkløverparken 41, 1. th\nDer er god 4G mobildækning på Firkløverparken 41, 1. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Firkløverparken 41, 1. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Firkløverparken 41, 1. th\nData sidst opdateret 12 juli, 2021\nInternet og Mobildækning Firkløverparken 41, 1. th, Vallensbæk\nAnbefalet bredbånd på Firkløverparken 41, 1. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Firkløverparken 41, 1. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Firkløverparken 41, 1. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Firkløverparken 41, 1. th.\nJordarten under Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Firkløverparken 41, 1. th\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 126 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Kornmarksvej 26. Boringen blev afsluttet 16 juni, 2015. Brøndborer var Geosyd A/S. Formålet med boringen var Forureningsbor./miljøundersøg./lossepl./affaldsdep./lov 214 og anvendelse er angivet som Sløjfet/opgivet/opfyldt boring. Boringen nåede en dybde på 6.1 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 207. 5302 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Firkløverparken 41, 1. th.\n126 Forureningsbor. 6.1 207. 5302 »\n134 Forureningsbor. 5.0 207. 5301 »\n148 Forureningsbor. 5.0 207. 5300 »\n174 Forureningsbor. 4.0 207. 5299 »\n199 Forureningsbor. 4.0 207. 5298 »\n300 Vandforsyningsboring 19.0 207. 368 »\n304 Forureningsbor. 207. 5464 »\n333 Forureningsbor. 207. 5465 »\n348 Forureningsbor. 207. 5466 »\n363 Forureningsbor. 207. 5467 »\nHvor langt er der fra Firkløverparken 41, 1. th\nAfstand: 8,49 km\nAfstand: 599 meter\nAfstand: 956 meter\nAfstand: 8,92 km\nAfstand: 529 m\nInfo om vej: Firkløverparken\n✓Stamoplysninger for Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk\nGeografiske koordinater 55.65339983°N, 12.3676406°Ø\nHøjde over havets overflade 11,9 m.o.h.\nAdressens Id 40eb1f85-947b-4581-e044-0003ba298018\nBFE nummer 9875680\nAlmennyttig boligafdeling Firkløverparken »\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Firkløverparken 41, 1. th, 2625 Vallensbæk.


Spikes & Sparrow messenger i skind brandy med prisgaranti\nForside / Butik / Herretasker / Spikes & Sparrow messenger i skind brandy\nSofistikeret messenger fra Spikes & Sparrow.Mål: 27 x 37 x 8 cm.Materiale: Skind.Style: 77594H140. … læs mere her\nVarenummer (SKU): 77594H140Brandy Kategorier: Computertasker, Herretasker, Messenger tasker, Skuldertasker, Spikes & Sparrow, Spikes & Sparrow herre\nMange leder efter den billigste Spikes & Sparrow messenger i skind brandy på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop – og der er oven i købet også prisgaranti, så du finder ikke billigere.\nProduktfakta for Spikes & Sparrow messenger i skind brandy\nVarenavn: Spikes & Sparrow messenger i skind brandy\nVare ID: 77594H140Brandy\nSpikes & Sparrow messenger i skind brandy fra Spikes & Sparrow\nSpikes & Sparrow messenger i skind brandy er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i kategorien Herretasker – Computertasker – Messenger tasker – Skuldertasker – Spikes & Sparrow – Spikes & Sparrow herre – Skuldertasker. Og hey – du får jo også lige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Spikes & Sparrow messenger i skind brandy hos onlineshoppen CarrieAlong.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder du noget for alle, det kan jo passende være dette produkt. Køber du varer online er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøb Spikes & Sparrow messenger i skind brandy online og få ekstra fordele\nHusk at når du køber varer i webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har købt dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan faktisk sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\n28 anmeldelser af Spikes & Sparrow messenger i skind brandy\nVær den første til at anmelde “Spikes & Sparrow messenger i skind brandy” Annuller svar


Standox Information Center i Wuppertal fejrer 20 års jubilæum\nI 1998 åbnede Standox sit første informationscenter i Wuppertal med en målsætning om at gøre sine kunder til brancheførende. I dag, ligesom tidligere, uddanner dette center autolakerere i at bruge Standox-sortimentets fulde potentiale og dermed arbejde særdeles hurtigt og effektivt.\nKunder fra hele verden lærer om nye lakeringsteknikker og energieffektive reparationsprocedurer i informationscenteret i Wuppertal.\n"God teknologi og gennemtænkte processer er lige så vigtige succesfaktorer inden for professionel lakering af biler som de materialer, der bruges," siger Olaf Adamek, der er varemærkechef for EMEA-området hos Standox. For at uddanne sine kunder i disse teknikker og processer åbnede Standox sit informationscenter i Wuppertal for 20 år siden. Det var det første af de mere end 60 Standox-kursus- og uddannelsescentre, der i dag findes i hele verden. Kursets emner dækker alt fra digital farvestyring og farvevidenskab gennem reparationsteknikker som MicroRepair til energieffektive reparationsprocesser.\nDet første informationscenter åbnede i Wuppertal for tyve år siden – og udgør stadig kernen inden for uddannelse hos Standox.\n"Det er afgørende for bilproducenter at holde sig opdateret," siger Olaf Adamek. Dette er vigtigere end nogensinde, fordi meget har ændret sig på lakeringsmarkedet i de sidste 20 år. Informationscenteret i Wuppertal har også kontinuerligt tilpasset sig udfordringerne, så Standox kan sikre, at kunderne altid er opdaterede. "Hvert år opdaterer vi vores bedste kursusprogram for at opfylde alle krav her i Wuppertal," siger Harald Klöckner, der er Standox' chef for uddannelse og teknisk service i Europa, Mellemøsten og Afrika. "Vores informationscenter opdateres også regelmæssigt for at opfylde nye standarder, især i forhold til værksteds- og konferenceudstyr. "\nUddannelsescenteret i Wuppertal moderniseres og tilpasses konstant for at overholde de nyeste krav.\nDigital farvestyring bliver stadig vigtigere på lakeringsværkstedet.\nJubilæets helt egen farve\nFor at fejre denne særlige begivenhed har Standox fundet på noget helt særligt. De har udviklet en ny farve specielt til jubilæet: Standox Performance Blue, der er en kraftig blå farve, som nu fås i den tekniske Standowin iQ-database. Et andet særligt højdepunkt er informationscenterets receptions- og konferenceområde, der er blevet istandsat i forbindelse med jubilæet. Stedet huser nu et kunstværk bestående af 18 metalplader, der alle er malet ved hjælp af airbrush teknologi. Olaf Adamek er meget stolt over jubilæet: "Vi er stolte over at videreformidle vores ekspertise tydeligt og på et højt niveau til professionelle autolakerere over hele verden – og at vi nu har gjort det i 20 år."\nInteresserede autolakerere kan se tilgængelige Standox-seminarer og -kurser på www.standox.com/dk/da_DK/marketing-services.html


Lovforslaget har til formål at beskytte arbejdstagere, der indberetter overtrædelser af EU-retten (som defineret i lovforslaget), alvorlige lovovertrædelser eller andre alvorlige forhold.\nLovforslaget pålægger private arbejdsgivere med mere end 249 ansatte samt alle offentlige arbejdsgivere at etablere en whistleblowerordning senest den 17. december 2021, mens fristen for private arbejdsgivere med mellem 50 og 249 ansatte er den 17. december 2023.\nEfter lovforslaget skal whistleblowerordningen alene give arbejdstagerne en adgang til at indberette under ordningen. Arbejdsgiveren kan dog vælge at udvide ordningen til også at omfatte andre persongrupper. Personer, der ikke kan indberette under arbejdsgiverens whistleblowerordning, vil være henvist til at indberette under en såkaldt "ekstern" whistleblowerordning, der efter lovforslaget etableres af Datatilsynet.\nWhistleblowerordningen skal ledsages af en governancestruktur, der bl.a. inkluderer procedurer for indberetning og opfølgning, udpegning af en intern whistleblowerenhed, dokumentationspligt, m.v.\nPå webinaret stiller Michael Hopp og Jacob Falsner skarpt på forslaget til lov om beskyttelse af whistleblowere, herunder påvirkningen af eksisterende whistleblowerordninger.


2015 NFL Draft preview – Arizona Cardinals – Draftday.dk\n2015 NFL Draft preview – Arizona Cardinals\nJacob Nørtov\tNFL Draft, NFL Draft preview\t 26/04/2015 - 09:31 2 Minutes\nHead coach Bruce Arians ser ikke nogen åbenlyse huller i Arizona Cardinals’ trup, og derfor vil han og general manager Steve Keim gå efter den bedste spiller på deres board.\nArians og co. har et draft board på 130 spillere, og de vil primært se på opgraderinger til den bageste del af forsvaret.\nDraft valg i de tre første runder: 24, 55, 86\nTre største behov: RB, CB, LB\nAndre Ellington fik alle chancer for at vise, at han kunne trække læsset for Cardinals’ angreb, men han var ineffektiv og plaget af skader. Med sine 199 pund har Ellington næppe størrelsen til at være omdrejningspunkt, og Bruce Arians sagde i marts, at Cardinals er i markedet for en større back. Det er tvivlsomt om Georgias Todd Gurley og Wisconsins Melvin Gordon når til Cardinals i bunden af første runde, men Alabamas T.J. Yeldon eller Minnesotas David Cobb kunne være mulige bud i anden eller tredje runde.\nCardinals har mistet Antonio Cromartie og mangler en starter modsat Patrick Peterson. Jerraud Powers mangler den størrelse, som Cardinals søger til positionen, og Justin Bethel har marginal erfaring trods sine tre år i ligaen. I første runde ligner Wake Forests Kevin Johnson et rigtig godt fit, og det samme gør UConns Byron Jones. Venter Cardinals til anden- eller tredjedagen er USC’s Josh Shaw et interessant navn. Hold også øje med Arizona States Damarious Randall, som flere hold ser som cornerback. Han mangler noget størrelse men er dygtig i opdækning.\nDer er behov for hjælp på både inder- og ydersiden af Cardinals’ 3-4 system. Daryl Washington forventes at få endnu en karantæne, og Sean Weatherspoon – der er kommet til fra Atlanta Falcons – har været plaget af flere skader og har blot spillet 20 kampe de sidste tre år. På flanken er Alex Okafor en god pass rusher, men han har brug for hjælp, og det kommer næppe fra free agent-signingen Lamarr Woodley. Hvis Nebraskas Randy Gregory falder i første runde, vil han være svær at lade passere, men ellers kunne navne som Washingtons Hau’oli Kikaha eller Utahs Nate Ochard være i spil på andendagen. Michigans Jake Ryan er et muligt valg på tredjedagen.\nPublished 26/04/2015 - 09:31\nPrevious Post 2015 NFL Draft preview – Carolina Panthers\nNext Post Er det godt at vinde i college?


Så er det officielt: Her åbner Aalborg Mægleren deres tredje butik\nSkrevet den 10. januar 2017 kl 17:01 Af Michael Qureshi\nBo Lynge og Aalborg Mægleren får endnu en butik i byen\nDet er blot lidt over fire år siden, at Aalborg Mægleren blev en ny spiller på ejendomsmæglermarkedet i Aalborg.\nSiden har den fremadstormende mægler med lokal forankring i Aalborg taget terræn på de landsdækkende kæder, og har de seneste år etableret sig helt i toppen blandt de bedst sælgende mæglere i byen.\nAalborg Mægleren har med butikker i Hasseris og Nørresundby sikret sig en stærk position i Aalborg, og nu kan migogaalborg.dk fortælle, at man udvider med endnu en butik i den hastigt voksende virksomhed.\nStifter og indehaver af Aalborg Mægleren Bo Lynge bekræfter over for migogaalborg.dk, at man åbner en tredje butik, som kommer til at ligge på Hadsundvej i Vejgaard.\n”Det er korrekt, at vi pr. 1. marts åbner en afdeling i Vejgaard. Det ligger helt naturligt i forlængelse af byens udvikling, hvor der sker rigtig mange spændende ting i den østlige del af Aalborg by.\nByer som Gistrup, Gug, Klarup, Sønder Tranders og ja hele vejen ned til Støvring er midt i en rivende udvikling, og der er det et naturligt udgangspunkt, at vi forankrer os på det område ved at placere en afdeling i Vejgaard, som sammen med Aalborg Øst er et område, vi vil gøre mere ved” forklarer Bo Lynge.\nHan mener dermed, at Aalborg Mægleren bliver godt dækket ind med de tre afdelinger.\n”Vi dækker midtvest med Hasseris-butikken, nordpå med Nørresundby og så nu ud mod Aalborg Øst med Vejgaard-butikken og hele vejen ned til Støvring. Så tror jeg heller ikke vi skal have flere butikker i Aalborg.\nVi skal ikke have mange butikker bare for at have dem. Så hellere lidt færre med en masse volumen på. Vi føler, at vi på den her måde kan bevare vores status som en lokal Aalborg Mægler med fingeren på pulsen i samtlige dele af Stor-Aalborg,” siger Bo Lynge.\nHan er stolt over, at man nu har nået det punkt, at man kan udvide med en tredje butik.\nIsær fordi Aalborg er et usædvanligt hårdt marked på ejendomsmægler-fronten. Sammenlignet med Aarhus er der langt hårdere kamp i Aalborg.\n”Alene i postnummer 9000 er der 28 enkelte mæglerbutikker mod 14-15 stykker i Aarhus på trods af, at de har tre gange så mange ejendomshandler. Der er rigtig mange aktører her i Aalborg, men vi tror på, at fremtiden bringer nogle færre og større enheder.\nVi tror på, at man kommer til at se samme tendens som i Aarhus med nogle større og mere dominerende spillere, og så er det vigtigt for os at få manifesteret som en af dem, man skal regne med i byen,” forklarer Bo Lynge.\nHan er glad for den opbakning som aalborgenserne viser de lokalt startede mæglere.\n”Aalborg er lidt speciel, fordi det lader til, at folk i højere grad dyrker den nære relation og støtter op om det lokale initiativ. Man støtter simpelthen op omkring de mæglere, som er startet op lokalt. Det er en fantastisk støtte at mærke som iværksætter i en hård branche.\nFolk her søger lidt mere den mindre uafhængige mægler end de store finansielle supermarkeder, der kører efter samme principper over hele landet, og sjældent tænker ud af boksen,” mener Bo Lynge.\nI Vejgaard-butikken kommer der også til at være en boligstylist, der skal være et ekstra service-element for kunderne hos Aalborg Mægleren.\n”Det er et ret nyt tiltag, som jeg ikke har set andre steder i Aalborg. Tanken er, at hun skal hjælpe kunderne lidt på vej. Nogle gange kan man godt blive lidt fartblind af at gå i sit hus hver dag.\nMåske tænker man, at det er belejligt med mange køkkenmaskiner fremme, mens en mulig køber vil tænke, at det ser ud som om, at der mangler bordplads. Det er lidt hjælp til selvhjælp, og det tror vi på kommer til at give os en ekstra værdi,” forklarer Bo Lynge.\nTil Vejgaard-afdelingen har man rekrutteret personale internt, men det betyder, at der er behov for flere nye ansigter i Hasseris-afdelingen.\n”Vi kommer til at søge efter en ny mægler og en sekretær. Vi glæder os sindssygt meget til det her nye eventyr, men vi er også meget ydmyge over for opgaven. Vi ved vi kommer til at knokle for successen. Det er vigtigt, at vi bliver ved at bevare vores værdier og hele tiden fortsætter vores udvikling for at fastholde vores position,” slutter Bo Lynge.\nSådan kommer butikken i City Syd i Aalborg sandsynligvis til at se ud


Hama Maxi Perler - 300 Stifter Og 2 Hulplader → Køb billigt her - Gucca.dk\nHama Maxi Perler - 300 Stifter Og 2 Hulplader\nMed det store legesæt kan selv de mindste være med til at lave flotte mønstre og motiver med kulørte stifter på børnevenlige hulplader. Hama Maxi Stick gør det muligt for de mindste at... Læs mere.\nMed det store legesæt kan selv de mindste være med til at lave flotte mønstre og motiver med kulørte stifter på børnevenlige hulplader.\nHama Maxi Stick gør det muligt for de mindste at lave smukke, farvestrålende mønstre og motiver med stifter på hulplader. Stifternes halvrunde hoved er let at holde på for de små fingre og hulpladen er meget robust og kraftig, og har kun de huller, der er brug for.\nPå den måde får barnet hurtigt en fornemmelse af succes.\nDe færdige plader skal ikke stryges, men derimod kan barnet tage stifterne op igen, så barnet selv kan ændre på motivet eller begynde helt forfra.\nMed Maxi Stick, har den kreative leg også en pædagogisk dimension, og den bidrager til at udvikle mange af barnets færdigheder, herved finmotorikken, farvegenkendelsen og fornemmelsen af former og mængder er leg.\nCa. 300 Maxi Stick-stifter\n2 Maxi Stick-hulplader, sekskant\nNår man handler på Internettet er sikkerheden enorm vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca.dk prioriterer højt. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores online betalingsløsning er selvfølgelig NETS godkendt. Køb og betaling er derfor helt sikkert.\nNår vi siger 30 dages returret, så er det selvfølgelig på alle typer varer. Så hvis du af en eller anden grund fortryder købet, og ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du med god samvittighed sende din vare retur til os, hvorefter vi sender dine penge retur. Du er selvfølgelig velkommen til at tage kontakt til os, hvis du har spørgsmål, inden du returnerer et produkt.\nSom vores kunde, skal du naturligvis ikke vente for længe på din vare. Vi leverer sikkert og hurtigt. Hvis din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du ud for hvert enkelt produkt har mulighed for at se den aktuelle lagerstatus. Er du stadigvæk i tvivl om enten et produkts lagerstatus eller leveringstiden, så tag fat i os.\nI vores webshop har du mulighed for at vælge blandt forskellige typer betalingsmetoder. Her skal du naturligvis vælge den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Lige meget hvilken betalingsmulighed, du gør brug af - så kan du føle dig sikker og tryg. Se hvilke betalingsmuligheder du har hvis du benytter linket. Først når dit produkt er sendt, bliver beløbet trukket fra din bankkonto.\nSkulle det ske, at du har spørgsmål undervejs, skriver eller ringer du selvfølgelig bare til os. Imellem kl. 10-15 på hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at følge din ordre hele vejen til du har den i hænderne. Når du har gennemført købet, kan du gå ind på din personlige ordreside. Her har du mulighed for at følge med i, hvornår din forsendelse afsendes. Når vi har sendt din pakke, vil du samtidig modtage en e-mail med leveringsinformation fra os.\nLegetøj, Hama Maxi Perler, Legetøj\nDin anmeldelse af Hama Maxi Perler - 300 Stifter Og 2 Hulplader\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_kreativitet path__forside path__legetøj path__kreativitet path__perler path__kreativitet path__perler path__hama path__hamaperler path__hamamaxiperler300stifterog2hulplader


Mercedes lufter visionerne på Bornholm | Alt om varebiler - nyheder og test\nKonceptbilen Mercedes VisionVan var en mellemting mellem fremtidens Sprinter og et futuristisk bud på, hvad der er muligt inden for last mile transport – altså den sidste bid vej mellem lager og leveringsadresse.\nNu har vi set den nye Sprinter, og det står lysende klart, at VisionVan er mest det første og ikke ret meget det sidste.\nTyskerne holder fast i, at den skal være buskrydder for nogle af eller alle de mulige teknologier, der kan effektivisere fremtidens nærdistribution i byerne.\nDroner, selvkørende trolleyer, automatiske reolsystemer og naturligvis selvkørende varebiler er nogle af de mulige løsninger, Mercedes har samlet i pakken.\nVisonvan på turne\nOg de holder kæden stram, gør de. VisionVan turnerer Europa tyndt med sit bud på fremtidens distribution. I denne uge er den i Allinge for at udbrede budskabet om fremtidens intelligente varedistribution.\nDet rullende drone-hangarskib med automatiseret varerum er kun én af kombinationsmulighederne i VisionVan. Hvis du dykker ned i vores dækning af projektet, kan du se nogle af de løsninger, VisionVan foreslår.\nMercedes-Benz VisionVan indgår som en integreret del af Fremtidspladsen på Folkemødet, hvor der er debatter om blandt andet selvkørende biler, mobilitet, talende robotter og el-drift til tung transport. I denne forbindelse vises også verdens første serieproducerede el-lastbil, den knapt så futuristisk udseende Fuso eCanter.\nTags: FolkemødeFremtidspladsenMercedesVans and dronesVans and robotsVisionvan\nBridgestone lancerer helårsdæk til små varebiler


Hanne og hoteltyven af Britta Munk – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nHanne og hoteltyven af Britta Munk\nHanne er på ferie i Frankrig hos sin tante og arbejder på hendes hotel. Takket være Hannes hårde arbejde er hotellet igen fuld af liv, og gæsterne strømmer til. Men nu står Hanne og hendes tante over for en helt ny udfording. En af gæsternes kostbare smykker er forsvundet. Bor der er en tyv på hotellet? I denne bog møder vi også for første gang detektiven Tom, der skal blive en fast følgesvend.\nBritta Munk er blot et af de mange pseudonymer, som den danske forfatter Bengt Janus Nielsen (1921-1988) skrev under. I dag huskes han især for sine spændende børne- og ungdomsbøger, herunder de verdensberømte Kim-bøger. Også Hanne-bøgerne hører til blandt hans mest kendte og læste værker.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Hanne og hoteltyven' af Britta Munk i de 380 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 90.966 andre anmeldelser af bøger.\nHanne og Tom af Britta Munk Ebog\nEbog (ePub), Lindhardt og Ringhof, ISBN: 9788711499139


Efterløn er en ordning, hvor du kan trække dig gradvist tilbage fra arbejdsmarkedet, før du bliver folkepensionist. Herunder kan du læse mere om betingelserne for at gå på efterløn og om, hvad du skal gøre, hvis du ønsker at gå på efterløn.\nDu kan sagtens arbejde samtidig med, at du modtager efterløn. Herunder kan du læse om de regler der gælder for dig, der har lønnet eller ulønnet arbejde samtidig med efterlønnen.\nSkattefri præmie er en belønning, som du kan få, fordi du ikke gør brug af retten til efterløn, men i stedet fortsætter med at arbejde.\nHar du fortrudt , at du har tilmeldt dig efterlønsordningen, kan du søge om at få dine indbetalte efterlønsbidrag tilbagebetalt.\nHer kan du få svar på spørgsmål om muligheden for at få udbetalt efterlønsbidraget skattefrit, hvis du vælger at træde ud af efterlønsordningen. Muligheden gælder kun i perioden 1. januar til 30. juni 2022\nHar du spørgmål om efterløn?\nSå kontakt vores efterlønsteam. De sidder klar på telefon 7248 6020 mandag, tirsdag og onsdag fra kl. 9-15, torsdag fra kl. 9-17 og fredag fra kl. 9-13. Du kan også sende dem en mail på efterloen@sl.dk.


Lækre 3/4-tights fra CEP med Cashmere\nchevron_right Touring 3/4 Base Tights - Woman\nFantastisk lækre base tights med CASHMERE og Merinould.\nHelt igennem enestående komfort takket være et let og anatomisk design.\nSuper god varmeeffekt takket være kombinationen af hightech materialer og syntetiske fibrer.\nCEPs Cashmere 3/4 tights kan bruges til både løb, vandring og skiløb. De er svedtransporterende og sidder fantastisk godt på kroppen.