København den 16. juni PDF\nDownload "København den 16. juni 2004"\n1 RADIO- OG TV-NÆVNET København den 16. juni 2004 Radio- og tv-nævnets udtalelse om DR s public service redegørelse for 2003 DR har pr. 1. maj 2004 indsendt sin redegørelse for opfyldelse af public servicetilladelse kontrakten for 2003 til Radio- og tv-nævnet. Nævnet skal ifølge radio- og fjernsynslovens 40, stk. 2, afgive en udtalelse herom. 1. Lovgrundlag og baggrund Ifølge radio- og fjernsynslovens 40, stk. 2 1 skal Radio- og tv-nævnet afgive om DR s redegørelse for opfyldelse af den public service-kontrakt, som DR har indgået med Kulturministeriet for MEDIESEKRETARIATET VOGNMAGERGADE 10, KØBENHAVN K TELEFON FAX CVR nr DR s public service kontrakt DR og kulturminister Brian Mikkelsen har indgået en public service-kontrakt med virkning fra den 1. januar 2003 til 31. december Kontraktens krav til programvirksomheden omfatter bl.a.: Bredt udbud, kvalitet og alsidighed. DR er forpligtet til overfor hele befolkningen at sikre et bredt udbud af programmer omfattende nyhedsformidling, oplysning, kunst og underholdning. Der skal i udbuddet tilstræbes kvalitet, alsidighed og mangfoldighed. Ved programlægningen skal der lægges afgørende vægt på hensynet til informationsog ytringsfriheden. Ved informationsformidlingen skal der lægges vægt på saglighed og upartiskhed. Udsendelsesvirksomheden skal sikre befolkningen adgang til væsentlig samfundsinformation og debat. Nyheder. DR skal sende nyhedsprogrammer mellem kl. 17 og kl. 24 i mindst samme tidsmæssige omfang som gennemsnitligt i perioden Der skal være 1 Radio- og fjernsynslovens 40, stk. 2 har følgende ordlyd: Radio- og tv-nævnet skal endvidere afgive udtalelse om radio- og tv-foretagenders redegørelser for opfyldelse af public service-kontrakterne. J.nr.:\n2 - 2 - mindst én hovednyhedsudsendelse i den bedste sendetid (prime time). Derudover skal der være nyhedstilbud spredt ud over programfladen og ugens dage. Dansk sprog. Der skal lægges vægt på programmer med dansk eller andet nordisk sprog som originalsprog. Undervisningsprogrammer DR skal sende undervisningsprogrammer og -tjenester. Der skal lægges særlig vægt på at motivere til videreuddannelse som supplement til folkeskolen og folkeoplysningen og på at fokusere på tidens aktuelle folkeoplysningstemaer. DR skal særligt være opmærksom på at anvende alle teknologiske platforme, herunder internettet, ved undervisningsprogrammer og -tjenester. Børneprogrammer. DR skal tilbyde tv-programmer og informationstjenester af høj kvalitet til børn. Der skal lægges vægt på dansksprogede programmer. Det tidsmæssige omfang af børneprogrammer må i aftaleperioden ikke være mindre end det gennemsnitlige omfang i perioden Dansk musik DR skal lægge vægt på sin rolle som en væsentlig formidler og producent af dansk musik. DR s udsendelse af dansk musik skal øges i kontraktperioden. Dansk dramatik. Det tidsmæssige omfang af dansk dramatik skal mindst svare til det gennemsnitlige omfang i perioden Koordination med TV 2 DR skal koordinere sin programvirksomhed med TV 2, således at nyproduceret dansk dramatik så vidt muligt ikke sendes på samme tid på DR s og TV 2 s tvkanaler. Aktiv sprogpolitik. DR skal medvirke til at bevare og udvikle det danske sprog, så seere møder og oplever et korrekt og forståeligt dansk. Udlægning af produktion DR skal i aftaleperioden udlægge produktion til uafhængige producenter for følgende beløb: 125 mio. kr. i 2003, stigende til 170 mio. kr. i De gennemsnitlig 60 mio. kr. årligt, som DR forudsættes at anvende på dansk filmproduktion, medregnes som udlægning. Tekstning og tegnsprogstolkning. Det samlede antal tekstede timer skal stige frem til Antallet af førstegangsudsendte tekstede timer skal opretholdes på mindst det nuværende\n3 - 3 - niveau. Det samlede antal tekstede timer skal stige i aftaleperioden. Det forudsættes, at antallet af tegnsprogstolkede timer opretholdes på mindst det nuværende niveau. DR skal tilstræbe, at transmissioner af begivenheder af stor samfundsmæssig interesse så vidt mulig tekstes eller tegnsprogstolkes. Udvikling af digital direkte tekstning. DR skal deltage i udviklingen af et simultantekstningssystem, der bygger på et dansk digitalt talegenkendelsesprogram. EU-krav - om andel europæiske programmer, krav om andel europæiske programmer fra uafhængige tv-producenter, krav om beskyttelse af børn og unge. Styrkelse af dansk filmproduktion DR s engagement i dansk filmproduktion skal være på mindst 60 mio. kr. årligt (gennemsnit over aftaleperioden). Af de 60 mio. kr. skal gennemsnitligt anvendes mindst 35 mio. kr. på spillefilm, mindst 7 mio. kr. på kort- og dokumentarfilm og mindst 4 mio. kr. på den nye ordning for talentudvikling. Kunst og kultur DR skal lægge særlig vægt på sin rolle som initiativtager til og formidler af dansk kunst og kultur, herunder den danske kulturarv. Informationsteknologi DR skal medvirke til at folkeliggøre den ny informationsteknologi ved at skabe nye programmer og informationstjenester, som kan gøre seere og lyttere bekendt med teknologien og inspirere dem til at bruge den. Public service on-line-virksomhed DR skal drive et internetsted, som indeholder bl.a. nyheder, uddannelsestilbud, programrelateret information, seerservice, debatforum mv. Integration DR skal i sin samlede udsendelsesvirksomhed medvirke til at fremme integration. Bevaring af programarkiver, kulturarv mv. DR skal blandt andet af kulturarvsmæssige hensyn bevare sine programarkiver og skal aktivt arbejde for i videst muligt omfang at kunne gøre programarkiverne tilgængelige for befolkningen og forskermiljøerne. Dialog med befolkningen, herunder særlig med lytter- og seerorganisationerne, om programvirksomheden på DR s radio og tv-kanaler. Af kontraktens punkt 9 fremgår, at DR hvert år skal udarbejde en redegørelse for, hvordan public service-forpligtelserne er blevet opfyldt i det forudgående\n4 - 4 - kalenderår. Denne redegørelse skal sendes senest 1. maj til Radio og tv-nævnet med henblik på nævnets vurdering. Nævnet finder, at kontraktens punkt 9 bør betragtes som et minimum, som der i hvert fald skal rapporteres om i de årlige redegørelser. Det drejer sig om følgende punkter: Omfanget af dansksprogede programmer i tv. Omfanget af dansk dramatik i tv og radio. Omfanget af dansk musik i tv og radio. Anvendelsen af uafhængige producenter i programudbudet i tv, målt ved omkostningerne forbundet hermed og andelen af sendetiden. Omfanget af programvirksomheden rettet mod børn og unge i radio og tv. DR s brug af tekstning eller andre teknologiske metoder til at styrke handicappedes adgang til tv-programmerne. DR s indsats i udviklingen af et simultantekstningssystem, der bygger på et dansk digitalt talegenkendelsesprogram. Omfanget af indsatsen på undervisningsområdet. Omfanget af den regionale radioprogramvirksomhed. Fordelingen af forskellige programtyper på sendefladen og på kanalerne, hvordan disse programudbud er blevet brugt af seere og lyttere, og hvordan publikum har vurderet programmerne. Beskrivelse af public service on-line-virksomhedens indhold. Redegørelse for DR s dialog med befolkningen, herunder særlig lytter- og seerorganisationerne. En redegørelse for engagementet i dansk filmproduktion, jf. bilag DR s redegørelse. Det er første gang DR skal afgive en public service redegørelse (der var tidligere tale om public service-regnskaber- og beretninger) og første gang Radio- og tvnævnet skal kommentere denne 2. Nævnet har ikke fundet grundlag for at antage, at DR s nye public service-redegørelse skulle være mindre omfattende end de tidligere public service beretninger. Der er tale om en ca. 20 siders redegørelse, som er tilgængelig på DR s hjemmeside men som ikke er udgivet i en trykt version. Redegørelsen 2 Tidligere havde Public Service Rådet til opgave at kommentere DR s, TV 2 s og TV 2 s regionale stationers public service regnskaber med henblik på at skabe en offentlig debat. Da Public Service Rådet blev nedlagt i 2002, blev der ikke taget stilling til DR s og TV 2 public service regnskaber for Opgaven at kommentere public service-redegørelserne blev fra og med 2003 overdraget til Radio- og tv-nævnet.\n5 - 5 - adskiller sig således med hensyn til form og omfang fra tidligere års public service regnskaber/programregnskaber, der har været trykte publikationer med et omfang på ca sider. Redegørelsen er disponeret omkring fire centrale områder: DR s programudbud, særlige fokusområder, danskernes forbrug og DR s programkvalitet. Redegørelsen indeholder desuden en særskilt redegørelse for DR s opfyldelse af Radio- og tvnævnets tilladelse for den fjerde landsdækkende kanal, P Radio- og tv-nævnets generelle kommentarer til DR s redegørelse Generelt har Nævnet i sin vurdering af redegørelsen lagt vægt på, 1. Om de specifikke minimumskrav, jf. kontraktens punkt 9, er opfyldt. Dvs. om taloplysninger og tabeller mv. er tilstrækkelig detaljerede, og om brug af begreber og kategorier svarer til gængse mediefaglige standarder 2. Om der er overvejelser om kvalitet på de punkter hvor kontrakterne nævner dette. F.eks. omkring børneprogrammer. 3. Selve resultaterne. Dvs. om redegørelsen fyldestgørende og retvisende redegør for, hvordan kontrakten er opfyldt eller forsøgt opfyldt, og om der - hvis det ikke har været muligt at opfylde en forpligtelse - er redegjort for baggrunden herfor, og for hvorledes forpligtelsen fremover kan opfyldes Om der er kommentarer og overvejelser vedrørende andre dele af kontrakten, f.eks. om aktiv sprogpolitik, integration, mangfoldighed af kultur, livsopfattelser og levevilkår, koordineringen med TV 2 om dansk tv-dramatik, beskyttelse af børn og unge, bl.a. med hensyn til sendetidspunkter. Overordnet er det Radio- og tv-nævnets opfattelse, at DR s redegørelse er fyldestgørende men noget summarisk og faktuelt konstaterende, idet den med undtagelse af afsnittene om on-line virksomheden - mest består af tabeller med forholdsvis kortfattede kommentarer. Nævnet finder generelt, at der med fordel kunne have været bragt flere eksempler og overvejelser om stationens programvirksomhed. Forklaringen kan muligvis være, at der er tilstræbt en kort men præcis tæt sammenstilling af radio og tv for hvert enkelt punkt i redegørelsen. Dette kan der naturligvis være fordele ved, da det understreger DR s status som trimediel public service-station (radio, tv og internet). Omvendt fungerer radio og tv på mange punkter forskelligt, hvilket gør det svært at sammenligne de to 3 Denne del af redegørelsen behandles ikke i i denne udtalelse men kommenteres særskilt af Radioog tv-nævnet i anden sammenhæng. 4 Jf. de almindelige bemærkninger til L 40 af 31. oktober 2002, afsnit om public serviceforpligtelserne.\n6 - 6 - medier, og omkostningen ved en tæt punkt vis sammenstilling er, at fremstillingen bliver noget staccato uden længere overvejelser og kommentarer. 5. Radio- og tv-nævnets kommentarer til de enkelte dele af redegørelsen 5.1 Kommentarer ad krav, jf. kontraktens punkt 9 I det følgende gennemgår Nævnet, hvorledes de enkelte punkter, jf. kontraktens punkt 9 er omtalt i DR s redegørelse, og afgiver sine bemærkninger hertil. Nævnets bemærkninger er foretaget på baggrund af en vurdering i lyset af de ovennævnte fire vurderingskriterier for opfyldelse af kontraktens krav Omfanget af dansksprogede udsendelser Dette punkt er omtalt i DR s redegørelse s. 6. Tabel 4 viser, at andelen af danske førstegangstimer er øget fra 65 % i 2002 til 66 % i Det fremgår, at dette primært skyldes en omlægning af DR s morgenflade fra udenlandsk co-produktion til egenproduktion, samt at der var færre egenproduktioner i 2002 på grund af DR-konflikten. I 2003 er tallet for egenproduktioner således øget med over 100 timer, mens tallet for co-produktioner/entreprise og danske fremmedproduktion er faldet lidt (tabel 5). Nævnet finder det positivt, at DR opgiver den danske andel af førstegangsudsendelser, og at denne resultatmæssigt er så høj som 66 %. (På TV 2 udgjorde danske programmer totalt i %). Det havde været ønskeligt, hvis DR også havde opgivet den danske andel af totalen dvs. inklusive genudsendelser. Dette kunne gøres ved at opdele genudsendelserne i tabel 5 i danske og udenlandske genudsendelser. En opgørelse heraf ved hjælp af Tv- Meteret viser, at den danske andel af genudsendelserne i 2003 var på 62 % Nyheder på tv Er i redegørelsen omtalt med tekst s. 4 nederst samt i tabel 2. Det fremgår heraf, at DR TV i 2003 i alt sendte 537 timers nyheder inden for tidsrummet og således opfylder kontraktens krav om at sende nyheder indenfor dette tidsrum i et omfang der mindst svarer til gennemsnittet af perioden (521 timer). Det fremgår endvidere af tabel 2, at det samlede antal (førstegangssendte) nyhedstimer på DR TV er øget med knap 100 timer fra til Nævnet finder dette positivt og har i øvrigt ingen bemærkninger Omfanget af dansk dramatik i tv og radio Punktet omtales i redegørelsen, s. 6-7, hvor der for tv s vedkommende i tabel 6 vises en opgørelse af, hvor mange førstegangstimer nyproduceret dansk dramatik i prime time DR TV har sendt. Heraf fremgår, at der i 2003 blev sendt 13 timer mod gennemsnitligt 20 timer i perioden Nævnets anser det for godt, at DR omhyggeligt præciserer, hvad der medregnes (f.eks. regnes spillefilm, satire og\n7 - 7 - børnedramatik ikke med), og, at man fokuserer skarpt på kerneydelsen - nyproduceret dansk primetime dramatik. Men, jf. under punkt 5.1.1, havde det været ønskeligt også at få opgjort det totale antal timer, dvs. inklusive genudsendelser. Med hensyn til resultatet er der sket et fald fra 20 til 13 timer svarende til 35 %. DR anfører selv, at man i 2003 ikke har opnået at sende lige så mange timers prime time dramatik som gennemsnittet af hvilket er kontraktens krav som gennemsnit for hele aftaleperioden men at man forventer at nå op på dette gennemsnit i de følgende år og derved opfylde kontrakten. Nævnet skal hertil bemærke, at der her savnes en mere udførlig redegørelse for baggrunden for det lave antal timer ny dansk tv-dramatik i 2003, samt en redegørelse for hvorledes forpligtelsen fremover kan opfyldes. For radios vedkommende vises i det totale antal timers radiodramatik fordelt på DR s fire radiokanaler. Her savnes til gengæld en opgørelse af antal førstegangssendte radiodramatiktimer. Med hensyn til resultaterne viser tabel 7, at der samlet i 2003 blev sendt 513 timers radiodramatik mod gennemsnitlig 621 timer i perioden , dvs. en nedgang på 108 timer svarende til 17 %. Tabellen viser videre, at der i høj grad er sket en flytning af radiodramatikken fra P1 til P2. Med hensyn til resultatet er der på radiosiden sket et fald på 108 timer svarende til 17 %. DR erkender, at dette ikke lever op til kontraktens krav og erklærer at ville øge mængden af radiodramatik i de kommende år. DR bemærker samtidig, at der på den digitale radiokanal DR Kultur er blevet sendt næsten timer i Nævnet noterer sig, at DR på radioområdet modsat for tv - medregner satireprogrammer og litteraturoplæsning i kategorien dansk dramatik. DR nævner ikke selv eksempler på radioprogrammer, hvilke titler, der er blevet sendt i Samlet bemærker Nævnet, at DR i de følgende år må opprioritere dansk dramatik på såvel tv- som radiosiden, hvis kontraktens krav om et gennemsnit for aftaleperioden på mindst samme niveau som gennemsnittet for den foregående fire-års periode skal holdes. Nævnet vil i de kommende år nøje følge udviklingen på dette område Omfanget af dansk musik i tv og radio For så vidt angår dansk musik i tv nævner DR i redegørelsen s. 7, at det endnu ikke er muligt at opgøre dette. Det fremgår, at DR gerne vil vise den totale brug af dansk musik i de mange forskellige sammenhænge, hvori det anvendes, bl.a. som baggrunds- og kendingsmusik i en lang række tv-programmer. DR anfører, at det i dag ikke er muligt at redegøre for det præcise omfang, men at DR i 2005 forventer at kunne ibrugtage et nyt registreringssystem, hvis primære formål er at afregne Koda/Gramex-afgifter, men som også vil være i stand til at redegøre for brugen af danskproduceret musik i DR TVs sendeflade.\n8 - 8 - Med hensyn til omfanget af dansk musik i tv og radio læser Nævnet DR s redegørelse i lyset af kontrakten s. 4, hvoraf fremgår, at DR skal lægge vægt på sin rolle som en væsentlig formidler og producent af dansk musik. Dette gælder efter Nævnets opfattelse først og fremmest i forhold til radio, hvor musik generelt udgør en væsentlig del af programfladen, men også på tv finder nævnet, at DR har en forpligtelse som formidler og producent af dansk musik. Heraf følger, at det naturligvis vil være ønskeligt at få dokumenteret den totale brug af danskproduceret musik på DR TV, hvorfor DR s initiativ til udvikling af et registreringssystem hilses velkomment. Fra et alment seerperspektiv vil det imidlertid være nok så interessant også at få oplyst, hvor mange danske programmer DR TV sender om musik, også selv om en del af den musik, der indgår i disse programmer, ikke er dansk. Dette kan opgøres ud fra programkategori systemet på TV-Meteret. En sådan opgørelse fremgår af tabel 1: Tabel 1. Musikprogrammer på DR TV i 2003* Dansk Udenlandsk I alt Totalt antal timer Procent 96% 4% 100% Førstegangstimer Procent 96% 4% 100% * Dækker over genrerne, ballet og dans, forkyndende sangprogrammer, blandede musikprogrammer, klassisk musik, let musik og rytmisk musik Som det fremgår af tabellen viser DR TV ganske mange timers danske musikprogrammer. Målt i førstegangsudsendelser er det 281 timer. Knap 80 % heraf udgøres af ungdomsmusikprogrammet Boogie, der viser såvel danske som udenlandske musikvideoer, interviews mv. Med hensyn til radio fremgår omfanget af dansk musik af redegørelsen side 7, hvor det nævnes, at DR s eget mål er, at næsten hver sjette plade på P2, næsten hver tredje på P3 og hver anden på P4 skal være dansk. Af tabel 9, redegørelsen s. 8, at denne målsætning stort set er opfyldt i 2003, hvor 15 % af musikken på P2, 32 % på P3 og 47 % på P4 er dansk. For P2 og P3 s vedkommende er andelen af dansk musik steget i forhold til 2002, for P4 s vedkommende er der tale om en lille nedgang på 2 procentpoint. Nævnet har ingen bemærkninger til dette punkt Omfanget af programmer til børn Dette punkt omtales i redegørelsen s Det bemærkes, at DR i dette afsnit både redegør for omfanget af programmer til børn (3-12 år) og unge (13-20 år).\n9 - 9 - For tv s vedkommende fremgår det af tabel 11, s. 9, at det samlede antal (såvel førstegangs som genudsendte) timers programmer til børn er steget fra 656 i 2002 til 731 timer i 2003, og at DR ikke har problemer med at opfylde public servicekontraktens krav om programmer til børn i mindst samme omfang som gennemsnittet i de fire foregående år (693). Det fremgår endvidere, at omfanget af programmer til unge ligger væsentligt over niveauet for en stigning på 24 % fra 2002 og mere end en fordobling sammenlignet med gennemsnittet af perioden Det anføres, at dette primært skyldes Boogie på DR 1. Nævnet finder det positivt, at DR TV sender så forholdsvis mange børne- og ungdomsprogrammer. Til sammenligning har DR TV således sendt godt og vel 100 timers børneprogrammer mere end TV 2, der i 2003 sendte i alt 621 timers børneprogrammer. Det er ligeledes positivt, at der fra 2002 kan konstateres en stigning på 74 timer svarende til 11 %. Nævnet savner er imidlertid en opgørelse af, hvor høj en andel heraf der består af danskproducerede børneprogrammer. Dette savnes, fordi der i kontrakten (s. 4) står, at der skal lægges vægt på dansksprogede programmer, hvormed menes udsendelser med dansk som originalsprog - ikke versionerede/dubbede programmer. Derudover nævner kontrakten, at DR skal tilbyde tv-programmer og informationstjenester af høj kvalitet til børn. Det havde derfor været ønskeligt, om DR i redegørelsen dels havde nævnt nogle eksempler på børneprogrammer dels havde gjort sig overvejelser om sammensætningen af forskellige programtyper samt om programmernes kvalitet. En opgørelse af andelen af danske børneprogrammer kan foretages ved hjælp af TV-Meteret, jf. tabel 2, som viser DR s børne-programmer i 2003 fordelt på, om de er produceret i henholdsvis Danmark, Amerika, Europa eller andre lande. Tabel 2. Børneprogrammer sendt på DR TV i Andel i procent fordelt på produktionslande/områder. Danmark Amerika Europa Andre lande I alt Procent 43 % 23 % 30 % 4 % 100 % Som det fremgår, sender DR TV ganske mange danske børneprogrammer. Andelen af danske programmer er 43 % (på TV 2 er andelen 29 %). Også andelen af europæiske børneprogrammer er forholdsvis høj (30 %). Det er også muligt at opgøre, hvorledes DR TV s børneprogrammer fordeler sig på programtyper:\n10 Tabel 3. DR TV s børneprogrammer i Procent af totalen fordelt på produktionslande og programtyper Produktionsland Programtyper Andre Danmark Amerika Europa lande Total 100%* 43% 23% 30% 4% Fiktion 69% 13% 22% 30% 4% Journalistiske programmer. 23% 21% 1% 1% 0% Musisk 2% 2% 0% 0% 0% Show-programmer. 7% 7% 0% 0% 0% Snakkeprogrammer 1% 1% 0% 0% 0% *Summen af kolonnen til venstre er på grund af afrundinger ikke 100 men 102 Som eksempler på journalistiske programmer til børn i 2003 kan nævnes serierne Naturpatruljen, Hvaffor en hånd og Sigurds Bjørnetime. Et eksempel på showprogrammer til børn sendt på DR TV i 2003 er PLING BING til mindre børn, hvor børn i studiet fortæller en historie, som skuespillere derefter skal spille igennem og improvisere (omtrent som i teatersportkonceptet Hatten Passer til voksne). Kategorien snakkeprogrammer omfatter bl.a. småbørnsprogrammet Tip Tap Tønde. Udviklingen for DR Radio er belyst redegørelsen s. 9, hvor DR Radio s sendetimer i tabel 12 opgøres under ét for børn og unge. Det fremgår af tabellen, at DR Radio på de analoge kanaler (P1-P4) samlet (såvel førstegangs- som genudsendelser) har sendt 2235 timers programmer til børn og unge i 2003, hvilket er en stigning på 40 % i forhold til gennemsnittet af perioden Denne stigning kommenteres ikke i redegørelsen, hvor der i stedet fokuserer på DR Radios satsning med udvikling af nye formater til de yngste på DAB og internetradio. Nævnet bemærker, at det havde været ønskeligt, om omfanget af radio til henholdsvis børn på 3-12 år og unge på år havde været opgjort hver for sig, ligesom det gøres i tabel 11 for tv s vedkommende. Derudover havde det været interessant at få nogle kommentarer eller forklaringer på stigningen i andelen af radio til børn og unge i 2003 i forhold til perioden før. I redegørelsen, side 9, omtales også on-line indsatsen for børn og unge i form af brugerstatistik på s sites for henholdsvis børn og unge. Her har Nævnet særlig hæftet sig ved, at dr.dk s børneuniverser Oline for små børn og Zoom for større børn begge har kunnet notere en brugermæssig fremgang på 58 % i forhold til året før. Også ungdomsuniverserne SKUM og Boogie viser høje brugertal Tekstning og tegnsprogstolkning DR s indsats for tekstning og tegnsprogstolkning er omtalt i redegørelsen s Af tabel 13 fremgår at antallet af tekstede timer - såvel totalt som antal\n11 førstegangsudsendelser er steget med 13 % fra Med hensyn til tegnsprogsprogrammer er der sket et lille fald fra 104 til 101 timer Simultantekstning (tekstning af direkte udsendelser) I redegørelsen omtales simultantekstning s. 10, hvor det nævnes at DR, som krævet i kontrakten, deltager i udviklingsarbejdet med et digitalt talegenkendelsesprogram (tale-til-tekst projektet), der vil kunne danne grundlag for fremtidig simultantekstning af direkte udsendelser. Nævnet har ingen bemærkninger til dette punkt Undervisning DR s indsats på undervisningsområdet omtales s. 10. Ifølge kontraktens punkt 9 skal DR redegøre generelt for omfanget af indsatsen på undervisningsområdet. Dette skal læses i lyset af kontraktens krav (s. 4) om at lægge særlig vægt på at motivere til videreuddannelse, og om at være særligt opmærksom på at anvende alle teknologiske platforme hertil, herunder internettet. DR har da også i redegørelsen valgt først og fremmest at fokusere på on-line indsatsen, hvor det fremhæves, at DR i 2003 for alvor fik kontakt til brugerne på internettet og tekst-tv med undervisningstilbud. Bl.a. fremhæves on-line undervisningstjenesten Klikstart en form for IT-starthjælp til ældre samt temasites og tjenester om f.eks. mobning i skolerne, bioteknologi og indvandring i Danmark og et nyt internetbaseret koncept for anvendelse af billeder og lyd fra DR s arkiver. Af tabel 16 fremgår af det samlede antal unikke brugere på DR undervisning på på månedsbasis er øget med 65 % og på ugebasis med 68 %. Nævnet finder dette positivt og har i øvrigt ingen bemærkninger. Også antal undervisningstimer på tv omtales, såvel antal førstegangstimer som totalt. Det fremgår af tabel 14, at antallet af førstegangstimer er faldet fra 84 til 62, hvilket forklares med, at der i stedet satses på udvikling af kvaliteten. Nævnet finder, at det ville have været nyttigt med en uddybning af denne betragtning. Derudover fremgår det af redegørelsen, at undervisningsprogrammerne genudsendes på såvel DR 1 som DR 2, hvorfor tv-undervisning totalt dvs. inklusive genudsendelser - kommer helt op på 357 timer i 2003 (hvilket faktisk er en stigning i forhold til året før). Nævnet havde gerne set anført nogle eksempler på undervisningsprogrammer, men har derudover ingen bemærkninger til dette punkt Omfanget af den regionale radioprogramvirksomhed De regionale radioprogrammer omtales i redegørelsen s At tabel 17 fremgår, at der i 2003 i alt blev sendt timers regionalradio, hvilket er en stigning på næsten timer i forhold til 2002 (stigning på 15 %). Det fremhæves endvidere, at de regionale programmer benyttes af mere end halvdelen af befolkningen, og at 15,4 % af sendetiden på landskanalerne blev produceret af\n12 DR s enheder uden for hovedstadsområdet. I lyset af, at så mange lyttere interesserer sig for DR s regionalprogrammer, finder Nævnet det positivt, at der har været tale om et stigende timetal i forhold til Men netop fordi der er tale om regionale programmer, savner Nævnet en opgørelse af de timer fordelt på DR s ni radioregioner Fordelingen af forskellige programtyper på sendefladen og på kanalerne Dette punkt omtales i redegørelsen s. 4-5 under overskriften DR s programudbud til danskerne. Udviklingen for tv fremgår af tabel 2, som viser DR TV s førstegangstimer i henholdsvis 2002 og 2003 fordelt på programtyperne nyheder, oplysning, dramatik, underholdning og musik og sport. Dette er en reduceret kategorisering af de programtyper, som DR i de foregående års public service regnskaber har benyttet sig af: Nyheder Aktualitet og Debat Oplysning og Kultur Undervisning Dansk dramatik Udenlandsk dramatik Underholdning Musik Sport Præsentation I DRs public service redegørelse for 2003 er disse 11 slået sammen til kun 6 kategorier, idet bl.a. oplysning og kultur og aktualitet og debat er slået sammen til oplysning. En sådan reducering af programkategorierne er efter Nævnets opfattelse uheldig, da det derved bliver sværere at sammenligne med foregående år, foruden at oplysningerne giver læseren en mindre præcis information. Dette rettes der til dels op på i et bilag til redegørelsen, idet DR her bringer en supplerende tabel med de oprindelige programkategorier. Men hvor tabel 2 kun viser førstegangstimer, viser supplementstabellen kun det totale antal dvs. inklusive genudsendelser. Det havde været ønskeligt, om både førstegangstimer og total var vist for de oprindelige detaljerede programtyper. DR kommenterer ikke tabellen, hverken tabel 2 eller supplementstabellen i bilaget, og angiver ikke eksempler på programmer inden for de enkelte kategorier. Endvidere finder Nævnet, at DR bør overveje i fremtidige redegørelser igen at indsætte en standard sendeplanche, som det har været gjort tidligere, da dette giver den mest overskuelige og genkendelige information til læseren om fordelingen af forskellige programtyper på sendefladen og på kanalerne.\n13 Med hensyn til resultatet bemærker Nævnet bl.a., at kategorien oplysning og kultur er nogenlunde jævnt fordelt på DR 1 og DR 2. På DR 1 er der sket en 15 % stigning af oplysning og kultur, idet timetallet er øget fra 1366 i 2002 til 1577 i 2003 (211 timer svarende til 15 %). (Det bemærkes, at denne kategori er forholdsvis bred og på DR 1 i 2003 bl.a. omfatter oplysning om hobby (programmer som Det Leth og Handyman), have (f.eks. Søren Ryge og Hokus Krokus), sundhed (f.eks. Lægens Bord) og livsberetninger og skæbner (f.eks. Sporløs). I den deciderede kulturprogram-kategori har der bl.a. været udsendeler om kongehuset samt om historie og kulturhistorie.) På DR 2 er sendt omtrent samme mængde oplysning og kultur som i 2002, således at det samlede resultat for DR TV er en stigning på 10 % inden for denne kategori. Generelt er der sket større eller mindre stigninger inden for alle kategorier hvilket også hænger sammen med at den samlede sendetid er øget med godt og vel 500 timer - undtagen for sport og underholdning. Udviklingen for radio fremgår af tabel 3. Her gælder det samme som for tv, at programtypernes antal er reduceret kraftigt i forhold til tidligere års public serviceregnskaber. Ligeledes burde der også for radios vedkommende have været oplyst både førstegangsudsendelser og total Hvordan disse programudbud er blevet brugt af seere og lyttere Danskernes forbrug af DR s programmer måles traditionelt i ugentlig dækning, dvs. hvor mange procent af befolkningen, der har set eller lyttet til mindst halvdelen af et program indenfor programtypen i løbet af en uge. Det er således et overordnet mål for hvor mange lyttere/seere en radio- eller tv kanal fast når ud til med f.eks. sine programmer. Den ugentlige dækning af DR TV og DR radio omtales i redegørelsen s med både tabeller og tekst. Tabel 18 (tv) og tabel 19 (radio) viser den ugentlige dækning på kanalniveau. Der er i lighed med tidligere år tale om en meget høj dækning for såvel DR TV som DR Radio. I modsætning til tidligere års programregnskaber 5, vises der imidlertid ikke i dette afsnit, hvordan den ugentlige dækning er fordelt på programtyper. Dette gøres i det ovenfor omtalte bilag til redegørelsen, hvor der for tv s vedkommende bringes en supplementstabel til tabel 18, der viser den ugentlige dækning fordelt på programtyper. Igen uden kommentarer fra DR s side. For en nærmere analyse af den ugentlige dækning af public service-tv henvises til Mediesekretariatets sammenlignende analyse af public service kanalernes (DR1, DR 2 og TV 2) ugentlige dækning i fordelt på programtyper, jf. bilag 1 til Nævnets udtalelse og hvordan publikum har vurderet programmerne 5 Se f.eks regnskabets punkt 4.2\n14 Dette punkt omtales i redegørelsen s. 14. Af tabel 23 fremgår, at der i 2003 er sket en fremgang i seernes kvalitetsvurderinger 6 for både den dansk/nordiske og den udenlandske dramatik, og desuden er der sket en fremgang blandt aktualitet og debat-programmerne. Nyheder og underholdning holder vurderingen fra 2002, mens oplysning og kultur som eneste genre må notere et fald i seernes vurdering. Nævner bemærker hertil, at selv om der kun er tale om et fald på 0,1 point på skalaen, ville det have været godt, om DR havde gjort sig nogle overvejelser om forklaringen på faldet i seernes vurdering af oplysning/kultur-programmerne. Gerne med eksempler. Endvidere nævner DR, at man fra 2002 har indført sin egen uddybende kvalitetsmålemetode via et internetpanel. Det anføres, at resultaterne fra DR/Panelet indgår i programudviklingen med det formål kontinuerligt at højne kvaliteten af programmerne. Nævnet finder, at det havde været nyttigt, om DR i redegørelsen havde illustreret anvendelsen af de nye målemetode med en eller flere cases. For radios vedkommende fremgår det af tabel 24, at lytternes vurdering 7 i 2003 generelt giver DR s kanaler og nyhedsudsendelser gode karakterer. Det fremgår således, at 50 pct. af lytterne i alderen fra 40 år og opefter mener, at P4 giver dem viden og information, som de ikke finder andre steder. Også de andre FM-kanaler bevarer samme høje vurdering på dette spørgsmål som i DR bemærker, at den anvendte målemetode mere afspejler danskernes generelle holdning til DR Radio end danskernes vurdering af de enkelte programmer eller programtyper. Nævnet finder, at lytternes vurderinger af DR s radioprogrammer var mere grundigt belyst i 2002-regnskabet On-line virksomhed Beskrivelsen af DR s on-line virksomhed findes dels i et særligt afsnit herom på side 11 om, dels som ovenfor omtalt under punkterne om programmer og tjenester for børn samt indsatsen på undervisningsområdet. Nævnet finder, at afsnittene om DR s on-line virksomhed generelt er gode, idet der foruden taloplysninger om bl.a. brugerstatistik angives eksempler, forklaringer og kommentarer, der giver læseren et overordnet indtryk af DR s indsats på dette område Dialog med befolkningen Dette punkt omtales i redegørelsen side 15, hvor DR bl.a. oplyser, at man i 2003 har besluttet at oprette dialogfora med 8-15 medlemmer i hvert af de ni områder af landet, hvor DR har sine distriktskontorer og regionalradioer, for at drøfte primært de regionale programmer men også - på et årligt fælles møde med DR s 6 Disse måles i Gallups TV-Meterpanel på en skala fra På basis af Gallups radiodagbøger, som udfyldes af mennesker i kvartalet 8 DR s public service-regnskab for 2002, s. (ss )\n15 ledelse - at drøfte et eller flere udvalgte programområder inden for DR s samlede programvirksomhed. For så vidt angår henvendelser oplyses, at DR s særlige serviceorgan, Lytter & Seer Kontakten i 2003 modtog i alt henvendelser - heraf var telefoniske, pr. og 625 via breve. Det oplyses endvidere, at 4 pct. af henvendelserne indeholdt kritik, som for Radio primært var rettet mod programændringer på P4, påtænkte programændringer på P1 samt den tekniske afvikling af både P1 og P4. For TV handlede kritikken meget om for hurtig start eller for meget forsinkelse af udsendelser i forhold til de programsatte tider. Nævnet finder, at oplysningerne om antal og art af henvendelser er relevante. Nævnet havde derudover gerne set nogle uddybende betragtninger om emnerne for de 96 % af henvendelserne, der ifølge DR ikke er kritiske, samt overvejelser om hvorledes DR behandler klager fra lyttere og seere Engagement i dansk filmproduktion Omtales i redegørelsen s. 8. Nævnet bemærker, at DR er gået bort fra tidligere års praksis 9 med at opgive titler på de støttede film, hvilket var en ganske nyttig og illustrativ oplysning. Derudover har Nævnet ingen bemærkninger til dette punkt. 5.2 Kommentarer i øvrigt Ud over de i kontraktens punkt 9 krævede punkter (ovenfor) ville det være ønskeligt, om redegørelsen kommenterede/drøftede andre af kontraktens krav, herunder de nye formuleringer, f.eks. s. 2: aktiv sprogpolitik s. 2: integration s. 3: mangfoldighed af kultur, livsopfattelser og levevilkår s. 4: koordineringen med TV 2 om dansk dramatik s. 5: hvordan DR arbejder med hensyn til børn og sendetidspunkter 6. Konklusion Radio- og tv-nævnet finder på baggrund af sin gennemgang af DR s public service-redegørelse for 2003, at DR i 2003 opfylder public service-kontraktens krav. For så vidt angår omfanget af dansk dramatik bemærkes, at der i de kommende år må ske en opprioritering, hvis det samlede krav for aftaleperioden skal overholdes. Med hensyn til redegørelsens form og fremstilling, har Nævnet ovenfor flere gange været inde på, at redegørelse kunne have været mere detaljeret og have fremlagt flere eksempler, forklaringer og overvejelser om opfyldelsen af de enkelte 9 Jf. bl.a regnskabets tabel 6.3\n16 forpligtelser, jf. kontrakten. En sådan mere brugervenlig fremstilling ville antageligt være et bedre grundlag for en bred debat om public service radio og tv og for en dialog med - om ikke en bred kreds af lyttere og seere - så dog med særligt interesserede grupper eller personer. Da det imidlertid er første gang DR afgiver en public service-redegørelse på grundlag af den nye public servicekontrakt, og da kontraktens formuleringer på flere punkter kan give anledning til fortolkningsmæssig tvivl om rapporteringen, er det imidlertid forståeligt, at der fra DR s side har været en vis tvivl om, hvorledes redegørelsen skulle udformes. Nævnet noterer imidlertid med tilfredshed, at der fra DR s side hvilket kommer klart til udtryk i DR s bestyrelses følgebrev af 30. april 2004 til Nævnet - lægges en åben og konstruktiv holdning med hensyn til udformning af de fremtidige public service redegørelser, bl.a. i samarbejde med Mediesekretariatet. Mediesekretariatet vil efter sommerferien indlede en dialog herom med DR. For så vidt angår de talmæssige oplysninger i redegørelsen er disse uden bemærkninger revideret af Rigsrevisionen. Den 16. juni 2004 H.H. Brydensholt Nævnsformand\nRadio- og tv-nævnet skal endvidere afgive udtalelse om radio- og tv-foretagenders redegørelser for opfyldelse af public service-kontrakterne.\nRADIO- OG TV-NÆVNET København den 10. juli 2007 Radio- og tv-nævnets udtalelse om DRs public serviceredegørelse for 2006 M E D I E S E K R E T A R I A T E T DR har den 27. april 2007 indsendt sin redegørelse\nKøbenhavn den 10. Juli 2008. Radio- og tv-nævnets udtalelse om DRs public serviceredegørelse\nRADIO- OG TV-NÆVNET København den 10. Juli 2008 Radio- og tv-nævnets udtalelse om DRs public serviceredegørelse for 2007 DR har den 27. april 2008 indsendt sin redegørelse for opfyldelse af public service\nKøbenhavn den 3. Juli 2009. Radio- og tv-nævnets udtalelse om DRs public serviceredegørelse\nRadio- og tv-nævnet 3. juli 2009 Erik Nordahl Svendsen Chefkonsulent ens@bibliotekogmedier.dk Direkte tlf.:3373 3330 København den 3. Juli 2009 Radio- og tv-nævnets udtalelse om DRs public serviceredegørelse\nVÆRDITEST AF DR.DK/SUNDHED\nI det følgende værditestes internettjenesten dr.dk/sundhed. VÆRDITEST AF DR.DK/SUNDHED I indledningen redegøres der kort for baggrunden for DRs gennemførelse af værditesten, samtidig med at internettjenesten\nPUBLIC SERVICE- REDEGØRELSE\n_89 PUBLIC SERVICE- REDEGØRELSE Public Service-redegørelse DRs Public service-kontrakt Tilladelsen til at drive P2 DRs programudbud til danskerne Særlige fokusområder for DR Danskernes forbrug af DRs programmer\nDRs PUBLIC SERVICE-KONTRAKT FOR 2011-2014\nDRs PUBLIC SERVICE-KONTRAKT FOR 2011-2014 Forord af kulturminister Per Stig Møller: HVORFOR PUBLIC SERVICE? I en tid, hvor vi oversvømmes af tv-kanaler og internettilbud er det naturligvis et spørgsmål,\n2005 DR Årsrapport 87 Public serviceredegørelse I forbindelse med medieaftalen for 2003-2006 indgik kulturminister Brian Mikkelsen og DR en public service-kontrakt, der skal sikre, at DR indfrier sine\nDR Byen Emil Holms Kanal 20 0999 København C Att.: Bestyrelsesformand Michael Christiansen Radio- og tv-nævnet 28. oktober 2015 Jarle Dalgaard Christensen Konsulent jdc@kulturstyrelsen.dk Direkte tlf.:\npublic se rviceredegør\ns. 040 s. 041 public se rviceredegør else DR redegør på de følgende sider for, hvordan DR har opfyldt kravene i public service-kontrakten i 2008 og har leveret kvalitetsmæssige tilbud på tv, radio og nye\nKlage over afgørelse om genopslag af programtilladelse truffet af Lokalradionævnet for Silkeborg, Them, Kjellerup, Hammel og Gjern kommuner.\nRADIO- OG TV-NÆVNET 1. Silkeborg Kommune 2. Nielsen & Nørager Lokalradionævnet Metropol Rådhuset Frederiksberggade 16 Søvej 1-3 1459 Kbh. K. 8600 Silkeborg København den 3. februar 2005 Klage over afgørelse


Garnhygge: Opskrift på smuk ballerina nederdel\nDet er vidst ingen hemmelighed at vi elsker strik på FantasiFabrikken! Dog er børnene ikke altid helt enig, men denne nederdel er dog en af de ting der er blevet taget virkelig godt imod. Vi er ved at blive helt rundtosset af at se Alma dreje rundt og rundt og rundt.\nNederdelen er så lækker, blød og fin. Man kan jo skrue op og ned på tøse looket ved at ændre farve på garnet. Opskriftener en vi selv har brygget sammen og kan meget nemt tilpasses barnets størrelse.\nDer blev slået 100 masker op på rundpind nr 5 og strikke 5 cm glatstrik. En omgang vrang (denne bruges til at bukke lingingen på) og så igen 5 cm glatstrik.\nNu skiftes der til min 8 og i hver maske tages der en maske ud dvs. at der er 200masker til slut. Så er det ellers bare at strikke rundt til man når den ønskede længde på det yderste skørt. På Alma passede det ca med 23 cm. Hun er ca 108 cm høj. Når det har nået den ønskede længde lukkes af.\nDerefter samles der 200 masker op på bagsiden af yderskørtet med pind 8, og igen strikkes der indtil det har den ønskede længde (som er længere end ydre skørtet). Der lukkes af.\nSådan bliver man ved med at lave lag til den har den ønskede længde og strut effekt. Her hjemme var det fint med 3 lag, men tænker helt sikkert at der bare kan tages masker op til endnu et lag når den begynder at blive forkort. Lige nu er den 27 cm i det længeste skørt.\nTil slut skal man bukke linjen omkring vrang pinden og hæfte den fast på indersiden. Der trækkes en elastik igennem i en passende længde. Nu er der bare tilbage at lade ens datter danse rundt.\nAlma var 4 1/2 da kjole blev strikkede og hun kan sagtens stadig passe den, men har man en mindre eller større pige er det jo bare at starte med at slå færre eller flere masker op.\nMan kan bruge alt slags mohairgarn til nederdelen. Jeg havde flottet mig og købt silke-mohair. Grunden til at valget faldt på denne var, at den havde en dye-dip indfarvning. Hvilket har gjort at der var lidt farvespil i nederdelen. Der er brugt 2 nøgler silke-mohair til nederdelen og en passende længde elastik til linningen.\nVærsgo’ og dans\nStrikket babysæt i uld/silke


Problemer med renoveringen i Skoleparken – Gladsaxebladet\n18. maj 2021, 08:34\nDe første 20 beboere vendte hjem i efteråret men standen har ikke været optimal. Arbejdernes Boligselskab i Gladsaxe er ikke stolte af den del af helhedsrenoveringen men vil bruge erfaringerne. Gladsaxe Bladet har talt med en håndfuld beboere\nFørste gang Gladsaxe Bladet beskrev helhedsrenoveringen af Skoleparken var i 2016. Beslutningen om at sætte gang i den halve milliard store plan blev vedtaget på et beboermøde efter at man siden 2011 havde arbejdet med planerne for boligerne som var ramt af blandt andet skimmelsvamp.\nDet blev vedtaget at helhedsplanen skulle indebære at boligerne ville blive revet ned og at der skulle bygges op igen på den eksisterende sokkel.\nI mellemtiden er der bygget flere boliger i Skoleparken og beboerne på hold 1 i fase 1 har været genhuset i 2,5 år. De flyttede tilbage i efteråret til boliger som var ramt af besparelser og en entreprenør som var yderst presset til sidst ifølge bygherren Arbejdernes Boligselskab i Gladsaxe, ABG.\n– Det er ikke optimalt at man skal lave fejl og mangler efter at beboerne er flyttet ind, siger direktør for ABG, Jesper Loose Smith, til Gladsaxe Bladet og understreger at første fase er referencebyggeri og at man lærer af de udfordringer som opstår der.\nI et brev til beboerne på Halbjørnsvej sendt fra Søborg, hvor ABG har hovedkontor, den 1. oktober skriver direktøren:\n”Vi må erkende, at færdiggørelsen af de fire første blokke ikke har levet op til forventningerne. Der er generelt for mange fejl og mangler, som skulle have været afhjulpet af entreprenøren MTH inden overdragelse af nøglerne. De bristede forventninger er påtalt overfor MTH, der deler skuffelsen over en ikke tilfredsstillende aflevering af de første blokke.\nDer er derfor stor forståelse for, at flere beboere reagerer negativt og udtrykker kritik over den håndværksmæssige kvalitet, som de nye boliger leveres i.\nI har udstået en ekstraordinær lang genhusningsperiode og nu testes jeres tålmodighed yderligere ved at være de første i et tilbageflytningsforløb, som på ingen måde må gentages. Havde boligselskabet været vidende om entreprenørens udfordringer med at nå en acceptabel færdiggørelse af boligerne, ville indflytningstidspunktet været rykket. Derfor tilbydes alle en godtgørelse for de gener, I må udstå i forbindelse med tilbageflytningen. For blok 5 og 7 er godtgørelsen 2 ugers husleje og for blok 8 og 10 1 uges husleje, som vil blive modregnet på næste måneds huslejeopkrævning.”\nMT Højgaard Danmark skriver i en kommentar til Gladsaxe Bladet:\n– Vi forstår godt, at flere beboere på de første blokke er kritiske, men vi mener ikke, at vi er årsag til den utilfredsstillende aflevering. De forskellige årsager ønsker vi dog at tage direkte med bygherren i vores løbende dialog. Derudover har vi fuldt fokus på at sikre, at de kommende afleveringer bliver så vellykkede som muligt.\nEfter den lange genhusning var det ikke et glædeligt gensyn for en håndfuld beboere som Gladsaxe Bladet har talt med og besøgt.\nDe er utilfredse med processen i månederne efter afleveringen.\nDe gentager nærmest hinandens ord. De kom hjem til boliger som ikke var færdige. Der manglede eksempelvis køkkenskuffer, der var revner mellem loft og vægge, der var spildt loftsmaling på væggene, luft mellem paneler og vægge, buler i lofterne og en slags lim på vinduerne. Alt sammen ikke noget som man vil forvente i et byggeri som er helt nyt mener de.\nDanske Lejere har lavet en rapport og dokumenteret de mange fejl og mangler. Rapporten er sendt til Arbejdernes Boligselskab i Gladsaxe som er bygherren.\nDer står: ”Boligerne fremstår som ufærdige. Det ser næsten ud til at man har haft meget travlt med at få lejerne hjem, om det kan skyldes dårlig planlægning, dårligt håndværk eller dårlig økonomi, så er det ikke forhold som bør komme lejerne til skade. Derfor bør lejerne kompenseres yderligere i forhold til problemerne. Lejerne bør tilbydes at man kommer rundt og noterer fejl og mangler i lejemålene, at man udbedrer disse fejl straks, som det også følger af den nævnte § 34. Fejl og mangler bør samtidig skrives på lejemålet, som fejl og mangler, som lejerne ikke hæfter for ved en eventuel fraflytning. Vi beder jer tænke på, om I selv kunne tænke jer at vende hjem til boliger, som ikke fremstår færdige eller som ikke er lavet håndværksmæssigt korrekt. Det er mennesker, som har været så glade for at kunne vende hjem, men som er blevet meget skuffede.”\nOg ABG, ved direktør Jesper Loose Smith, har erkendt, på skrift, ved et beboermøde og over for Gladsaxe Bladet, at standen af boligerne som de genhusede vendte hjem til, ikke var god nok.\n– Vi er jo ikke stolte af denne sag. Der skete det, at vi i starten af genhusningen skulle have et udbud igen. Det forsinkede det hele, forklarer Jesper Loose Smith og fortsætter:\n– MT Højgaard er et stort firma som vi regnede med. Det går skævt for dem og de skulle have meldt ud, at de ikke kunne nå at blive klar til aflevering.\nIfølge Jesper Loose Smith lægger MT Højgaard sig fladt ned og erkender ansvaret.\n– Det er rigtig ærgerligt at vi skal lave fejl og mangler imens folk bor der. Det erkender jeg, tilføjer han.\nDer er også blevet truffet nogle valg som skal laves om. Det blev eksempelvis besluttet ud fra et arkitektonisk synspunkt at lofter og vægge skulle stå helt skarpe. Men nu bliver der sat skyggelister i samlingen mellem væg og loft. Også i fase 1 boligerne. På den måde dækkes revnerne som derudover kun er af kosmetisk karakter og ikke har nogen betydning for byggeriet, ifølge direktøren.\nI den tid hvor de hjemvendte beboere har boet der, er der kommet flere revner til. På tværs af vægge som både er yder- og indervægge. Revnerne ses flere steder på begge sider af muren. Det er ting som skal gennemgås ved 1 års gennemgangen som altså er til efteråret.\nSamtidigt er arbejdet omkring de hjemvendte beboere fortsat og de er de facto flyttet hjem på en byggeplads.\nDet har beboerne været orienteret om fra starten men direktøren tilføjer:\n– Om det har været klart nok for dem og om vi har været gode nok til at informere, er svært at svare på.\nDet er økonomien og logistikken som afgør hvor byggepladsen ligger nu og det kan ikke laves om, understreger han.\nAlle beboerne har lavet lange mangellister og der er mange opgaver på disse lister som er ordnet efter at beboerne er flyttet ind over de følgende måneder. Lige nu fokuserer renoveringsprojektet på at få næste hold genhuset.\nDerimod kommer der ganske snart fokus på udearealerne i og med at årstiden nu er til det.\n– Det skulle gerne ske inden sommerferien og det er jo lige nu, at der skal sås græs. Men det er klart, at lige nu er der ikke den pryd, som der tidligere har været, siger Jesper Loose Smith.\nBeboernes ønske er, at der bliver fokuseret på at få gjort deres boliger færdige nu, men det kommer nok ikke til at ske før 1 års gennemgangen.\nDerimod lover direktøren, at man har lært af denne proces.\n– Afleveringsprocessen bliver optimeret. Der kommer flere øjne på, siger Jesper Loose Smith som derudover mener, at man med kompensation, ekstra flyttehjælp og ekstra rengøring har gjort meget for at hjælpe beboerne på plads samtidigt med at renoveringsprojektet skal videre.\nBeboerne: Vi bliver ikke prioriteret\nVi bliver ikke prioriteret og vores boliger er ikke færdige. Det er en kamp og vi kan ikke trænge igennem\nEn række beboere har sammen med foreningen Danske Lejere kontaktet Gladsaxe Bladet for at skabe opmærksomhed om den situation som de hjemvendte beboere i Skoleparken står i.\nHer er deres historier og boliger som alle er nybyggede på den eksisterende sokkel.\nGrethe Jacobsen er 75 år og har boet i sin lejlighed i 38 år. Hendes to døtre er opvokset der. Hun flyttede sammen med de andre beboere, der var genhuset fra Skoleparken i forbindelse med renoveringsprojektet af deres lejeboliger, tilbage som tidsplanen foreskrev, mellem den 20. og den 25. september.\nDer var nogle mangler og fejl som Grethe og hendes børn påpegede allerede da hun modtog nøglerne, men det ville blive udbedret i løbet af få dage\n– Det bliver ordnet på torsdag, sagde de, fortæller Grethe som sidder på den lille terrasse med en ikke-eksisterende have og et byggehegn mellem hende og materialegården. Imens fortsatte arbejdet lige uden for hendes vinduer. Bogstavligt talt for Grethe er den beboer som bor nærmest varmecentralen, så der skulle graves rør ned cirka én meter fra hendes soveværelsesvinduer lige som vejen til og fra materialegården løber cirka 10 meter væk.\n– Pludselig stod der en flok lige uden for vinduerne, fortæller Grethe og peger neden for vinduet hvor der stikker et stort rør op af jorden. Omkring 20 centimeter fra hendes ydermur.\n– Jeg ved aldrig hvornår de kommer og hvornår de begynder at arbejde. Det kunne jeg ikke holde til til sidst, siger Grethe som fik en stressreaktion og først forstod hvorfor hun havde ondt i maven, da hun talte med sin læge.\n– Jeg sagde det kan da ikke passe. Jeg kan sagtens holde til det. Jeg har været sygeplejerske i 40 år og har arbejdet på både traumeafdelingen og på fødegangen. Men dengang kunne jeg jo gå hjem og så var der fred. Nu bliver jeg vækket klokken 4, 4.30 og 5, fortæller Grethe Jacobsen som tog i eksil hos sin datter i tre uger for at få ro.\nDet er blevet påtalt over for entreprenøren at arbejdet ikke må begynde før kl 7 men ofte bliver maskinerne tændt før, fortæller beboerne. Derudover er der dagen igennem trafik til materialegården og byggepladsen ved siden af Grethes bolig.\nDer er en konstant støj, summen og larm fra de mange arbejdere og deres forskellige maskiner. Hver eneste hverdag fra morgen til aften.\nKonsekvensen er, at Grethe nu leder efter et andet sted at bo.\n– Jeg kan ikke holde til at bo i dette i 2,5 år endnu. Altså hvis det var 6 måneder så ja, men det andet er for lang tid. Så når der kommer noget, så .. , siger hun.\nSå er Grethe den som er strøget.\nBjarmas have sejler\nBjarma Midjords bolig er på ingen måde kommet på plads endnu, selvom hun flyttede ind 1. oktober 2020. Eftersom der også i hendes bolig er revner mellem vægge og lofter og disse revner forhåbentlig skal udbedres, hænger ledningerne i hendes loftslamper fra udtag til krog i en stor bue.\nBjarma er, som de andre beboere Gladsaxe Bladet har talt med, enormt påvirket af hendes boligsituation og den tidligere pædagog og advokatsekretær får tårer i øjnene, når hun skal fortæller om tingenes tilstand.\nDet værste er, at Bjarmas fristed er hendes lille have. En have som lige som de andre haver er ikke-eksisterende og består af terrassen med fliser og grus/jord som er påvirket af traktose – altså umulig at bruge som have, da intet kan gro.\n– Det var så forfærdeligt at komme tilbage til. Hvis jeg havde 25.000 kroner var jeg flyttet, siger hun og ser med et suk ud på haven, som er omdannet til en stor og dyb vandpyt. En and kommer svømmende forbi krukkerne tre meter fra vinduet hvor hjulsporene fyldes med vand på en af adgangsvejene til byggepladsen.\n– Havelivet betyder alt for mig. Det er min velvære men det kan jeg ikke nu, siger hun.\nDorte og Steen: fra glæde til frustration\nSom de andre beboere lider Dorte Lindholm og manden Steen Jensen også under, at byggepladsen ligger klods op og ned af deres have. Det er flere måneder siden, at haverne skulle være færdige, men det er som så meget andet ikke sket.\n– Man har fra byggepladsens side, valgt at smide rusten jern, gamle paller og andet skrammel lige uden for vores ikke-eksisterende haver, fortæller Steen Jensen og fortsætter:\n– Det virker som om, at arbejderne og ledelsen slet ikke er klar over, at der er flyttet beboere ind i boligerne. Det skulle der nok heller ikke have været, før byggeriet var færdigt, siger Steen der til dagligt arbejder som klubpædagog.\nIndvendig er væggene og lofter hvide, køkkenet er hvidt og ligeså badeværelset.\n– Desværre er malingen af en så billig kvalitet, at det ikke er muligt at vaske væggene ned. Det er der ellers brug for, fordi det ind imellem er et støvhelvede, påpeger Steen.\nNår de prøver at vaske væggen af, følger malingen med.\nLoftet skråner og er på sit højeste punkt op mod 5 meter højt. Der er buler hvor loftselementerne er samlet og det ses tydeligt fordi lyset falder ned langs loftet fra vinduet i toppen.\nDette loftarbejde skal laves om, men det kræver at Dorte og Steen flytter ud af deres rækkehus, imens dette arbejde pågår. Igen.\nOver køkkenet er emhættens rør ikke dækket af fordi der er en eksisterende økonomisk twist i byggeledelsen. Samlingerne mellem vægge og lofter er revnet. Enten står de uden at der er lagt fuge i eller også er fugen revnet, lige som den også nogle steder er løbet ned ad væggen. Det ses tydeligt fordi overfladen er blank mod væggenes matte overflade.\nDorte Lindholm havde store forventninger, da hun og manden skulle hjem og se det nye hus for første gang.\n– Jeg har aldrig været den første i noget byggeri. Jeg var slet ikke klar over at vores danske, stolte byggebranche lavede elementbyggeri som kan være sådan noget elendigt sjusk. For det er hvad det er; sjusk med sjusk på, siger den 62-årige projektmedarbejder og senest coach på beskæftigelsesområdet.\nDet er bestemt ikke glædestårer hun har grædt over sit nybyggede hjem\nDa det første hold som blandt andre Dorte og hendes mand er en del af, kom hjem, fik de at vide, inden de gik ind for at se de nybyggede boliger for første gang, at nu måtte de ikke blive forskrækkede.\n– Men maling af karme og paneler var altså sparet væk, fortæller hun.\nAlle sømhullerne i panelerne er synlige og samlingerne i hjørnerne står rå. Paneler og karme bliver så vidt Dorte ved ikke lavet. Så hvis de skal færdiggøres skal hun og manden selv i gang. Igen. Og det forstår de ikke:\n– Normalt står boligselskabet for alt vedligehold af træværk mens vi som lejere får udbetalt et NI-beløb til dækning af maling af vægge og lofter. Vi har ikke fået udbetalt et NI-beløb ved denne indflytning til trods for at der skal bruges rigtig mange penge igen før boligen står færdig.\n– Vi har også hørt, at det er alment kendt, at der er mange udfordringer i fase 1 i en helhedsrenovering. Men hvis det er alment kendt, hvorfor er der så ikke mere opsyn og kontrol så alle disse fejl og mangler stoppes i tide? Det er absolut ikke befordrende for helbredet, at have rod i boligen både indvendigt og udvendigt.\nHelles vægge revner\nHelle Nielsens vægge revner midt på væggen og der kommer nye revner til\n– Se her, siger Helle Nielsen og viser rundt i hendes 2-værelses rækkehus med åbent køkken.\nDer er revner midt på hendes vægge lige som der også er revner mellem vægge og lofter på samme måde som i de andre nyrenoverede boliger Gladsaxe Bladet har set.\nLige nu er der stille men lige som alle de andre der bor på samme række er der hver hverdagsmorgen masser af trafik uden for hendes vinduer. En af vejene til materialegården ligger langs Helles 3-4 meter dybe terrasse.\nHjemkomsten til den nybyggede bolig var mere kaotisk end en flytning ellers i forvejen er og der fulgte en lille oversvømmelse i kælderen med, da et vindue havde stået åbent.\nI boligen var et væld af opgaver som skulle udføres. Ingen af dem var dog de revnende vægge, for de er der endnu.\n– Det tog flere måneder, hvor der konstant var folk som skulle ordne ting, fortæller hun.


En lang række online butikker frembyder i øjeblikket en hel del forskellige fragtmetoder. En der er meget anvendt er i øjeblikket at få leveret til en pakkeshop, og så afhenter du blot de bestilte varer på et valgfrit tidspunkt. Denne er altså usædvanlig overkommelig, og ofte desuden den mest prisbevidste leveringsmulighed ved køb af .\nDu bør ydermere tænke over at få ordren sendt hjem til din privatadresse eller til når du er på job. Leveringsformen er en gang i mellem en lille smule mere omkostningsfuld, men lige så vel ultra smertefri. Den mindst kostelige leveringsversion kan ikke benægtes at være at du selv henter pakken, hvilket stiller krav om at du har bopæl nærved e-firmaets tilholdssted.\nLeveringstidspunktet på kan vise sig at være ekstremt væsentlig når man absolut skal bruge varerne fluks, så herved er det skam aktuelt at man studerer den forventede leveringsdato på det relevante produkt.\nAdskillige internet webshops udlover 1 hverdags levering på utallige varer, eksempelvis , men glem ikke at det er afhængig af at handlen gemmenføres tidligere end et givent klokkeslæt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få varerne klar forinden medarbejderne tager hjem.\nEn hel del netshops byder på fragt uden beregning, men ofte er det så præmissen at du køber for en fastsat sum. Som alternativ bør du udse dig den mindst kostelige leveringstype, der oftest – uanset om du er nær Holstebro, Dragør eller Billund – vil være at få bragt dine varer til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden ret så nemt for forbrugerne at prissammenligne hos diverse outlets på nettet, og ergo har adskillige webbutikker ikke kunne lade være med at trykke prisniveauet på deres produkter – til juniorer, samt også til herrer og damer – markant, og endda nogle gange præstere fragt uden omkostninger.\nDet kan trods alt vise sig lønsomt at sammenligne indtil flere outlets på nettet efter rabat på forinden du gennemfører din handel, således at man er på den sikre side med at få den mindst kostelige pris.\nMan må alligevel være årvågen med, at hvis en e-forretning forhandler deres produkter til salg for en udsalgspris som virker overordentlig tiltalende, så kan det for det meste være et karakteristika der viser en uægte internet forhandler. Kortkøb er heldigvis omfattet af en forordning, som støtter kunden imod svindlende forhandlere på nettet.\nVi foreslår generelt køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ burde du benytte en afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, ifald du har til hensigt at dække regningen over flere uger.\nInden folk bestiller hos en online shop burde de i og for sig få overblik over e-shoppens regler, dog er det almindeligvis ikke super spændende.\nEn anden mulighed kunne være at se nærmere på om e-butikken er tilsluttet e-mærket, eftersom det typisk er en påvisning af at online shoppen imødekommer de danske love, tillige med at butikken nu og da overvåges af sagkyndige som har den nødvendige knowhow om de gældende love. Det giver dig lejlighed til at blive assisteret, når du skulle få problemer i processen med din shopping.\nTilmed slår vi et slag for at du er omhyggelig omkring de mest essentielle forhold der kan influere på ordren, fx hvilken returpolitik internet forhandleren bruger. I relation til det er det tillige relevant, at man stadigvæk bevarer sin faktura, således man fremadrettet kan påvise sit køb af , om man er på gaveindkøb til en mand eller kvinde.\nTrustpilot forærer dig en lang række passende chancer for at beskue ganske mange andre konsumenters opfattelser og på grund af dette tilråder vi, at du tjekker online butikkens kritik af forinden du bestiller.\nFacebook resulterer i tillige stort set gunstige genveje til at få en idé om internet virksomhedens kundetilfredshed. Desuden ses en del internet webshops som gør det muligt at meddele en kritik af ordreforløbet, som desuden burde benyttes til at bedømme kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med masser af e-butikker og fremviser forretningernes tilbud, og indhenter honorar i tilfælde af at du laver et indkøb.\nVejledning omkring varer og online outlets understøttes fra tid til anden, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for forandringer der potentielt er iværksat siden nyligste opdatering af vores informationer.


vidunderlig Udskiftning Af Forrude Gør Det Selv møbel 2018 - loveandelegance\nvidunderlig Udskiftning Af Forrude Gør Det Selv møbel 2018\nudskiftning af forrude gør det selv – Måde du stil din ejendom absolut samlinger humør til din hele kære. Det er vitale din designs er gavnlige og arbejde pænt sammen med din indstilling. Brug den tips inde den post nedenstående som vil hjælpe dig give en unikke design til dit hjem har en pizzazz af personlighed.\nKunstværk forskellige skygge farveprøver om den væg overflader kan hjælpe dig træffe en beslutning for at maleri den væg overflader af din ejendom , men de er uklart om hvad farvning at udnytte. Sikre, at den farveprøver er stor nok således at du kan evaluere med hinanden. Vær sikker på du tillade den maling tør forud for beslutningen om så du kan måle korrekt nuance af den frisk maling desuden.\nEn stor indretning idé ville være at normalt være fortrolig med område når du designe. Bør du gå sindssyg har en plads det kunne ender med at få rodet. Hvis der ikke er rigelig område at manøvrere ingen vil endda problemer at rejse inde, uanset hvor vidunderlige ser og godt dekoreret et værelse er.\nVælg farver den nøjagtige samme tone. Når du prøve dette, selv når den nuancer ligne de kunne ikke “matche, “disse er i den samme farve familie. Det skaber dem Flet på en måde der er attraktive til den øjne. Når du får farve farveprøver fra en gemme, udforske den nuancer inde den nøjagtig samme position på hver kort. Er de versioner med lignende tone principper.\nUdskiftning Af Forrude – Se Hvordan Du Får Den Bedste Pris Lige Hér køkken vidunderlig Udskiftning Af Forrude Gør Det Selv møbel 2018 by synrgi.dk\nSå Nemt Sparer Du 2000 Kroner På Ny Forrude dekoration vidunderlig Udskiftning Af Forrude Gør Det Selv møbel 2018 by res.cloudinary.com\nUdskiftning Af Forrude I Din Bil – Profitize bemærkelsesværdig vidunderlig Udskiftning Af Forrude Gør Det Selv møbel 2018 by www.profitize.dk\nSøger innovative måder at sætte business og opbevaring til din bolig. Du kan bruge dekorative kurve Såsan dokumenter og ting, ofte invadere hver område i dit hjem. Det er ikke let til at slappe af i hjemmet der muligvis ukontrolleret. A korrekt-forberedt house giver dig med følelser af fred når du chill ud følgende en hård tid.\nVære en layout copycat. Hvis du har problemer skabe en layout troede, Tjek publikationer, kataloger, og på internettet for inspriation. Når får du en design du lide, bare backup hver ting de har gjort. Få maleri nuancer og hjem møbler, og ekstramateriale, svarer til billedet. Dette vil sandsynligvis overveje de angst væk fra opdage en nye layout plus det garantier der youll ender med en fashionable vises.\nHolde en barns tema når du er designe dit værelse til din søn eller pige, og placeret deres håber allerførste. Sikre din børn er tilfreds med deres mellemrum og at området er brugbar dem. Du skal gøre hver eneste af disse elementer tilgængelige for dine børn. Ser på point ved hjælp af din barns øjne og og på deres niveau og slippe af noget der kan skader dem.\nVælg toiletter belysning omhyggeligt. Inden for en toiletter, individ overhead belysning vil kaste en uønskede skygge, hvilket gør det svært at bruge kosmetik eller barbere. En sconce på enten side fra de medicin kabinet vil give en endnu niveau af letvægts, fremragende til grooming. Glødepære lys er langt bedre fosforescerende lys, hvilke kan oprette en blålig styrke.\nSom du har set med dette artikel, hjem design er ikke udelukkende for eksperter. Betydningen af tid og forskning tildeles den designs ikke kan stresset tilstrækkelig. Med nogle ligetil udstyr lettilgængelige, udskiftning af forrude gør det selv udstyret med din kreative fantasi, du tilfældigvis være på din måde at udvikle ideelt placere for du!\nTagged udskiftning af forrude gør det selv\nPrevious post bedst Klager Over Sparvinduer ideer 2018\nNext post bedst Bedste Køkkenfirma ideer 2018


Men først og fremmest har 2021 været et år der har vist at kampen er vejen til sejre. Kvindekampen har på mange områder sat dagsordenen i 2021. I særdeleshed i kampen for ligeløn til kvindefag og ordentlige arbejdsforhold i den offentlige sektor. Da sygeplejerskerne og andre faggrupper satte foden ned og stemte overenskomsten ud, blev det ikke blot en ny og topstyret OK-strejke, der løb ud i ingenting. Det blev begyndelsen på et opgør med hele den rådne ramme, der er påtvunget fra regering efter regering i samarbejde med toppen af fagforeningerne.\nSygeplejerskernes massive protester og strejker viser hvor afsløret det nedskærings- og privatiserings ivrige borgerskab står. Og hvor kampvillige og bevidste store dele af de offentligt ansatte er. I 2022 må kampen fortsætte og brede sig ud i hele arbejderklasen: Borgerskabets angreb på den offentlige sundheds- og velfærdssektor skal stoppes.\nCoronapandemien lægger fortsat begrænsninger på kampe og manifestationer, men sygeplejerskernes mange punkstrejker gennem 10 uger med markeringer ved indgangen til arbejdspladser og sygehuse viser, at der er en vej, når der er vilje og mod til at kæmpe, også under de nye betingelser.\nEt andet stort mod har en lang række kvinder udvist, når de har stillet sig op og fortalt om overgreb og dysfunktionelle danske arbejdspladser både i medieverdenen og i underholdningsindustrien. Det pæne glasbillede af Danmark som foregangsland i lighed er i sandhed krakeleret.\nDet ekstreme hykleri understreges også af de 20 års katastrofale krig mod Afghanistan og gennem reaktionens stadige overgreb på flygtninge. Den tidligere minister Inger Støjberg påstod vedholdende i Rigsretten, hvor hun blev dømt til fængsel som kriminel, at hun blot kæmpede for unge pigers rettigheder. Reaktionær propaganda fra ende til anden.\nDen danske krigsindsats blev solgt til de udsendte soldater med samme argumenter. Det hele bygger på et kæmpe bedrag. Terrorkrigene har været ét langt overgreb på befolkninger i en lang række lande.\nHerhjemme har den socialdemokratiske regering fortsat og skærpet lovgivningen mod de almennyttige boligområder. Billige lejeboliger skal rives ned, folkeskoler og gymnasier beskæres, mens globale og hjemlige spekulanter sætter sig på mere og mere.\nOgså i boligkampen har kampviljen vist en vej frem. Når politiet beskytter fascistiske bogafbrændere og anholder unge der protesterer, så skal der ikke tøves med solidaritet og støtte til ungdommen. Den velorganiserede langvarige modstand lykkedes med at sikre familier mod kollektiv straf og udsmidning af deres hjem i Blågården.\nI store dele af verden vokser den folkelige utilfredshed og modstand mod forringelsen i levevilkår. Allerede før coronakrisen var der en international opblomstring af kampe for retten til at overleve og spise sig mæt og have råd til et hjem. Der var millioner der deltog i protester fra Indien til Sydamerika. Coronakrisen har mange steder skærpet de håbløse forhold for millioner af mennesker og har afsløret den ekstreme ulighed i adgangen til sundhed.\nDet, der forener disse kampe er deres karakter af at være rettet imod det kapitalistiske system, et system der sikrer at verdens umådelige rigdomme flyder til stormagternes internationale kapitalgrupper og monopoler, mens arbejdere og befolkningen betaler prisen.\nDet er befolkningerne der nu mærker stigende priser og inflation der udhuler lønningerne. Også i Danmark, hvor de store virksomheder har holdt fest for aktionærerne, fortsætter regering og EU med deres politik for at lade arbejderne betale. Regeringen ønsker yderligere privatisering og udsultning af offentlige arbejdspladser, og har fremlagt planer om at skære ned på uddannelser og de arbejdsløse. Og deres støttepartier Enhedslisten og SF accepterer kursen og holder hånden under regeringen.\nI efteråret 2021 har Arbejderpartiet Kommunisterne afholdt sin 9. kongres og bekræftet vores støtte og medlemskab af Den internationale konference for de marxistisk-leninistiske partier og organisationer – CIPOML. Den internationale solidaritet vil altid stå som en hel central del af arbejderklassens kamp. Som konkret og aktiv solidaritet med de mange kampe som arbejdere over hele verden rejser mod konsekvenserne af de samme nyliberale reformer, mod udbytning og undertrykkelse. Med perspektivet om en socialistisk fremtid.\nI det nye år må fronten og solidariteten udvides. Hele coronakrisen har med al ønskelig tydelighed vist, at det er i den brede arbejderklasses interesse at træde ind i kampen for en styrkelse af den offentlige sundheds- og velfærdssektor, og for ligeløn til alle lavtlønsfag. Det er en kamp der kun kan vinde sejre når den retter sig imod hele systemet af rådne nedskæringsrammer og mod magthavere og forvalterne i toppen af samfundet. Arbejderklassens enhed og kamp er vejen til sejr.


Juan 2 APSD-CEB - Johannesevangeliet 2 BPH\n6Der stod seks store vandkrukker i huset, som på grund af de jødiske renhedslove var lavet af sten.2,6 En lerkrukke kunne nemt blive uren, så den måtte knuses, jf 3.Mos. 11,33 og 15,12. De rummede hver ca. 100 liter. 7Jesus bad tjenerne om at fylde dem med vand. Da de havde fyldt dem til randen, 8sagde han: „Øs nu noget op og gå hen til den ansvarlige for festen, så han kan smage på det.” 9Det gjorde de så, og han smagte på vandet, der nu var forvandlet til vin. Da han ikke vidste, hvor det kom fra—for det var kun tjenerne, der vidste det—kaldte han på brudgommen 10og sagde: „Man plejer ellers at servere den fine vin først, og senere, når folk er kommet lidt i stemning, den billige vin. Hvorfor har du gemt den fine vin til nu?”\n13Nu nærmede den jødiske påske sig, og Jesus tog til Jerusalem for at deltage i højtiden. 14Inde på selve tempelpladsen så han en masse mennesker, som solgte offerdyr. Der var både køer, får og duer. Nogle af de handlende sad ved små borde og vekslede penge. 15Da lavede Jesus sig en pisk af reb og jog alle fårene og køerne ud. Han vendte bunden i vejret på valutahandlernes pengeposer og væltede deres borde. 16Til dem, der solgte duer, råbte han: „Pak jeres ting sammen og forsvind!” „I må ikke gøre min Fars hus til en markedsplads.” 17Da hans disciple så, hvad han gjorde, kom de i tanker om det ord i Skriften,2,17 Med „Skriften” henvises der til det, vi kalder det Gamle Testamente, som jo var og er jødernes Bibel. Citatet her er fra Sl. 69,10a. der siger: „Jeg brænder af nidkærhed for dit Hus.”\n18De jødiske ledere protesterede: „Hvem har givet dig lov til at jage folk ud af templet? Kan du gøre et mirakel som tegn på, at du handler på Guds vegne?”\n19Jesus svarede: „Ja, det kan jeg godt. Hvis I ødelægger Guds bolig, så vil jeg rejse den igen inden tre dage.”\n20„Det har taget 46 år at bygge Guds bolig,” indvendte de jødiske ledere, „og så vil du rejse den igen inden tre dage!”\n21Den „Guds bolig”, Jesus hentydede til, var ikke templet, men hans eget legeme. 22Efter at han var opstået fra de døde, kom hans disciple i tanke om, at han havde sagt det. Da forstod de, hvad han mente, og de kom til tro på Skriftens ord.\n23På grund af de mirakler, Jesus gjorde i Jerusalem under påskehøjtiden, var der mange mennesker, der blev overbeviste om, at han måtte være Messias. 24-25Men Jesus betroede sig ikke til dem,2,24-25 Det er uklart, om ordet „dem” henviser til alle dem i Jerusalem, som kom til tro på ham, eller om han har de jødiske ledere i tanke. for han vidste, hvad der bor i mennesket. Han havde ikke brug for nogen til at fortælle ham det.\nBPH : Johannesevangeliet 2


Chr. Møller - LMs stifter - LM i Rønne\nOrd til opmuntring og trøst\nVedtægter for Rønne-kredsen\nVedtægter for Bornholms afdeling\nVedtægter for LM Danmark\nChr. Møller - LMs stifter\nLuthersk Mission - Rønne\nBilleder og Historie > Historie\nDen 16. december 2007 var det 100 år siden Luthersk Missions stifter Christian Møller døde. I den anledning blev der lagt en krans ved hans meget store gravmæle på Rønne kirkegård. Men hvem var Christian Møller?\nI dag har de fleste på Bornholm glemt Christian Møller, men for godt 100 år siden, var han en person, som mange havde en mening om og huskede. Martin Andersen Nexø skriver i sin erindringsbog: "Under aaben Himmel" på side 194 - 195 om Christian Møller:\nI sine unge dage havde han arbejdet som smed i Helvedesbakkerne og været en hård hals. Det lå ikke længere tilbage, end at enhver endnu kunne huske det. Hans tilhængere fortalte med en egen vellyst om, hvordan han havde drukket og djævledes og sloges med stenhuggerne, hvis værktøj han var sat til at skærpe. De dage havde der ikke hersket nogen god ånd blandt stenhuggerne. Ufred og ophidselse mod værkejerne hørte til dagens orden, og Møller var den egentlige anstifter.\nMen en dag slog det ned i ham som i den mand Saulus. Han hørte op med at påkalde Djævelen og nyde stærke drikke. De stærke ord beholdt han og rettede dem mod sine tidligere soldebrødre. Han slog sig på Gud og skriften.\nEn dag smed Møller hammeren, steg ned fra klipperne og gav sig til at forkynde Budskabet ud over Øen. Nådens Budskab kaldte han det, men det handlede om ham selv - om Satan i ham! Han var en djærv taler og gik ikke af vejen for saftige, folkelige udtryk. Og han drog de intimeste livets foreteelser med ind i sin prædiken. - - Og bornholmerne, der var varsomme og forsigtige i deres brug af ordet, skuttede sig og gøs, når han rigtig lagde løs og vovede sig ud, hvor ingen af dem havde mod til at følge, så de måtte lukke øjnene. Det var som om de fik oprejsning hos ham for meget - og meget livsvigtigt. De fulgte ham. I løbet af to årtier - længere lå hans omvendelse ikke tilbage - var der rejst forsamlingshuse og dannet menigheder rundt om på Øen, og det havde bredt sig uden for øen, især i Vestjylland og Sverige.\nFattige drenge fra Nexø\nMartin Andersen Nexøs erindringer om Christian Møller grunder sig på den sladder, der var i Nexø, da han selv voksede op der, som en fattig dreng. Christian Møller var født i 1834 og Martin Andersen Nexø 25 år senere. Begge voksede op i Nexø som søn af arbejdere, der havde svært ved at brødføde sin familie. Begge prøvede at gå sulten i seng og at blive hånet af de andre børn pga. deres tøj og manglende fodtøj. Begge måtte tidligt på landet for at tjene og derved bidrage til familiens underhold.\nChristian Møllers far døde ret tidligt fra kone og 4 drenge. Hans mor tjente lidt på at give privatundervisning til læsesvage og adfærdsvanskelige børn. Han var tilsyneladende dygtig til det, men det var ikke noget, hun tjente sig rig på.\nBåde Martin Andersen Nexø og Christian Møller opgav hurtigt landbruget og fik sig i stedet en håndværkeruddannelse. Christian Møller blev smed. Stod i lære fire år i Nexø og blev god til håndværket - især til at sko heste. Han arbejdede et år i Rønne som smedesvend og vente derpå tilbage til Nexø, fordi stenværksejer Peter Sode tilbød ham en smedje med beboelse ved Svenskehavn. Det gav Møller mulighed for at gifte sig og her fødtes hans 2 ældste drenge. Om perioden var så præget af fest og druk, som Andersen Nexø skildrer den, er nok tvivlsomt. Men Christian Møller var i sine unge år ofte fører for de unge.\nDen bornholmske vækkelse\nVækkelserne gik i 1800-tallet over store dele af Danmark. Almindelige mennesker lærte at læse og skrive og med grundloven i 1849 indførtes forsamlings- og religionsfrihed. Vækkelserne var hovedsagelig almuens opgør mod den fremherskende teologiske strømning: rationalismen.\nDet begyndte før grundlovens vedtagelse med De stærke Jyder i Østjylland. De måtte betale bøder og gå i fængsel, fordi de ikke ville acceptere den kongeligt autoriserede salmebog og katekismus. På Fyn kom der en grundtvigsk vækkelse, som banede vej for friskoler og højskoler. På Sjælland resulterede vækkelsen i 1861 i dannelsen af "Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark".\nPå Bornholm fik vækkelsen sit eget præg. Præsten Peter Christian Trandberg kom til Bornholm i sommeren 1860. Han havde været kapellan i Tjele ved Viborg. Da han flyttede fra Tjele, var han forlovet med en adelig frøken Gottholdine Lüttichau. Hendes mor, enkekammerherreinden, havde ønsket et mere standsmæssigt parti til sin datter, og derfor havde hun betinget sig, at de unge ikke måtte se hinanden i 2 år. Gottholdine blev sendt til Tyskland for at få en sygeplejerskeuddannelse, og Trandberg valgte at rejse til sin fødeø Bornholm.\n28 år gammel kom han til Bornholm. Han vikarierede som præst i Aaker og Olsker, men ellers benyttede han sig af den nye grundlovssikrede ret til at afholde møder rundt om på øen i huse og gårde. Teologisk var Trandberg påvirket af Sørens Kierkegaards opgør med kirken og den overfladiske kristendom. Trandberg havde et charmerende væsen og et følsomt og letbevægeligt sind. Ofte talte han i 2-3 timer og græd under prædikenen over tilhørernes vantro og hårde sind. De andre præster kunne han finde på at kalde "ulve i fåreklæder".\nTrandbergs virke på Bornholm i årene 1860 - 63 resulterede i en meget omfattende åndelig vækkelse. En vækkelse, hvis virkninger stadig er synlig i det bornholmske samfund. De mange kirker og missionshuse på Bornholm er direkte eller indirekte følger af vækkelsen i begyndelsen af 1860'erne. Og vækkelsen har også resulteret i, at der stadig er en forholdsvis stor kirkegang på Bornholm.\nDa Trandberg i 1863 bekendtgjorde i Bornholms Avis, at han Skt. Hansdag ville afholde et friluftsmøde i Ekkodalen, hvor han ville "frasige sig lod og del med statskirken for bestandig", strømmede der 3-4000 bornholmere til. Trandberg talte i flere timer og opfordrede "Guds folk" til at forlade "den store Skøge" - folkekirken.\nI Trandbergs frikirke\nEn af dem, som var blevet vakt ved Trandbergs forkyndelse, var Christian Møller. Som Andersen Nexø skriver, var det en radikal omvendelse, som resulterede i et helt anderledes liv. Og Møller var også en af dem, som ivrigt meldte sig ud af folkekirken og forsvarede frikirken.\nTrandberg stod hurtigt overfor et positivt problem. Der var så mange, der sluttede sig til hans nye frikirke og gerne ville høre hans forkyndelse, at han umuligt selv kunne imødekomme efterspørgslen. Derfor besluttede han at oprette en prædikantskole. 8 elever blev optaget på skolen, som holdt til på Lesleregaard i Østermarie. Christian Møller var en af dem. Og han var også den, Trandberg rettede størst forventninger til. Det resulterede i, at han blev sat til at prædike - eller læse Trandbergs skrevne prædiken op - i menigheden i Allinge, som både var størst og mest afsides beliggende.\nNår han både skulle og være elev på prædikantskolen og prædikant på Nordbornholm, måtte Christian Møller opgive sin smedje i Nexø. Han fik ingen løn for sit arbejde i frikirken, og derfor måtte han bruge sit smedeværktøj til at tjene til dagen og vejen. Hans kone og to børn blev sat i pleje hos nogle venner.\nLangfredag i 1864 vågnede Møller tidligt efter en nat med kun lidt søvn. Om formiddagen skulle han læse Trandbergs prædiken op i Grønbechs "sal" i Løsebæk i Allinge. Men han var ikke tilfreds - hverken med Trandbergs prædiken eller sit eget liv. Han var kommet til den overbevisning, at han, som prædikede for andre, ikke selv ejede livet i Gud. Jo mere han prøvede at leve et kristent liv efter Guds bud, jo mere synd så han hos sig selv. Og han var bange for, at det ikke stod bedre til med hans tilhørere.\nBrud med Trandberg\nTrandberg var naturligvis ikke begejstret for, at hans prædiken var blevet lagt til side, og han kunne ikke helt dele Møllers begejstring over hans opdagelse i Skriften. Og forholdet mellem dem blev ikke bedre, da Møller i et af de første numre af sit nye blad "Budskab fra Nådens Rige" skrev: "I omtrent to år har jeg i ynkelig blindhed prædiket noget forfærdeligt tøj for de arme sjæle, en lov, som ikke kunne dræbe menneskets fortrøstning på egen kraft - - og en nåde, som kun kunne fås af dem, der have et tilstrækkeligt grundlag hos dem selv - -." Selv om Møllers tone var ydmyg, blev det naturligvis af Trandberg opfattet som et angreb på ham og hans forkyndelse.\nSnart kom der også andre grunde til, at det kom til et brud mellem Møller og Trandberg. De sociale forskelle har naturligvis spillet ind. Trandberg blev i 1863 gift med sin adelige frøken Gottholdine, og de flyttede ind i en stor lejlighed på Store Torv i Rønne. Møller måtte i mange år leve med, at hans familie var splittet. Desuden kom Rosander, en høflig og stilig svensk student, til Bornholm. Han tilbød sin tjeneste i frimenigheden, og Trandberg - og ikke mindst fru Trandberg - blev så betaget, at de gav ham ophold i deres hjem og tilladelse til at prædike i menighederne. Møller fik imidlertid sikker underretning om, at samme Rosander havde et barn udenfor ægteskab i København og var blevet afskediget af to frikirker der. Trandberg fortsætter imidlertid med at holde sin hånd over Rosander.\nSituationen spidser til. I juli 1866 rejser hr. og fru Trandberg på rekreation i Tyskland. Og Christian Møller og landmand Peter Sejersen fra Bodilsker, som også havde også været elev på prædikantskolen på Lesleregaard, rejser til Sverige. I Stockholm ville de besøge Carl Olof Rosenius.\nUnder et tidligere besøg i København var Møller blevet præsenteret for det svenske blad Pietisten. Det var udgivet og skrevet af den svenske prædikant C. O. Rosenius. Vækkelsen i Sverige var meget omfattende, og på den tid havde Pietisten flere abonnenter end det største dagblad i Sverige. I Pietisten fandt Møller den samme evangeliske tone, som han selv var kommet frem til gennem sin langfredagsoplevelse.\nMøller og Sejersen blev godt modtaget i Stockholm. Rosenuis gav sig god tid til at tale med dem, og de fik lov at prædike i hans kirke og flere andre steder i Stockholm. Rosenius gav dem det råd, at de skulle fortsætte deres forkyndelse, men gå tilbage til folkekirken. Samtidig fik Møller tilladelse til at oversætte og udgive artikler fra Pietisten i Danmark.\nOgså Trandberg nærmer sig folkekirken i disse år. Alligevel skilles deres veje. Trandberg tager kontakt til grundtvigske kredse og danner en grundtvigsk valgmenighed. Men tilslutningen er lille, og i 1872 emigrerer han til USA.\nBornholms Forening til Evangeliets Fremme\n1. marts 1868 stiftedes "Bornholms Forening til Evangeliets Fremme", og den største del af frikirkens medlemmer melder sig ind. Som navnet antyder, vil man ikke være kirke men udelukkende virke "til evangeliets fremme" - dvs. forkynde det budskab om den frie nåde, som nu skal være foreningens kendemærke. Dåb, nadver, begravelser, vielser og alt andet, som hører en kirke til, vil man overlade til folkekirken. I praksis medfører det en stærk nedprioritering af alt andet end forkyndelsen.\nChristian Møller bider i det sure æble og møder op hos provsten i Rønne og anmoder om at blive optaget i folkekirken igen. Det bliver han også på betingelse af, at han ikke vil benytte sig af den ordination til præst, som han i mellemtiden har fået af en frikirkepræst i København. Men for mange af missionsforeningens medlemmer tager det lang tid, før de får taget sig sammen til at melde sig ind i folkekirken. Og selv om de melder sig ind, kommer de kun meget sjældent i kirken. Missionsforeningen bliver deres åndelige hjem i mange år.\nDa foreningen bliver stiftet, er det Christian Møller, som træder frem som leder. Fra den 1. marts 1868 da man valgte en midlertidig bestyrelse og indtil hans død i 1907 sad Christian Møller for bordenden. Sådan var det bare. Der var nok tider, hvor andre mente, at han godt kunne træde et skridt tilbage, men sådan blev det aldrig. Om han selv bare ville være leder, eller han så det som et guddommeligt kald, er nok svært at svare på.\n"Dampskibsselskabet på Bornholm af 1866" havde utvivlsomt en meget god kunde i Christian Møller. På en tid hvor de fleste bornholmere ikke havde været udenfor øen, benyttede Christian Møller dampskibene flittigt. Først og fremmest var han på møderejser. Fra frikirkens tid havde han kontakter i København og på Nordsjælland. Og gennem dem fik han invitationer til at komme til Lolland-Falster og til Vestjylland.\nDet var langt fra altid, Christian Møller blev så godt modtaget, som han kunne ønske sig. Engang havde han fået en invitation til at komme til Vinderup i Vestjylland. Men da han kom dertil, turde den mand, som havde inviteret ham, alligevel ikke arrangere noget møde. Han var i mellemtiden blevet advaret mod Møller af en indremissionær, som påstod, at Møller var vranglærer. Men mens de sidder og snakker, får de besøg. Den nyankomne begynder at spørge Møller ud, og til sidst trækker han en bog op af lommen og spørger: "Kender du denne bog". "Ja", siger Møller, "for den har jeg selv skrevet". "Så kan du komme med mig hjem, for så bliver der forsamling hos mig klokken to".\nDet var ikke alene Møllers egne bøger, men nok så meget hans oversættelser af Rosenius' skrifter, som banede vej for ham og missionsforeningen. Flere steder blev der så også mulighed for, at andre prædikanter fra Bornholm kunne komme. I 1869 blev "Bornholms Forening - -" lavet om til "Luthersk Missionsforening til Evangeliets Fremme i Danmark" - den forening, som i dag hedder Luthersk Mission.\nMen Møller rejste også meget i Sverige og noget i Norge. I Sverige var der missionsforeninger, som meget lignede den bornholmske og i 1870'erne og 1880'erne var der en livlig udveksling af\nprædikanter. 2 gange om ugen anløb båden mellem København og Rønne Ystad. Og dengang var det åbenbart ikke så vanskeligt for bornholmere at forstå svensk og omvendt.\nMen i november 1882 er Christian Møller ude i en orkan, som bevirker, at rejsen til København tager 21 timer. Han har ikke regnet med at slippe fra det med livet i behold. Og efter den tur begrænser han sin rejseaktivitet mest muligt.\nForfatter, redaktør og oversætter\nChristian Møller brugte meget af sin tid foran sin skrivekugle - eller måske allermest med at skrive i hånden. Som nævnt udgav han helt fra 1865 sit eget blad "Budskab fra Naadens Rige". Det fortsatte han med helt til sin død. Bladet indeholdt nyheder om missionsarbejdet men først og fremmest opbyggelige artikler og sange. En del af bladets indhold skrev Møller selv.\nDet næste store projekt er oversættelsen af artikler fra Rosenius' blad Pietisten. Møller udgav flere bind under titlen "Hemmeligheder i Lov og Evangelium". Disse oversættelser var i høj grad med til at bane vej for ham som prædikant og for missionsforeningen.\nFra 1874 udgav Møller "Kristelig Børnetidende". Et blad for børn. I dag virker artiklerne heri både meget gammeldags, lange og tunge, men dengang var det noget nyt, at man på skrift henvendte sig til børn, og bladet indeholdt både billeder og små gåder. Både "Budskab fra Naadens Rige" og "Kristelig Børnetidende" fortsatte Møller med at udgive helt til sin død.\nEfterhånden som Christian Møller og Luthersk Missionsforening blev kendt ud over landet, voksende modstanden. Fra frikirkeligt hold blev Møller angrebet, fordi han holdt fast ved barnedåben, og fra folkekirkeligt hold blev han angrebet for ensidigt at understrege det, som Gud har gjort til menneskets frelse i Jesus Kristus. Det resulterede i, at Møller skrev flere små bøger. En af dem hed "Vort svar".\nBorger i Rønne\nDet skriftlige arbejde gav et økonomisk grundlag for Christian Møllers liv. I 1873 købte han et hus i Pistolstræde i Rønne. Det var nabo til missionsforeningens mødesal, som i øvrigt senere blev købt af Bornholms Tidende. I huset fik han nu mulighed for at samle sin familie, som kom til at bestå af 3 drenge og en pige.\nChristian Møller modtog aldrig løn for sit arbejde i Luthersk Missionsforening. Arbejdet som prædikant og formand for bestyrelsen var hele tiden ulønnet. Men en del tyder på, at hans blade og bøger - i det mindste i perioder - gav ham et solidt økonomisk grundlag. En af sønnerne blev også hjulpet i gang som bogbinder, fordi han kunne indbinde sin fars bøger og blade.\nEfterhånden hørte Møller til middelklassen i Rønne. Han havde et stort ønske om kvalitet og ville gerne have ting, som hævede sig over gennemsnittet. Jævne folk kunne godt føle, at Møller var lidt fin med guldkæde til lommeuret og fyldepen. Fra 1877 til omkring århundredskiftet havde han også en meget god hest, som var opstaldet udenfor byen. Den blev brugt, når han skulle ud at prædike forskellige steder på Bornholm.\nEn sammensat personlighed\nDet var ikke altid let at blive klog på Christian Møller. Han kunne svinge fra overstadig glæde til dyster melankoli. Og det var få af hans venner, som var trygge og kunne slappe af i hans selskab.\nLøssluppen og glad var han først og fremmest, når han var sammen med børn. I søndagsskolen i Rønne og ved julefester rundt om på øen førte han an i løjerne. Børnene i søndagsskolen var begejstrede og glade, når de opdagede, at Møller var hjemme og kom med i søndagsskolen. Men en af missionsforeningens ledere i Østermarie var så forarget over, at Møller fandt på at lege sammen med børnene rundt om juletræet, at han næste år fik udvirket, at juletræet stod helt ind til væggen, så ingen kunne gå eller løbe omkring det.\nSangforfatteren Zakarias Nielsen skriver om "bornholmer-prædikanten smed Møller": "En alvorlig mand var Møller, en mand, der talte ud af en glødende overbevisning og samtidig magnetiserede sine tilhørere med et blik, der borede og drog på én gang, en mand, som der var stof i til et blodvidne. Uden at tage mindste hensyn til sit helbred drog han om fra sted til sted og talte med glød og kraft i timer om menneskets elendighed og herligheden i Jesus Kristus, sommetider flere steder så samme dag."\nMøller prædikede uden manuskript på klingende bornholmsk. Hans tale var klart bygget op om nogle få hovedpunkter, og han kunne udtrykke sig meget præcist. Han var ofte dramatisk - stampede i gulvet eller smækkede hånden i prædikestolen. Og hvis tilhørerne tog uret frem, kunne Møller sige: "Ja, ska nok passa klokkan!"\nI løbet af 1880'erne kom der en voksende modstand mod Chr. Møller. Personlige modsætninger spillede en ikke ringe rolle. Møller var ikke nogen demokratisk leder eller god til at lytte til andres meninger.\nOg i løbet af 80'erne kom han til nye erkendelser, som ikke alle var enige i. Han skrev en bog om Jesu genkomst, han rejste med sin ældste søn, der havde ganespaltning til en helbredelsesprædikant i Sverige. Og så kom han frem til, at i sin iver for at forkynde evangeliet, havde han - og missionsforeningen lagt for lille vægt på de bibelske formaninger. Det havde - efter Møllers opfattelse - resulteret i, at en del medlemmer af missionsforeningen ikke levede i overensstemmelse med den kristne lære.\nAlt dette blev for meget for nogle medlemmer af Luthersk Missionsforening. Og fra 1889 til 1892 dannedes så Evangelisk Luthersk Missionsforening, først i København, senere i Jylland og sidst på Bornholm. Det tog naturligvis hårdt på Møller, at hans venner forlod ham, og økonomisk var det også af stor betydning, da en stor del holdt op med at abonnere på hans blade og købe hans bøger.\nChristian Møller døde i hjemmet i Pistolstræde den 16. december 1907. Selv om han havde kræft i maven, arbejdede han med sine bøger og blade helt til få dage før sin død.\nBegravelsen foregik fra missionsforeningens hus i Sct. Mortensgade. På søjlerne i missionshuset var der ophængt mange signerede palmedekorationer fra LM's afdelinger og kredse ud over landet og på talerstolen var ophængt en forsølvet palmegren fra Jyllands afdeling. Den findes stadig i LM's missionshus i Rønne.\nBegravelsen og mindesamværet viste, hvor stor betydning Christian Møller havde haft for mange mennesker på Bornholm, i resten af landet, men også i Sverige og Norge.


Dette 3-stjernede Hanoi Century ligger inden for 37 km fra Hoan Kiem Lake.\nHotellet ligger inden 24 km fra Bao Son Paradise Park.\nHanoi Century byder gæsterne velkommen til individuelle værelser hvor de kan bruge trådløst internet, en værdiboks, et køleskab, kaffe- og tefaciliteter og et skrivebord. Alle badeværelser kommer med et badekar, en bruser og en hårtørrer.\nHotellets fantastiske beliggenhed tilbyder at nå til Noibai International lufthavnen på 45 minutter i bil.\nHotellet tilbyder gratis parkering, en hæveautomat og en elevator samt computere, et mødelokale og printere for at opfylde behovene hos alle rejsende.\n/ 23 Bat Dan Str., Hoan Kiem Dist, Hanoi, Vn, Hanoi, Vietnam / Kontakter\nHotel Oyo Koramangala 5th Block Hotel Zo Electronic City, Bommasandra Kro Smyle Hotel Green Signal Hotel U Nimman Lejlighed Les Aliscamps Hotel Hilton Bed & Breakfast Baan Boo Loo Hotel Grand Hyatt Martinez Hotel Golden Tulip De Paris Hotel 3.14 Hotel Le Grand Hotel Sunrise Hotel The Remington And Spa Hotel The Wilmingtonian Kro Orange Terrace Inn Of Macon Hotel Ban Motel 6 East Hotel Hideaway At Royalton Riviera Adults Only Lejlighed Belle Vue 2 Bedroom Flat Feriehus Sand & Sea: Paradise On The Prom Feriested Amata Hotel Isabella Boutique Hotel Royal Glitter Bay Villas Feriested Kalima & Spa Hotel The Royal Paradise & Spa Feriested Deevana & Spa


⇒ Bestil A Star I Born ⇒ Find webshop\nHjemA Star I Born\nEn del forretninger på nettet yder nu til dags diverse muligheder for levering. Det mest populære er nu om dage levering til et afhentningssted, hvor du så selv henter de købte produkter den dag der passer dig. Leveringsmetoden er altså super nem, samt endda desuden den mest prisbevidste leveringsversion ved køb af A Star I Born.\nDu kunne derudover vælge at få pakken sendt hjem til dig eller ud til din arbejdsplads. Fragtformen bliver almindeligvis en anelse mere omkostningsfuld, men lige så vel ret simpel. Den prisbilligste fragtmetode er dog selv at hente varerne, som jo kræver at du befinder dig med kort afstand til online butikkens arbejdslager.\nFragtperioden på er ret så aktuel ifald du mangler produktet nu og her, så herved er det naturligvis på sin plads at du besigtiger den forventede leveringstid på den vedkommende vare.\nEn række internet outlets yder muligheden for dag-til-dag levering på en masse varenumre, eksempelvis A Star I Born, som imidlertid beroer på at ordren placeres tidligere end et fast klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få bestillingen distribueret inden personalet tager hjem.\nNogle enkelte netbutikker yder portofri fragt, men oftest er det kun gældende hvis du shopper for en konkret pris. Ellers bør man beslutte sig for den mest betalelige fragtmulighed, der ofte – uanset om du bor i Odense, Aabenraa eller Slangerup – vil være at få dem til at bringe dine produkter til en pakkeshop.\nDet er i dag ret enkelt for os alle at lave prissammenligning på diverse e-butikker, og følgelig har adskillige online outlets været tvunget til at trykke udsalgspriserne på en række af deres produkter – til børn, og ligeså til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange tilbyde levering uden beregning.\nTil gengæld kan det imidlertid vise sig gunstigt at kontrollere et par e-forhandlere efter udsalg på A Star I Born inden du gennemfører dit køb, sådan at du er tryg ved at opnå den laveste pris.\nMan bør alligevel være obs på, at når en e-handler annoncerer deres produkter til salg for en salgspris der anses for uendeligt fordelagtig, så burde det tit være et fingerpeg om en fup online virksomhed. Betalinger med kort er ikke desto mindre omfattet af et regulativ, der værner dig imod snydagtige e-firmaer.\nVi anbefaler generelt shopping med kort eller MobilePay. Alternativt bør du drage fordel af en afdragsløsning fra f.eks. ViaBill, ifald du har til hensigt at finansiere pengene over et længere tidsrum.\nFør nogen bestiller på en shop på nettet burde de til hver en tid studere netbutikkens betingelser, dog er det oftest en tidskrævende opgave.\nEn anden mulighed kunne derfor være at se nærmere på om online butikken er støttet af e-mærket, grundet at det er en antydning af at netshoppen føjer dansk lovgivning, samt at online firmaet jævnligt ses til af fagmænd der er meget fortrolige de gældende vilkår. Dette er desuden en god anledning til en håndsrækning, ifald du oplever problemer i processen med din handel.\nHerudover går vi ind for at du er på vagt for de mest vedkommende retningslinjer der har betydning for købet, som fx hvilken byttepolitik internet shoppen bruger. I den forbindelse er det også relevant, at man når som helst gemmer sin faktura e-mail, så man altid kan dokumentere sit køb af A Star I Born, om man søger efter varer til en mand eller kvinde.\nTrustpilot frembyder rigtig solide muligheder for at inspicere flere andre brugeres iagttagelser og derfor går vi ind for, at du ser nærmere på internet shoppens vurderinger af A Star I Born inden du placerer din ordre.\nFacebook resulterer i desuden de facto uafhængige metoder til at få indtryk af e-handlens kundetilfredshed. Tilmed er der endda e-butikker hvor kunder kan sammensætte en bedømmelse af deres køb, hvilket tilmed bør udnyttes til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nVores website finansieres af annonceindtægter. Vi har et tæt samarbejde med en stribe internet selskaber hvori vi introducerer butikkernes produkter, og tager imod provision såfremt du laver en bestilling.\nViden omkring tilbud og internet outlets ajourføres løbende, men vi kan ikke give garantier imod ændringer der måtte være udført efter seneste opdatering af hjemmesidens informationer.


Læs mere om entrépriser og øvrige åbningstider\nVikingeskibsmuseet og Café Knarr er åben for publikum\nDet er med stor glæde, at vi kan byde jer velkommen tilbage på Vikingeskibsmuseet.\nDet skal være trygt og sikkert at besøge Vikingeskibsmuseet. Derfor har vi forberedt museet og museets medarbejdere på at tage imod gæsterne på en måde, der forebygger smittespredning – og vi har gennemgået og tilrettet vores aktiviteter efter nye retningslinjer.\n→ Her kan du læse mere om genåbningen og forholdreglerne ved museumsbesøg ...\n50% rabat på entré\nBesøg museet lige nu og få 50% rabat på entrébilletten\nSe vores corona-tiltag her\nGå på opdagelse i bådsamlingen\nGå ombord i Havhingsten, et 30-meter langt krigsskib\nBliv klogere på vikingerne - udendørs!\nFra den 4. juli og frem til 9. august kan du få en helt særlig oplevelse på Roskilde Fjord, når vi kombinerer…